El Messies (Selecció) G. F. Händel Simfonia Cor And the glory of the Lord shall be revealed Recitatiu (baix) Thus saith the Lord of Hosts Ària (contratenor) i cor O thou that tellest good tidings to Zion Cor For unto us a child is born Pifa (simfonia pastoral) Recitatiu And suddenly there was with the angel Cor Glory to God in the highest Ària (contratenor i soprano) He shall feed his flock like a shepherd Cor Lift up your heads, O ye gates Ària (soprano) How beautiful are the feet of them Ària (baix) Why do the nations so furiously rage together? Cor Hallelujah Recitatiu (baix) Behold, I tell you a mystery Ària (baix) The trumpet shall sound Cor Worthy is the Lamb that was slain Cor Amen
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Fundació Orfeó Català- Palau de la Música Catalana
CONCERT FAMILIAR Diumenge 13 de desembre de 2015 a les 12.30 h EL MESSIES G. F. HÄNDEL ORQUESTRA SIMFÒNICA DEL VALLÈS COR JOVE DE L’ORFEÓ CATALÀ Esteve Nabona, director Josep-Ramon Olivé i Soler, baríton Elionor Martínez, soprano (cantaire del cor) Àlex Viñals, contratenor (cantaire del cor) Amb la participació dels cors del projecte social “Clavé XXI” de la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana Direcció RUBÉN GIMENO El Messies (Selecció) G. F. Händel Simfonia Cor And the glory of the Lord shall be revealed Recitatiu (baix) Thus saith the Lord of Hosts Ària (contratenor) i cor O thou that tellest good tidings to Zion Cor For unto us a child is born Pifa (simfonia pastoral) Recitatiu And suddenly there was with the angel Cor Glory to God in the highest Ària (contratenor i soprano) He shall feed his flock like a shepherd Cor Lift up your heads, O ye gates Ària (soprano) How beautiful are the feet of them Ària (baix) Why do the nations so furiously rage together? Cor Hallelujah Recitatiu (baix) Behold, I tell you a mystery Ària (baix) The trumpet shall sound Cor Worthy is the Lamb that was slain Cor Amen Guia d’audició Simfonia. Comença la història. Una peça instrumental Al final podem escoltar en els violins com els àngels es estableix el clima propici per iniciar l’obra. Primer se- van allunyant i tornen al cel. riositat i després joia. És moment de preparar-se a escoltar la vida i fets del Messies. Ària (contratenor i soprano). He shall feed his flock like a shepherd. El Messies és retratat com un pastor Cor. And the glory of the Lord shall be revealed. El que vetlla pel seu ramat. Tothom hi té cabuda i és ben cor expressa l’alegria de l’arribada de la glòria de Déu a rebut al seu ramat. Tornem a l’ambient serè i pastoral ritme de dansa. de la pifa. Recitatiu (baix). Thus saith the Lord of Hosts. De la joia Cor. Lift up your heads, O ye gates. El retorn de Crist al passem al terror. En aquest recitatiu podrem descobrir cel se celebra amb aquest himne triomfant. Un rei de la com la força del Senyor sacseja cel i Terra. Tot tremolarà! Glòria que torna victoriós de la batalla contra el mal. Els Ària (contratenor) i cor. O thou that tellest good tidings to Zion. El contratenor proclama bones notícies a to- ritmes puntejats i solemnes evoquen la presència del rei com si es tractés d’una marxa. thom: la vinguda de Déu. La música ens transmet opti- Ària (soprano). How beautiful are the feet of them. misme. Händel culmina l’ària amb l’entrada del cor que Moment meditatiu de caràcter pastoral on es remarca la reafirma el missatge del solista. bondat i bellesa de qui predica l’Evangeli. Cor. For unto us a child is born. El gran moment del naixement de l’Infant és anunciat per tot el cor d’una Ària (baix). Why do the nations so furiously rage together? L’Evangeli s’ha disseminat arreu del món, però manera elegant i esplendorosa. Tothom lloa la seva alguns reis i nacions es revolten contra el Senyor i no condició de poderós, meravellós, conseller, etern. És el accepten el seu missatge. La música és pura fúria! Príncep de la Pau. Cor. Hallelujah. El triomf de Déu. Al·leluia. Un cant de Pifa (simfonia pastoral). Ens traslladem als prats de Ju- lloança per celebrar la victòria sobre la revolta i el rebuig dea on els pastors esperen pacientment l’anunci de la de les nacions. Tothom espera aquest moment. vinguda del Messies. Ens trobem amb una música tran- Recitatiu (baix). Behold, I tell you a mystery. El baix quil·la que evoca el so dels pifferari, els pastors que per Nadal baixaven de les muntanyes a la ciutat a tocar el sac de gemecs i les xirimies i que Händel segurament va descobrir en una de les seves estades a Itàlia. Recitatiu. And suddenly there was with the angel. Els àngels ja estan aquí. El so de les seves ales sonen en els violins i una munió d’àngels celestials diuen: “Glory to God”. Cor. Glory to God in the highest. “Glòria a Déu en les altures i a la terra pau als homes de bona voluntat”. Moment àlgid on les trompetes fan la seva primera aparició per reflectir la joia esclatant. Händel dibuixa la música amb mà mestra. Quan parla de les altures (“Glory to God in the highest”), els instruments i les veus sonen amb el registre agut, quan parla de la pau a la Terra (“peace on earth”), la música és greu. ens explica a cau d’orella el que ens espera quan soni la trompeta i comenci el judici final. Ària (baix). The trumpet shall sound. El poder i la victòria del rei estan representats en un vigorós diàleg entre la veu del baix i la trompeta solista. Moment de lluïment en el qual podrem gaudir del meravellós so de la trompeta. Cor. Worthy is the Lamb that was slain. El Messies és aclamat. Totes les criatures canten, toquen i aclamen la força, riquesa, saviesa,honor i glòria del Messies. Cor. Amen. I tota història arriba a la seva fi. La millor manera de finalitzar l’obra és la de reafirmar tot el que s’ha dit fins ara de manera solemne. Crist ha triomfat i l’Amén així ho confirma. El Messies de G. F. Händel és una de les obres més famoses i difoses de la música clàssica. Gairebé tothom reconeix la seva part més coneguda, l’“Hallelujah”. Però sabem alguna cosa més sobre El Messies? Qui el va compondre i com ho va fer? Què és un oratori? Quina història ens explica? En aquest programa de mà trobarem respostes a aquestes qüestions i a d’altres que ens ajudaran a entendre millor aquesta obra quan l’escoltem. QUÈ ÉS EL MESSIES? El Messies és una obra que es pot classificar com un oratori. En un oratori s’explica amb música una història religiosa o sagrada. Generalment, es tracta d’obres amb solistes, orquestra i cor, amb aquest darrer element com a protagonista, ja que explica i comenta la història a l’audiència. Podríem dir que és com una òpera, però sense representar. Precisament, Händel va desenvolupar una manera pròpia d’explicar aquestes històries bíbliques en utilitzar-hi idees de l’òpera. En l’oratori es prescindeix del vestuari i de la dramatització en escena. Hi pot haver personatges, però no interactuen entre ells. Recitatiu, ària i cor En El Messies (com en tots els oratoris), hi trobem tres menes de números: els recitatius, les àries i els cors. El recitatiu és un tipus de música que es caracteritza per la seva semblança amb la parla. Tal com diu el seu nom, és com un recitat, però amb entonació musical. La funció del recitatiu és introduir temes nous que es desenvoluparan en les àries. Una ària és una peça vocal amb acompanyament d’orquestra, i normalment forma part d’una òpera o un oratori. Podríem dir que és com una cançó, però de més complexitat. En El Messies cada solista té les seves àries, que acostumen a anar precedides d’un breu recitatiu. Finalment, trobem els cors, part essencial d’El Messies, on es va explicant i comentant la història. En el concert escoltareu cors plens d’alegria amb l’ús de les trompetes i els timpani (terme italià per anomenar les timbales), com ara “Glory to God”, o d’altres de més dramàtics. QUI EL VA ESCRIURE? Georg Friedrich Händel va néixer el 23 de febrer de 1685 (el mateix any que un altre gran compositor, Johann Sebastian Bach) a Halle, ciutat del nord d’Alemanya. De ben petit va mostrar interès per la música, però el seu pare preferia que estudiés per a advocat. Per aquest motiu, Händel va combinar els estudis de dret amb els musicals. Finalment, deixaria el dret per concentrar-se en el que realment el feia gaudir: la música. Amb 26 anys ja tenia prou experiència per compondre òperes, oratoris i música instrumental de gran qualitat, com ara la Water Music (‘Música aquàtica’), una composició per a orquestra que es va interpretar durant unes celebracions que van tenir lloc al riu Tàmesi…, dalt d’un vaixell! Va agradar tant al rei que la va fer repetir fins a tres vegades. La seva fama, però, li va arribar principalment arran dels oratoris, especialment El Messies. Amb el temps, aquest compositor va patir problemes de salut que el van deixar gairebé cec, però, malgrat tot, mai no va perdre la seva dedicació per la música. Finalment, Händel va morir l’any 1759 a la seva casa de Londres. QUÈ ENS EXPLICA? El Messies tracta sobre la vida de Crist i com, a partir de la seva mort i resurrecció, salva la humanitat. No s’explica com una història en què apareixen personatges que dialoguen, sinó que es presenten diversos moments i aspectes de la vida de Jesucrist. La grandesa d’El Messies com a obra rau en el fet que no ens cal tenir conviccions o creences religioses per connectar amb la història. Parla de situacions que podem trobar en la vida quotidiana: el naixement d’algú estimat, l’esforç per aconseguir un objectiu o la mort com a destí. El Messies parla d’emocions humanes i situacions universals, que passaven abans, que passen ara i que continuaran passant. Händel va escriure El Messies en gairebé tres setmanes. Això és molt poc temps si tenim en compte que l’obra té una durada aproximada de dues hores i mit- ©Ricardo Ríos COM ES VA COMPONDRE? ja. Aquesta rapidesa en la composició era normal en la dinàmica de treball de Händel. Home de gran inspiració, estava acostumat a treballar sota encàrrec i amb poc marge de temps. Una de les maneres amb què Händel va aprendre composició va ser copiant músiques d’altres compositors. Fruit d’aquest aprenentatge, sovint Händel “manllevava” fragments d’altres compositors per a les seves obres, ja fos perquè pensava que quedaven bé, ja fos perquè tenia poc temps per acabar-les. Però de vegades no li calia agafar material d’altres compositors, sinó que aprofitava obres seves més antigues i en feia una nova versió; d’aquesta manera, podia tenir molta música “nova” en un període breu de temps. També és normal que en El Messies trobem diverses veranava adaptant la partitura en funció de les situacions que s’anava trobant. Si un cantant es posava malalt, Händel reescrivia la seva música per a un altre. Si tenia ©A.Bofill sions d’un mateix número. Això es deu al fet que Händel un cantant que era molt bo, tornava a fer la música per aprofitar el talent del cantant. D’alguna manera, per a Händel la partitura era com un esquema que anava modisponibles. Juanjo Grande Per saber-ne més, trobareu més informació a: http://obrasocial.lacaixa.es/ambitos/musica/conciertosparticipativos/conciertosparticipativos_ca.html ©A.Bofill dificant en funció dels cantants i els músics que tenia Biografies Rubén Gimeno JOSEP RAMoN OLIVÉ Rubén Gimeno és el director titular Nascut a Barcelona l’any 1988, co- de l’Orquestra Simfònica del Vallès, mença els estudis de violoncel, L’Orquestra Simfònica del Vallès formació amb la qual va començar a piano i cant a l’Escolania de Mont- (OSV) és una realitat que porta la treballar la temporada 2009-2010. serrat i posteriorment els segueix a música al cor de les persones des del Com a director convidat, ha col·la- l’Escola de Música de Barcelona. Es 1987. La seva activitat —més de cent borat amb nombroses orquestres gradua en l’especialitat de Direcció actuacions l’any— se centra, d’una espanyoles com l’Orquestra Sim- de Cor i Cant Clàssic a l’ESMUC. El banda, a la ciutat de Sabadell, on rea- fònica de Galícia, l’Orquestra Na- 2014 finalitza un màster d’Inter- litza la temporada de concerts sim- cional d’Espanya, l’Orquestra Sim- pretació a la Guildhall School of fònics i n’és l’orquestra titular del fònica de Tenerife i l’Orquestra de Music & Drama i actualment parti- circuit Òpera a Catalunya, i, de l’al- Barcelona i Nacional de Catalunya, cipa en el prestigiós Opera Course tra, al Palau de la Música Catalana, entre d’altres. Fora de les fronteres de la Guildhall School amb el pro- on s’ha consolidat el cicle Concerts de l’Estat, ha dirigit l’Orquestra de fessor Rudolf Piernay. Des de l’any Simfònics al Palau. Un dels seus Cambra de Ginebra, l’Orquestra de 2010, Josep-Ramon Olivé col•la- objectius és procurar, cada vegada la Universitat de Maryland i l’Or- bora amb diverses orquestres del més, fer participar el públic, innovar questra Nacional de Colòmbia, en- panorama musical nacional i inter- en els formats i en les maneres de tre d’altres. nacional. Actualment és membre fer música, i aprofundir en el com- de la Capella Reial promís amb la comunitat, des de la de Catalunya dirigida ciutat de Sabadell que els acull fins a per Jordi Savall. tot el territori de Catalunya. Cor Jove de l’Orfeó Català ORQUESTRA SIMFÒNICA DEL VALLÈS Forma part de l’Escola Coral de l’Orfeó Català, amb seu al Palau de la Música Catalana, i està integrat per cantaires de 16 a 25 anys. Fundat Cors del Projecte Social Clavé XXI el 1986 i dirigit per Conxita Garcia durant els primers setze anys, actualment Esteve Nabo- La Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana na n’és el director i Josep Buforn el pianista. impulsa des del 2011 el projecte Clavé XXI, una iniciativa Ha col·laborat amb l’OBC, Orquestra Simfòni- social que, a partir de la pràctica coral, té com a objectiu ca del Vallès, The Sexteen Orchestra i Orques- fomentar la integració social d’infants i joves. El projecte tra Barroca Catalana, entre d’altres. També ha va néixer des del convenciment del gran poder de trans- treballat amb directors de prestigi, com Harry formació personal i social de la pràctica coral i aquest curs Christophers i Raphaël Pichon. S’ha presentat està integrat per una trentena de formacions corals d’es- arreu dels Països Catalans, a Espanya, Polònia, coles de primària i entitats socials, que impliquen un total Alemanya, Àustria, República Txeca i Holanda. de 550 infants i joves. En aquesta edició de “Cantem El Messies” han participat les entitats següents: Cors d’entitats socials: Associació Esquitx · Casal dels infants per l’acció social als Barris · Compartir · Cor Juvenil de Ciutat Vella · Cor Mitjans de Ciutat Vella · Cor NovAura · Fundació de l’Esperança de l’Obras Social “la Caixa” · Terral Cors d’escoles: Sant Felip Neri · Sant Joan Baptista · La Salle Comtal · Sagrada Família AMB TU CONSTRUÏM UN MÓN MILLOR a BARCELONA Gràcies al compromís dels clients, col·laboradors, voluntaris, empleats i accionistes, construïm una societat més justa i amb més oportunitats a través de programes com ara: POBRESA INFANTIL Donem suport a la infància i la família, mitjançant ajuts per al desenvolupament social i educatiu dels infants, amb l’objectiu de trencar el cercle de la pobresa que es transmet de pares a fills i oferir als més petits oportunitats de futur. INTEGRACIÓ LABORAL 3.606 oportunitats laborals proporcionades a través de 758 empreses col·laboradores Facilitem oportunitats d’ocupació per a persones amb dificultats o en risc d’exclusió social i actuem com a pont entre les entitats socials i les empreses, garantint una bona integració de la persona en el lloc de treball. GENT GRAN Fomentem l’envelliment actiu a través d’activitats, tallers i conferències, i promovem el paper protagonista de la nostra gent gran amb accions de voluntariat que ajuden a millorar el seu entorn, potenciant la seva participació social. MALALTS AVANÇATS Proporcionem una atenció integral i individualitzada, assessorament i suport als malalts avançats i a les seves famílies. EDUCAIXA Oferim a la comunitat educativa propostes i recursos pedagògics per despertar actituds emprenedores, potenciar vocacions científiques, divulgar l’art i la cultura i promoure el creixement personal. Descobreix-ho a eduCaixa.com No et perdis les nostres exposicions Muy cerca de ti - BARCELONA.indd 1 17.832 infants atesos 118.234 participants en les nostres activitats 2.163 pacients atesos 377.251 escolars participants en les nostres activitats Consulta tota la programació a: CaixaForum.com/agenda CAIXAFORUM BARCELONA CAIXAFORUM BARCELONA Animals i faraons. El regne animal a l’antic Egipte Dibuixar Versalles. Charles Le Brun (1619-1690) Fins al 10 de gener de 2016 Fins al 14 de febrer de 2016 Hyppolite Boussac. Escena de cacera als aiguamolls. Començament del segle XX. © Musée du Louvre, dist. RMN-GP / Christian Décamps Charles Le Brun, Les diferents nacions d’Àsia, llapis negre, guix blanc i sanguina sobre paper, 1,680 m x 2,350 m, Museu del Louvre©RMNGrand Palais - Photo C. Chavan 4/11/15 18:13