Georg Friedrich Händel (1685-1759) Coronation Anthem, núm. 1: Zadok the Priest, Concerto grosso en Si bemoll major, op. 6 núm. 7, HWV 325 Coronation Anthem, núm. 4: My heart is inditing, HWV 261 Johann Sesbastian Bach (1685-1750) Magnificat, BWV 243
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Fundació Orfeó Català- Palau de la Música Catalana
DIUMENGE, 19 de juliol de 2015 — 18.00 h Cicle Coral Orfeó Català Sala de Concerts Magnificat de Bach Cor Jove de l’Orfeó Català Ensemble Méridien Irene Mas, Elionor Martínez, Neus Garcia i Núria Pena, sopranos Judith Almunia i Laia Donoso, contralts Adrià Martínez, contratenor Martí Doñate i Ferran Mitjans, tenors Ferran Albrich, baix Esteve Nabona, director Programa Georg Friedrich Händel (1685-1759) Coronation Anthem, núm. 1: Zadok the Priest, 5’ Concerto grosso en Si bemoll major, op. 6 núm. 7, HWV 325 1. Largo 2. Allegro 3. Largo, e piano 4. Andante 5. Hornpipe 15’ Coronation Anthem, núm. 4: My heart is inditing, HWV 261 My heart is inditing King’ daughters were smong thy honourable women Upon thy right hand Kings shall be thy nursing fathers 12’ Johann Sesbastian Bach (1685-1750) Magnificat, BWV 243 Magnificat Et exultavit Quia respexit Omnes generationes Quia fecit mihi magna Et misericordia Fecit potentiam Deposuit potentes Esurientes Suscepit Israel Sicut locutus Gloria. Proper concert The Tallis Scholars Diumenge 20.09.15 — 19 h Cicle Coral Orfeó Català Basílica de Santa Maria del Pi 30’ Comentari El dia de Nadal de l’any 1723 s’interpretava a la Thomaskirche de Leipzig el Magnificat BWV 243 de Bach, una obra brillant, rodona, en la qual tots els elements figuratius estaven perfectament elaborats per agradar a la comunitat luterana. Era la primera gran celebració litúrgica que Bach assumia des del seu nou càrrec de Kantor i calia fer una obra que complagués tant feligresos com autoritats del moment. Bach havia ocupat el càrrec el maig anterior i per tant aquell Nadal esdevenia la primera gran data litúrgica per mostrar en plenitud la seva creativitat. Les autoritats de l’església reformada de Leipzig només autoritzaven l’ús del llatí en tres dates ben assenyalades: Nadal, Pasqua i Pentecosta. Habitualment eren en alemany. Aquest text de l’anunciació està tret de l’evangeli de sant Lluc (I, 39-56). Bach hi fa un treball molt acurat pel que fa als elements de figuració musical, com per exemple la “magnificència” inicial reforçada amb una instrumentació brillant i festiva, la humilitat del “Quia respexit” amb les frases descendents, l’“Et misericordia” amb un duet desplegat en una profunda atmosfera de penediment, la força coral-instrumental “Fecit potentiam”, una simple nota final al baix de l’“Esurientes” per descriure la pèrdua de riqueses dels ambiciosos o la repetició del tema inicial quan el cor canta “sicut erat in principio”, etc. Només quatre anys més tard, el dia 11 d’octubre de 1727, a l’abadia de Westminster era coronat el segon rei britànic de la dinastia dels Hannover: Jordi II. I la seva dona, la reina Carolina. Händel havia arribat a Anglaterra el 1710 i ben aviat s’hi va establir. La situació de prestigi i popularitat de què gaudia el van convertir en el compositor encarregat d’escriure la música oficial d’aquella solemne cerimònia. La música gloriosa de Händel interpretada per un dispositiu de quasi dos-cents músics va assolir un gran èxit, perpetuat en el temps. En la popularitat del primer anthem, Zadok the Priest, no hi és aliè el fet que el compositor britànic Tony Britten s’hi va inspirar l’any 1992 per escriure l’himne de la UEFA Champions League. Podrem sentir també el quart i últim de la col·lecció, My heart is inditing, menys solemne però ple d’encant, destinat a la unció de la reina. Entre els dos anthems de la coronació, sentirem el Concerto grosso en Si bemoll major, HMW 325, del recull opus 6 (Londres, 1739). Haendel pren el model del veterà violinista i compositor Arcangelo Corelli a qui havia conegut personalment trenta anys abans durant la seva estada juvenil a Roma. Joan Vives Biografies Ensemble Méridien Creat el 2007 a Barcelona sota la direcció d’Elisabeth Bataller, va néixer amb la voluntat d’interpretar la música dels segles XVII i XVIII des d’un vessant històric. Els seus membres són joves instrumentistes amb una gran experiència cambrística i orquestral que, després de formar-se a Catalunya, han ampliat coneixements en el camp de la música antiga a Bèlgica, Holanda, Alemanya i Itàlia. L’Ensemble ha tocat en festivals i sales de concerts, tant a nivell nacional (Setmana de Música Antiga de Mataró, Auditori La Mercè de Girona, basílica de Montserrat, la Fontana d’Or de Girona, Festival de Música Sacra de Tenerife o el Festival Antiqva de la Fundació “la Caixa”) com a nivell internacional (Festival d’Ambronay i el Faboulous Fringe del Festival d’Utrecht 2011, on va guanyar el premi del públic). Entre els seus projectes actuals, a més de treballar el repertori antic, hi ha també una incursió en el jazz, per connectar l’esperit improvisador del Barroc amb l’estil improvisador per excel·lència del segle XX. Violins primers: Elisabet Bataller, Paula Waisman, Maria Roca, Josep, Martínez, Oria Palau. Violins segons: Maria Gomis, Ricard Renart, Borja Mascaró, Daniel García. Violes: Jordi Armengol, Kepa Artetxe. Violoncels: Oleguer Aymamí, Urko Larrañaga. Contrabaix: Xisco Aguiló. Orgue: Juan de la Rubia. Clavicèmbal: Tomoko Matsuoka. Oboès: Patrick Beaugiraud, Pere Saragossa. Flautes: Marina Comas, Miguel Zamarripa. Fagot: Pep Borràs. Trompetes: Jonathan Pia, Ricard Casañ, Momoko Furukawa. Timbales: Marc Clos. Cor Jove de l’Orfeó Català Forma part de l’Escola Coral de l’Orfeó Català i està integrat per cantaires de setze a vint-i-cinc anys. Fundat el 1986 i dirigit per Conxita Garcia durant els primers setze anys, actualment Esteve Nabona n’és el director i Josep Buforn el pianista. Ha col·laborat amb l’OBC, Orquestra Simfònica del Vallès, The Sexteen Orchestra, Ensemble Pygmalion, Orquestra Barroca Catalana i Orquestra de Cambra Terrassa 48, entre d’altres. També ha treballat amb directors de prestigi, com Harry Christophers i Raphaël Pichon. S’ha presentat arreu dels Països Catalans, a Espanya, Polònia, Alemanya, Àustria, República Txeca i Holanda. El 2010 va enregistrar el CD Aigües de primavera i el 2013 el CD ‘Requiems’ de Mozart i de Fauré per a Columna Musica. Durant la temporada 2014-15 el Cor Jove ha interpretat la banda sonora d’El senyor dels anells de Howard Shore juntament amb el Cor Infantil de l’Orfeó Català i el Cor Jove dels Països Catalans, en la temporada de l’Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya; i també ha col·laborat amb Albert Guinovart, en un programa integrat per fragments i escenes de musicals del mateix compositor, en el cicle Tardes al Palau. Esteve Nabona, director del Cor Jove de l’Orfeó Català Ha estat director del Cor de Cambra Ars Subtilior (1986-1992), Cor Albada de l’Agrupació Cor Madrigal (1995-2007), Ensemble Vocal Cambra 16 (1998-2005), Cor de la Universitat Ramon Llull (2006-2012) i Cor Jove dels Països Catalans (2010-2015). Entre els anys 2000 i 2006 va ocupar el càrrec de director assistent del Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana. Actualment compagina la direcció del Cor Jove de l’Orfeó Català amb la direcció de l’Escola Coral de l’Orfeó Català i del projecte social i educatiu Clavé XXI. En la seva trajectòria com a director, ha ofert concerts arreu dels Països Catalans, Castella, Euskadi, Portugal, França, Itàlia, Bèlgica, Holanda, Luxemburg, Alemanya, Àustria i la República Txeca. També ha dirigit diversos tallers corals arreu de Catalunya, Xile, Illes Canàries, Andalusia i Astúries. Ha dirigit formacions com l’Orquestra de Cambra Terrassa 48, l’Orquestra Barroca Catalana, l’Ensemble Instrumental Cambra 16, l’Orquestra Camera Musicae, l’Orquestra Barroca Ars Musicae i l’Orquestra de Cambra Russa de Sant Petersburg. Textos i traduccions G. F. Händel (1685-1759) Coronation anthem núm. 1, Zadok the Priest Zadok the Priest, And Nathan the Prophet Anointed Solomon King. And all the people rejoiced and said: God save the King! Long live the King! May the King live for ever, Amen, Allelujah. Zadok el sacerdot, i Nathan el profeta van ungir el rei Salomó. I tot el poble se’n va alegrar i va dir: Déu salvi el Rei! Llarga vida al Rei! Feu que el Rei visqui per sempre, Amén, al·leluia. G. F. Händel Coronation anthem núm. 4, HWV 261 My heart is inditing My heart is inditing of a good matter; I speak of the things which I have made unto the King. El meu cor està fet de bons sentiments; parlo de les coses que he fet al rei. Kings’ daughters were among thy honourable women. Les filles de reis conformen el grup de les dones honorables. Upon thy right hand did stand the Queen in vesture of gold and the King shall have pleasure in thy beauty. A la seva dreta, la reina amb vestidures daurades; el rei tindrà el plaer d’admirar la seva bellesa. Kings shall be thy nursing fathers and queens thy nursing mothers. Els reis són els pares protectors i les reines les mares protectores. J. S. Bach (1685-1750) Magnificat, BWV 243 1- Magnificat anima mea Dominum. La meva ànima lloa el Senyor. 2- Et exsultavit spiritus meus in Deo salutari meo. I el meu esperit s’alegra en Déu mon salvador 3- Quia respexit humilitatem ancillae suae, Ecce enim ex hoc beatam me dicent: Perquè s’ha fixat en la humilitat de la seva serva: i des d’ara m’anomenaran beneïda. 4- Omnes generationes. Totes les generacions. 5- Quia fecit mihi magna qui potens est, et sanctum nomen eius. Perquè el qui és Poderós ha fet grans coses per mi, i el seu nom és sant. 6- Et misericordia a progenie in progenies timentibus eum. I la seva misericòrdia passa de generació en generació als qui el temen. 7- Fecit potentiam in bracchio suo, dispersit superbos mente cordis sui. Ha mostrat la força del seu braç, ha escampat els de cor soberg. 8- Deposuit potentes de sede et exaltavit humiles. Ha foragitat del seu tron els poderosos i ha exalçat els humils. 9- Esurientes implevit bonis et divites dimisit inanes. Els famolencs ha fet vessar de béns i els rics els envia al buit. 10- Suscepit Israel puerum suum recordatus misericordiae suae. Ha auxiliat Israel, el seu serf, en memòria de la seva misericòrdia. 11- Sicut locutus est ad Patres nostros, Abraham et semini eius in saecula. Com ho va prometre als nostres pares, a Abraham i la seva descendència, pels segles. 12- Gloria Patri, gloria Filio, gloria et Spiritui Sancto. Sicut erat in principio et nunc et semper et in saecula saeculorum. Amen. Glòria al Pare, al Fill i a l’Esperit Sant. Com era al principi, i ara i sempre; i pels segles dels segles. Amén. Troba’ns a: www.palaumusica.cat Amb la col·laboració de: L’escola Coral rep el mecenatge de: