Revista Musical Catalana. Núm. 74 Desembre 1990
Editorial: Una feliç simbiosi / PANORAMA. Enquesta musical. Conclusions i comentaris. R.R.M.C. / Fundació Caixa de Pensions. Una temporada polifacètica. F.T.B. / Mozartiana, en la recta final. F.T.B. / Presentació del Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana. Teresa Martínez / Festa de la música contemporània a Alacant. Jesús Guerrero Martín / Músic de Bohèmia. Bohuslav Martinu. Manel Valdivieso / TEMA. Escriure òpera: un ofici en ebullició / Compositors catalans: una trajectòria en marxa. Carme Martínez / Madrid: Set noves òperes en set anys. Luis García del Busto / MUSICALIA. Joan Guinjoan. D'ofici creador de música. Jaume Comellas / Catalunya Música proposa. Martinu i Sibelius, recordats. Conxa Trallero / Música a l'entorn de la Rerolució Russa. Carles Lobo / Ana Laguna. La Giselle que captivà el Liceu. Montse Gª Otzet / Scherzando / Llibres / Discos / Concerts
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
SUMARI revista musical catalana EDITORIAL PANORAMA o o • • •• • G •CD •• •• •• Una frliç simbiosi Enquesta musical. Conclusions i comentaris per R.R.M.C• Fundnció C111:rn dc Pensions. Urw tempomda polifacètiCll per F.T. B• MoZllrtimw , en la recta finn/ per P.T. B. del Cor dc Cambm G) Prcscmació del Pn/au de la MtísiCH Catalana TEMA per Teresa Martínez Festa dc la música contemporània a Alacam per Jesús Guerrero Martin Músic de Bohèmia. Bo/wsl8v Afartinu per Manel Valdivieso Escriure Òpem: un ofici en ebullició G) Compositors catnlans: 11118 lrajectòn'a en mnrxa MUSICALIA SCHEUANDO LLIBRES DISCOS CONCERTS per Carme Martínez Madrid: Set noves Òperes en set anys per Luis Garcia del Buata Joan Cuinjoan. D'ofici creador de música per Jaume Comellas Catalunya Música proposa. M8rtinu i Sibelius, recordats per Con•a Trallero Música 8 l'entorn de la Rerolució Russa per Cartes Lobo Ana Laguna. La Ciselle que captivà el Liceu per Montse G!' Obet 3 531 EDITORIAL ~··l"MM!-_t.ecnologia, ~o~~~~;.--~·~Cfo s'hagin extrapolat conseqüènc1 en els seus indiscuti- a fet que moltes vegades ·es, que la realitat posterior- ment ha desmentit. En el camp que ens ocupa, e a música, i de forma genè- rica en el de les ruts de l'esr. la circumstància s'ha mani- festat sovint amb una claredat meridiana. Així, en el nent es va vaticinru· i avançar la mort del teatre a mans de la projecció cinematogr ' amb els seus recursos progres- sivament sofisticats oferia unes prestacions d'imatge i bles d'assolir pel teatre. Mortunadament les iJ.lusòries presumpcions dels.~VI.JIIt.Silfft excloentistes pro-ciència, no s'han complert i així rJ/I;eM,~(El\1 deix de la mateixa bona o dolenta salut de se essent una manifestació cultural i de lleure ~r/J~..Nl~~i}:t ble a la societat com sempre. En una línia{¡.a.~VJValO semblant, encara que no ben bé exacta, es . Una felic . b.1011' t s1m • ¡: e la pantalla televisiva anonearia i l'activitat de projecció cinematogràfica i la seva m01t sobtada . Els fets, confirmats que es detecta últimament, desmenteix~ l 1 I I En el cas de la música, l'aparició prime.: ~~.sr¡ de l'alta tecnologia del Compact Dis pel fet concert en viu. La força i pr·q~f(~~~~¡§~Jh'l/e l'atenció social -""=~~dio especialitza- des també podien envigorir aques que l'efecte previst no s'ha produ·ft·~fi'J~i!!!tD.!m~ mes d'oferta, produeix un efecte·,., ' tm~:a: "t''""'í'·~~:l'u1'P' la qual tots els elements s'interp~iJJ.C.lEn ona que l'acumulació de forclor. Una mena de simbiosi en eix un flux energètic progressiva- ment autoalimentat. La clau és que cada factor produeix un món d'expecífi!IJ~~~ 74 forma particular de manifestar-se, ta sobre l'altre i n'estimula l'atractiu. PANORAMA PANORAMA ENQUESTA MUSICAL 11 t'I durr.-r uúmrro tic ..cuwluuyu ~lúsic·u-Rc·vÍ!>Iu Musical Catnl tlllll" c·s vn n publicar els rcsultnts d11 l' l•: nqut•stn musical pmmugudu per uqut·sru ¡mbli1·nc:ió, amb el pulJ"O!" ÍIIÍ d' I·:PHON. lmprmtius d'espuí clctenuiuiU·c•u uun sc•lccció dc les dades aplegudeb i dt•ls se u~ pos..,iblrs r ncrcunments. umh prt·Jwnini dt• I'{')JI"t'St'lllílCÍons esquemittiqm•s i Ull 111Í11Í111 dc complrmcnt litcruri. Uu lt•rll)r urent, però, en pot c.~trt· ure E lt·~ ~~·,·e~ <"OIIcluo,ion~. !• ~- i!" 74 Pa Iu IIO!llm pnn, t'Ib proposc111 ;i temalitzur lr-l> t•cmclu~iou.'> qut• es desprenen d'un conjunt dr dudc:. C.'>tlldÍstiqucs i ampliar-ne l'ubtL'>I per mitjà dc Iu SC\'U uplicació als divcr;o; ;cgmenl., generuciouals. :.ocials, cuhu rul~ i prorr~'>ionals dels enquestats. quun uquc.~ts ens S(•mblin pnniculannem signilit·o tius. o iusisrircm en aspectes evidt'nts i, cu canvi, upnrturcm ocasionalment uuu breu interprelilt'iÓ p1·rsonal, si la jutgem IICCI'Ssi•riu, iutercssn nl o curiosa. DEDICACIO PROFESSIONAL DELS PRACTICANTS DE LA MÚSICA INSTRUMENTAL I VOCAL - Xifra dcvada dels qui manifesten tocar algun instrument (958 dels 1.851 enqueMats; 288 ulirmcn fer-ho amb dedical'iÓ profcs~ional i 670 amb dedicació umuteur). - Important presència dels menors de 20 anys (i dels estudiants) entre els qui es 111anifcsten profc.~sionals. - hnponància dc la relació docènciaprofessionalitat instrumental. - La pràctica coral domina àmpliarnem sobre la vocal-individual. - Els cstudianL~ i els docents aporten el p<·rcemmgc m~ important de dedicació mu'>ical coral i el, majors percentatges dc dedicació ,·ocal individual es troben en el st•gmcnt d'edat 20-35 anys. Conclusions i comentaris per R. R.M.C. PERFIL SOCIOLOGIC DELS ENQUESTATS - Pe; dcciltiu del doble segment d'edats que va dels 20 als 50 anys. l~USSll imponància dels menors de 20 anys. - lmponi111ria drls qui tenen un nivell superior de cultura. - Importància dels qui tenen un status profcssionul ~upc rior (amb un predomini dels hou ~es en els CSII'IIllcnts professionals elevats i de Ics doncs ¡•ntie els professionals dedicats a lo docència). - Espec;iul dedic11CÍÓa la docència dels qui hou eswdiat als Conservotoris. CONEIXEMENTS MUSICALS - ornés una petita part dels enques- talS (29%) manifesten tenir e.'>tudis r,upcrior.. o professionals de mú,ira. - Mé:. d'una quarta part dels enquestats (27 %) no tenen cap conei,emcnr musicaL -Els segments imcnncdis d'edat, i es· pecialmem el qur correspon uls 20-:35 an)s, aporta el major ni,·ell de coneixements musicals. - Els joves presenten una aportació relativa molt important dc coneixements musicals. -Relació estrela entre nivell superior ric coneixements musicals i ac tivitot docent o discent (eswdiants). INICIACIO DE L'AFICIO MUSICAL - Uambient familiar (no pus <·onitadic- tOri amb la prÒpia iniciativa) b; la ronL prin· cipal dc sensibilització musicaL - Escasa incidència de l'escola i, encaro menor. dels mitjans àudio-visuals. - La influència de l'escola i dels mitjan;, àudio-visuals és més acusada entre els més joves i les persones d'edat superior. - L1arnbiem familiar és important no 1ru1 sols en el piu quantitatiu sinó també en el qualitatiu. És significatiu el fet que els m enors dc 20 anys i els se¡,"Dlents d'edat avançada manifestin estar inDuïts per l'escola en una mesuro~ superior a la mitjana. Això apuntaria a una miUora del sistema educatiu en general, i parnNelamcnt, a una superior capacitat de scnsibiliu.ació musical d'aquest en els t'•ltims anys, cootrd el buit sofert pel sistema educatiu en la postguerra. l!increment relatiu de percentatge entre les persones d'edat elevada apuntaria l'enllaç amb els sistem es educatius de l'època pre-bèl-lica. [ L'atribució de professionalitat per pnrt de certs segmen ts pot semblar desconcertant Corrobora aquesta predsió In coincidència no esporàdicn entre la condició d'estudiant i la de JU'Ok'Ssionul, el fet ocasional i perccnCuahn.-nt poc rellevant dels qui diuen compartir altres activitats professionals umb la dedicació musical i, fins i to t, l'anècdota pintoresca dels qui afim1en exercir una dedicació professional (cspeciulmtmt en el terreny de Iu música corni) sense posseir coneixements musicals (també és sorprenent que tinguin activitat vocal indi\•idual un 37,5% dels qui afirmen no tenir cap coneixement musical). l'otser podem m-eolurar, particularment en el domini instrumental, un exercici prematur de la professió mu- sicaJ que dcvnJua la mateixa professió i contrasta umb les dificultats de les nostres orquestres p.-r a nodrir-se substancialment runb professionals del país. D'altra banda, cal conslatar una notable indcfmició dc la frontera runateur-professional. El tema seria molt llarg. EXERCICI DE LA DOCÈNCIA MUSICAL - Percenta tge dc praclicants dc la docència musical rclutivumcnl nh, 403 dels enquestats (21.8% ); eni re ells, el 14% són menors dc 20 anys, mcmre que el segment de 20 o ;j5 uuys concrmra el major nombre dels qui han contestut l'euqucslu (56,6%). - Signifi catiu nombrr d'e~tudionrs (103), no necessàrian1enl de músicn, cntrt• els docents musicub. - Entre eUs. un nombre considerable dc posseïdors d'escas.~ coneixcrncnr.s musicals (86 manirestcn tenir conei.xemcnts mu ieals amateurs. i 13 no tenir-nc de cap mena). - Predomini dc la do<"ènciu panicular o en ccnlrCs privats sobre Iu que C:s exercida en centrcs públics. En la pràctica, persisteix el crU<·ial problema de la qualificació dels mestres de música, als seus dh·ersos niveUs; un problema anillognmenc pnraJ.Iel al dc la definició t¡uuiiCuth•n adient dels est.amenls professionals. Enquesta Musical patrocinada per EPSON ORDINADORS- IMPRESSORES- TERMINALS PORTÀTILS PANO RAM A VINCUL ACIO AL MON MUSIC AL • Heguirrwnt de 14's uctivituts musicals .I.,• ¡: 74 i l t - Posició rnajorithriu dc lt>s sèrics dc• l'OCS (46,4% dels r m¡uestats) i dc les temporudes del Cran Tcutrc del Lic·c·u (40% ). - Seguirnent privilcgi111 clc•ls cic·lc·s d' lbercàrnern (27,3%), Lli Cuixu (25,2%) i EurocorH·t•rt (23,2% ). - Considernció distingidu u rnanifcslllr ions en principi poc protagòniques: Festivals d'estiu (17.3%), Joventut.> Musiruls (17,2%), c•l dcsap11n·gut Festival lntemaeionul de ~hísica (17,2%) i I'Ortlucstrn del Teatre Lliure (15,8% ), i Entit uts cornis (12,9 %). - Segm!'nt més elevat d'edul en el príhlic vineulut u I'OCB i wmbé, en menor mesura, nJ Liceu; l'audiència d'llwrciuncm t)S 111ou en el ~>ector cent ml; i hom pot dt• tt•ctar m11jor inl'idèncin de públic jove als cicles de Lo Cuixa, Euro<:onccrl i dc l'Orquestm del Teatre Lliure; d'altra handa, unu bona part dels qui es manifesten vinculats u les entitnts corals són menors dc• 20 anys . - Correlació de lh tament &OCial i el poder udquisitiu !Unb In presèncin u certes munifestacions musicals. Així, per l',xemplc, c:l cicle dïbcrcàmera és 1110h freqüentat per rncmbrt•s cl'un swtus professional més uit, mentre tllll' els jubilats tenen el percentatge més clevut dc protagonisme en els ciclrs de Iu Sandu Municipal, seguits de l'OCS, Solistes dc I'OCB i concertS dc cobla (part d'atlueste:. iniciatives són gratuÏtes. i Iu programació dc: I'OCB gaudei.~ dc preus polítics). El conjunC d 'aquestes dndes corrobora la tipica acCitud, conserva dora i poc inquieta, bàsicame nt aliena als probleme s de base de la vida musicnl locul, del pí•blic d'una grnn 1mblació. Aquesta aprec iació poC ser igualmen t corrobor ada per les respostes a ale res apartats de l'enquesCa . Un fel que no impedeix l'existènc in de petits nuclis selectius per a manifesCacions mjnoritàries d'inCerès. En aquest sentiC, l'extensió dels encreuam ents dels di,·ersos paràmetr es d'edat, professió i status social són d' un evident interès sociològic. • Freqüència d'assistència 11ls concens - No es detecta cap exacta relació entre el nivell de fom1ació musical i una freqüent assistència als actes musicals. - En canvi, hi ha una certu correlació entre poder adquisitiu i intensitat d'assistènciu als concerts. • Motivacion s per 11 n.,sistir als concerts HORAR I DELS CONCERTS - Poca lllr nció ni reclam publicitari i, c•n c·turvi, r't'('oncixcrrH'nl de la importància dc Iu informació prèvia. - Curio;,umc nt, 1111 82,4% dels Pnqucsttrls manifesta ussistir als conct·rtij incemivn t prr l'interès del pro~;rnmu; ~>eguei.~, u cc•rtu distàncin, el fuctor prestigi dels imèrprc·ts (50,8 1Vo ). -Només un 2.6% confessa l'assis tènciu uls actes 111usicals mogut per lllotivacions sociuls. - Es manifc:.tu una prefcrènciu generalitY.uda pels hururis uctuuk - Una dada signilicati vu: un 14,9% dc les rt•&postcs mostren interès pels coucert.;, a lc·s 18 hores, els dics fl'stius u Iu 1unlu, un horuri amb poca oferta, uc tualment. Comente m •1ue no són 1•as inhabitunls les queixes del públic pt•r la substitució d 'un star de la batula o de Ja l't'u, menin• el maCeix cas, provocat per l'alCeració del repertori, és menys freqüent. - Lf:S raou~ 111és esmentades per tal de justifi n rr la no assist(.ncia als concwts són els pt'Cus de Ics localitats (i8,6%) i les dilícultii/S cnl'núr¡uisició ell' lomliwts (46,8% ). - 1::1 se~mc nt d'edat entre els 20 i els 35 Ull)~ es mostn1 signiliculivument d'acord umh uqucsts motius i hi afegeix el dc• Iu progmmució reitcmtiva (que compta ~trnb un 53,7% de lc:. resposte~ d'aquest h'Tup). • Exlensiú dc l'inter(os pt>r la música MOTIU S DE POCA ASSISTÈNCIA ALS CONCERTS otable interès pels mitjaus àudiovisuals en tots els segmcuts d'edat i dc pro- (e;,sió. - Els jows i els cswdiants acusen un major intc r(.~ pels cur~L~- A major ni,·ell dc coneixements musicals, major apetèncio d'acLivitnts i d'interessos music·ols selectius. • Docot~a - Les rliijcoteques importants dominen sobre les de dimen ions mitjane~ o bai,~es. - La discoteca és present en gnm mesura u lots els estaments socials, prrò el volum de la di'>Coteca guanla una relació an1b l'sullus sociul. - Els qui posseeixen menors f'Oneixemcnts musicals solen tenir U ll!l discoteca rnrs àmplia. PRESÈNCIA D'AUTO RS I D'INTÈ RPRET S CATALANS -Una mujoria del 55% estil cl 'acord amb una major presènciu d'awor, catalans en Iu programació. Els ¡¡cgments més intcressuts en ayu<·~t aspecte: són els c:ornpresos entre 20 i 35 anys i l'e ·tamcnt professional cle tècnic i executiu; Iu frn nja més reticent és, precisament, en els qu<' tenen conei.xernenL~ musicals professionals (només un 14,9% del grup). - La necessitat dc l'inc.:rcment de la presència d'imèrprcts catalw1s és refrendadu cncurn amb una major contundència: el 70,7% dels enquestats opina positivame nt i només el 16,6% ho fa n!'gati vament. Culdria que aquesiu exemplur declarnció d'inCencions fos refrendad a inequívoc ament per la resposta del públic musicnl n tots els nivells. PREUS DE LES LOCALITATS - Tendència genernliLZUda a decantarsc cup a preus inferiors als actualment vigents. - Un nombre alt d'enquesta ts (32.5%) preferirien, per !I una butaca d'un concert simfònic estànd!lrd, un recital o unu audició dc música de cumbrn, preus inferiors a les 1.500 ptes. El segment d'edat d'entre els 20 i els 35 anys opta decididw11 ent per aquest preu; entre els 35 i 50 anys disminueix aquesta preferènciu i el 32,3 % PANORA MA d'aquest ~:,rrup situa el preu màxim a les 2.000 ptcs. Quant a una localitat dels pisos supt!riores, predo111inu uua preferènciu per al preu màxim de 600 ¡Jtes., amb Iu mntcixu teudèneia cu relació als secton, d·cdat. - Per u un concert extraordinari o unu represcntució d'òpera, el 39,6% dels enqucstuts prefereix ¡Jreus inferiors u 6.000 p1cs. En el S('gment d'entre els 20 i t'ls 35 anys. un signilíeutiu 54,1% estil d'acord umb aquest preu; entre els 35 i 50 anys hi ha una majoria dt·l 31,8 % favorubll' u un preu rnàxi111 dc 6.000 ptcs. Quant u una localitat dt'ls pi~os superiors, un 4-+,9% dels enquestat!. pn: fereixen preus inferiors u Ics 3.000 pt<·;,. - El major nivell de seguiment de les emissions IIIUSicals dc ràdio i TV (manifestat per un 74,8% dels enquesta ts) és en els majors de 50 nnys i els jubilats. ' - Un 91,8% dels enquestats considera útil un u infomtació prèvia als actes musicals, amb una breu davallada en els majors dc 50 anys i els jubilats, que adopten una actitud més pussiva davant del fet musical. • Seguimen t de I~ seccions mn~icals dels mitjans dc c·o mun icació PREFERÈNCIES - Per gèneres. claru prcdilccció per la mt'tsicu simfònica: dc lc~ 1.851 resposte.s, 1. 174 es uccanten per uqncsla modalitm. Aquesta s'accentua en els qui no tenen roneixemeul!> musicals (70,:3% del grup). - P('r èpoques, el clus;,icisme i el romantici&mc (i u poca distiuwia el barroc) gaudeixeu ull les màximes prcli•rències dels enquestats. - Entre els compruiturs d·òpern, ~l o­ zart, Wagner i Verdi són els autors més cil1Jts, nixí com, a poca disti.ncia, Pucciui i Rossini. Dels 3 compositors del segle XX propo5nts (Strauss, Berg i Brillen), el primer és el més apreciat. El compositor teatral amb menys preferències és, a moha distància, Rurucau. - Entre els compositon; en genero/, Mozart, Bct·thovcn i J.S. Baeh g<tudeixen d'un superior nivell de preferència (en les 1.85 1 cnqucste5, els citen 1.235, 1.121 i 992 rcspo:.lt'S, re;,pcctivament). Més lluny es trolx•n 'l.lwikovski, Mahler i Bruhrns (565, 478 i 46:1). - Pot l>t'r curiÓ& un llistat d'au/on; no vi' 'Nll.'> dd :,cgle .XX. cu ordre decreixent dc rnenciou~: Stravinsky (280), • truuss (262), Fulla (247), Debussy (221), Ccrshwin (201), Hav(•l ( 179), Bartók (I:38). Bri uen (79), Schonbc11:; (72). Bell,; (::37), \rebem (30). Entre els composiwrs \'ius qur proposa l'enquesta, b preferències es reparteixen aixi: Penderc·rki (61), MCS!>iacn (56) i Stocklwusen (17). - Destaca l'interès per Bach del se¡,•rncnt d'edat enLrc els 20 i !'is :35 auys (40% dt·l grup). Des del prisma dc In situació professional, en el grup de tècnics i executius es •nanifcsta, comparativament , una superior preferència pels compositors vivents i per algunes figures del nostre segle, com Schonbcrg, Bartók o Stravinsky. - Les preferències per als compositon; cntnlans apunten, de manem molt destacada, a Albéniz, Granados i, 1110lt u prop, Mompou. Tots ells a una distància considerable dels ultres músics proposuts (més dc 1.000 re.~postcs). Després, es l><'rlíla un segon bloc (entre les 400 i 500 respostes) iutcgrat per Antoni Soler, E. Morcra1 A. Vives, E. 'Jbldrà i X. Montsulvutge. - A dos intèrprets catnluns ris és atorgada la mà.,ima representativitnt: ~ lontser­ rat Caballè (471 respostes) i Josep Carreras (530), seguits a una certa disuinc:iu per Alícia de Larrochu (280), Victòria dels Àngels (261) i Uuís Claret (245); (cald rin afegir 16.3 respostes conjuntament en favor dels Cermans Claret); en una frnnja importam hem de situar Lluís Lluch (172), Antoni RosMarbà (178), Gonçal Comdlns (132), Jordi Savall (10:3) i Maria del Mnr Bonet (100); Joan Manuel Serrat i Gerard Claret superen la cinquru1tena de respostr.s, 111entre que Eulàlia Solé, Tctc Montoliu, Jaume Aragall i Marinu Hosscll se situen eutrc Ics 40 i 50. En gen eral, Ics possibles con clusions sobre Ics motil'8cions i el grau d'inquietud del públic musical són pruu transparen ts. En l lJI altre onlre dc coses, voldríem remarcar, com a nota pintoresca, el poc rigor, la desorien tació (o potser el peculiar sentit de l'humor) d'una mino ria dels enquestats que, en el corresponent apartat, atorguen una representativitat com u «intèrprets catnlun s» a Morera, Jovco Orqucstu Nacional dc Granada, X. Benguerel, X. Montsah utgc, P. Antoni Soler, V. Martín i Soler, Josep Pla, Carles Guinovart i Marta Argcricla! -El nivell de lectura o d'uudièneiu dc Ics seccions o emissions musical& dl· ls diversos mitjans de comunicació conr.guru un b'"JP privile~;int, fonnut per Cutulunya Músicu (58% dl· seguidors), Lu Vongunrdia (51,8°/c,), TV (49,9%,); en un frnuju miljunu. se situert Hòdio 2 (3 1,:3% ), Avui (27,7%), El Puis (23,4%) i Hevi.;tu Musical Catalana (2:3, I%); els altrcs mit jaus proposats acrediteu unu audiència &'ttsiblcmcm inferior. -Tant el niwll quantitatiu d'uudiència eom la seva corresponent valoració qualitativa, segons els encreuaments dels diversos segmentS d'edat i de professió, responen amb moltu ~delitat a les ussoc:iucions espontànies que hom fa habituulrrwnt sobre el perfil de lectOrs dels divelbOS mitjans. - Coneixement, o seguiment, bnstam baix de la •Hevistu Musical Catalw1u• (427 dc Ics 1.851 respostes), si tenim t·u c:ompte que els enqucstnts formen part, per dcr.nició, d'un sector interessat per la mttSica. En l'espectre de lectors, cal remareM unn baixa incidència dels menors dc 20 nnys (17,3% del grup) i un increment dels qui tenen coneixements professionals (40,8%) i superiors (31.1 %) dc música. Cul remarcar, també. com a nota positiva, un signi6ffll iu increment dels estaments professionals dedicatS a In docència (37,2% ). Cal remarcar l'alta incidèn cia del públ.i c en el seguiment dels mitjans dc d ifussió àudio·l'isu als. En tUiuest sen tit, el paper 1n·otagònic de Catalunya Música en s suggerei:\: la sevn virtual potencialitnt per a la fonnació de l'opinió musical, e n el cas que les seves emissio ns no es limitessin a fer sen tir música. L'aud ièn cia considerable de les emissions musicals de TV és significativa, sobreto t si pensem que nquestcs s'emeten gen eralment en hores dc baixa audiència. Perfil bastant !>t'lectiu de lectors de la ..Revista Musical Catalana... .II= 74 I l I PANORAMA • Opinions sobre la ttRevista Musical Catalana•• El pcrcrntutgc dc re~po~tcs és molt sobre Iu buse dt' '1 27 !'uqu cstut~ que mnnirc~u·n <·ourt\cr nquc ta publicació. 341 (56.'1 %) uo donru cup resposta positiva i 242 (56,7%) 110 cu doucn cup de negativu). At¡ur-,1 ret dcmo~Lru una cena apatia i drsimcrès i. cnnqut'St M"ntit. hu de ser con~id cnll t'0111 u negatiu. - El bulum,; c ntrl~ Ics rc~postes positives i nr¡.;ntiws r·s dt~ca rllu llrugl'rumrnt cup a Ics 8rgoncs (5 1% contru 58,9% ). Cal tcnir en romptl' qrrc ur1 rnutcix enquestat cm convidat 11 expressnr hepu.rudument lcs opinions positiws i nrgnt iw~. - Cobjt·c·tt• de les opinious es refereix, molt sovint, n ur,pcrws puntuals molt di\'er><>s i, per tant, difícil de ~inteti tzar. D'una mant·rn molt gcnrritu, lc-. podríem n-su mir de Iu .;egiicnt rnancru: qualitm i intPrè.s (22.9% cl 'opinion~ po>ili\ 1'!>, cnrrom d'un13.5% de ncguti,·cs); ns¡x·cU'S in(onnatius (15% d'opinions positi\C!>, cnrront d'un 25,7% de ncgati,cs); difu,ió i puntualitat (0% de respostes positi\'e~, cnrront d'un 12.'1 % de ncguti\'cs); altres (13, 1% de respo~tes positi,•c:., rnrrom d'un 7.3% de uegatives). - bai:~. : Conseqüentment, la noslrn publicació és, en aquests moments, en un procés o~rt i progressiu de renovació i de canvi. • Valoració de la funció exercida per la critica musical - La jutgeu positivament 2.163 respostes (65%) i negativament 994 respostes (30%). Un 5 % dels enqüestut.> manifcstu indircri'! ncia. - VaJoren pn:·fcrcntment la crítica music-al com a conlm!>t aJ judici propi els qui mani resten tenir coneixrmru ~ ~upcrior,¡ dc música (46.9% del gn•p), le~ ¡><'Mill>;, d'c·ntre 20 i 35 anys (-t3.2 %) i els t'>tudiunl:, (-t1 % ): la VCUCU panic-ui!UlltCIII ('Oill tl 11111jà de descobcna dc valors nous el :;cgmeut d'entre els 20 i els 35 an}s (:32.5%) i l'ls qui manifesten drdicar-sc a Iu doeèuciu (30.2%): en tam que funció iurornutti vu, és apreciada dc manrru rspcciul pels ruajors de 50 auys (56,3%) i romparativnnwnt menystiu¡,'1Jd!l pels qui mu uifcstt•n tcuir eunei,xcmeut h professionnls de IIHÍsi<:u (38.2%) i pels estudian ts (32%). - Els qui manifeste n tenir concixt'lllt'tlls proressionals de música denuucit•u Iu ularrca de coneixements d(• la críticn (80,:3 % dl'I gn•p) i els posseïdors dt• concixcnwuts superior-s l'acusen dc !>!'ctnrisme cstèlit: (69.4%). La cota més a ha d'indircrèncio ér, en els menors de 20 anys i en el-. qui 110 tenen conc>ixt'mcnts mu>icals. ClobaJmenl, el públic musical sembla ser fon,~ condescendent amb la crítica, i bé l'actitud n egativo augmenta en els sectors més direclament implicats o conei.'- (edors del fet musical. En alguns casos, hom pot dt>tectar, a més, una c:erta confusió entre els aspectes infomtnlius i pcriodíslics, In funció didàctica i el judici valornliu sobre la qualilat de lt"s manifcstncions musicals públil1ues. OPINIO SOBRE ELS CICLES MUSICALS - La valoració qualitativa dels cicles de concens que se celebren al paí~ és mnjc)ritàriament paral-lela als índexs rsuuJístics dc seguiment quantitatiu dels mateixos (3.1); caldría però considerar un de>rasl:uncm dc la rcln<·ió quantitat d'audiència-qualitat al~ eiclcS dc J'OCB. ~JU!' sÓn sobrepassat:., r n judiei qualitatiu. per aJ trcs manifr-~ ucion~ quarrtitutivarnem men}'S rcllcnuu;, (lbcrcàrnern, Euroconccn). - Eu In major part de les respostes, horn hi ''crr ull marcat predomiui de la qualificut·ic) cic ~ bona• (cmrc un 59 i 1111 3:3% ); c·u quatre cusoh, l'incrc,mcnt de la quulilíc·:wió lf«t·xccl·lcnl» és signilícaúu: lbcrc.;Úmcru (~8 'Yo ), Orquestra del Teatre Lliun· (28%), Liceu (27 %) i Euroconceri (27%); 110111Ús eu un cus Iu valoració dc «mediocre» supuru la dc> «bona•: Aeti,•itms del C:on;c•rvuturi (43% enfron t de 2'1 %). - Els majors prrccmatgcs d'inclirerr nl'ia sàn molt il-lustratius: Orquestra drl1èutrc Lliure (16% ). acúvitats del Conservatori (17 %). Banda 1\lunicipal (20%). Fc.stival dr ~lúsica (20% ). Screnntc& tl'r-.tiu (25% ). Festi,·aJ dc Jazz (27 %). Oiwmísit a (32%) i Associació Catalana dc Compo~iton. (37%}. - En l'apanat -i.3. els cnquc~tut» es manirestaven. en un 55%. a ravor de la presència d'aULor.l catalans en la programacià. Vcgl'm am. compamti,•amem. la seva valoració sobre els cicle, de l'Associació Cat.almra de Compositors: sobre un 3 1% cic rc~postes, un 6% els jutja excel·lenls, un :l:J% bons, un 20 'Vo mediocres i un 4 % negatius. l~ls iudiferents sumrn un 37 % . D' una manera general, semblu clnIn prefcrènciu del públic ,,er les manifestacionns més agraïdes i es¡,ecCnculurs. N'h em de deduir un ceri es1u:rit conformista, corroborat ¡)t•r una mujor manen dc sensibilihtl enlei'S nctivitats selectin"S o menors, que també juguen un paper importuni en Iu nomu1litat i la salul de la vida nmsical del país. nl [ VALORACIO GLOBAL DE LA VIDA MUSICAL CATALANA - Un 56,7% dels enquestats la valoren com a «bona~, però el percentatge drls qui li atorguen el quaJi6catiu dc •mediocre» no és pas menyspreable (30,7%). Els sector.> extrems tenen poca incidència (3,7% per u una valoració «excel·lenl» i 3,3% per a una de •negatj va» . - Els segments més benvolents són els majors de 50 anys, els jubilats, els qui tenen coneixements musicals amateur.¡ i t'IS qui no en posseeixen dc cap rncnu. - Els se¡,•rnenLS més crítics són rcpresenUl~ pels qui tenen coneixements musicals profcssionaJs i superiors, pel~ estaments doccnLS i per la franja d'edat emre els 20 i ris 35 unys. [ PANORAMA ASPECTES DOCENTS I FORMATIUS • Ta;,cu dels Consenaloris - ~ lalgrm la imlllgr p[tblica dr con[ictiviwt, la wsnt dels Conservatoris és jutjada mujorititriauu.•ut po:.itivu en un perccntutgt• del 42,5% (rnfront dels qui la cou~idercu ucgutivu: un 21.8% ). - Curio:.amcut, Ics persones de menys dc 20 auys ndvoqucn decididament pel siguc positiu d'aquf'SIIl tusc·u docent (5 1,3%); ¡:~ un pt'tl'l.'ntutgc que disminueix fins n un :36,2% en el grup de 20-25 nnys (època en què Iu mnflictivitut docent urostuma a assolir cotes dt·vudt•s). - Unu altm tlnw t'l'vel adora és mm bé la valoraritÍ pm,itiva 1wr sol!t dc In mitjana de l'cl>lmnerll rlon•nt (:H,5%) i dels professiouub de Iu uu'csica (27.5% ). la qual cosa dcnota un l't'ri e~prrit alltocrítif· pels més diI'('Ctanwnt couri~cdors ciri frt rnusieal o dels implica~ en d M'li l'u:.cuynmcnt. Aquestes dude;, tcneu Iu se''" comlució en els percentHtgrs eleva~ dels enquestats d'aquest f,'TU)J qur opim•n rwgativumcnt. • Iniciació musical dels infants - La inttiició del paper cabdal que hauria de jugar en la iniciació musical de l'infam l'entorn més proper, és n dir, Iu llar (24.46%) i l'escola (46,60%), és ratilícuda estud ÍslÍ canU'nl. Un cop més, cal c1ue hom exumini aquestes expectatin~s en relució a la reulilat virtual d'uns cenlres on em· unt la música és considerndu com a mutèria complcnumtàriu. • b:i;,lèndu de C(•nln•s Jlrimls - Majoritiuimncnt (55,6%) és vista eom a irnt.m•scindihlt•, n1111J 1111 percentatge scn- ¡;ihlcrncut iguul r n toll'S Ics fraugcs J 'cdut , perú siguiti,·utivanwnt superior (62,6%) pels qui ll'tll'tl COIIl'iXl'mcnts cll'vals de rrn'rsica. - Lu l'OmplcmcnLarictut només advocada pl'r un 28,4%. i justament en un :18 °~ pl.'I:, ell' men)~ dc 20 anys, en un 3-+% pell> el>tudiants i t'li un ;j;{% pels profes:.ionab. rs • l'hms d 't'!>ludi [ - Lu corrrrció del!> plans d'estudi (-+:3,8%) rl> ddensudu pt•r :.('('tors socials d't'dat nwdum (6-+% ), pe· ls juhilms (68,6%) i JH'I~ qui nn tcnrn c:orwixc•mrnts musicals (64,1 %). - En cunvi, Iu inco•·r'C<:eió dels pluns d'estudi t:s usscuynludu en un 56,18% rn l'ls pcrrcmutgt•s st:<:tl)tinls ¡•ut re els qunls destuqucn signi~ cu tivumt~utc els posseïdors dc l'Onci,,enwrlls superiors i els qui sóu professionals dc la uuísica. Sembla urgent, doncs, la revisió dels continguts docent!! i metodològics. INICIATIVES PRIVADES - La forta implantació de la pritctÍ('u coés adverada per l'opinió manifc~todn corn a cxcel·lent (23,55%) o bona (60.55%). També. són significatinunent elr''ats els percentatges dels qui per edul, situació professional i tipu~ de conci,'<emcm, són potencialment o 'mualmcnt coll1'C<ldors d·aquesw pràcuca musical. - Quant u la tasca dc Ics fundacions, els percentutgcs (sobre una base de ll'Sposto drl 68%) en testimonien la bondat (53,77%) amb percenlllgcs signilícativament elevats, i amb paràmetres que demoslrl.'n uua valoració basada en dades objertivrs dc coneixença direct:L - En referència a la labor Jc Ics institucions financeres, sobre una basi.' dc r('Sposta del62,5% , és jutjada mujoritòr·iurncnt com a mediocre (36,48%) i també mnb percentatges significatius sego us el tipus dc conei.xemems. ral Aquesta darrera dada sembla deun notuble esperit crJtie envers les realitzacions virtuals de les institucions fmanceres en relució a les possibilitats operatives virtuul!! de qui' són capaces. En un altre ordre de coses, la relativament bah:a base de resmost~ posta (59,6%) en relació als spònsors testimonia l'encara escassa implantació d'aquesta modalitat operatifll per al judici pondernt de les seves acti,.itats. ASPECTES INSTITUCIONALS - Són destacades, en percentatges srmIJinnts, les respostes que apo11011 una dimensió dc signe positiu: 74.9% 11 fnvor dc la C:l't'lll'i<Í d'una Orquestra Nacional de Cutulunyn, 69,2% odvocant per un Cor professional, 74,4% en pro d'un Crup de Cambra, 61.9% defensant la fom1nc·ió d'un Crup de Música Antiga i un 78,1% lllnb opinión fii\'Orable a la constnrcció d'UJr auditori. - Quant a la mloració de Ja política musical, els percentatges (sobre una busc de resposta del89.2% sobre la Generalitat, el 89% sobre els Ajumaments i el 84,7% sobre Ics Diputacionsd) no superen, en cap ens, In valoració mediocre: 53,9% per u Iu Ccnrrnliuu, 54,30% per als Ajuntaments i 53,95% per u les Diputacions. - Scctorialmcnt, Iu bondat de l'urció musiral dc la Ceneralit.at és defensuda pels clos extrems de la franja : els de meuys dc 20 anys i els dc més de 50; contròriament ¡.s lllcnysvttlomda pels estaments doceuts (26,2%) i pels !JOSseïdors de coneixement¡; musicals superiors (22,2%) i professionals (:32,2%). - Unu tendència semblant es dóna en la vuloració musical dels Ajuntaments: signilícativnment superior en Ics persones de més de 50 anys, i significativament negatiwr emrc els que tenen coneixements musicals superiors (26,9%) i professionals (30%). - La tendència valorativa de la labor musical dc les Diputacions és paral·lela. ! I= 74 l l I Aquesta panorama denota una generalitzada insatisfacció sobre la labor musical respectn·a de cadascuna de les instituciones ptíbliques catalanes. OPCIONS DE FUTUR - Sobre 9.749 respostes a les diverses opcions presentades, la primacia es de~lll­ tn cup a la presència real de Iu música a l'ensenyament (16,68%) i la creació d'infrastnrctura {10,87%). Majoritàriament, hom es decanta per les opcions bàsiques i primàries, sobre les quals caldria sustentar tot l'entramat de la vida mnsical. 11 539 PANORAMA PANORAMA MIKROKOSMOS Música i publicitat (11) o gairebé un parell d'anys, oquesto columna (amb el mateix títol de lo d'aquest mes, però sense l'ordinal) es feia ressò de lo utilització publicitària de melodies pertanyents ol repertori de lo música qualificada com o clàssica. Això deu anar o tongades... Aro (aquesta noto és escrita o finals d'octubre) jo hi tornem o ser... No hem entrat encara, ni de bon tros, en el fort de la campanya publicitària nadalenca, i novament la televisió ens val convèncer de l'excel·lència d'uns determinats productes amb el suport sonor de partitures moll conegudes. I, un cop més, un se sorprèn de la insospitada versatilitat de moltes composicions, capaces de desfermar la imaginació dels creatius publicitaris. Per exemple: aVostès sabien que un fragment d'una SuHe per o violoncel de Bach és idoni per o estimular el consum d'un licor de cafè? tO que uns compassos de Peer Gynf de Grieg van de primera per fer comprar sopes preparades per a infants, i que uns de la Simfonia del Nou Món de Dvorók són decisius per fer alimentar els gossos amb una menja especial? al que el nervi de lo Cormen de Bizet s'adiu òptimament als qui estan necessitats d'una empenta perquè adquireixin un reconstituent vitomlnid tO, encara, que una po/ka i un vals de Strauss, respectivament, és ollq que faltava perquè s'adonessin de fins a quin punt són necessàries les assegurances i de la comoditat que significo disposar de calefacció de gas? No invento res. Aquestra brevíssima relació ho estol captada de formo ocasional mentre, cansat d'una duro jornada, un esperava l'hora de sopar. I, si no, facin lo provo: estiguin atents o les musiquetes del televisor i jo veuran com les festes que s'apropen els forniran material més que suficient per afegir pel seu compte un altre ordinal ol títol d'aquesta nota. Acabo. I em plagio a mi mateix, reproduint el final de cMúsica i publicitat (I)»: cEl panorama, doncs, semblo taxatiu: tot serveix per o toll -Què diuen que què? ¡Que lo naturalesa artística d'11no obra ha d'adir-se exclusivament o uno finalitat determinoda? Vinga, homei, no em facin riure, que som postmodemslt. Pere Artís F 12 540 PROGRAMACIÓ ESTABLE DE CMÇÓ A BARCELONA Centre de Promoció Musical E IRessons, del Departament de Cultura de la Generalitat, ha engegat una Programació Estable de Cançó que, des del passat 8 de novembre, acull cada dijous, durant tota la temporada, al Jove Teatre Regina, actuacions de cantants catalans. Aquesta nova iniciativa, anomenada «Dijous al Regina», té com a principals objectius: impulsar i coordinar la creació de circuits estables i diferenciats per a cada un dels gèneres, tant en les sales o els teatres públics com en els privats; potenciar les produccions discogràfiques; fomentar campanyes de promoció i patrocini als mitjons de comunicació; promoure projectes per o lo formació i reciclatge dels professionals del sector; facilitar relacions i intercanvis amb altres comunitats, amb especial atenció o les liles i ol País Valencià (i amb l'Estat espanyol i Europa); i afavorir ponts de diàleg i col·laboroció amb d'altres iniciatives, tant o nivell d'esponsorotges com de possibles accions conjuntes. Segons el màxim responsable de «Ressons», el contant Ramon Muntaner, es tracta de crear a poc a poc un espai apte per a aquest tipus de manifestació musical, creant alhora un públic i un hàbit, i despertar-ne un interès mitjançant una campanya publicitària important a tots els mitjans de comunicació. Si més no, el terme cançó pot quedar una mica ambigu. Des de «Ressons» per cançó s'entén el tipus de música variada que fa la ·gent que canta en català, dirigit cap a un tipus de públic determinat en funció del lloc on s'actua (tenint en compte l'espai, una acústica determinada, etc.). Així, se n'exclou la música pop-rock, que serà el proper objectiu de «Ressons». I pel que fa a la música instrumental, aquesta hi constitueix un repte de futur. Aquesta Programació Estable Baptisme internacional de I'OCPMC ornés un any després de In sela reest.r ucturació, l'Orquestra de N Cambra del Palau de la Música Catalana (OCPMC) que dirigeix Gonçal Comellas, ha realitzat, amb un gruo èxit, la seva primera sortida internacional, amb la participació a l' ..Autunno Musicale a Como 1990», un important Festival que es desenvolupu unualment, durant els mesos de setembre i octubre, en aquesta atractiva població italiana de la regió de la Lombardia. Altres R,:,"nnpacions rellt..-vunts (com I'Orcheslra or the Age or Enlightcnment, la Neu e Mannheimer llofkatH-"IIe, The Purcell Quurtel, Iu Crunerata Acadèmica de Salzburg, el Quartet Kodaty, l'Orquestra Stradivari de Milà o I'Ontuestra de Cambnt de Pragu) han participat també en aquesta sèrie de manifestacions musicals. El con- cert de I'OCPMC, que tingué lloc al Teatro Sociale el 2:~ d'octubre, oferí obres de Turina, Grieg i Txaikol'Ski, a més d'una recent producció dc Xavier llenguerel, Música per a cordes i percussió, que fou rebuda amb gntn entusiasme i tingué com a solista el percussionista Xavier Joaquim. D'altra banda, quun es publiqui uc¡uesta crònica, I'OCPMC ser1\ iambé a Itàlia per a oferir un concert a l,ulenn, en el marc de Iu «Prim u Conferenza Mediterrunea sulle aUività musicali: Sicilia-Calalogna.., organitzuda pel CIMS (Centro per Iu lniziati,·e Mu'iicale in Sicilia). En uquesta ocasió, programarà unu audició íntegrament dedicada a compositors catalans del nostre segle (Eduanl Toldrà, Xavier Montsalvatge, Jordi Cervelló, Josep Soler i Albert Sanlà). • de Cançó s'ha elaborat sota el criteri d'intentar trobar cantants que no tenen lloc on actuar, i facilitarlos així un espai on fer-ho (ja sigui cantants poc coneguts, cantants més populars o recuperar cantants que han deixat d'actuar). «Ressons» arribà a un acord econòmic amb el Jove Teatre Regina (que té un aforament de 350 localitats), amb el qual el teatre aporta la infrastructura tècnica j organitzativa per a cada actuació. Els preus de les actuacions són populars. Com hem assenyalat abans, la programació d'aquest primer trimestre de temporada començà el passat 8 de novembre, amb l'actuació d'Enric Hernàez. Hi han seguit Joan Amèric (15 de novembre) i Toti Soler (22 i 29 de novem'bre). Durant aquest mes de desembre hi actuaran Rafael Subirachs (dies 6 i 13), i el grup Fallim Follam (dies 20 i 27, i també el 3 de gener). • T.M. REPRESA DE LES ACTIVITATS DEL COR MADRIGAL LI Agrupació Cor Modrigol anuncio lo represa d'octivilols del Cor Modrigol, solo lo direcció de Manuel Cabera i de Mireia Borrero, desprès de quasi deu anys d'haver-les suspès. Per Iol de portar a terme oques! projecte, l'Equip de Gestió de l'entilal (formol per Mariona Ardèvol, Salvador Teis i Anunciació Vilaprinyó) ho començar a treballar en els aspectes orgonitzotius, mentre que l'Equip Tècnic (formol per Manuel Cobero i Mireia Barrera, amb lo col·laboroció de Montserrat Pueyo) ho fo en lo selecció dels futurs cantaires que conformaran oques! nou Cor Madrigal. Els interessats o tenir més informació poden adreçar-se telefònicament o Mariona Ardèvol, lelf.: 212 87 94 (de 2 o 4 de lo tordo), o o Salvador Teis, !elf.: 253 34 34 (de 8 o 9 del vespre). Ha comencatla temporada 1990·91 de Solistes de l'OCI al Saló de Cent E I passat 8 de novembre començà lo IV edició del cicle de concerts que ofereixen els Solistes de I'OCB, ol Saló de Cent de l'Ajuntament de Barcelona. Aquest cicle, qualificat de «petita tradició» per Eulàlia Vintró -directora de l'Institut Municipal de Música de Barcelona, entitat impulsora d'aquests concertspresenta un total de 17 sessions que tenen com a trets fonamentals l'aparició de petits cicles interns i concerts amb continguts més monogràfics. Així, hi ha tres concerts, disposats correlativament, íntegrament dedicats als metalls (trompes, trombons i trompetes), i programes específics d'un compositor (Schubert i Hindemith, exponents de la millor música de cambra). Els monogràfics responen a èpoques i estils (Impressionisme francès, Vetllada barroca, Vetllada alemanya ... ), i també hi ha la presència de les formacions de cambra més clàssiques (quartet de cordo, trio amb piano... ), algunes de les quals tenen nom propi i porten jo anys de vida individualitzada com o grup combrístic. Segons Eulàlia Vintró, lo idea amb què es crearen els cicles de concerts respon a «la política de l'Institut Municipal de Música de crear grups estructurats de cambra, estimular el treball en grup i mostrar lo qvalitat dels músics de I'OCB». Abili Fort - director tècnic de l'OCS- explica que «uno de les finalitats més destacades de la creació d'aquests cicles de concerts ol Saló de Cent és que els grups que es formin per fer aquests concerts esdevinguin grups estables», com és el cas del Quartet Albéniz. Abili Fort afegeix que «aquesta temporada té molt bono qualitat en allò que es refereix a l'oferta musical, de lo qual el 80% són primeres audicions.» l'acolliment, tant per part del públic com per port dels mateixos músics, és excel·lent. l'any passat assistiren unes 8.000 persones o les audicions ol Saló de Cent (que són gratuïtes); aquest indret té una capacitat normal de 400 persones i de 700 quan està totalment plena. El públic que hi assisteix és totalment heterogeni en edat i condició, però la seva característica comuna és que «sap el que va o escoltar», segons Abili Fort. En total són 49 els membres de l'OCS que prenen part en aquesta IV edició, cosa que represento més del 50% del total de I'Orquesta Ciutat de Barcelona. T.M. f¡:• 74 l I I PANORAMA NeÏ~ el gruberovÏsme? I comportamcul dcsbon:lnt i cnltJsinstn, més eulli1 de t(>tu pouderució rnonnble, E d'un sector del públic liccÍsliC, u Iu primera rcprcscnlaciò dc 1/ohrrro Dcvcreux, fn preveure l'~:closió d'tu1 nou fenomen liccísric: el •gwbcrovisme•. En!'nra Iu cuntm1t txeca no huvia obcrl la boca per pronunciar Iu prirncm li·ase, es percebin un climu dc tensió que, és clar!, va c.xplotur minuls després quan la vu cloure - potser líus i tot una mica ubuns- cu pmnunciur In darrera nom dc la seva inicial úrin . 74 l• 1: f No serè jo qui disoutcixi Ics \'irtuts, uLsolulamcnt irnporl.ants, d'aquesta urtista. Ni, per dcscompml, els mèrils cont·rcts 11 Barcelona, enu'C ds quols hi ha In sevu in1ponent vl'rsió d' ArÏIIfinc uuf Naxus, Iu temporuda IUHt•rior, al mflleix Liceu. Ni wn sols tinc Iu intl'>H:ió dc CJlÍestionnr Iu vttlidcsa o no d'aquests tipus de comportaments desfermats i impurnblos, que nt•i.xcn p~r gencrut:ÏÓ cspontitnia, de Utnt en lnnt, u cnsn nostra. Em limito u això <¡ue he dit abans: u npu utar la possibilitm que hagi uuscut el ..gruberovismc•; o, cosu que és el mateix, un corren! d'afinitat afc1:tiva envcr'S la soprano Edim Cn•bcrova . El fet, si es confirmu, tarnpoo no ha de sorprendre nin¡:,'lí. Abans, i d'ai-xi1 no fa Ull'll , seclors d'ufeccionats barcclonius - qui so p si els mnleixos d'am o els ben digues dcsceudents- Jm,•ien iJ.Iuminat el •tcbaldisme• i el •cossottisJnc•, amb els quals van posar nis núvols dc la seva imaginació lírica les, per altra part, ducs extraordinúries artistes i ducs grans senyores du la lírica universal: Hcnam Tcbaldi i Fiorenzu Cossotto. D'uquestu ma11em, aq uests sectors d'afccciouats va n demostrar que (excessos probables d'enwsiasrncs nfecúus u p11.rt) tenien un Lon olfucte i no erraven el tret. Una altrn <:osn és eonsidemr si altres nrtistes no podien sentir-sc ofesos per un lracl.wnent dis<'riminHtori. Però ja sc sap que, quan entren en joe factors afectius, no es poden exigir equilibris perftJctes. Am b Editn Cnrberova, i em refereixo exclusivament a la seva condició d'artista, els afeccionats tampoc no van errats. I, així, cada octuoció seva es tradueix en un autèntic esdeveniment. La se\•a Elisabeta va ser importanl del tot; com així mateix ho fou la Sara, de Doris Soffel, merèi:xedorn d'una superior consideració de la que sc li nto,...;à. Feruando de la Mora sembla continuar Iu incipient neo-lradició dc tenors mexicans, nascuda a rebuf Jc Frnncisco Arniza, de la qual també fom1a part Mi{,'Uel Conez, el Roberto Dcvcreux del segon repartiment. l.Jacwació dc Fernando de la Mora fou ben notable, mentre que Pcrnando Belnza situava un altre nivell inlerpretal.iu amb la seva veu dura i una més quo percepúblc insuliciència d'ofici. Ofici que, ben altroment, va Uuir Richard BoJtyngc, sempre especialment còmode quan es mou en els seus domimas itmbits belcnntistics. Naturalment, una part del ptjblic vn esbroncar la tasca de l'escenògraf Romon B. Ivars i del diretor d'escena Ciancru-lo del Monuco. La innovació en aq uest apurutt al Liceu se sol pagnr carn. I l'elegància i bellesa dc la proposta del primer i els núnims més que notublcs d'imagi nació del segon pel que fa al joc dramntúrgic van ser, no faltaria sinó, degudament cas~iga1s. Ntl faltaria sinó... • J.C. Mercat de Música Viva de Vic 1990 I P,Ossol mes d'octubre, del4 ol7, es celebrà lo 2o. Edició del Mercel de Música Viva de Vic, amb un all nombre de participació responen! o un bon nivell artístic i orgonilzotiu. Els objectius del Mercel des dels seus inicis han eslol els de generar nous contactes per tol d'animar lo conlroctoció en el món de lo música, fer confluir ortisles promolors- monogers i crear un inlerconvi en tols els oporlols de l'àrea musical del país. I si bé és difícil dur o ferme uno empresa així, per lo manco d'experiència en organitzar oquesls lipus de mercols, col remarcar que aquest any ho acaronat plenoment l'èxil. Per allò que es diu: «Corregir és de savis», l'orgonilzoció del Mercat d'enguany ho de rebre un especial aplaudiment pel bon funcionomeni dels estonds exposats ol professional, per lo puntualitat de les actuacions ols escenaris que funcionaven simullàniomenl, repartits per tola lo ciuIol, per lo sobrada informació gràfica ols carrers i locals implicats ol Mercat i per l'acurada selecció dels grups participo nis amb coi·IÓborocions desinteressades d'artistes com Tele MonJoliu, Koniec ... Apunlodo aquesta feliciloció merescuda, és inle· ressoni informa r de les activitats musicals o E 14 542 poromusicols que duronl oquesls quolre dies es po· dien seguir. Un pavelló d'Estonds, on exposaven monogers, represenlonls o associacions musicals permetia l'inlerconvi i coneixement dels professio· nois, responsables de cuiJuro, assessors musicals, elc., convocats i convidats pel Mercel o fi de fomen· tor uno possible relació fructífera enlre comprador i artista. El món professional no només es cenyia o programadors d'aquí, sinó que també hi van fer acte de presència representants de I'Eslol i responsables de Deporlomenl de Culluro de diferenls regions Europees (lombordio, Brussel·les i RhóneAipes) els quals van coincidir o aprovar aquest li· pus d'iniciatives, Ioni pel que ells podien aportar del seu país com per lo fluïdesa que uno trobada així pot significar per o aquest món específic. Lo localització dels escenaris estovo directa meni relacionada amb el Jipus de música que s'hi oferia, i col dir que aquí també va milloraren relació ol pri· mer any: coda matèria Ienio lo seva ubicació odienl. Un Seminari Internacional de Jazz (mosler closses, combos, debols, ...) guiat i ideat pel Taller de Músics de Barcelona, amb lo participació de mú· sics/professors d'arreu del món, va donar un color i uno vivesa durant lola aquella setmana, que feia imprescindible i gairebé irresistible passar les nits en blanc gaudint del millor jazz que s'està fenl ocluolmenl o Europa. Lo firo del disc, exposicions icol·loquis ol voiJonl de lo música van arrodonir lo bono marxo del Mercat. En definitiva, es pol dir que els errors comesos el primer any, polser per un desconeixemenl del secIor i perquè ningú no neix ensenyo I, han eslol su· perols i en el fulur ho d'anar creixent i milloronl. Només col pensar i seguir Jrebollonl per concretar el sentil estricte del Mercat i d'allò que s'hi exposo. L'opinió generoliJzodo dels porticiponls ho estol positivo; però Iol i eixí, hi ho punls o nivell de concepte del Mercel i del món musical en general que plantegen enigmes i dubles (l'interès per un tipus de música més comercial, lo rigorosilol artística d'allò que es presenlo, quina demando social hi ho,...); en tol cos, semblo ser que el Mercat de Mú· sico pretén ser uno eina útil per ol sedar, posant lo ploloformo i lo infrastructura perquè l'artista trobi el more idoni per o les seves relacions..., i o poc a poc ho va oconseguinl. • Mariona Sagarra [ PANORA MA Felic arre ncad a del Festival d'An dorr a la Vell a és enllà de l'anècdota cal situar In celebració del I Festival lntcrnucionul de Músicu i Dansa d'Anuorm In Vella, que tiugué lloc durrull dos caps dc setrmulil consecutius: l'últim del rncs de setrmbre (dics 28. 29 i 30) i el primer d"octubre (dics 5. 6 i 7). Aquesw fónuula ja és indicativa d' una voluntat de facilitar u l'afeccionat d' Espauyn (sobretot al c-atalà) i de Françu. u més de a l'andorrà, l'apropament al petit Principat per a gaudir del comingut d' uns programes indubtablement atractiu~, al menys per allò qut' en aquesta primera edició s' ha pogut observar. És veritat que una part del Fescjval s'ha bru.ut rn el fel d'estar ubicats a Andorra -sens dubte per qüestions fiscals- ds munilialment. famosos cantants i\lfredo Kraus i 'lèrcsa BcrgallZI.I. Cadascuu d'ells oferí un recital: el tenor. acompanynt al piano per Edelmiro Arnaltes; i la mczzosopr'dno, prr Juan Antonio Alvarez Parejo. o és menys cert que el poder de seducció del director del cenameu, el canari Suso Mariategui, ha lct possiblt' la participació del Wiener Balleu Aktuell. la Capella dc Viena, el Wiener Nonctt, el pianjsta Paul Badura-Skoda i I'Orquestm de Cambra dc Praga, amb el saxofonista Sobre Ruhburi. Però, a l'horitzó immediat, hi ha la intenció de consolidar u Andorra un festival de música i dansa que pugui ser prou importAnt per a fer·se un lloc en el ja dens i complicat panornnra Jcls festivals internucionals. El temps dirà en què queda tol plegat. El temps i les passes que es fuci11 en les properes edicions, sens dubte decisivt,s. La fórmula assajada aquest any ha donat bon rcsultul pel que fa a públic i, en general, re&prctr a les litcs artístiques (destacam-h"hi, evidentment, el memorable recital dr Terrsa Bc...bruwr, un prodigi d"an depurat i d'interpretació fora de si:rie). Una sessió dc ballet, el recital d'Aifredo Kraus i obres dc Mo1.art, Bre tl10vcn, Peters, R. Strauss i J. St.rauss, en el primer cap de setmana. El recital dc Teresa Berganzu, el de Baduru-Skoda i el concert de I'Orquestru de Cambra de Praga, en el segon. LJèxit dc públic ha provocat eufòri11 en les autoritats, lins al punt que ja es parla de la const.rucció d' un Teatre que pu¡,'lli acollir degudament no només M I AGUSTÍ CHARLES GUANYA EL PREMI «ARPISTA LUDOVICO» I compositor cntnlri Agtr$tÍ Chnrlcs ho eslnt el guunynclnr dc Iu prímcrn cdicíto E d1•l Concurs dc Cmnposícíio •Arpista Teresa Berganza sessions simfòniques i de cmnbrn, sinó també recituls i lins i tot furwion~ d'òpera. i\ Ordino, s'està fent rrulitat un Auditori (se sup que allà st' cclt•hru un Pcstival de rrrtísica propiciat p<·ls germans Claret i • orciso Ycpes) i u nin¡,ttí no s·escupa la rivalitat que hi h11 u Andorra entre Ics difc·rrnts parròquies. Una ri vali wt que, molts cops, es torna perjudicial i esteri litzauoru. ¡,Pot, Andorra, u<:ollir més d'un bon local per a músicu simfònica i Òprra? ¿Es convenient la divisió d'esforços, en compw&d'unuJ.larlos tolS per fer realitat un gmn festival internacionul? ¿,No seria fa ctible un mateix !estival amb m111ifícacions en Ics seves ITIIliijli:stucions, ja sigui a Andorra la Vella i Ordino o en altres llocs mé!. que s'hi afegissin? Aquí queden aquests in11•rrogants per a la renexió d\ms i d'altrc·s. Dc moment , ja es parla dc coses de diferent caire per a la pròxima c·dició. Es diu que hi havia la intcncicí de representar una Òpera de ~ lw..art , però que el bisbe de la Seu i copríncep d'Andorra lru indicat com a Hltc·rnativu el llequiem mM.n rtià. Es parla de Josep Carreras o dc Jaume Aragall (uqucst també an1b rrsidència a Andorra) com a possibles tenors i de Renata &·otto com a possible ~>oprnuo. I fms i tot dt• Sviatoslav Ritchtcr com a possihlc pianista. Perquè, afegim, es prctr n que, cada any, dos dels actuants hi ofereixin també classes magistrals. En aquesta primera edició, els mestreS han estar Alfrcdo Kruus i Poui Baduru-Skouu. Sigui com sigui, queda In possibilitat d'alternar-hi Ics compres i Iu mcnwcllosa naturalesa nmh In bona mtísira. Una magnífica fónnulu . • José Guerrcro 1\lartín. Ludovíco• instituït per I'Assocíucíó Arpí. tn Ludovíco, crcudu i prcsíclidu per l"urpístn nuulrilcnyn Murin rtnsn Calvo Mmr1~1 no. El jurat dc l'csmcntnt concun; cstnvn ¡m·sídít per Cristúbul llulfitcr i l'íntcgrnvcn tnmbé C'..urmclo Alunso Bernoolu, 'lhmÍls Morco y Cnrlos C.ómcz Amut. l; hit del con<·urs ,·e prccisut pel fet que s"hí \'Un prcscntur culor¡.c uhrcs, xi fru pnh·lírumt•n( su¡IIJrior n Iu tullrlítnt riu lc~ obn:M pl.'r u urpo cdi llulcs o Espunyu c•l segle uctunl. Cul rcmun:ur així mateix que les obre.~ prNuindcs .;erru1 oblígndl'!ll'll el fAJ ncurs d1ntt•r¡•rctució <1ue lumbé pronwn l'c.•mentudu Assucíncíú. El veredicte del jurnl \ 'U ser el bt•giicnt: Prc•mí «Antonío dc Cohez(m.. dutn( umb -100.000 pcssctc~ u l'obra l m;l111rl d'Agustí Chu.rlc.~. Premí Bcruprs de Hencslmsu, douat umb 250.000 pc'!>sctcs 11 l'obro S<·N'n lllll Srmluarin dc 1·1orl•ncio Cruz FcrnrindC'.t, r•rcmi •Juun Hidul¡;n• dntul umb 100.000 pc•ss<"ll.'s o l'obro A1iormw..ns dc Juun José ltcvucltus. Cristóbal Halfflcr vu insistir en l't'h•vulnivell dc Ics obres prcscntudcs i la ímporiimeiu que té un concurs dc Ics cunaclcrístiqucs dl' I <Iu e ens ocupu en el punornmo dt• Iu ercucíó rnusicnl cspunyolu. • Festival Déodat de Séverac a l'Institut Francès I passat 5 de novembre co111r nçit el Festival Déodm dc Sévcrac. fundat cl1 983. a l'lnslitut Francès de Barcelona. coincidint an1b el vernissatge dc l'exposició «Déodat de Sévcrue, del Llenguudoc u Cntalunyan (lius al 18 dc novembre), on es pogué veure l'evolució artística del compositor des dr 1872 fUlS al 192 1. A l'acte de pre.cmació del Festival n._%istircn (")c-onseller dr Cultum dc In CenemliliH, .loun Cuitar1, el còusul gcnrml dc Fmnçu a Bmt•clona, Put.Iirk CHutnll, el prr~iclc•nt del Festival. Jean-Benrard Cahours J 'A.>pry, i el delegue per u E1punya, Amoni Coll. El Festival Déod111 dc Séverac er corn a principal objectiu fer couèixcr l'obra d'aquest composi10r, i la dels mus1cs frnncesos. cspauyols i icaliru1s de Iu seva gt•neraeió que. tot i gaudir d' una n:·con~"l.ldu vàlua artística. són dcsconC{,'lllS del gran ptíblic. • E .J... §: 74 l l t PANORAMA Werther al cicle Òpera a Catalunya e brllnou. d t·idt• •Ò¡wm a Catalunyn• 1omi1 n ft•r upurició a diverses poblut•ion~ catalanes. En aquc~111 oca~ió. i dr!>prés tl!·ls tíwls dc dc '/òsnt. Uigoft•tw. /.a bo/1{:mc i Canncn tocava t•ltom n u nu dt• Ics Òpcrc~ del compositor dc \Verther, o sia, Juies Mnsst•net. 1 o vold ria cm1rt· en 111111 dl•mngògiu rn dir que lli van oferi r unatiperu del compo~>itor dc lf~rt.her, ja qut· l'lll St·rnblu que no &lla ft'l prou justiciu u ~lo<.o,enct; però allt) que és clar és que Mal>.-.t'lll'l r~ cont'h'lll prr Iu majoria dcb ufccc-ioiiOL~ pt·l M'U \fcnhcr. Ayucst cinyuè tÍtOl del cid(• no cru pns. però, l'esmentat Wt•nhrr, sine) Don Quichotu·. Es tructava en uquesltl nc·usic; d'una producció forànio; eMtCIUIIH'III, l'c~trcnuda al festival de Saim-Ceré. l~n aque~lu producció francesa, però, l'upomu·ió catalana era rnb. que notable: I'OniUC!>Im Simfònica del \'allès. el Cor del!> AmiC!> dc l'Òpera de SabadeU i la direcció e~cènira d'Ariel Garcia Valdés. i cal dir que, fer un títol com Don Quichotte en el cicle «Òpcrn u Catalunya•, és un peri ll; però, nccessnri. É.s u u perill perquè (•I públic del cicle sol esttu· poc acostumat u ''rurc o t'!>t:Oitar òpera; i les poques vegadrs que ho fa, li agradu semir les obres conrgudes: pot:.er millor. populars. l si són de \'crdi. c•ncarn millor. ;\omés a tall d'exemple: t•lmu¡,.rttific Teatre dc •La PassiÓ•. d'Olesa dt' ~ l on~errut. nom~s s'ha omplen dc gom u gom en els tÍ· tols verdiuns i en Carmen ... Tot un apunt sociològic per tal cl'avcrigunr quines cause.s sóu Ics que provoca que t•l públic prefereixi Verdi més que Puccini, per exemple. Estrenada a l\lontc-Carlo el 1910, eus trobem amb una obro concebuda cambrísticamcnt. lluny de Iu ideu nwye rbeeriana. D i• ~- i!" 74 i l t Ai~í. rltruruum·nt orqu~tntl és. dantmem. cambrístir, en el qual trobem. per excmple. algun¡, <.Oio;, d'oboè 1 violoncel i on Iu resta c.l 'in~trum!•nt., concertants hi fan un acompanyumrmamb pizzicati a les cordrs o urpegis H l'ar¡m, que hi fan aconseguir una riquesa dc c;nlor sc•mblant, en alguns moments, ui cir Hnmcuu. (Recordena, per c.xcmplc, el mona·nt quan Don Quichottc em·c·stei:\ els mnlius, on la rrnísica és des· criptivu, i rct·onlu tn·bulls com Abm-is o Lc.;; Boréade.'> de Hameuu.) En uqut·:.ta no\11 producció del cicle hem trobat. ai:>.Ò ~i. 1111 ni,·ell ultíssim d'interpretació. Així, Jcuu-Philippe Courtis. com a Don Quichotle, hu fet gala d'auwrilat i elegància t' li el pl•n,onulgc. i ha mostral posseir un frast·ig c:xccHcnL Encara que en In inlerprctació que ens féu hi hllh'llé momenL~ més alts que ultres. l'~cna de la seva mort fou amolò~:icu. Jeun-~ larie Frémcau. com a Sancho, va ser sem dubte el millor. Frémeau posscei.x una \ 'CU bcllis.-.ima. i u més canta amb un gust e:-quisit (nx·onlcm, en el moment quan cavalcaven. l'encert que tingué en camar com un contnucnor). D'aquesta forma, sabé donar el cari1c1cr net'cssari al personatge. Dulcinr<· fou inwrprewda per VaJérie Marestin. qui c·n~ mostrà una veu interessant, encara que fc,rça pobre en harmònics. Dc tota manem, e~ tructa d'una veu homogènia. ben limbruc.la. encara que. en alguns momen~. el fW" i l'accenmació reconlcs~in molt mt:., el~ dc contralt. Realitzà una imerpretació prcrio&ista. amb ornamentacions imcrcssums i amb riquesa de matís. La direcció dc Frcdéric Chaslin va ser feia molt dc cara !I la galeria i va tenir alguns moments dïmprecis5ió en Ics cni.rddes:. però no van representar cap problema ni per al cor ni per u l'orquC!>tru. Oriol Pérez i uh'iño ESTRENA DE L'OBRA , ODA A SALVADOR DALl 'obro Oda a Salvador Da/f, amb música de Jordi Codina i text de fed erico Gorda Lorco, fou estrenada el passat 26 d'octubre, per l'Orquestra de Cambra de l'Empordà, o lo Solo de la Cúpula Geodèsica del Teatre Museu Dolí de Figueres. Lo narració fou o còrrec de Josep Moria Monegol, i lo direcció, de Carles Coll. Amb aquesta obra s'ho fet paleso uno vegada més lo devoció del compositor i guitarrista Jordi Codina per la figuro del pintor empordanès. L'esdeveniment que ens ocupo constituí un considerable èxit i l'obro rebé una entusiasta acollida per port d'un públic, que omplí de gom a gom la bella Cúpulo doliniona. Uno interpretació efectiva arrodoní l'èxit de l'esdeveniment. L Seminari sobre l'origen de la notació musical O rganitzat pel TEM (Taller d' Estudis Medievals) de Barcelona, va tenir lloc a I'Esco· la Luthier, de 1'1 al 4 del passat mes de novembre, un Interessant seminari sobre l'Origen de la Notació Musical, dirigit per Karin Paulsmeier, professora de la Schola Cantorum Baslliensis, i per Javier Lara, professor de la Universitat de Màlaga i del Conservatori de Pamplona, que aportaren els seus perso· nais i exhaustius coneixements sobre la definició, objecte i mètode de la semiologia gregoria· na I sobre els orígens de la notació quadrada a l'Escola de Notre-Dame. L'exposició teòrico-didàctica del programa proposat fou completada pel co· neixement viu i directe d'alguns exemples éaracterístics de les matèries tractades, brindat per les pròpies interpretacions dels cursetistes. Com a cloenda, tingué lloc una audició de Cant Gregorià, a l'església de Sant Sever de Barcelona, interpretada pel Cor del Taller d'Estudis Medievals, dirigit, en aquesta ocasió, per Javier Lara. • PANORAMA Fundació Caixa de Pensions La vlolinsta Eva Graubln nom destacat d'una programació e specialment d e dicada al violí. Una tem orada poli acètica p e r F.T. B. n ampli ,·cnwll de música de tots rb trmps (conrcrènt·ics. •master class•, conjunts cumbrístics, joves inti·rprcts i ILrtistc·s dc prestigi) con~titueix c·l rorningnt dt· lrs acLivituts vrcvistcs per a Iu uTrmporada Musical» que hu orgttnilYJit la Fundació Cai>xo de Pensions, ju sigui u Iu sc:va S<'ir, Iu •casa Macaya», o ht; al Pultut dc: Iu Mt'rsica Catalana. Vcritublt•tncnt, resultn difícil donar, en poques línir:s, uua informució detallada solm• les 35 muuil(:stucions, o dcstucar-ne nottlés ui0'1Jnt•s; ju que si, per una banda, moltes estan desgl os.~adcs en dos o tres actes (conrl.'rèncics, col·loqui i recital), també, en tnl ultrc S<·ntit, cadascuna pot ser atractiva prr un determinat pulll o pcrspccúvu intcres.~ant sobre el fN musical. D'alguna manl.'ru. dom:&, b. més aviat tot el conjunt d'ac· U tivitats el que atorga a Iu .ru:mporudu• dt· la ·Caixa• la seva veritable transcendència i significació, la qual, f'n defínitivu, rnostru la riquesa i la mulúplieitat de la música. Fils conductors dc la Temporoda Musical. Al marge de Ics dues vetlladc:.~ &irnfònieoeorals, ja tradicionals en el cicle, com són respeclivamrnt: el concert de Nadal (dics 19 i 20 de desembre) t•n què s'interprcturú El ¡\1/essies, de Hacndel, i el concert de St:tmana Santa (dies 19 i 20 dc març) nmb l'audició de la Pnssió segons Silili Mnu·u, dc J.S. Bach, i de la celebració del XIV Ft·stival de Músic<t Antiga (des del 24 d'ubril lins al 30 dc maig) integrut per nou con ccrL~, els lrets que personalitzen el curs dc In Cuixa són, per una bunda, Iu comnwrnomció del bicentenari dc la mort de Mo;-.art -quatre concens consa1:;ruL~ a les scvt-:. ()nates per a pi11rro forte, a ci1rrec Uf' Paul Budum-Bkoda (dics 6 i 8 de març i 17 i 19 d'abril)- i. per l'altra. una dedicació al repenori de la rntr~ica per a quartet dr corda: el Quanet Coull, dia 28 dc non•mbn', amh obre:. dc BecúJO\"Cn. J. Soler i D,·onik; el Quartet 1ltle, dia 6 dc frbrer. amb obres dt• Pend(•recl..i, Sardà. Stcnhammar, Elins· ~~m i 111mart: i el Quant•t Clewland, 27 dr rcbrw, umb Mozart, Paulu~ i BerthoVC'U. l¡,'lmlrm·nt, eom en antl'rior~; ocasiom•. sc rt•· )(•brurnn Ics ,arohudcs omb la Mtísica», en Ics quuls pnrticiparan conjunts dc jov('S instn n• u·ni islt~s i unu sèrie de prr$tigiosos urI istt·:. i. s'hi presentaran alguns dels ptutici1)1111L~ ni «11 Stugc dc iVI.'•siea de Curnbra», o hé es collstituirnn en actes dc clot\nuu U<' les fllll61t'r dasst•s prl'visu-.s per a l'actual 1'111'8. Així, per als clics 16, 17 i 18 dc nu· vt·mbrc, han cswt programades I~ actuu· ¡·iom. Ú1·l Trio de Cordes tic Paris i I'Ortl't Frunz lidnrhert de Viena~ els dies 15 i lú dc rc·hrrr, Gonçal Comellas, violí, Josep ~I. Colom, piano, i el a.~h Enscmblc de Loudrcs; el din 2 dl' morç scr21 dedicat a la Cantat u en el Burruc ulemany; i. finalment , ri 20 d'abril ~~ commcmorantn els 250 any!> dc la mort dc Vivaldi. Altrl's co11certs Entrt• nltms, encara hi huuri1 una bl'rte dc cunccrts que, iguulment, donaran relleu a la ·al·mpornda MusicnJ 90/91». Ilo pode n ser: el rrcitnl del violiuista Gerard Clon·t, pnwist per ni diu 22 dc novcmhrc, t• n el qual interpretarà Ics Purti~t•s mim. 2 i :3, ni xi corn la Sorwltl núm. J dc Bach; l'ucllwciú d'Arma Bugrt i Aníbal Bañudos (viulí i piu no), arnh un prowama on lígLlrcn obn·s dc Cuinjoan i Montsulvutgc; l'actuació dc la Coral Camiga amb música nadalrnca cutuia na dd scglr XVIII (Soler, MartÍ i Casa· novas), anunciada per al dia 12 dc desem· bre: i ja dins de l'un)' 1991 , el recital del duo Cruubin. dc violí i piano, el16 dc gener, en el qual figuren obres de Stockhauscn, Krnins, Ravel i Schumann, uixí corn el concert del cone¡:,'lJt violista Bruno Ciurannn del dia 30, qui, amb el piarlista Ciorgio Sachett i, tocarà les dues Sorwtes op. 120 de Bruhms i les Miirchenbi/der de SclurrntLnn. /...11 música untigl' Finalment, la XIV edició del Fcsúval dc M[rsica Antiga ti ndrà rellevants pTOtagonistes, corn són Monica Hugget, violí, i Ton Koopman, clavecí, umh la imerpretació intebrral a duo dc les Sonates de Bach (dics 1 i 2 dc maig). També aclllaran: el Cor del Festival, dirigit per Manuel Valdivicso (28 dc maig), i el conjunt His Majestíes &tgbut ts & Conlcts (diu 30 de maig). PANORAMA <<Mozarti ana)) en la recta final per F.T. B. t¡:• 74 i l t 18 El planl•ta terrauenc Miquel Farré rrnn de la presentació de •MO'I.ELrtitula .. , Joan Millà, l'actual president de JJMM de Barcelona i un protagonisw fonamental en la realilzació d'uqucst projecte, 10 1 explicant la gènesi del cicle, deia que •calia fer camí•. Oc camí sc n'ha fel: dd repertori mozartià qut> l'S proposa,·a -dilatat i amb moltes obres inèdites entre nosalt res- , ja poc en deu quedar per a inlerpretar: aviat caldni fer balanç de què s'ha assolit i de què no hu passm de ser una aspiració o una utopia. Thmmuei.x, però, i malgrat veure ja el final d'aquesca ambiciosa i arriscada av(•ntum que r~nscituei:< · Mozaniana•, és aru, en aquesta singladura que s'inicia en el curs 1990-1991 , quan uqucsta llarga sèrie couccrtÍ&tica hatLrà dc fer front a l'etapa més cornprnmrsa. D'algunu rnuneru, commcmomr el bicentenari de la mon de Mozart no serà fàcil, ja que la genialitat del compositor, reconeguda univel'Sldmcnl, suscitarà especcaculars festivals musicals arreu del món, entre els quals, el cicle dc •Mozartiana•, malgrat la seva innegable siguilicació i essencial iUll musical, pot quedar reduït a una simple curiosicat. A Afortunadament, aquesta circumstància no es produirà, ja que Burcelono, dc la mà de ·Mozartiana•, participarà en el macro-festival presenlat per Jack Lang que. soca l'epígraf de •Mozart, músic curopeu: 1791-1991-, tindrà lloc {'n lc.. ciulats on visqué el compo:.itor. ltinemri vital que també es po a de relleu amb el nom de ·~lozan. viatge europeu•. Certament. Barcelona (com Bogotà. la ciu cat de Mèxic. Brasilia, No,·a York i 10quio), tot i no haver est.al ,·isicada per ~lo­ zan. s'ha fet merei;¡edora del reconci.~c­ ment com a ciutat mozartiana i participarà amb \'Cu pròpia en la com· memomció. El concert CJ.tà previst per al 2 de desembre de 1991, i la seva originalitat no solamem consibtirà eu l'estrena d'un Di,·ertimcm, eucarregat especialment per aquesta efemèride a set compositors de països i edats diferents, siuó que, a més, s'hi oferiran l'òpera inacabada, TII1ll11os, rei d'Egipte, i la darrera obm dc Mozart, L'elogi de l'amistlll: ducs pàgines d'inspiració maçònica, idc11ri ve~ el qual M IYIMl se sentí molt vinculat en el darrer any de la seva vidu. Quant al DivertiirJCIII, la comanda s'ha fet a: Salvador Brotons. Leo Brouwer, Migucl Angel Coria, Xavier Montsalvatgc, Antonio Ruiz-Pipó i Salvador Pueyo. Cadascun d'ells n'escriurà un moviment, concebut per a una formació instrumental similar als grups cambríscics del segle xvrn, i atenent-se a unes duracions temporals establertes. Aquesla obra serà, doncs. l'aportació barcelonina que s'interpretarà en alll'CS ciut.ats vinculadeJ. en el projecte •Mozart. músic europeu•. Els altres conccns.Prèviamenl, i constituint la tcmpomda 1990/1991, el cicle ·Mozartiana,. 1é previstes una sèrie d'acwacions força interessants, en les quals l'Orquestra So~stes de Catalunya, diri~,'ida per Xavier Güell, tindrà com a col-laboradors: Elisabeth Class, violí, i Vicenç Aguilar, trompa (6 dc novembre); Cristina Oniz, piano (14 dc uovcrnbrc), Bnmo Rigutto, piano (11 de gener); Hermon Baumonn, 1rompa i Francesc Castelló, oboè (20 de febrer), Carme BusLamonle, Carlos Chaw;son i Antoni Comas. cantants (27 de febrer); Jorg Demus, piano, i James Blaïr, director (4 d'abril); i Mi· qucl Farré, piano (13 de maig). Tots aquests concerts sc celcbmmn al Palau de la Música Catalana. i... - I= 74 PRESENTACIÓ DEL COR DE CAMBRA DEL PALAU DE LA MÚSICA CATALANA per TERESA MARTINE% quest 16 de desembre, a les 7 del vespre, oferirà la seva primern uctuaci!Í, al Palau de la Música, el nou Cor dc Cambra del Palau de la Música Cnt.aluna que dirigeix el mestre Jordi Cusas. Aquesta formació cstlt integrada per un total dc 26 cantaires (8 sopranos, 6 contralts, 6 wnors i 6 baixos) a més del pianista, Jordi Oomèn<'ch, i del director. Aquest cor es creà per diverses mons Ics més importants de les quals ens explicn Jordi Casas: ..Amb aquesta nova fomwció volem donnr ajut a una sèrie dc gent amb Ull nivell qualitatiu important, per wl que pugui dcdiCilr-.se d'una manem més i111cnsa ni Cilll(, 1bmbé es pretén tenir u11 instrument amb una ml1jor disponibilitat i practicar un repertori de Cllll1bra que, per a formncions més nombroses, resulta inttdeqtull•. Jordi Casas afegei.'< que: «Un dels nostres objectius prioritaris és la difusió de la miÍ.5iCH de cnmbro arreu de Catalunya, encaro que també creiem neCCSSlli'Í fer-nos conèixer a la resta de l'Estat i a l'esmUlger». A Pel que fa al repenori, el ventall que pol oferir aquest cor de etunbm és molL extens: des de In músiett •antigan, concreuuncnt del Renaixement i el Burroc -interpretada d'acord 1unb uns nous criteris estilístics, basats en grups més reduïts- fins a la música úpicament carnbrística dc l'època Romàntica -amb acompanyarnent o a cappella- i el conreu de la música del segle XX , la qual, per Ics seves característiques tècrúques i dificultats, pot ser més adient per u un cor d'aquest tipus. I, a més a més, amb una especial atenció per a la música feta per compositors de casa nostra. Així, i seguint aquestes pautf'..s, en la primera actuació del Cor dc Cambra del Palau de la Música Cuwlnna es cantaran, per primera vegada, dues nadulcs de Joan Pau Pujol (1570-1625, músic nascut a Mataró i mestre de capella a Tarragona, Saragossa i Barcelona), lnU1SCrites per Marià Lambea, intitulades Venit a Belem, pastores i Como a rey os hazcn fiestn. I uunbé s'hi estrenaran les peces Flors ''Oro el riu i Clareja l'alba, escrites per Joaquim Homs l'any 1983. Els c:nntnirrs d'oques! nou cor, principalmt•nt estudiants dc cant, han hagut dc pnssar unu sèric de proves de selecció i han ob~nb'Ut una bera, que té una vigènciu d'w1 curs. Aquestes beques hauran de ser renovades coda any, rni~ançant Ics corresponents convocatòries. Els assaigs es realitzen tres dic:s coda setmana. durant dues hores i mitja cadn dia. La c·reació d'aquest cor de car11bro ho estnt possible ¡,rràcies a la col·labomció dc l'Orfeó Català i la Fundació Caixu dc Catalunya: el primer, ja fa temps que perseguia aquestn realitY..ació com a necessúriu per ttl nostre panorama musical; i la Fundació Caixa de Catalunya acoUí el projecte amb entusiasme des del primer moment, aponam 11ixí una part essencial del finançament i donant la base econòmica sobre la qual és pogués bastir el funcionament del cor. ·Encnro que In col·fabornció cswhlerta amb In Fundació té el termini d'un any, lú./w el desig, per part de les dues liu;titucions, dc continuar treballarlt cOiifuntnmcnt per 1111 que aquest cor arribi a sedimc./1/ll~'» , explica Jordi Casas. En aquesta primera actuació, a pon. dc Ics obres ja esmentades, s'hi oferiran peces de J.S. Bach, Francis Poulenc i Brahms. Per aquesta ocasió es compta amb la purt.icipació d'Aibcn Romaní (clavicèmbnl), Sergi Casademunt (violoncei);Jesús Espinosa (contrabaix) i Àngel Soler (piano), u més de Jordi Oornèncch al piano i a l'orgue. (f.M.) i l t 19 PANORAMA Albert Uanas va prese ntar una composició notable .f i= 74 l• I· è!.. t Festa deia Música Contemp orània a Alacant per 1051 GUIRRIRO MARTIN Catorze estrenes encarregades pel Festival d'Alacant constitueixen una demostració eloqüent de l'empenta aconseguida per aquesta manifestació. La cita alacantina va constituir una vegada més una atapeït mostrari de la creació musical avantguardista espanyola. Hi va tenir una participació destacada la representació catalana, tant pel que fa a compositors com a intèrprets. jutjar pel plantejament previ, el Festi,·allmemacional de ~l úsi­ ca Contemporània d'Alacant -que se celebrà del 21 al 30 de setembre passat- es presentava, en la seva sisena edició. no només com a consolidat, sinó amb uno c.lara te ndència a l'expansió. A la ,·ista dels resultats. wthom - orgonit7.adors. auwrs i públic- pot sentir-se satisfet d' un certamen que ha acon..~auit fersc un lloc al món, dins el terreny de la mú!>ica del segle XX; concepte més ampli, 114uest, que el de musica co nternporà rtia i qu e ens sembl a escaure millor al festival ulacunú. No gens menys són catorze Ics estrenes d'obres especialment encarregades pel propi Festival per aquesta ocasió, nou estrenes absolutes i onze estrenes a Espanya han tingut efecte en les deu congesti onades jornades que durà el Festival. En total, i en Ics seves diferentS categories, han vist csu-enades obres d 'ells els composiwrs Jav ier Darial>, Agustín Bartomeu, Juan Pagan, José A PANORAMA ~hlllurl l Berca, Curlo~ Colún, Daniel Stefani. Joan Albert Amarg~. Manurl Balboa. l)u, id del Pul·rto, Agu;,tÍ Charle~. Con;;uclo Dít•z. Zulcma d!' la Crt•~. Jean Chri~to­ vhr ~ lardmnd , Santiago Lnncharrs, Jo¡¡n Cuiujowt, .'\uvirr Brugu<'rrl, Paul PauclllOu, Alhnt I Jau us. Mau ut'! Scco, Luis Blanes, .lucobo Durún-Loriga, Luis dc Pablo, Jonathun I larvc>y, f>l'tl'r Mu;>.w¡·II-Duvics. Poui Huden;, Martin B111lrr, D1111icl Bonz, David Diaruoml, Yohihisu 'll1im, Bernd-Aioys Zimrrwnnunn, lvu n Fc•dclc i Luciuuo Berio. La llista és pmu ht•lcrogènia i impressionant per poder conwrtir t'li irnpnrltHil qualsevol fcstivul dd seu gèucrc. D'entre Ics rrustrncions, cap uss¡· nynlur Iu impossibilitat de l'estrena dc Iu molt c~perudu ohru dc José I .uis lltrinu, Cuutm ('Siudios en fomw dr piezll, que huviu d'haver irllcrpr·chll u la guitam! l'alarautí Patrirk Caudí. E.l F!''>li\'nl arrcneilurnb I'Ort1ues!m Nacional tlï::...punyu. ~olu Iu direcció de José I.ui~ ' lènw~ i amb Daniel Kicmzy com a >:><'lxòfon ;,oliMu. cb qual> imerprctaren obres de Luil> dc Pablo (lòmlx·¡w i Unc cou/em: ..) i dc Cri;,tóhul I lalffu•r (Preludio de Némesi, i Micmfomws): ducs ¡x·ccs recents i dues mrs d('(l> HII)S l>{'iXUIIIU dt' dos dels compo~iiOI'li més rt•llcvants dc Iu mt'1sica del dunw mig ~·¡;lt'. Lu matei \O ort¡ll!'oll11 i cimateix dircC'II)J' tiugucrcn al ~cu càrrec un pmgnuna cswltlt•n sotu 1\•pígruf dc ·Músics alucuuLins ••n el V t:eull•nuri dc la ciutul .. , tunb eomposic·ious d'Espli.t, Darias, Lltt('('l' i Bt'J'LOJIII'll. L.:Onlut·stru Ciulul de Barcelona, sota Iu bulUtu d'Edmon Colonwr, hi olcrí dos concerts, ¡•n t•l primer ciris quals compti~ mnb Iu coHuhorurió d' lgnario Hodc;, a la ¡,•uilarra i. t'li el M'gon, amb Iu participació dc ,\avirr Jouquíu a Iu percus;,ió. En general. ugrudu l't·.,trcnu del Conccn per 11 guiwrra. dr Joan Cuinjoun, encara que, a més d'uu, li !><'mhlun•n curt;, el> mereixements dc r autor cutulit, ll'llint en compte el lloc dt·otacut qui' ocupa din~ la música actual. L'na CO'-U M•mhlunl ;,'e,dcviugué amb l'estrena dr Mti.-,icu prr 11 nm/es i percussió. dl' Xuvit·r Bcngut•rcl. ueollidu amb divisió d'opinion~ entre uns i ultres. Obres ja corregudes uc C<'rhanJ, Bartók, BHiuda i HindctnitJl <·ornplcturcu els dos programes dc I'OCB. Juuna Gui llem (fluutu) i Elisa lln1ñez (pitlllo) oferireu peccs dc Mcssim~n , Uúccr Pla i Aui!Íu Gur·cíu Abril, a ml:s de l'estrenu dl• In composició Fn111nsiu , dc .I.M. Bcrea, on l'uutor uo IHl'laga In s<·vn afició, i fins i tol embriugu(·~a, per u In flauta i el seu món. ~J conjunt •Aquarius•, sota la direcció de I icholas Clcobury, pogué lluir-sc wnb un programu d'<'~trcuc:; dc Hurvcy, P. Maxweii-Davies i Pattcn;on. u mr~ cl\t~~u peça coneguda de Birtwi,tlc. El ~guí una fluixa acluució del «Conjunt C(lsmoo,», bOlli la direcció de Carlos Calau, qur·imcr¡m·tu obres dc Méndcz, i\Iolinu. Zull'ma d1• la Cruz, Josep Soler i l'cst.n:nu ab;,olutu dd mateix Calan. En aqucslu onu.ió, el;, uutorb uo tingueren sort pel que fa als trunsmi>son;. Aquesta fou Iu segona dcc<.'prió clt·l F¡•stival. després dc la dt• l'cbli'CIIIl d1• l prc>tt•nsiós i ra llit Estmnos ('/1 c/airr·, tl<.'nnminndn «Òpcm radiofònica• pel ~ru untor J.A. Pagan. 'lb rnà u actuar •i\qunrius», hun hr sulu la direcció dc Nicholas Clcobury, IOL of¡•rinl un programa on destucit l'csl"'nu d¡• NC'cl'sidad y ¿¡zar, d'Albert Llu nu; (Pn•mi Ciulat d'Alcoi 1989), tlllu ohm que> ugrudi1 ntnlt (amb pràctic<• unanimital): per u nanlto, Edmon Colomer és la millor composició del seu jove uutor. Completaren el progrnma pere• de Rut!<'~, Fcrnandcz Guerra i Butlt·r. El recital dc piuuo dc l'uru¡,•mtiti I lumberto Quagliala. la sessió a citrrcc del cullllà Quartet dc Bec FruiiRI(I i r i primt·r del> pr01:,'Tames de I'Orqut'slra SimflluiC'u rlc·l IThin-Mulhou.'>c (sota Iu direcció d1·l suís Luca Plitfl) fou allò millor dt' l[ rltirnu purl del Festival alacamí. Quagliuttt ~l't•rí, untb els seus caruclcrístics rigor i hou li~r; uu rnuLisat recorregut per estètiques tu11 clilè•n•nts com les que contcnc11 Ics ptutitun·s sck ccionadcs per Luis dc Pablo, Cristóbal I lalll~ ter, Cannelo Bernuola, Francisco (~auo, Alfrcdo Araci!, Manuel Balboa i Dauiel Stcfani. Ai..xí mateix. obtingué Ull grall rAil el Quartet de Bec Frulluto qut', mnb professionalitat i un exqui~it sentit dt· l'equilibri (•u d st•u progmma. oferí l'es~.rena de l'obro encan't'gada per aquest Ft.'<>tintl: Scmnln dt• Pntwwr•m , d'Amargós. una obro no gen, uli¡•na nis riunes metlitcrrani, i. cn punintlar, pmperu ol folklore andalús. Complt·lat'l' n In M•,it) obres dc Ccysen. Scrucki. Lindt', Sula i\htbip, Agusú Citaries i Jcp Nuix. Amb l:,'l'llll precisió i meticulositat, Lm·n Pfuff dit igí, al c:upda\'anl dc I'Orquewn Simfònica dd Rhin-Mulhoust.\ i amb la participurió del virtuós dc la flauta Pi(•m·-lvcs At11Htd, l'c:-.tn•na de l'obra, encàm.•c dd Festival, Conienlc cm.rliwt, de David del Pucrlo, uun utrurtivu eompo~icià (la primera per 11 orqtH'Strn d' nqursl atHor) ~ ~~ la qual s'estuhlcix Ull intel·ligcm i scnsihll' pumlel-lisnre crurr el disf'Órrcr musit'al i el fluir tl"uu riu. Bouu ucollidu ver u l'estrena u Espuuyu dc Em~ión. del japonès 'Thim. potst•r un "ir morho;,u i dilutadu en Iu seva pari soli .. tu, encaro ((lli' serveix per al lluïment dt·l franci-~ Artaud. Nítida i ajustada fou la vc~ió dc í\llí~irn pnm una escerrn. dc &:honberg. r incn..tl>lemt'llll':\a('lU i perfecta fou tumlx: l't•x¡bp<'ntnl V<'~ió dr Rioanyi, dc John Cage. mé. apropiada per a l'<>eoltur-lu en un marc «7.t'n• qut' en una sala dc conecrts. Finulmcnt. cul assenyalar amb al1·griu In gt·ut•ral ¡,ati&rtlcció amb què el públic i la crítica -nacional i estrangrru- acollimn In st·ssió de música electroacústica, induhtablcrn•ml Iu millor, en !lf]UCSI g•' ncrt•, ri(• toles lrs que s'hun ofert cu Ics sis cdi¡·ions del Festival alacantí. És ben t•crl que s'hu lruettll d' un programa amb obres qtw no dcsPnvolu¡JCil cxelusivamcnt i especílícu ('( llenguutgc propi de la rnúsira rlccuuucústicn, sinó que barregen aquc;,tll matèria amh m[.,iea interpretada en directe per ull solista (clarinc1, viola de gamba. violonrrl, segon" t'ls casos), o bé recullen en els curcgi~Lnunems veus humanes o sons d'animal;,. Pt•rò no drixa dc ser un dels mohs caminl> que pm ~uir un gènere al qual encam queda moh per a desenvolupar. Vcnc<'rtut prOh'Tama fou presemal pel l.xrboratori de Música F.JectroacÚslica i Ordinudor del Centre per a la Difusió dr. Iu ~lt'tsira Contemporània de Madrid, que depèn d¡•l Ministt•rio dc Cultur~ en aquest s<•u bateig internacional. Cinc estrt·nes absolutes foren oferlrs, ol·H·es, toles, cuntrrcgurks pd Festival: Convex 11 (primcrfl iucursiú d'Agustí Cha rl1~s en aquest. terreny), HQ. (de Consuclo Dícz): Recordando a Mu }~wn (dc Snruiogo Lanchares); Fugf.IZ (dc Zulcmu de lo Cntz); i \0z oseuro (de J. Cir. Ma.rdrm1tl). Difcreuts fórmulrs d'exploració amb el denominador comú dc resultar grates a l'oïda i rugir dc la rutina i de les receptes tan buidt'l> com insistcnm1cm repetides. i • ~= .; !Oil 101 74 ~- l t 21 549 PANORAMA PANORAMA La temporada en marxa i -! IÜ ...•~= .. 74 ;¡ i ;_ P!. f Entre l'enyor i ~ .; -• ~= 74 ;¡ i l l'esperan~a f per F. TAVERNA BECH La love violinista Anabel Garcia va causar una molt bona impressió nlïniri dc !"actual curs musical bnn·cloni ha mancat. certament. aquell ambient d'e:.pcctació que. 1.obrctot, es rcspira\'a en Ics primeres edicions del ja ben lamcmablcmcm dcsapuregut Fcstivnllmernucional de Música de Barcelona -una manifestació creadu per Ics Joventuts Musicals dc Barcelona que, contiuuaòu dcsprrs per Porum Cultuml, Rrll ha mort u Ics mans del Festival de 1brdor. No insistirem en aquest fet ben trist del qual, si mrs no, "ta revista ja va donar rcfcrènciu e~ propassat més d'octubre. Aquesta absència i l'ensurt que deurien tenir els habituals als concertS d'Ibercàmera en \'Cure el¡, preus que s'han establert per aqu~rn U.'mporada, podrien enfosquir-ne les per.;pecti\'es un tam optimistes de la que, en el momerll d'escriure aquesteS linies, tot E 22 550 just acaba de començar. Yegem. si no. d cicle dlbercàmcrn que s·acaba de citar. Pot dir-:.c que lllnt el couren dc !"Orquestra de Cambra dr Praga com el recital de Birgiue Fasbncndcr han consútuït dues ses,ions que l"afrcc·ionol rrcordarà amb \criLable gust. CertBment. el progrnma del conjunt txec no era cup rncravella; uuunateix, pen), la uiw t..ter·n dc Dvorak va resultnr força interessant per u l'uprofundimcm en Iu concixrnço de Dvoník com a ÍnJ>trurncntodor, mentre que el Conaen per a clarinet de Mon1rt vu contribuir al lluïment del soli;,ta Enric Llunu, com a músic i clarinetista d'un futur \'eritablcmem t:spcrançudor. Per la seva part, la rni"/.ZO·SOpmno Brigiue Fassbaender. acompanyada al piano amb notables resultats per Wolfmm Ricges. va entusiasmar el públic amb ducs obres LUJlt cabdals com poden ser els Amon; del poem dc Schumann i les Quatre canço/JS serioses dc Brahms. Més interessant, encara que potber mCil)"l> entusiasmant., va resultar la sessió inaugural dc IPs acúvi tnts de l'Orquestra del Teatre Lliure, dedicada a la música hispn· no-americana del segle vintè. Certament, el conjunt del Lliure, dirigit pel seu titular, en Josep Pons, ofen unes versions força ocurodes dels títols programats. Amb tot, el conccr1 resultà bastam monòton quant a colom e ions i matisos. La força rítmica -més intuïda que escoltada- de les llunyanes Alt:HIICÍih, compostes en (1932!), de Silvestre Revuehas, o poLSCr el Serteto 1Histico de Vllla-Lobos. dc remarcable riquesa timbrica. ,.an consútuir una referència força il·lus- traúva de rocú,·iLat creativa en !"hemisferi sur. \mb tot. l'obra que impressionà pel seu valor estètic i humà va ser la Serenata per a baríton i conjunt instrumental (1973) de l'argenti Albeno Ginastera. Veritablement, que la música pot expressar el scnút tel úric dr la cultura popular. descriure uns païssutges físics i, a Iu vegada, l'esperit dels pobles que hi habiten, es pot demostrar amb la partitura de Ginastera. Completaven el programa dues sobres més: Tangos de Orrcgo Snlas i )\1/BJ•acà de Ricardo Lorenz, dues pàgines on l'ambient que assoleix Cinasterlt queda reduït a un pur i inhàbil academicisme. Finalment, també cal destacar la inarrgurnció de la temporada d'abonnments de l'Orquestra Ciutat de Barcelona, un conjunt que. havem ja assolit un nivell instrumen- tal absolutament vàlid, sembla iniciar una prometedora etapa d·ampliació d·aclÍ\•itats ,·crs esferes internacionals. u la vegada que assumeix el pn1>er dc conjunt oficiLtl dc Iu nostra nació. Potser uns pocs an)'S enrera, tota oqucsto política d'expansió ens hauria semblat el fruit d' un u·iomfalisrne buit i, per t.ant, prrillós: ma, és ben cert, la idea és molt propera n l'Orl\'crtir-sc en una magn;lica realitat Certament , i u tirol pt:rsonal, diria que Luis Antouio Curcío Navarro -el successor més que probable dt~ Pnul Deckcr en la tituloritat dc l'orqul'SLm- potser no serà el tlirector per o subtilisar qualitats de color i expressivitut dc la no tra ocupació simfònica . Ara bé, en el concert inaugural demostrà la cuporiuu per a donar vigor impactant a Iu mú ica de ~lomsah•atgc. Rachmanino,· -el tercer Concert ¡x·r 11 pilino. cstimablement iutcrprclot per Achúcarro- i H olsL i\·lillor va rcsultnr el &egon rorrrcrt, dirigit per Ca reia J\J;cnJ>io, on Iu scvo fi llu ;\nobel es revelà com una t'xccHt~ rHÍosimo violinista: una tècnica nítida i rrluteruitticn, jrrnr a una sonoritat dc grnn bdlc$u i plcni11rd, així com una dicció d'irrqiicstionuiJit· vigor comunicatiu vfut ésser algunes dc IL·s st•vt·s qualitats. A la ve1luda, vorn esr.nlr ur ur nh writable ploer l'cstrerru dc Iu Simfunic1111 cl';\ugcl Cerdà, remarrnbh• pt•r la irnn¡;irl nl"i<Í c•rr el desenvolupnnwut del nnllerial ll'lllillic, així com per Iu rnugi~trul contcpcití de Iu factura in,u·urncrrtnl. El progntrrtn e, eornpletà amb la imeres.wtt 8infoniC'IIII d·Errw;,to Halffter i amh la tmíoieu grniul de L'uall de foc dc travinsk). 23 iber •• amera VD Temporada 1990/91 Barcelona - Octubre 1990 - Maig 1991 Palau de la Música Catalana · Sèrie b Sèrie a 3 16 desembre diumenge Nederlan Kanune rorkeater Albert G. Attenelle, piano Antoni Ros-Marbà, director Beethoven, Gerhard, Schonberg Martha Argerich, piano 4 23 gener dimecres Orquestra Gennano-Soviètica Mstislav Rostropovitx, violoncel Co.nne Vilà, piano Nelson Freire, piano London Fes tival Orchestra 5 31 gener dijous Arditti String Quartet Beethoven, Soler, Bart6k 6 7 febrer dijous London Festival Orchestra Cambridge University Chamber Choir Cnrles Trepat, guitarra Rose Pople, director Mcndelssohn, Rodrigo, Hündel, Vivaldi 7 13 febrer dimecres Orquestra Filharmònica Soviètica Viktoria Postnikova, piano Gennady Rozhdestvensky, director Mompou, Rakhrnanino''· Txaikovski 3 13 gener diumenge I81Wc Stern, violí Robe rt Mc DonaJd, piano 4 14 gener dilluns Bartók Quarte t Beethoven, Bart6k. Schubert 5 6 febrer di me<: re~ 6 18 febrer dilluns Pete r Scbreier, tenor W alte r Obe rtz, piano Schubert: Die Winterreise, D. 911 7 12 març dimarts Eliso Virsaladze, piano Schubert, Schumann. Beethovei1 8 2 1 març dijous Philharmonia Orc hestra Cnrlo Maria Giulini, director Brahrns 9 17 abril <limecres Academy of St. Mnrtin in-the-Fields Dmitri Sitkovetsky, violi Neville Marriner, director Berlioz, Brahms, Stravinsky 8 21 febrer dijous Academy of St. Mnrtin in-the-Fields Cetia Nicklin, oboè lona Brown, director Hündel, Bach, Haydn 10 22 abril dilluns Radu Lupu, piano Brahms. Mozllrt, Schumann 9 13 març André Watts, piano Schubert. Ravel 11 25 abril dijous Royal Philharmonic Orcbestra Knrt Nikkanen, ''ioli Vladimir Ashkenazy, director Prokofie\1, .Walton 10 24 abril dimecres StaatskapeUe Dresde n Bernnrd Haitink, director Mo:tart. Strauss, Brnhr~ 11 2 maig dijous Orquestra Filharmònica Txeca lvan Klansky, piano Jiri Belohlave k, director Dvorak 12 12 maig diumenge ZolliÍD Kócsis, piano Beethoven. Bartók, Liszt 13 15 maig dimecr~ BBC Sympbony Orcbeetra Boris Pergamenschikov, violoncel Lothar Zagrosck, director B. Elias, Elgar, Beethoven 14 29 maig dimecres 12 13 14 maig dimecre> 14 maig dimarts 30 maig dijous Orquestra Filho.nnònica Txeca Uuís Clare t, violoncel Vaclav Neumann, director Dvonik BBC Symphony Orchestra Gerhard Oppitz, piano Mary King, mezzo-soprano Lothar Zagrosek, director Beethoven, Mahler, Schumann Royal ConcerlfJebouw Orkest Riccardo Chailly, director Bruckner: Simfonia núm. 5 dimecr~ Royal Concertgebouw Orkest Riccardo Chailly, director Haydn, Schiinberg, Schumann Tots els concerts començaran a les 21 h.. excepte els concerts 3n i 12b que començaran a les 19.30 h., i el concert 3b que començarà a les 22 h. Venda de localitats: A Ics taquilles del Palau de la Música Catalana (Tel. reserves: 268 10 00) i totes les oficines de la Caixa de Catalunya. (Tel. reserves Caixa: 310 12 12) Ajuntamenl:e Barcelona PANORAMA I músic de B·o hèmia Ret.atdel compositor txec Bohualav Martlnu I Lo celebració del centenari del seu naixement ho de fer descobrir, ol nostre pols, lo música vlscerolment txeca d'aquest gran compatriota de Dvor6k I Jono'tek per MANUIL VALDIVIIIO xecoslovàquia és un dels països que, malgrat ser encasellats tradicionalment amb certs prejudicis en el bloc de països on s'ha fet sobretot música «nacionalista», ha dotat la música europea de compositors d'excepcional qualitat. I oixò no només al segle XIX, com és ja prou reconegut a través de les personalitats de Smetnna i Dvorak, sinó també en èpoques anteriors, amb T compositors com Kozeluch (1_?:38-1814) i Myslivizech (1737-1781) i, no cul dir-ho, en el pas al segle xx, de la mà de noms com Janacek (1854-1928), Krenek (1900) o Bo· huslav Martinu (1890-1959). Músic, aquest últim, de qui aquest mes de desêmbre se celebra el centenari del naixement. Aquesta circumstància ha motivat l'interès de fer conèixer una mica més el nom i la produc· ció musical d'aquest excepcional composi- tor que, malauradament, és pràcticament desconegut a casa nostra. La vicia Bohuslav Martinu va néixer a Policka, un poble siruat a la ratlla que separa Moràvia de Bohèmia, a 'txecoslovàquia, el 8 de desembre de 1890. La seva infància PANORAMA l I= 74 'lJ Retrat do Bodflch lmotana, prfnclpallmpulnr do l'escola nacional txeca trunscorre entre les classes de violí que començu a rebre a set anys i la vida tn.lnquiJ.Ia del seu poble d'origen. A 12 anys, però, ja \ 'U u Pruga on, poc després, ingressarà al Conservatori per a estudiar, primer, violí i, després, orgue i composició (assignatures que s"impartien conjuntament), fins que el seu talent i la necessitat dïnnovar en el camp compositiu li ocasionaren l'expulsió del Conservatori, quan tenia 20 anys, per •negligència incorregible". A panir d'uleshores, formà pan de diverses orquestrrs txeq ues com a violinista i inicià una amistat que haviu de ser llo.rga i fecundo amb el violinistu Joscf Suk, de qui esdevingué t~ umne el 1922. IJany següent, Murtinu començnrà una de les etapes més decisives de la seva formució , com a conseqüència d'haver obtingut una beca per a anur u estudiar amb Albert Roussel, u París. Dea d'aleshores, la seva vida transcorrerà succesivwnent u França, Suïssa, un altra cop França i, tol seguit, EspllJlya i Lisboa, camí dels Estats Units (com molts compositons dc la seva generació, o més joves, obligats per les circumstàncies políúques i bèl·liques d'Europa); viurà a Amèrica a purúr d'aquell moment, però farà tres viatges a Europa: un, l'any 1948: un altre, el1953; i el darrer. l'any 1956. Durant aquest últim viatge se li descobreix un càncer i és operat diverses vegades. A conseqüència d'aquesta malalúa mor, el 28 d'agost de1959. a Suïssa. on fou enterrat poc després. La mú•ica En mirar de prop Iu producció musical de Marúnu, se'ns re\'ela immediatwnem una gran riquesa i di\'cnsital de recunsos sonons i tècnics, que delaten l'existència de nombroses inOuències d'altres èpoques i compositors. encara que pol8('r seria més adequat no parlar d'inOuències sinó dels més variats estímuls. En efecte, aquests estímuls es rnllJlifesten, en la música dc Mar·tinu, amb un constant desig d'integració en un llengua¡ge pensonal i propi. ~] rcsultal és veriwblemem sorprenent; truclwrt-se d'un músic que desenvolupa Iu seva major activitat entre els anys 1920 i 1960: una època en què Europa es debat a la deriva, tol cercant una sortida ,•iuble al cataclisme que l'evolució imparable vens l'atonalitat ha provocat. En aquest context. només els grans compositors amb les arrels fermwnent fixades en la tradició (sigui quin sigui el camí que hagin triat) 1 ''an poder sobreposar-se a l'allau de tendències no\'es i sense un futur clar. I Martinu es mereix probablement un lloc entre aquells que van aconseguir integrar en un llengua¡ge propi l'innombrable nombre d'esúmuls que la realitat passada o present posava a la seva disposició. A grans trets, podríem a{;rupar en tres vies principals les caracterísúques més sobresorlints de Iu música de l\laninu. L'herència del seu paí• En primer lloc, Martinu neix i s'educa musicalment en un país que ha viscul, al llarg dels segles XVIII i XIX, un esplendor extraordinari en l'aspecte musical, i Iu capital del qual (Praga) ha estat centre de l'acúvitut musical europea. Això innuirà en el jove 1\lurtinu, sobretot en dos aspectes diferents: d'una banda, la proximitat del llegut de Smétaua i. sobretot, la de Dvorak, serà decisiva, ja que des de les primeres PANORA MA Dibuix de Leós Janaèe ck, fet pel dibuixant Dolbln obr'I!S rrnbcm en la música dc Martinu aquella frescor i aquell alè sirnfònic: que impregnen la rnÚ•ica dels grans mc.strcs txecs del XIX. una qualitat que confereix a la música el do d'avançar naturalment, dc mancra c.ont Ínua i sense cnuvbancs, amb una n~s­ piració Ou'ida que rcspc·ctu i enriqueix u la vegada Ics necessitats del mateix material musical. Unn inslrumentaeió IICumda i tendent a <'Oinrs de I,'TIUl tendn·~~~ i suavitat es complementa amb un bon c'rs de les po5sibilituts tic coda insu·wncnt; d'una bandn , recreant color o doblatges jn coneguts (prèlpiament dvonrquians resulten, per exempll', el&dobhuges de fagots i clarinets pels violpncels que trobem en obn·s de l'tíltima època com "/'lu• Purables, o Iu preferència pels registre.:> mitjans greus de l'orquestra que trobem a obrrs com Dn•am UIC past. de 1920). i d'altra banda <~perimentant sempre en Iu t't'Cerca dc no,•cs sonoritats. A mes, hi ha l'estima tld repertori popular tle Bohi·mia i dc Ics seves peculiars raracte.-btiqut..-:. (el pentatoni,mc o l'ambigiiitat modal, t•rure alll1.'.s) que es manifestarà ul llu rg dc tola la seva produceió, si bé amb menys lo rçn que en el ens d<· Dvorak i wnb una teudència progressiva u Iu c·it.u més que no u Ics possibilitats com.tructi ves des dd punt de '•isu1 fonnal. or Paris, capital del món Quall Martinu va a Françu ré 33 anys i un opus ja considcrabl<·. Allà viurà de prop l'ebullició dc la capital music·al del continent, ~nL profundament impressionut 110 només pd seu mestre (Aiberr Rousel) sinó també, en aspectes diJercnts, per la música de Débussy i la del •Crup dels Sis• (Poulenc esprcialment). La inOuè11cia débu55)'· .t i= 74 i l niana e.s mnnifrMarà dc rmurt•ru imponant en rlmrrno11iu i, més resu·ingidnrncnt, en l'csu·ueturn interna d'algu11u dc Ics seves obres orqucotrnls2. En Iu m¡'r; iell tiC' cambra, però. la vivacitat ríunica i lo tendència a la •pirurta• ens fan pall'nt.S els models compositius dc Poulene, t'li aquest cas dotals probuhlcment d' un rnnjor c4uilibri i d' UJla força inlerna i Ull sentit més profunds gràcies u la presència, al mateix temps, d'una t·onstància podríem dir que · clàssica• pel que fa a la conotmcció de les frases en pl'rÍodcs n>,gular'S:J. 1lrnmu tcix, nornéti cal fer una ràpida miradu o algunes dc Ics obres eocrit('o a partir de l'uny 1923 per adonar-nos dc la imponant i11nui.·11cia global que la músi!'a fmncesa cxrrc:Í sobn• Mart i nu; Rap.sódit• (on.¡. 1929), Estnmpcs (orq. 1958), Sedmnmbc:;kc (violí i piono 1931, Noccumt'S (Vk. i piano 1930), Paswml (vic. i piar10 1930), Brrgereues (violí, vic. i piano 1939) etc.(-+). Una mirada al passat L.:últiru gnrp d'aquest pl'lit recorregut que estem fent n tnwés dc lt·s <·umcterísti- 1¡urs principals dr In música de 13uh uslav Mnrtinu recull un usprrlc que vu tenir una tru nsccndè11cia espt•riol en la rnúsieo de e-umbra dels últims vint anys del composiwr. En aquest temps, r.lart.inu recollí en la scvu obra alE,ru ns clements importnlllil dc la nu'rsica europ~u dd Hcnuixement . En (•spe¡·ial, podríem purlur dels grans mocJrigalislt'!l anglesos del s. XVI i de la músicn instnrmcntalnord-italiana dc la malruu època, i també del primer barroc. Allò qur r. lartinu cerca, i troba, en nq uesía mt't~icn és una mnjo r transparèm:iu del d iscurs polifònie i, l'Om a conscqtiènt iu, un enriquiment dc Ics nou;, internes dt• la música. Alguns dels útols imposats u obres, sobretot dc músicu d1• cambra, ens rt•vclcn novame11t aquesta circurnst.irncin (li-es mndrig11ls per 11 violí i 11Íol11, (1947) Q11utrc madrigals p1•rn ob., el. i fagot. (19:17) Madrigal Sonnw per u n.. violí i piano (1942), Conceno Cro;,.9o per 11 ort:¡. de cambm (19:n), 7ros Riccrr-111i per 11 orq. dc cmnlm.1, (1938), 'lòccatu e due cnnzoni, per u petitu orq. (1946) Sinfonictln «L;J Joliu». per li piano i orq. dc cmnbm. (1950), etc...)5 t PANORAMA t I= 74 i l I 28 556 Allò més sorpreuent d'uquesUI continua -sobre-posiciÓ• d'influències i inquietuds lllfl diverses és Iu rupuciuu aparentment inesgotablr dc Murtinu d'iutcgrur-lcs totes en un llenguatge propi; un lleflh'llUtge que s'ha ttnat forjunt ui llarg dels wt}'ll i que s'ha vist constnntmcnt enriquit ¡;;rucies a aquestes novetats, sense esdevenir per uixò mancat de personulitut. Aquesta circumsuincia, en un moment en què Iu cnpacitut ~espiritual• dels compositors u Europn cstnvu essent atacadu en ols sens fonumenls més sòlids, cal considero r-Iu com uno excepcionalitat que trobu el seu origen en un tlllent compositiu poc corrent. A In llum dc Iol uixi>, no és massa sorprenent que l'opus dc Mllninu sigui e.~ ten­ síssim; però resuhu i0'1tulrncnt ucluridor udonar-se com alf,'1ulS gèneres (com In cançó ucompunyuda), vu cultivur-los només a la SC\'ll jovcmut, rrwntre que ultres, com l'òpera (en vu escriure 14, cncaru que 7 d'elles són Òperes breus), les obres simfòrúques de curta durudu o Iu músicu de rrunbr~ el \'an ucompunyar tow lu vida (10 quartets de cordu, 2 quintl' ts amb piano, 1 quintet de cordu, 1 quinti'! dc veut, 1 sextet de corda, i un innombrnble seguici de les més diverses obres per a conjunts dc cambra o simfònics). Finnlmcnt també pot ser revelador consta tur que, si Bru hms va escriure la seva primera Simfonia a 43 !ll1}'ll i Bruckncr bo féu u 40, Martinu no cscriw·à Iu seva prirncru simronin fins u l'ec.lrH de 52 anys (el 1942). Mnrt in u tampoc no va ser aliè n Iu inlluència del jazz, corn ho demostren obres <·om la suitr Jazz (dc 1928), o inlluències molt marcades r n ultres obres com The Rock o 111underbolt p-47. La música concertant tampoc no és escussn ui seu opus: 5 concerts per piru1o, 2 concerts per violí. 3 concerts per violoncel i més de 10 concerts o moviments concerumts per ultres instruments i orquestrn. Un conjunt considerable d'obres corals, 12 cantates i 3 oratoris. n banda de moltes obres breus que no és possible dc resumir aq uí, completen la llista dc les obres d' un dels compositors més prolífics que ha vist la primera meitat del nostre segle. ¿És possible, en el segle dc la iufom1ació i dc Iu infonnatitzució, que un músic dc Iu qualitat, i amb un opus tan extens com el dc Martinu,sigui cucara gairebé un desconegut il·lustre al nostre país? Sembla, doncs, que el centenari del seu naixement potser és un bon moment per concedir-li, almenys, el dret a ser escoltat, com han començat a fer un cert nombre de cases discogràfiques o els principals cicles musicals d'arreu d'Europa. Mulaura- Antonln Dvorak, probablement e l compositor txec més interpretat arreu clamen¡, no tots els cicles cJc concerts que es fan a ca~a nostra (ni Uln sols aquells de més especialiW!ts que acostumen a dur u les nostres sales fom1acions dc •primera línia..) han sabut recollir, no ja un homenatge, sinó un senzill reconeixement a aquell a qui cul collSidrrar com un dels {,'11ll1!> compositors que el poble txec ha donat a Iu trudició cultural europea. Comentaris a la discogra• fia i bibliografia La majoria dels discos esmentats es poden trobar ja en els punts dc \'t'nd a més irnporlllnts de Barcelona. encara que amb ulgunes dificultats pels que provenen dc Thecoslovàquia mateix. Però, per aquells que no coneguin encara la música dc Martinu, potser és bo de recomanar com a primeres audicions In música de carnbr11 i els poemes simfònics com Tht· Pnrobles o Estampes. D'ultra banda, pel que fa u la Bibliografia, cal esmentar que el Fondo Musical Checo Q'adreça del qual figura al final dc la Bibliografia) està duent a terme u nu tascu humil però conslllflt i efectiva no només en la divulgació d'obres o autors e neu ra no prou coneguts, sinó també pel que fa u un seguiment de Iu vida musical que hi ha actualment a Thecoslovàquia. Aquesta cnijlal, u més a més, edita mensualment en diversos idiomes (entre ells el castellà) un petit llibret que recull tots aquests esde\'rnimcnts. Una altrn de les coses que cal ~~crrraïr-li és l'impuls que ha donat per a la publicació d' un catàleg, que vol ser complet, de Ics obres de B. Martinu; catàleg que. realil7.at per Jaroslav Mihule. surt en opuscles acompanyant el llibret corresponent a cada mes. Fiualment cul celebrar l'aparició, independentment d'aquest catàleg a què fe iem ara referència, d'un catàleg molt complet i amb bona qurultitat d'informació suplementària que ha estat editat l'any 1990 per •Panton•. Aquesta edició ha estat preparada per uu grup de 5 professors i conté, a més de la iufomlació de la durada, plantilla, ronts documentals. edicions i diversos noms i dedicatòries de cada obra, una extensa bibliogra,fia (potser Iu més acur·ada que s'ha fet fins ara) que inclou tant escrits del mateix compositor corn estudis que fan rererència a la SI'Va vida o a la seva obra. Hi ha també un índex d'enregistraments que, sense ser complet, dóna una ide;.¡ aproximada de la presència de Murúnu en la vida muscinl txecu. PANOR AMA Bibliog rafia SOBRE BOHUSLAV MARTINU: Bohuslav MurHnu, de Brian Lm~e; ed.: Duckworth, Londres 1975 Bohuslav Marlinu, Homeland, Music und I he World Diaris, notes, assaigs i articles editats per Milos Safninek. i publicats per Iu Suilllí hudcbní \'}'davutclsví de Praga (SHV). My life wilh Bohuslnv Martinu, dc Charlouc• Martinu, publicat en frruacès i anglès per l'cd. Orbis. dc Praga. el 1979 i 1978; respectivrunent. • SOBRE LES OBHES DE B. MAHTINU: Thc Symphonics of B. Marlinu. de Jarosluv Mihule: ed, SHV Praga. 1955. BohusiU\' Martinu. de Jarosluv ¡\lihule; ed. en castellà per Orbis el 1979. Bohuslav Marlinu, The Mun nnd his l\lusic. de Milos Sufrunék: ed. A.A. Knopf. New '~rk, 1944 i Ocnnis Dobson, Londres, 1946. Bohuslnv MarUnu-His Life and Works, de Milos Safranék: cd. Allan \Vingute_ Londres, 1962. Bohuslav Marlinu, un article d'Albert Rousscl a la Révue Musicule, dc 1937. Per u qualSt.'\·ol irúonnació suplemrntària cal adrc~ar-se al Fondo Musical Besednní, 3-1 18 00 Pral1a I ( Cxecoslo· vàquia) Discog rafia Orient ativa La Pussion grecque Soliotcs-Cor Phil.t-xcc-Orq. phil. dc Bmo Dir.: Ch. Mackcrras 2 CD Supraphou VC 662 112 Simfonies 1 i 2, 3 i 4, 5 i 6 Orq. simfònica dc Bamberg Dir.: Neerne Jru·vi 4 CD separats - Bis 362, 36:3 i 462 Simfonies 3 i 6 Orc¡. Phil. Lxeca Dir.: Vaclav Neumann 1 CD Supraphon 33C37-7760 Rhopsodie-C oncerlo per a violo i orq. Orq. Phil. Txeca Oir.: Kosler 1 CD Supraphon VC 637111, umb la simfonia concertant per r1 oboè, viola, fagot, violoncel i petita orq. Orq. Phil. txeca dir.: Vaclav Neumunn 1 CD Suprltphon 11 0374-2, amb el2r ton11 pi11110. Concerls per n violoncel 1 i 2 Orq. Phil. I.XCC!l dir.: Vucluv Ncuman11 2 CD scpurals Supraphon VC 6370LO i ve 637009 Doble con<·crl per u dues orq. de corda- Orq. simfònica uc Ràdio Prugn Charles Mackcrrus 1 CD Suprphon VC 63700:3, runb els ·Frescos de Picro deliu Fnwn•sc¡,,. Concerls per a violí, 1 i 2 Orq. Phil. Lxcu \'Ïolí, Suk dir.: Vaclav Neumann I CD Supruphon ve 637009 Nonei-La •·evislu de cuina-lrio per a n. Violoncel i piano Dartington cnscrnble I CD Hyp~rion COA 66.08-t 2n. quinCel amb piano Piano: Palenicck - Quurtct Srnctann 1 CD Supruphon ve 637110, runb els ·m·s mndriguls• per violí i viola la. sonnla per piuno-RilourncllcsFnntasie el 'lhccnlla Piano: Firkusny 1 CD RCA .\lictor- HO 877987 5 madrigoi-Sinnzas-Qunlrc madrignls-Mndrigal sonaln Dartingtoll ensemble I CD Hypérion COA 66133 Sexlet dc corda Sérennde Academy of St. Martin i.t.f. -Chrunbcr cnsemblc I CD Chandos CHAi'll 8771, amb el Sextet de Dvorrik 5 Sérénudes Prague chambcr orq. Oir.: Oldrich Vlcek 1 CD Supraphon 11 0098-2 cert per Purnbles-Esta mpCl! Orq. Ph il. Txeca Dir.: Jiri Bèlohlóxck 1 CD upraphon HulC-Iime-La Bngurn.'-The llockInlerm C'.tzo Orq. Phil. de Brno Dir.: Pctr Vronsky 1 CD Supraphon NaTES l. Com oiE,"1UlS ml1,¡,.~ i tec~ulcs hnn "'-~ll)Uial~ en unn i•t'tx·o de cruwi3 profunds, é.,- moh més ,-,·olucio.. nori i c·otnprornès buS4'ttr tnmins que 1inguin cn ln trtl .. cJició (eettNm c·um n c~emple dc coht~ènciu) ,.J~l'I; punt dc .. midu que no lleu~nr·¡;o, dcspreocu¡nulum~m u l'nventunl de la 110\1:1Jll per clin cnntel\u 2. Com e·I mucei' 'Hcr ParnJJ/cs ol quul ri rom¡>O· sitor es rcft•rcix com •Ics ttHwcs lmu¿tt't~", :3. Mown npnreix 1111uÍ o·om u referècu-in principal, peril eni no oblidar que In uuísico po¡"'lor t<tcn (i lo bohèmia en pruücular) éJ. moh rica de.. d'un ponc de visen rítmic·, i fins i tol té um1 lrndèncio indpiem a les polirrícmirs i o les im·¡,~cluricnts de pt·riodi!>Acció 'llll' se'n clcriv~·u . 4. lgunlment, cnlteuir pn.•.scnt (JUC Munim• viurà en d Paris del• ballets no\SO> de Diagloik"'• i que uo scru olií· 11 l'ús ltemendruncnt innOV8dor que l'i<ntvinslcy furio, per exemple, dc In Mlcrilo dc pcreu8oions dins de r orf)tll'ISIJ'U 1 IIWStrnnt tHIH pn•tfiJCcCÍÚ C$1JCCilll més per les M>noritocs riques i dclicodes que per l'cx¡>lo•iÓ ex· uovcrcidH. 5. En ulgunn d'aque•ces ol.cres (concn·coment, els Quatre mllflri¡JirlS per ob. d. i fugoc), lo •inohiosi que Murtim1 ns..'l olei:\ cnan· l'ur1i1tuJ olJcrtiJ i, en purt Uesprcocupndo, pròpia del Cncp del Sis, i un equilibri formol d'om-I. clàssique3 dóno lloc a un ¡oc d~ trurl!for· moctons temñúqucs t airnbriques que no només uni~qu4•n JlOSÍÜvamcnt l'obrn en el seu eunju111 , sinó que fuu url 1nodel lle. l'f•fc·rènciu eu (1nprofitnment dels recursos instnunentnls tldiwics• wm tlcl, instru· meni!> en elles mateixe~ rom de les difert'nts ccxcure. P<l'Sihlt•K. I I= 74 I I t t'fi Si t'agrada la música, escolta La mas importa me editorial de publicaciones española de obras musicales de estudio y de c;oncierto ~~,,~"'o ~':J" BO ILEAU J'.,.~ c:r ~ -1 Proveftn, 187 • Telffono ~IJ $3 3-4 08037 - BARCELONA En su propio inrerés pida siempre Akelarre en clau de Sol: un espai de Catalunya Ràdio que dirigeix i presenta Montserrat Puig. De2a4 la matinada del diumenge al dilluns FM 102.8 29 557 CATALUNl 'EUROPA I..:instrument més important per fer de Catalunya un país cada vegada millor és el compromís i la il·lusió de cadascun de nosaltres per avançar amb força dins la nova Europa. Cal que treballem amb imaginació, rigor i responsabilitat. Perquè la feina ben feta no té fronteres. «<m GENERAUTAT DE CATALUNYA i i i .! • I i= 74 ! i ! l- I i COBERTES I ÍNDEX DE LA REVISTA MUSICAL CATALANA La REVISTA MUSICAL CATALANA ofereix als seus subscriptors i lectors habituals les cobertes per a la seva enquadernació, així com els índexs temàtics i d'autors corresponents. Aquests índexs s'ofereixen en blocs anuals, excepte el primer que comprèn catorze mesos: els corresponents als de novembre i desembre de 1984 i tot l'any 1985. El preu conjunt de cobertes i índex és de 700 ptes. cada bloc anual (400 ptes.les cobertes; 300ptes. els índexs). Les comandes seran ateses contra reembossament i hauran de formular-se per escrit a: «REVISTA MUSICAL CATALANA, el Sant Francesc de Paula, 2, 08003 Barcelona» CATALUNYA MÚSICA Programació mes de desembre DISSABTE, 1 DE DESEM· BRE DE 1990 07.00 PRIMER TEMPS Mú~•cu per cumcnçor el diu. Hecull d'obres b~us c..cullides 1pn·.,.,n!lldl"< per M. Dolors Bu;,quet• I0.00 El OIA DE l'OIENT' 22.00 CRANS Olm ES Churpcntit•r: Médêe, òpen~ en cinc aclc~. Jill Fcldmun. Jucttm·s Ronu . Agllès Mcllon. Cillcs Hugon. Philippc Gu n1nr. ::iophit• Boulin. Cor i Orrturstrul.cs Ans Flo•·issuniA. Oir.: William Chri~tie. ( 181 rn). 01.15 JK/.Z Oli MITJANIT Guit) d'AIIJcrt Mullofrê. pold Hnger. (25 m). Schubert: Quar· tel de corda n. 8. D 112 Quanet Tokac~. (28 m). E!gnr: In the South. obenum op. 50. Orq. :\nc. E.'>Coce· .a. Dir.: Aleunder Cibson (21 m). Ja· din: Sonaca per u pianofone op. 4 n. 3. Jean·Ciaudc Pennecier. (15 m). Copland: Música pel Teatre. On¡. de Cambru Simf. de 1\ova \ork. Dir.: Gerard Schwur1,. (21 m). Rakhmanincl\': Príncep Ro5tislav. Poema simfònic u partir d'Aiexei Tolstoi. On¡. Sirnf. de Saint Louis. Dir.: Lèonard Slntkin . (18m). 22.00 El.S NOSfRES CONCERTS Concert enregisll'at per lrLS Hius Berlín el din 1 de gener de L990 u Iu Suiu Filh. ~lonteverdi: Vespro ddlu Bcutu Vcrgine Solistes voculs. Cor dr• Gumbru Rius. On¡. Rurrocu de freiburg. Dir.: Mureu> Cn!ed. (88 rn). 03.15 Rm•F.IOORI DE NIT 2;:!.45 ESCALES DIUMENGE, 2 DE DESEM · BRE DE 1990 07.00 P RIMER TE\1PS \lúoitu per romcnçur el diu llcrull d'obn"' brvn-; e-collide> • prt:'('lllllde:. per ~1. Dulon. Bus<JUft~. 10.00 SELECCIÓ DIGITAL Zemlin>l.y ! .11 \~n:idn. On¡ Simf. dc Iu ltàdio de Berlín. Oir.: lliccordu Chailly. (40 m). \ 1\'llldi: Conc·cn per a violoncel i orr¡, ll\ 424 ..Miklll> Peren) i On¡, dt•l'tkudèminl•nuw. l..j..,.t. Dir.: Albert ::iunon. (12m). 11.00 TllANSI\11SSIÓ DES DE L'ABADIA Oli 1\tONTSiliiRAT Vnughun \~ illiruns: Simf. Antàrtica. Nonnu BuJTOws, sopn1no. Cor ~1.iU1nr­ mònic de Londres. Orq. Pilh. de Londres. Oir.: Adrian Bouh. (42 m). Debus~)· L'isle joyeme. Théodore Pant5ki .. esco, piano (6 rn). Albcniz: ·Espaiia: seis hojas de 8lbum•. Op. 71. (n. 3 i 2}. Alic:ia de Larrocha, piuno. On¡. Filh. Eslo...ucu. Dir.: Libor Pesek. (9 m). Snint..Saens: Suite Al¡¡e.nuna, op. 60. n¡. Simf. de l...ondres. D~r.: Yondant Buu. (21 m). 01.15 REPERTORI DE NIT DILLUNS, 3 DE DESEMBRE DE1990 12.00 l.lli>IUI\1JlN(;E, CONCEJrr 07.00 VISIONS FUGITIVES t:oll t'erl unrcj;iHtrut JIM lo Hitd i'' Polcmc~u ~I diu ;:J dc fcluw de l98<J. Du· kl.lll: liaprvnent dc Bntixol. Pndemws· ki: Com·c•n per 11 piu no i orq., op. 17. .\o,lllkovit~: Simfonin n. 6 up. 54. Juuu& Ol<•jnic-t.uk, pinno. Orr1. Simf. dc la Filh. Nat·. de Vtu'!lc'"'in. Dir.: Bog· tlun Olcd,kt. (80 m). Mtisitu per començar el dia. Recull d'obn's breus escollides i presemudr·H pur Curminu Malagarriga. 14.00 CI~EI\11\ I 1\ll iSICA. Guió d' \lt·~ Cnnnu. 15.00 SELECCIÓ DIGITAL Banok Conctrt pt•r u nnt Ont F1lh. dP I.Ah An!lrlt·•· O~r And..V Prcmt. {39 m). Bffdm'""' Dan.l<., \l<•mtut)l'' \\ nO 8. Lnwmblc Belin Mt"lrn de \'ien u 01r.· t..t.rhucl Diu.rirh. (Iu m). liulhwm Cuncen per n V~olouccl en lle ~I. Julum IJo)d Wc•bcr On¡. liimf. olc Loutlres. Dir.: Chorle.~ Mockcrms. 118m). Ho}dn; Simfonia 11 . 95. On¡. Filh. de Londn·s. Dir.: Churlt·s ~tw· krrrus. (18m). lluydn: Si mf 11. 95. On¡. hi h. dc• l...ondn,... Dir.: (.cor¡; Sol· ti . (22 rn). Libzl: Rnpsòdin hongun>· !>1.1 n. 19. l'>li!illll Didtlor, pimw. (lO m). 17.00 TllMI•OUAJ)A D'ÒI' IlllA A U ll\LUNYA MÚSICA Mascugni: lri~, Úp<·m o11tr<:s lll'lt·•· Enrt•gistrumc•ll e11 din·t·lc fel ui Collrortgcbouw ci'Antsterdnm el 1963. Mugdu Olivem. Luigi Ouoli11i. llr.natn <.:upcrchi. Plio11io Clubu~>,i. Jct•11ie Vecningo. Cor 1On¡. dc lollòdio llolnnde~u. Dir.: Fulvio Vernizzi . (142 rn). 19.35 SEtECCIÓ DIGITAl. 1\lm.art. Cunccrt per u piano 1on¡. n. 12, 1\\ 414 {:'l85p). wll::"gd Orq. del \lo1.nnctun dt' . Otr.. l.<'o- 9.00 SELECCIÓ OIGffAL llu)·dn: Simf. n. 22. "El filòsor'. On¡. de Cambra Escocesa. Dir: Gerard Sch\\'RI"L. (20 rn). :vlcndel5sohn: Con· cen p~r 11 dos pianos i on¡. en La b M. Amhony i Joseph Parutol'tl, pinn~. On¡. Simf. de ln RL\S. Dir.: Uros Lujo·•ic. (35 m). Vachon: Quartet de corda, Op. 11 n. I. Edouard Popu. ''iolí (11). Trio de Corda dc París. (11 rn). Prada;, Callén: .. Venid ..-aJencianos" i '' Hola, bola. au''. Capella dc ~linís­ lrcl"\. ( lO m). Frederic ll de Pnh-ia Concert per a Oaura. corda i continu n. 1, en Sol M. 1\un Redel. On¡. Pro .\ne de .\lunic. Oir.: Knrt Hedel. (27m) 11.00 SIBEU US Pel·lee• i Mctisanda, Op. 46. Enre¡,>Ïs· tramem de la Hàdio Finlandesa. On¡. Simf. de la Hàdio Finlandesa. Dir. .lukko-Pekku Snrasle. (27 m). Simf. n. 3, op..)2. Philharrnoniu Orchestru. Dir.: Vladimir Ashkenazy. (30m). 12.00 REPERTORI DE CONCERT Puccini: lbscu, extractes. Kiri '11! Kunuwll. Juumc Arngall. Leo Nucci,,Spiro Mulns. Malcom King. Cor de I'Ope· ~u Nocional Calesa. Nens dc Iu Roynl Opem, Cow11l Corden. Nacional Philhunnonic Orchestm. Dir.; Ceorg Solti. (53 m). Schumann: Fantasiestücke, per n ..·ioloncel i pinno; Op. 73. Lluís Claret. Ro.e-Marie Cabestany. (11 m). \'ivaldi: Concen per a oboè, nv 447. '11teodore Baskitl. I 1\lusici de ~lon· trénl. Dir.: Yuli Turo\'Sk) . (15 m). Pou· fenc: Sinroniena. The :\e" Lo11don Ort'h~lnl. Dir.: Ronald Corp (28 m). 14.00 IMATGES. M(SIC~\ C-\- 21.00 EI.ECCJÓ o¡¡ ~0\l:ïAfS TAI~,\ U•bre \'ermcll de Munt,.,mu ":,pkntlens cepug~ru" 1••(>olon•m n-¡pnn'' Con¡vnt ..-ucnl i in"rumenml IJ~,pt-­ rion À.\ . Dtr · Jonh ~a.. ull. (8 m). \1béniz: Suite c'pun)nln. \firin d~ I .u· rrorhu, piunn. (35 m) \lt·~tn•s Quadre ny: Sonudt'li dt• l11 •·nlt>r dc• I r.k· Enrc¡;~~trtllll!'lll frr ¡wr Cntnlun)a 1\lúsictt. Crup¡lo Su·umt'lllnl~ MuMrn d'O¡q:;i. Dir.: Fnbio Mue•tri. (1:3m) 15.00 SELI~CCI() DIGI'Il\1. Deliu~: Bri¡q:; foir, """ mpsòdin nor· ¡¡lcsu. Hoyu l Philhu•·,n,.nit: On·hl•st rll, Dir.: Tlu.mu.- Bwcluuu. (Ió m). Our· tok: GOIICcrl pt•r 11 pi11110 i urq . ri. :t Dczso Hunki. Orq. dt• l'Estili l loll~n­ rÒb. Dir.: JtÍllo• Ft•n•nt·,ik. (2::1 ru). Buxtchudc: 'O• Dcum lnudnmt", BuxWV 218. Ar1111ll Sd1ocrf, Cl"!(llt' dr• St. Jucttb dc Llilwck. (l:lm). VilluLobo•: Qunrtcl dt• cord u n. I6. Qunrtt·t Be,.lcr-Hci•. (18 m). :!ueh-PU111u: CllO<'en Jk'r 11 II'UIIIJIII i ort¡ n. 6. \'ludimim KfÓ•IIkiÍ·Oouchulo\'S, Ünf. dc• Combm dc• Pmg11. Dir Fmnu-ek \ ojnar. (14 m). ~lurfut · Scmntu \ u J. Lo~tdon Bnroque 01r.: Churl~ \I cd· lnm. (21 rn). 17.00 SI8ElllS Tnpiolu, pt~e·mn •ornfòm~ op. li:!. On¡. Filhnrmònicu dt• 131-rlín. D•r : li \'Oli "-umjun. (19 m). Sundd~, op. :!8. Cor d'honw~ Lnulun Y;tiiviit. Ont. Simf. de Gulll!'nhur¡;. Dir.: l'ít·t·nu· Jiin•i. (10 111). Lc.·oruotinkiiiol'l1 i leti wrgc> tir Suri. Ont. Nnl'ionul K"·occ~u. Dir.: A·. Ciltsnu (16 u1). Ll's Ore•'midcs. Ofl. 7:3. Ür<f. Sionf. tlt• In IIAdiu F'inlundesu. Oir.: Jnkku-Pàkn !:lt~m;u•, (10m). 18.00 GllAVACIONS JN'f i::JINA· CIONAU'i Bcctl•ovcn: l:iim f. n. 4, op. 60. E11r•·· giwumem 1\u pt•r l11 Hitd iu Fi rdnnclo· ML On¡. dr C11mbm Avunli. Dir.: EsuPekkn Suloncu. (:32 m). Snmu \.n•1.: Quintet dt• \'4'111. En~gi•tmnu•nt fet per Hàdio Fnmçu. QuilliN de \'t'lli !;imon Botí.. ur. (I ò 111). I<J.OO u\ 1\JÚSICA DELS 1\'Tiln- P RI:IS. LUCIA.\10 PAVAROTfl Pucciru, \' intcruo dc Cre..,•endo i Erne.-.o dr Cu n". •inr, i rorn11n~eo. (D..t n·cital frt n ,,., 'll•m~t·• dt• Ct~mrnl111, n Homo , el 7 dc• jnhol dt• 19<JO). Orquc,u\'s dt•l Mtug mu,irul l·lon-ntí i dc l'òpcru dt• Humo. Dir.. Zubm Mt•hta . (12m) \¡•rdi: Dut'' àrir> (Sinum Oocu.negn• 1 Ernuni). Orq. rl~l'lèturo ullu Scnla. Dir.: CluuduJ Ahhudc>. (8 ru). DouliA:lli. Ducs l.ries dr." Lu Filla del n·girncm'', Orc¡. dc I'Open. de Viena. Dir.: l~dwnnl Downc,. (1:3 m). Ve,·di: i~rioK rl' ll Trovmort·. (.;. Fl,os~maun, P. Baillir; Cor i OnJ. dc I'Opent de Vit•na. Dir.: ~. Hcscignu. (10m). 4 Ctll1\iOIIHp,¡pulun¡ haliunt•s. Or<¡. i Cor dul'll:utl'l) Comunulc di R, ,. losnu . Dir.: Adulbt•rro 'lòniui. (12 111). 20.00 (;IIANS TEMES. El CONCEJrr Al SllGUl XIX Mcnd~b~nhn: Fn•gntelll d~ com·~rt per u dllrinrt, corno di LrN<'IH>i on.¡ .. S. ~leyer. \r. Mey~r. On¡. de CnmLn• de \\'ürttcmltrrg de llrilbrunn. Dir.. J Foerber. (8 m). 'huiko.,.~l..i: Concen per a pi uno n 2, op. 44 (vennó ong•· nul) Prtt•r Dnnuhcre. Ont. Simf de Boumcmouth Dir.: Hutlolof Bar.ltn1. (47 m). 22.00 ELS S'OSTRliS CONCERTS Ct>nCl'n er~tl per Cnullunyn Mu· 'ica el dia 30 de no..·embre de I!)QO al Pnlau de la .Mú,ica Catolnnu. Elgur: lmroducció i ullegro per 11 quurlrt cf¡• r·ordn i orqu<'slra d·· corda, op. 47. Chopin: Con!'ert per u piuno i orque,trn n. I. op. 11. Httklununiuo...: Dnn...-s simrünique.s, op. 45. u•um Czik, piuno. Orq. Ciuurl dt• Bnrr,donll. o.r.: Brydrn ThOIIISOII. 2.':1.30 NOCTUUN Vt,chon: Qautrtet de c:ordu, Op. I I n. 5. Edounnl Popn, violí (11). ·r.·io dt• C<•nlll dt· Pn•Ís. (15m). Brilten: Su· IIUiu per u violoncel i piu no, Üfl. 65. Juliu11 u,,yd Wcbbcr. John McCuht•. (21 m). &ethown: Quunel rt. 16, op. 135. Qu•metlltlich. (24 m). Muznn: Sonntn pfr a nauta i pinnoftli'1C', 1:3. Muro Cmuwel'. Cu¡ Pen,on. (13 rn). Barber: l\lúsicn esti.,.ul pern quuuN d~ '~nt, op. :31. Qtunlel tle vent de Bergen. (11 m), "v 01.00 SELECCJÓ DIGITAL (Rt'pe lició) 03.00 REP ERTOIU UE CONCHirr (Repelició) 05.00 SELECCIÓ DIGITAL (Repe lició) DIMARTS, 4 DE DESEM· BRE DE 1990 7.00 VISIONS FUGITIVES 1\híoicn per començ.ar el diu . Hccull d'obres bmus escollides i prescnttulo~ por Carminn Mulagarrígu. 9.00 SELECCIÓ DIGITAt Bt·rkcley: Simf. n" 3. Orq. Filh. de Londrt•s. Dir.: Lennox Berkeloy. (15 m). Curulli: Concert per o Onuu1, guitam• i on¡. en Sol M. Jenn-Pirrrc Humpol. Alexundre Lagoya. On¡. d~ Cambra FmrY• Lio:tt. Oir.. Junoo Rulla. (22 m). R. Str.1uss: Duet - Con¡·ertino pern dnnnet. i fagot. amb on¡. de corda i arpu. Pa¡tl .\1e¡cr. Knut SOnstc,old. i'\ova On¡. de Cu.rnbru d'l:.,tocolrn. Dir.: E-"11-Pekkn Saloncn (18 rn). J. Cb. Bach: Símf concertant per u v1olí. '~olonrel i un¡. en L.• ~1. \ o-Yn \la, .,.ioloncel. On¡. de Cnrnbra Saint Paul. Dir.: Pinchos Zukerman (violQ. (16 m). A. Couperin: Segon quunet per a dos cJa.,-ecins. Dm;d Fuller 1" 'íOinm Chri...cie. (15 rn). Brotons: • infonieua do Cnmem. Con¡unt de wnt de la Univcnatat de Florida. Dir.: ::inh'lldor Browns. (16m). 11 .00 SIBELIUS El cigne de Tuonela, poema ~imfònic op. 22 n. 2. Orq. Pilh. de Berlín. Dir.: H. von Knmjnn. (8 m). Sirnf. n. 7, op. 105. Ortt. Simf. de Boston . Oir.: C. Dn\'is. (21 m). S Cançons. Enregi;,lmmcnt de la Hàdio Finlandesa. Pc>llc>ri & tomau, hnríron. Olli Mustonc.n, pinuo. (13 m). 5 esbossos, op. 114. Erik T. Tuwuststjernu. piano. (1I m). 12.00 REPERTORI DE CO~CEIO' Bach: Concert per li nautu. corda I 1;.!'., B"'V 1055. Jcan-Picm Hampal. Onu111. Orr¡. Ars Hedi'~'a dl' Pmsa. Dir: 1\tilan Munclinger. (13 m). Fullo: El .-\mor Brujo.. \ugueue Toomn¡¡euu. m~n.o-soprnno. On¡. Sirnf. de \lontréal. Dir.: Chorltl. Dutoit. (24 m¡. Guuuud: l't•ttiU '>llltfomn t:IC'r 8 I) on,lntmt'lll" d~ •rm \radèmin d~ \'em de \luuor. Dor \ . 8re11uu (22 ut ¡. Mtudfl,,ohn Sonttll\ ¡wr o 'iuli • pou· no tn l-8 \1 !-ihlumn \lonv. . Puul o,. t<TI\>k) (27m). llAVI)'\ tlonof n '\9, " l.n Pn'"¡,·· On¡. dt· Cumhru Frunz l.ovt , d~ Butlnpt·ot. Oir. Jbnn, Hulla. (19m). ;:¡ ~- • l t 22.00 EIS NOSTRES CONCEIUS C:OnCért enregistnn per la Ràdio Sueca el dia 29 d'agoSt de 1989 a lo Reial Acadèmia de .\lú.ica. Cicle Música d'Esponp1. Obres de Durnn-Longa, De Pablo. :'\'úñez, Berenguer i Luqur. Mú,it'n electroacústica. (62 m). 1·1.00 IJ\1A1'CES. 1\l(lSICA VOCAl. 23.30 NOCfURN Bueh: No11 !;11 clw ~in dolore, CIIIIUIIo 0\VV 209. Julinnnc• Bnird, Hoprnno. Burh Ero&~Jnohlc. Dir: Ju•hutt llifkin. (:.!I m). Dupnrc: Ui11r rttiiÇ<lflij. l:iurnh Wnlkt•r, ntt•zt.o.suprnnco. Tlwnous Allt•fl , hnrlcon . Ho11Cr Vi!lroulcs, pin· nu. (18m). Ho•Miui: Ariu i Nohnleun fio " Lc curo ou· d'O~': Lo"i'"· Lebnm, ll(tpnoun. Cors de IIHCiio Fnuoçu. Nou· \CI On:hcstn· Fillmnnoui<t<H'. Dir: Pi~­ m Bdltogi . (b m). llci~ijigt•r: "l lcun· \\Ch" i "Ahc•ud,tiímklwro url doc Gclll'bw'~ dt.., lll'dt•r Oieui•·h Fi:.chcrDit·skuu, burítnu. Kluu~ \\'ulleudorf, tnuupu. llnrcmut Holl, p11111o. (8 rn). Charpenlier: Los Ar!H Florissnnts, H 487. Les Ans F1orissams. Dir.: William Christie. (41 m), Bach: Partita n. 4, BWV 828. ]CIIJl LouisStcuemmn, piu· no. (23 m). Pureell: 3 Amhcnos (Z '\9, Z 10, Z 35). Solistes vocals. Cor del King's College, Combriclge. l..oonhardt Consort. Dir.: Guslm• Leonlourd1. (21m). 15.00 SF.J.~CCIÓ DIGITAl 74 21.00 SELECCIÓ DE 1\iOVE'OO'S llcetlllt\rll' ~IIIUCII 11 28, Op. 101. Emil CuolcJ,, pou11u. (20 m) P~>totr Somf. 11 2. On¡. !.11nf. deiJo..con Dir.: \hdmel Tol...-m 'lloumch. \27 m). \lnl.llrt Quunct ¡wr u fluuw i cordu. h.\' 2<18. \lurr Cnuo\\els. 'llor Bm,.,..t, \ ir'"'''' ( 11 m). H.!rru J>uig;.oliu. (lli~· tnuncntncuí ¡wr 11 on:¡. dr cordo d' \urelo Vilu). On¡. dr Cumbno de I'EtlltiOnlio. Dir.: Curi¡•, C'.oll oC'.o>Ul. (7 m) ViHtloli: CmtC!'rt pt•r u numo dc bet·, ubuè, violi, fugm i hr., nv 115. "l..n Pu;cmvlln". 'll1e Chondos Baro<¡ue Pinyers. ( li m). Sl'llllmunn: Quartet unob piuno, Op. 47. t'amucl Hhotlc••, viuln. 'liio Bc•niiA Arl.S, (29 on). 17.00 SIREUUS Sinof. 11. 2, up. 4:t On:¡. Filh, rle Vic· nu . Dir.: Lcuroord Ocru~win. (5 1 no). Mtti'Xll i\cud~miro. On:¡. Sirnf. dc Gocltfnhur¡¡. Dir.: Nefmc Jiirvi. (6 no). 18.00 CIIAVACIOi'\S IVI'ERNA· ClONAlS Foure: &motu 1wr 8 ,¡oti i piuno, op 13 Et~n•gi,tnornem fftllt'r In Hillb Ocr· li n. Jn,llUa Bell, vouli Jeruo·hc, Thiboudet, potuoo. (2:3 m). Lltndo"'óki: Sinof. n I, •·Jrnn de Iu Peur". Enre~i>trument fN per lo llòdio I longeu-e'" On:¡. imf. de la Ròdoo llongare'u Dir Mon-el LnndO\\~h (24 m). 19.00 LA MlJ'SICA DEIS INTÈR· I'Rt:,-s. UJClAi'\0 PA\j\ROfTI nu...ull, Bellmi, Domzeni I Boit..: Arieo d'Òp•·n~ hnlinn<'8. Cor i tlfll. de l' ò¡w· ro dc Vit'tlll, Dir.: N. llc..cigno: Am· bro~i8n Singer!l i New Philhnrmonia On·h., Dir.:l •. Mogir•m. (24 m). 4 Cuuçons Populun~lculiune!l. On:¡. i Cor del 'reolro Comunule di llolognn. Dir.: Adalberco 'lòroini . (11 m). Doni?mtj: Dues i1rie~ de " I.Jclioir d'umoro". On:¡. dc I'Òreru dP Vion~o. Dir.: Edwnrd Dow11cs. (7 m). ll<IÏl<l, J,¡,oflruwollo i MuM!OI)IIÍ: iori~h d'òperes. (12m). 20.00 CRANS l'til\UlS. fl CONCEm' AL S~CLE XIX Dwmk: (Àlllt'~n per u ,·iolmocd i on:¡., op. 10'1. M. Hn'lrtlpo,ich OnJ. Filio. de Berlin Ocr.: H. ""' 1\ano¡an. (i2 no). Rollo Concrn pern como do bu.•••mo oun:¡ 01528. Paul ~k')'l'r. cor· no do ba...,;,uo. I Solisn Veneu Dir: Cloudoo ~rimone. 15m) O1.00 SEJ.ECCIÓ OICI1l\L (Repelició) 03.00 llEPEKIORI DE CONCERT (Repelició) 05.00 SElECCI Ó DIGITAL (Repelició) DIMECRES, 5 DE DESEM· BRE DE 1990 7.00 VISIONS fl!CITIVES Música per començar el din. HecuU d'obres breus escollides i presenltlde!o per Ctim\ina Mnlagarriga. 9.00 SEl ECCIÓ OICI'IJ\L Dittersdorf: Simr. en Lu M. "Lu U'811l>rormaoió dels pagesos Li cians en gra· notes". (Simfonies a partir de Ics Me· Lomorrosis d'Ovidi). \\' il'ner Sínfonieua. Dir.: Kun Rap( (18 m). Beemo\'en: Uio de corda op. 9 n. 3. Trio de cot:da de Vierla. (24 m). 'litr· tini: Concert per a ·violí. cordo i con· tinu_ en nú m, D 56. U to Ughi. I ~­ listi Veneri. Dir.: Claudio Scinoone. (18m). Cui: Suite miniatura. op. 20. On:¡. F'olh. de Hong Kong. Dir.: KcnneÚJ Schermerbom. (15 m1• Cmnn· dos: 4 Tonadillas.. Carmen Boslal1Uln· te, soprano. .\lanuel Garcia .\lomnte. piru1o. (15 m¡ . .\louret: Suite de •imfonies: segona surte. H. Baumann i R Vlatkovic. trompe>. Le; lfompes de F'r.mça. The ..\cademy of St. \lartm· in-the-Fields. Dir.: lona Bm... n. n5m). 11.00 SffiEUUS &.cenes hio1òriques. op. 25. Orq. Simf. de Ci>teborg. Dir.: i\ceme Jiir· \'Í. (18m). Rakastava. op. H . Orq. Simf. de Comenburg. Dir.: l\eeme Jiirvi, (15 m). Cancó dels oreneso:., op. I n. 3. Cor de nen' de Comenburg. Cor d'homes Laulun \'stiivñt. Orq. Simf. de Cothenburg. Dir.: Neeme Jilrvi. (4 on). Una Suga, poemu &imfbnic op. 9. Orq. Filh. de Berlín. Dir.: H. von Karnjan. (18m). a 12.00 REPEKTORI DE CONCEIIT 1-laydn: Concen per a violoncel Hob Vllb:'!. Jution LLoyd Weber. Orq. de Cambm Anglesa. Dir.: Uoyd Weber. (25 m). Crofé: Suire Gran Gonyon. On:¡. Filh. de Rochescer. Dir.: Fenlt' Crofé. (32 m). Mozan. Serenata K.V 375. HeinL H'ollíger i Louise PeDI'nn. oboès. Eduard Brunner i Elmar Sclunid, clarínea K.lau5 Thwoemonn i Matmew Wil.kie. fagots. Hermann Baumann oHodO\oll \ 'latko•ic. trompe' (26m,. !:khumnnn. Sonata per a violi i poo11o n I op. 105. R Olt'¡:. r. Rault. 17 m). Ulerubini ~lllr\11 , •• llf!ll>-\11 On:¡. Philn.rmuniu Oor: llon·ur· du \hm. (6 m) eió. Txaikowki: Concen per a ''ioli • on:¡ .. op. 35. &ieldieu: Concert per o arpa i on:¡., en Do ~I. Latica HL\ndn· Rosenberg. 'iolí. Seba;.ti811 Lipman, arpa Orq. Simf. de In Ràdio de lkr· lin. Dir.: Vladímir Chiaurov. (98 m). 14.00 IJ\tA'fCES.I\fÚSICA ANTIGA 23.45 NOCTURN Dru!!>eti ltalinne_.. The llnl{od<ide &nd. Dir.: Jo•nmoy BurlO....: (9 m). Pcrgole~i : S11lve R~ginn . Wroniquc Dieu;chy. Erl"-Cntblo• Stnodiworia. Dir.: Pnul Collcoux. (13 m). Bull: Wnl~ingham. Zuuuuo Ru?icknvn, rlnv<·cí. (9 m). \fon Bingcn: 4 ~cquèncirs i himnes. Cothic Vniccs. Dir.: Chrismpher J>oge. (21 no). Swckhausen: Stimmung. Singcirde. Dir.: Cregory Rooc. (70 m). 15.00 SEJ.ECCIÓ DIGITAl Szymunowskt: llamlíliic, ~>ullet pan· toruino11 Op. !)5. {Et~rcgistmment fet o Vursòvin, rnurç dcl1965). Antlrzej Bochledo. tenor. Cor i On:¡. de l'òpt>· ra Nnriorml de Van.òviu. Dir : &hdnn Wodiczko. (Z7 m). Spohr: Gnm norwt., Op. :-11. En>l'mble Viena • Berlín. (35 m). Bu•h Mu,ic for orchestm. Orq. Filh. dt• Londre<. Dir . Vemon 1-londlt). (16 no) \lompou: Pal-ntges. I rederic \lompou. piano. (12 no). PiaW>Ia Tango SUJc~. Waher fe)b~ o Daniel Emi, guouo=Jo. 17 m). 17.00 SIB~Ut:S La rtUo de l'uh¡oln. op. 49. Poema simfòruc. On:¡ i\ncionol E.-.cocesa. Dir: \lexruodrr Cibson. (13 m). Mú•ica d'r-.ceno dc Kuolenon . On:¡. Simf. de Giit~borg. Dir.: N. Jiin o. (21 m). 8 pece> pern pirum, op. 99 Erik 1l<WOAt· •tjenou, piuno. (11 m). l..uonnotor. op. 70. PQI'mu ~oimrònit·. Ph. Bryn·Jul.,.-,n, .;opmno. On¡. Nm·irmnl E.coecsn. Dir: Alcxnnder Gibsmo. (10m). 18.00 CIIAVAClONS 11\'TEI\NACIONAI .S luchter. Quunet de cordn en ~~I M, op. 5 n. 1. Enregi,tromrnt fet per lo Ràdou dc Iu RD.\ . Solistfo de t•ordn de In Copdlu l~tatal de Dresdon. (H on). Hnloubek- Folleco meva, cide de cançc>~Js Enregi-tmmrm Ñ!! ¡wr 111 ltàdio Twt·n. Ida KinJi,•n, mezzo'llpmtlo. On1 Simf de lo llioclio T.,rt·u a Bruto-ln\n Dir.. Lodo,ln' lloloubeJ. l'I m). Prokofi~, . Sonam per a pianu n. 7. Enre~i,tnunent fet per la Ràdio llongun-oa \ui lo Pt•rt h . 19m' 19.00 LA MÚSICA DEIS [:\"J'ÈRPRETS. J.U'CIA'O PA\AROTn '\ Romunre~ populars iuuianes. (16 m). Cionlunn i Puct·ini: 5 òri~., d'òpera. (H m). \'rrdi: Dut"! imes de ··1 clue fo.-cari" On:¡. dcl1èa110 alin Srnln. Dor: Claudoo Abbndo. (JO m). Doniutu i Verdi: Tres àries. (H m). 20.00 CRANS TEMES. El CON· CERT AL SEGLE XlX Grieg: Concert per a pinn() i on:¡. en la m, op 16. Hodu Lupu. On¡. Simf. de Londres. Dir.: Andr•: l'r~vin. (31 m}. Spohr: Concen pern clarinet i urq. n. 2, up. 57. Kurl Lei~ter. Orr¡. Simf. dc In Rioclio de Suottglln. Dir: Rofa~l Frübeck clc Burgos. (25m). 21.00 SELECCIÓ DE NO\'ETATS 01.00 SELECCIÓ DIGITAl (Repetició) 03.00 REPERTOIU DE CONCERT (Rt•petició} 05.00 SEJ.ECCJÓ I>ICil'AL (Re· pelició) DIJOUS, 6 DE DESEMBRE DE1990 7.00 \'1510:\'S fUGITIVES ~lúsica per començar el dia. Recull d'obres breus escollides i pre;,emades per Cnrmina Malagarriga. 9.00 SELECCIÓ OICITU :>tahler: Simf. n . 10. Orq. Philharmoniu. Dir.: Ciuseppe Sinopoli. (33 m). Rolla: Di,·erúmemo pern viola i on:¡. Bl 330. Jodi le>-itz, viola. I So~sti \'eneu. Dir: Claudio Scímone. (9 m). Rouosel: :Suite per a piano, op. 14. Jeun BogueL (21 rn}. Bòhm: Concert pet a viola d'amor, oboè d'amor i fa· go1 en Sol M. Doromen Jappe, '·iolu d'amor. Renate Hildebrand, oboè d'runar. Wnl1er Stiftner, fagaL (12 m). Saint.Saeus: Quarte! de cordu op. 112. Quartet Viotli. (30m). 11.00 SJBEUOS Simf. n. 1, op. 39. Orq. Filh. de Ber· lín. Dir.: H. von Karnjan. (39m). Ka· relia, sui1e op. 11. Orq. Filh. de Berlin. Dir.: H. von Karajan. (17m). 12.00 REPERTOIU DE CONCERT Handel: Kisi Dominus, per a solistes, cor, corda i baix continu H\'1'\ 238. Diana Moma¡¡Ue. John Mark Ainsley. Sirnon Birchall Cor i Orq. de I'Aba· dia de '1\êsuninscer. Dir.: Simon Pre:r ton. \12 m). Boccherini: Concert per a flama_ Op. 'I!. Simion Stanciu "Syrinx·: flauta de paro. Orq. dc Cambra de Zuric. Dir.: Edmond deSwuu. 17 m,. Schubert: Sonata per a piano D 78'\ (Op. 143). Wilhelm KernpfT. (19m). Oiut: Simf. en Do. Acndemy of St. Manin-in-the-fields. Dir.: ili. Marriner. (32 m). Ra,el: HiStÒIÍI'S n:oturnls. D. F'oscher-Dieskau. bruícon. H. Hiill, piano. (17 m). ~lozan: El rapte del semill. Obereur-o1. lsniel Sinfoniclltl. Dir: Mendi Rodan. (6 m). H.OO JM..UCES. CRAVAOONS DE ('..ATALUNYA MÚSICA Janacek: Suite per a cot:do. No:w Ame· ri cun Chomber Orcheslru. Dir.: Misha Rochlevsky. (18 m). Cnbunilles: 2 Tienlos i P&SSacalles. Josep M. Mus i Bonet, orgue. (13 m}. Ligeti: Sis BugmeHes (1953). Solist.es de I'OCB. (13 m). Beemo\'en: Namen~feier, op. 115. Obertura. Orq. Ciu1a1 de Bar<•elona. Dir.: f'mnz-Paul Decker. (8 m). 22.00 EIS "';OSfllES CONCEIUS CÀnePn ~nreghtmt per la RIAS, Ocr· lín el diu 7 d~ ¡!•ner dc 1990 a la Sala Ftlharmonoa \lu•,-,org,ki: Monoatures Simfòniqur' Quud"'' d'una e•p<>'ii· 15.00 SELECCIÓ DIGITAl Haydn: Símf. n. 35 en Si b M. t:E.r uo Annonieo. Dir.: Derek Sulo~ttons. (23 m). Casanoves: Tre. responsoris. ;\1ont5Nr8l Munurell, cnnLtult. Jo-ep li-onu , ,-iolourel. Moni.St'rrullòmnt, U~'Ul'. Corni Sunl Jordt Dtr.. Onol ;\lanorell. (21 m). Kuvel. \'ul'\0> nobles 1oenumemnk Royul Phtllturmuuic Orclte•tnt Dir.: Audré Pre\'in. (18 m). Khandocltkine: Sonumper u violí sol. n. 3. Gregori Fci¡;ltiu. (Ió rn). Lisz1: Szów1 und Hymnth (poema oimfòuic). Orq. Simf. de Budopeot. Dir.: ArJt•Íd Jóo. (lO rn). Dun-cK d~ In Con dels DuCii de Burgonyu. Conjum ''ocul i instn~rnentnl Lo Muumche. (18 ou). 17.00 SIBELIUS . l:iiml'. n. 6, op. 104. Orq. Sintf, de B<,s. lon. Dir.: Colin Duvi6. (25 m). Cuvnlcudu uoo.:lurtw i ullmdu , up. 55. Poc" on .imtòuit\. Orr¡. Nuciouui i·:'K'IICCiiU. Dir: Alcxnndcr Cihson. (15m). 'lrio umb piano t•n DoM ( frio Lovisa). 'lno Tapiolu. (16 rn). 18.00 Gllt\VACIONS INTI.mNACIONAI.S 7..eljenku: GRnçous IIJ:U~tJUCS, ~nregis­ lnutt~ru fet p~r Iu Rúdio T.ecn Elenu HolickovtÍ. sopmno. l..udmi1 ~IRr­ cinger, piano. Oulibor ~lucht•k, pen:u,.ió. (13 rn). Alemndm. Simf. n. 4. Enregiwamenl fN per la Ràdio RoniUlle>U. Orq FiUt. dc Tu'lll!o<>ltra . Dir.: Rcmuo Ceorgt•-cu (19 m). Sauubaem: Sep1ct per u trompeta, quurtel d~ mrdu, contntbul\ 1 piunn, up. 65. Enn!b~'Ltumcnt fel per Sender Freies Berlín. Manin Krev.cr, lrompetu. Régis Pru.quicr, violí. OJi,·ier Churlier. violi Cérurd Cuussé, violu. Rolond PidouJC, violoncel. Pe1er Hiegelbnuer, contmbRi~ . ChriMinn J,·uldi, piunu. (16 m). 19.00 L:\ MÚSICA DELS INTÏ1RPilE'IS. NIGilL KENNllDV Burtok: Sonulu per u ,,i,¡IÍ KCII. 29m Chuusson: Pocnm per 11 violí i orr¡., op. 25. On:¡. l•'illt. de l.mul roK. Dir.: Okko Knmu. (17 m). Vivuldi: l..es Quulre J::smcions. (<.:on~cn n. 2, nv :315. • •¡ ;J~tiu'') . Orq. d~ C.:nnohno t\ngle~u. Solistu i Oirec1or: Nigel Kcnnedy. (10m). 20.00 GRANS 1'EMES. tl. CONCEIIT AL SEGLE XIX Bcelhon:u: "Ah, perfido!". una de concert per 11 oopruno oorq., Oil. 65. Enre~mtmenl fel per Rtidio, Fmnçn. Cundulu Jllllowiu OnJ. de I'Opcn1 de Lió. Dir · Kent i\'ugl\llo. (12 m). llee~­ htJ\ en: Concert per 11 'iolí, op. 61. Zinu Frante~nni. On¡ Simf. de Columbiu. Otr.: Bnmo Wnlwr (H m). 21.00 SEI.ECCIÓ Oil NOVETATS trompetn i orq. en Re ~I . John Wilbrnham. t\cad~.>I11)' 0f&~lanin-in-the­ Fteld•. Dir.: Neville Murriner. (1O rn). Lnnglaio: Sonmina per a trompeta i orgue \\'illiom Houghton. Christophcr Bowers-Broad,-ent. (14 m). Albinoni: Concerto n cinque, op. 9 n. 2. \laurice Andrê, ll'Ornpeta. \V'untembergisches Ka.mmerorchesu:r Heilbronn. Oir.: Jiirg f'aerber. (13 m). Nemda: Concert J*r a ll'Ompem, l'orda i çomimt, en Mi b M. Lud"ig Ciíltlcr. Kmnmerorches1er Berlín. Oir.: . Hnnnu1 Hueochen. (16m). Baldassarc: Sonnla per a 1rompew, corda i boix cominu n . 1. Ludwig Cülllcr. Neue' Buchisches Collegium Musicurn Lcipzig. Dir.: Max Pomrner. (7 m). 01.00 Sl!LECCIÓ DlCITAL (Re· peHció) 03.00 Rlll' liRTORI DE COI\'Cillrr {RcJH•tició) 05.00 SELECCIÓ .DIGITAL (ReJictició) DIVENDRES, 7 DE DESEM· BRI DE 1990 7.00 \'JSIONS FUGm\'ES Moisica per comen~ar el din.. Recull d'obres breus escollides i prest·madeo per Carmina .\lslagurriga. 9.00 SEI.ECCIÓ DIGfll\L Lisz1: Psalm 13. Wslt11r Mitlgley, tenor. lkt·chlll'fo Choral Society. Royul Philhunnonic OrcheslNI. Oir.: Titomas Beerhum. (25 m). Son;: Divertiment np. 62. Jordi Codina i Josep M• ~ hutgado, duel de guitarres. (11 rn). llimski-Kol1lllkQv: Simr. n. 1, op. 1 (segonn versió). Orq. Nocional dc I'UHS8. Dir. E. SvellanQv. (a2 m). ll<•rners: 'Ires pe<·cs. RoyaJ Liverpool Ploilhurmonic Orchcstra. Dir.: Bnro·v \Vordsworth. (8 m). M. Huydn: Lur¡Íhr ll o p~r u 1rombó i orq. de cambru en FuM. Armin Rosin. Orq. de Curn· hm de Viena. Dir.: Philippe Enl rcmont. (7 on). Schubert: Sonalinu ¡>er 11 ,·iolí i piano, Op. 137 n. 2. O :185. Cémrd Poulct. Koel Lec. (19 rn). 11 .00 SIBELIUS Simf. n. 5, op. 82. Phílharmonia Orchlll>tm. Dir.: Vladímir AohkeniiZ). (32 m). Finlàndia, op. 26, tlll1b cor d'homes. Cor d'homes Laulun Ysla\'ÍÏt . Orq. Sinú. de Golhenburg. Dir.: Necmc Jiirvi. (9 m). Lemminkiiinen a Tuunela. Orq. 1'\acional Escocesa. Dir. i\. Jiir\'i , (14 m). 22.00 ELS ~OSTI\ES CONCERTS 12.00 HEI'ER'IORI DE CONCEirr Conren coli'Cb.U.trel per Cuwlunyu Mú,icu el diu 17 d'omtbre dt· 1990 u In Cupcllu dc Iu Con¡¡regacio'• dc 1\o)>lrn s~nyoru de l'Espcrunçu, olc Bnrt•clonu . ~6Ccncs Musiculs dc In Cmnlunyu Anugu. Cu pe llu de Mú,ico d" Surtin Muriu del Mur dç Dnrcclonu. Oir.: Lluís Vilnmnjó i Mnnuel VnldivicKo. (62m). Soiou-Saen~: :!:j_;Jo NOCJ'UilN Qu~furth: Concert pcrolnllliJlclll, cordu i con1inu en Mi b M. Ludwig Ciitder. Neucs Bachi,dws Cnlle¡¡ium Mu,irum l.eipzig.,Dir.: Mnx Pommer. (l:l m). ll~tch: Aril!! de le• Cunlutcs 8\\'V 205 i 13\VV 51 . \ltorie-Ciutrt• Alum, orgue. Cuy 'luu.ron, trompeta. ( lO m). L. \1omrt. Concen prr u Phué1on, poema simfònic op. 39. Philarmonia Orchestre. Dir: Chnrles Duloit. (10m). Tortini: Concert per o trompeiR en He M. JcM-Luc Oassé. Els fíU¡armònics de Bolonya. Oir.: Angclo Eplorikian. (11 m). Mo1.1.1rt: Quimet de cord u, KV 5 16. Qum1e1 Melos. Franz Bcycr. (3.5 m) Beethoven' Simf. n. 7, op. 92. Orq. Filio. cic Berlín. Oir.: H. von Kamjnn. (34 m). Himki-Kollltlkov: Ln Cran Pil;;qua Russa, obertura op. ::!6. The Philhnrmonia. Dir.: I. Svelial\0\'. (15m). H.OO l l\1ATCES. EL SEGLE XX Busoni: Perpetuum mobile. GeoiTrey Douglas Madge, piano. (4 m). Plitzner. ·'Das Kiilhchen \'On Heilbronn". (Obenunt Ont Simf clt• In Ritd1o d~ Bnviem 01r \\ olfgnnt: Su" aJJo,rh (14m). Udholm Cumn l ~'-.\.\1 l:nregi'Ltumt•tu ftt ullle,.,.uld llull d'bIO<'olm el 28 d'nciUhre dt• I Q86. Cor de Ctunhn1 f,u><'olm Dor ~nt• Erit·· ,.on (9 on). \ o,llt.ktl\ tl\. &11111111 pt•r 11 violoncel i piano op 40. Mori FUJI· wnra. Jacques Huu\ICr (26 m). 15.00 Slli.ECCIÓ DIGITAl. Anònim: Mi>•n tlt• Bun·t•lonll \tnum Musicac. Oir.: Crc11urio Puniu¡,l'llll. (22 m). Chut¡sstm: íiimf. op. 20. Ont. Simf. dt·lu m 131·~ Dir: Jo>•· Serchrit·r. (32 111). \Vnlf.Jft·rruri: QuioiiCI dt• rnr· du, Op. 24. Fri1z Huf, violn. Qunru•! Leopolt.ler tic Muní ... (26 nt). l lltmlcl: Concarh! ¡;msso up. 6 u. 6. Atmlt•my of St. Murlin-in-l ht·-Fivltl~. Dir.: lnuu BruWII. (I() m). ·n.rinu: Poemu en ror11111 dc ctull'iouc~. Jnsqt Currorns, tr· nor. Mttrlin Kull, piutto. (12m). Dir.: E. ~lata. [31 ml. Rf'\,t~.lta>: Lu nochl' dE> !<>i \ln)ilS On¡. Filh de Iu Ciuuu de \lèlcic Dir.: Enrique ilalll (:!7 111). • 0 1.00 SELECCIÓ DIGIT \l. (RI"!M'tirió) 03.00 llliPERTORI DE CO~CEI\T (Repetició) 05.00 SELECCIÓ DIGITAL (Rt'JH'IIció) DISSABTE, 8 DE DESEM· BRE DE 1990 7,00 PRIMER 1'EMPS Mo'osicu per comrnçnr el diu . Bct·ull d'nbrus breus escollides i prcsentude.~ per M. Dolors Busquets. 17.00 SIBELIUS 10.00 EL DIA DE IJOIENT Simf. n. 4. Philhurmontu Orclu·~lrn Oir: Vludimir A'h~t·nu:t)·· (:J:J m). ·¡¡,. Ien syntv (t:ori¡¡o•n del fuc), op. :~:l. Snuli Ti:likninen, huríwtt. Cor d'hnrne~ Luulun ' \ 1iivioL OnJ. Siouf. dc Gothenbu~. D1r.. :--et· mc Jii.- i (10m). 5 pet·es J*r u piuno, op. IO:i Erik T. 'lit\\Ul>I>IJemu (12m). Mnrtinu: El ~liracle de MRriu, i•pera. SohoiCS \ OCtds. Cor de Ràdio Pmlla· Orq. Simf. de Pragu. Oir.: Jiri llelohlavek (151 nt). 22.00 GRANS OBRES 00.45 JAZZ DE Mm ANIT. Guió dj\lbert 18.00 GIIAVACIONS JNTER"'IA· ClONALS Widor: Simr. per u <•r¡.,~•~ i on¡. n :i, op. 69. Enn•giblrumt'lll ft•l per Iu Riodiu dt: Iu IIDA. Michurl Schiiothen, orb'liC. Orq. Simf, de Iu Hiodio Alemnn· yu u l..A:ÍIMig. Dir.: Mux Ponuner. (30m). Ligeli: His cstndis pern piuno. EnrcgislrtllllCIII r~, per Iu lllidio H ongure~u. AdtÍtt Fcllo•gi. (18 m). 19.00 LA MÚSICA l>lli.S !N'l'iml'RETS. NIGii l. KENN~DV Ellinglon: Muinly Blurk. Alt•c Dn nk· worllt, conlrublliA. (4 1 no). Vivnltli: Les Quatre l~stuciotts. (Cottcerl " · I, llV 269. "Lu Prinmvcru' '). On¡. dc Ctllltbro AJtglcstl. Solis10 i DircciUr: igel Kcnnedy. (JO m). Vivuldi: Les Quutn> El!lllciun'>. (Cottcert n. 4, KV 297 " J: IIivern" ) On¡. tlv C:umbnt Anglt:Sit. Soli!IO i Otrer10r ~igcl Kcnnedy. (8 rn). 20.00 GRA"<S 11.!1\UiS. El. CEirr At SEGl.E XIX CO~­ O''Oruk:Conrcn per u J>Umll i onJ.. op. 33. s,·inm-IU\ Hirhwr. Orq ~.1111111 Bnnrn:..a dc /llunoc. Dir.: CariO<> Klcober. (:i9 m'. Clmpon • ~icodç; Alltf:,'l'O de t·oncen. Op. -16. Fmnkw.kt ¡.,. trak. Orq. de Cnmbru de h1 Filh. de Polònia. Dir.: \Vo¡cic('h lla~'ki. (16 rn). 21.00 SEtllCCIÓ DE NOVETATS 22.00 ELS NOSTRES CONCERTS Conccn cll n:.!,~ÍstnH per Iu niAS Berlin ui dio 4 d'ociUbrt· dc 1990 a Iu Sloln Filhunnoniu. Dur bc r: The Schnol for Scmodul. Vuugluuo Willium~: Com·crl per u luun i orq .. Dvomk: Hlmr. "· 7, op. 70. Hichurd Nuhu11.ki, whu. On¡. Simf. de Iu Hndio d1•Jkrlín. Oir.: Yukov Kreizu~rg. (59 no). 2iUJO NOC.TURN Ponce: "Coucicrto dt•l sur" per u b'ltÍturro i orq. Eduurdo Ft•nuíndez. Orq. de Cumhru >\nglesu Dir.: Ennr¡u<' Corcía A'>l.'mio. (24 m). Chnn"t.: Tercero oimfoniu. Orq. Simf. dc IAndre-; ~laiJ.,fré. 02.45 REPEilTORI DE ~IT DIUMENGE, 9 DE DESEM· BRE DE 1990 7.00 PRII\fEil TEMPS Moísit•n per cooncnçnr ~>I diu. Rernll d'obres breus escollides i presenwdcs por M. Dolors 13Jtsquels. 10.00 SELHCCIÓ DIGITAt Sie11lmmmar: Sirnr. n. I. Orq. Simf. dc Co1henburg. Dir.: N. Jiitvi. (53 m). 11.00 TRANSMISSIÓ DES Ot:: L'ABAI>IA DE MONTSERIUT 12.00 EL DIUMENGE, CONCERT Concert enrejlistrut per la lliodiu de Cnot·òviu el dut 21 de març de 1989. S.r.ymanov."!>ki: ~rudi per a piano, op. 4 n . 3 (Arrnnjnrnenl dt C. fi1elberg). Concert per a '·iolí i orq. n. I, op. 35. lleetl1own: SionL n. 3, op. 55 " Heroica". KrqW~.tof Ja.kov.ic-¿, "iolí. Orq. de la Rn' Polonesa a Crarò"ia Oir.: Jerzy S"'Obodu. (85 m). 14.00 CINB\IA I ~1ÚSICA. Guió d'Aiex Gorina. 15.00 SELECCIÓ OIGI'L\L ~lartinu: Simr. n. -1. Orq. Sirnr. dP Damberg, Dir.: Neeme Jiirvi. (33 m). Fnurc: Quin1e1 per u piRno i qunnet dc corda, op. 115. Quimet Fau rc de llomu. (il4 m). Joucbim: Obcrturu " In mumonam Heinrich von Klcist", op. 13. Orq. Simr. de Iu Hadiu de Stuttgnrt. Dir.: Meir Minsky. (10m). F. Bendo: Simf. en DoM. 0~1- de Curnbrn Esluvncu. Dir.: Bolodun Wurchul. (10m). Haydn: Sono1a per a piw10 n. 59, Hob. XV I;49. Clenn Could. (18m). 17.00 TEMPORADA D'ÒPERA A Ct\1'AUJNYA MÚSICA Ponchielli: Lu Gioconda. t\lont:.llrr¡ll C'.aballé. Lucíano Pavnrotú. .\¡:nPs 3 B.ohill l'hc·mll Moln!'' 'ir oluo Ghonu"" Ltuulnn Op~no GhonJ> l'ntionnl Plullonrrncmic Ordu-.tno. Dor · Bru no B.ortolrtu. (170 m). 20.00 Sl:.l.l!CCIÓ OICfli\ L Jlou.,d: ~ínof. n 4, Op 5:1 On¡ Fillmrmuniu Dir.: llt•rl>ert \CJII 1\uru¡uu (24 uo). C. Ph. E. Bnch Quurtet NI llP, \~tl 9q, pt'r 11 dawo•i, 0nuUI, violo í vooloowrl T. ll.uopnoon \\ . Hazd?et. w. Po•CIPnl. n. \'1111 dcr Meer. (l:i m). Devíene: :iímf conrmamper u nu ulli, uho1•, fugt)t, trurnpu í on¡. n. 2. Bt·nonrd Ch 0opmn, Ouutu. Jrw1· Midtc•l Penot, oboè. Gilbert Audín, fn· got. DuniC'I Cuwlunuuí, trompu. Orq. dc Couulmo llcnonro Culmcl. Oir.: &ruunJ Cnlmol. (24 m). T~uíkovski: El LlnQ rl~l~ CígncK. (::luiw). On¡. Símr. dr Xít·ugo, Dir.: (~~org Holti. (27 m). Burh; Suítt' nnglcsu n. 3, 13WV 808. Kcmot•th Gilhort , duvrci. (20 m). 22.00 ELS NOS'I'IIES CONCEilTS Concc•rt roort•goMrm t>t•r Iu llòdio Da· ncsu el din 24 dt no,·cmbre dc 1989. llomrrnnn. Gurrc-SuJtc :>fcndelswhn; Concert per u ''ioli 1 on¡., op. M . Bmhm~: Simf u 3, op. QO. \' okumu Mullu,·o, violi On¡ Simf de la llàdin Dan~>U Dor . John Fmndsen. (90 m). :l:H5 líSCAU \5 !• .. ~= 74 i l i Hu)dn: Sm1L n 92. "O~fonJ" On¡. Folh. de \ot nu. Dir.. L. BenlSiein (28 m). Schumann Cicl~ dc crutçon> ""P"n)olc~. op. 7-1. ~I. Slnrw, >nprano. M Lo¡lll.-rk, contmlt J. ProLv c•hko , trnnr. M llolle. baix. . H. Dcmsrh, piano. (2'1 m). Elgar: Sen.~ nuuo cspan)·olu, op. ~l Li~<·rpool Philhunnonir Choir. lluyoJ J..i,crpool Philhormonic Orchcstnt. Dir : Charlcs Cro\'C~. (6 m). Mozart: Símf. n. 36, KV 425. " l.jnt.". On¡. ~imf. dr lulludío do llnvit•rn. Dir. Rufuel Kubelík . (27 rn). O1,15 lllll'miTOIU OH NIT DILLUNS, 10 DE DESEM· BRE DE 1990 7.00 VISIO:\S FLGm VES ~hi•ícu d'obrt:~ per començnr el diu . llecull brtu• t"'>t'ollotlr• í pl'l'..entod~ per Curmmn ~lnlnglltngu 9.00 SELECCIÓ DIGITAL lleínukr· !leo Manfred. rnúsoco de l'Òpenl, op. 9:i. On¡ Fil h. llen1111a Dir: Alfl'l'd Wuher (26 rn). 1\lozart: Concert per u piuno í on¡. n. 1, K\' 37. Karl Engel. On¡. del \1o7.urteum dt> Soltburg. Dir.; Leopold Huger. (15m). JunC<·k: Suite, op. 3. On¡. ~ïlh. Eslovuco. Dir.: Líbor P~sck. (13m). Cumpru: "Lu Di~puw ~~~ I'Amour et dt• l'l lymcn", COIIIIIIII n '1. Conjunt vocul i instrumenwl Les Arts FlorisMntll. Oir.: Willinon Chriblie. (12m}. Haydn: Quurtel dc conJu op. 74 n. 2. "Apponyi". Quurrct 'flotrui. (25 m). lkr·rl10wn: Sis 'urincitlll' op. 34. Perer Kutin, pimro. (14 m). 11.00 LES 4 ~ïACIONS Txuikov»ki: Somf. n. I "Somnis d'hi,·cm" On¡. Filh. de Berlín. Dir.: H. von Kumjon (45 m). UtNOn: The U'mter'o 1ulr. four 'ignettes. The Sroc~holrn Sinfoníeua. Dir. J1111·Üill\• u·~din. 110m) 12.00 REPERTOIIJ OE CO~CEIIT Boch: " Lobel Con in seinen Rcichen·: Can10m BWY 11. (Orarori de 1'·'-..ctn· ólÓ). Solista del Wiener Sño'l-'i'rknill"·"· f>llpmno. Punl ~~'iSWOIMI. cu111mh. ll.urt Equiluz. 1t·o11•r. Mu \Ull ~{;mond, boi.t. \\Ïenrr Siingcrknahen Chonos \'iennensi>. Concenrus mu.icu., Voena. D~r. Nikolaus Hamoncourt. (29 m). Bartok: Concert per a voolí 1 on¡. n. 2. Pierrc Hofer, 'iolí. On¡. dr ll:idi!>-Lille. Dir: Maurice Su7.un. (39 m). Schubert: Simf. n. 3, D 200. Acodemy or St. Martin-ín-the-F'iclds. Dir.: Ncville Marriner. (24 m) . Híindel: Concert per a orgue Op. 4 n. 4. Karl Richter i In seva Orq. dc Cumhrn. (17m). 1·1.00 IMATCF..S. MÚSICA CATALANA Carrem; Juny, sardana. Cobla Burce· lona. Dir.: Joaquim ScmL (4 m). Capdevila: Safir, per a piaJOo, clt~rinet., contmblill., guit.lll'nl, percu.»ÍÓ i cinto. Enregismuneru fet per Cotolun)·o ~hísiCJI. Mercè Capde-~la. Alej1111dro s.inchez. Oriol Rossinyol. Oriol Graus. An10ni :>teler. {19 m). :\tompou: Charmes. E~menr fer per Camlun>a Música. Eulàlia Solé, piano. (12 m). Granados: 9 cançons. \'octàno dels Angels. soprano. Conzalo Sonano. piano. (18 ro). 15.00 SELECCIÓ OICili\L P~.-endel: Concert per o ...-iolí, dos oboè!;, dues ll"Ompes, conJn i baix conúnu en lle M. Yinuosi Saxoniae. Dir.: Ludwig Cüuler. (15 m). LyapunO\ : Zeluwv.u Wolu. poema simfònic op. 37. On¡. Simf. de l'Acadèmia de I' UilSS. Dir.: \èvgeny Swtlonov. (15m). Brucb: Simf. n. 2. Op. 36. Orq. de lo Gewandhaus de Lt:ipzig. Dir.: Kun Mw;ur. (34 m). Moody: Suíte en l'estil francès, per o harmònica i arpa (1979). Tonuny Reilly. Skollo Kangu. (16 m). Faure-Messager: Me,.¡. oc des Pêcbeurs de Villervílle. per n veus fernenirre.., on¡. de cambra i harmoniwn. La ChapeUe RQynle. Peút. cuntors de Sairu-Loui:.. En5tmble ~Iu­ si que Oblique. Dir.: Philíppe Herreweghe. (17 m). VenJí: Oherto, Comt di Sru1 Bonifacio. Obertura. :\aúonal Philannonic Orchestro. Dir: Riccardo Cbailly. 16m,. fer ~ria lludiu Honoww"' Cur ,¡,. la hlh de Iu,,-.. l>or l•m l'uHolo,.·he. 2m 19.00 LA MÚSIC-\ DELS 1!\'TÈRPRETS. Al.ICIA OE LARROCHA R~t,el · ConCI'rt per u pounu en Sol :>I. On¡. Filh. de Londres. Dir.: Rufoel Friihbt·ck de Burgos. (24 m). Crunudns: Co}~-.cns: L.,s Mujo~ enamorado; (I" pun). (:il m). 20.00 CRANS TEMiíS. llL CONCERT Al. SECI.E XIX Molique: Concert per u nauta i orq. en r~ m. Aluiu 1\luricm. Ort¡. Filh. de In Ciuttl! dc Niçu. Oir. Mruc.imiano Valdés. (21 m). Chopin; Concllrt per u piano í ort¡. n. 2, Op. 21. Cluudio ¡\rrou. OnJ. Filla. de Londres. Dir.: Eliahu lnbul. (:H m). 21.00 SEU lCCIÓ DE NOVETATS 22.00 EI.S NOSfllES CONCERTS Concert enre~istmt per la Ràdio Búlgara el din 17 d'ubrol de 1990. Cide Bocl1, Beemo, en • llmlun>. Boch: Pos¡,acaglía i Fuga Beerhoven: Concert per a puum i orc¡ n 5, op. 73 " Emperador" Brohnu; Simf. n 4 Bojidnr 1\otw, ptono. On¡ Som f. de la Ràdio Btilgam Dir. \'a,tl 1\nl.lilldjie,·. (96 rn) 2:!.45 NocnJR\ Tuoko,'!'kt Triu p~r o vinlí. ••oolnncel i piano. op 50 Trio Borodin. (18m). \ i\nldi: &motU per li Ouutu I COIIIi· nu . R\' 52 I.JÍ><tlu C1idm. Zsoh Harsanyi, namu buoxu Gerw·ly Sú.rlcnzy, llaü1. (8 m). SrunfonJ: &•nmu111 (r'\one•) en Fn M. op 95. Capricorn. (29m). 01.15 Sl!LECCIÓ DIGITAL (Repelició) 18.00 GRo\V.o\CIO:\S ClONALS 1.\'TER~ Myslivecck: ObertJJra de l'òpera ArUISerse. Enregistramenr fet per Ràdio Brutislava. On¡. Filh. Eruual a Kosice. Dir.: Robert Stanlco11isky. (9 m). Scheidt: Mo¡,'llificat a 12 veus. Enregistrament fet per la Ràdio Sueca. Hortus Musicus. Concerto Palaúno. Stockholrn Motet Singers. Membres del Ensemble Sinkudusum. (17 rn). Jirackm·a: Les vuit meravellés del món, per a veu, arpa i percussió. Enre¡,..;,. tramem fet per la Ràruo 'TXeca. Eva Bromuvú. V'llem Vesely. Da,omur Plulilova. René Holru". h'O Kieslich. 1\un>l Kolor. JM Bouse. Oldrich Sadavu. Dir.: Jun Maria Dobrodinski. (16 m). Jora: Tueant fAngelus. Enregisuamem 14.00 IM~fCES.l\fÚSICA VOCAL Zelen ka: Rcquíem, per "sQiistes, cor i on¡.; Z 4.6. Junn Jonnsova, soprano. Ort.ohomiro D~Qbkova, conlrnh. Mirosluv Kopp, 1enor. Cor i Orq. Filh. T.xcca. Dir.: VacJa,~ Neumann. (27m). Chueca: Lu Gran Víu. (' 'Tango" i "Schotús"). Teresa llergnnzo. On¡. dt• Cambra Anglesa. Dir.: Enrique Car· cía Asensio. (8rn ). Schumann: Liedcrkreis, op. 24 Hcrmnnn Prey, baríton. Leonord Hokanson, piuno. (22m). 15.00 SELECCIÓ OICITAI. Bach; Concert per o ,·iolí. corda i continu. B\t'V 1042. Simon Stand~e. The English Concert. Dir.. Tm or Pinnock. '18 m). Mozan: Xou '-nriacions ¡wr u piano, KV 26i. Walrer Cho· dack. (16 m). XasmkO\irx: Simf. n. 1. Op. 10. On¡. Filh. de :>toscou. Dir.. IGrill Kondrashin. (32 rn) Salieri: Coneert per a Oauta, oboè i on¡. en Do ~1 . Aurèle Nicole1. Rama. Heinz HoUiger, oboè. Ac~~~~~~~~ ..rs•. Maninin·me-Fields. Dir: J\,., illt• Marriner. (19 m). llodríguez Allwro: Quanet per a violí, violu., violonrel t ¡:nitarra, en Re 1\1. Membres del Quurret Moy:w•. José Luis Lo¡nílegui, guitomo. (20 m). 17.00 LES ESTACIONS 03. 15 REPEIITOIU DE CONCERT (Repelit'Ïcí) 05:15 SELECCIÓ DIGITAL (llepelit'ió) DIMARTS, 11 DE DESEM· BRE DE 1990 17.00 LES ESTA00:\5 Sua,·imki: La consagració de la prima, era. On¡. Simf de Detroit. Dir.: Amal Donui . '3i m·. Brinen: \\'imer \'t'ords.. op. 52. Amhony Rolfe Johnson, tenoo: Graham Jolmson. piano. (22m). 12.00 REPERTOIIJ OE CONCERT Verdi: :>túsica de ballet de "Jénoolem". Orq. Nacional de I'Òpern de Monle-Carlo. Dir.: Amonio de Almeida. (24 m). Haydn: Quartet de corda op. 76 n. '1, "!.:Albada". Quane1 Amadeus. (23 m). CIIIZllfiO\': Concert per et pianu i on¡ .. n. 1 op. 92. Alexeí Nosedkine. Gran On¡. Simf. de In ll'I'V de Moscou. Dir.: Algis Juroitís. (31 m). Dvomk: La Filosa d'Or, poema simfònic Op. 109. Orq . Nacional EMocesa. Dir.: Neeme Jiirvi. (27 m). 7.00 VISIO'S F\JGm \ ES ~lú-ocn per començar el dia. Recull d'obres breu• t$t'ollid~s i pre-.emade.-. per Carmina \l aloglltngo 9.00 SEUlCCIÓ OJC11i\L Boccheriní: Sinof en re m, up. 12 n. 4, C. 506 " Nelln CMII del diovolo'~ Cuntilenu. Dor.: Adriwt ShephenJ. (22 rn). Tippelt: Co111wt per u on¡. Orq. Símf de Londre~. Dir.: Colin Da\ÍS. (:;10 no). ~lmt.,ioi; ApuntS. Llibre 2on. Moriu Carbonell, piu.no. (8rn ). Krornmer: Concerunu per u nantu i oboè, op. 65. P.L. Crur. 11. Holli~:~cr. On¡. dc Curnbno Anglesn. (23 m). Arriugu: Qunnct dc cortlun 3. Qu«r· ret RMounuw~oky. (:.!a rn). 11 .00 LES ESTACIONS CopiMd; Appnltu·hillll Spring (Prima• em apolm:ce). Sain1 Paul Chrunber Orrhe<,tra. Dir : D. Ru.eU Do• ics. (26 m). llerliuz: l.k> nus d'c~tiu, op. 7. lC T~ Kunuv.11. On¡ de Pruis. Dir.: D Burenboom (29 111). Nurnmi: Dies de ranJor. Murgarcru Haveninen, veu. Ralf Cotmóní, piano. (11 m). Briuen: Simf. primavera, up. 44. S. Armstrong. J. Bakf·r. H. Tear. 81. Clemens Danes School. Cor Sinúònic de Londres. On¡. Simf. de Londres. Dir.: André Previn. (44 m). 18.00 CRAVACIO;\iS INTERNACIONALS Fmnçaix: Concen per a guilOJTil i corda. Enn:gbtramwt k1 per Ràdio Brati,lavu. EmanueUe Segre. guimrra. Ort¡. de Cambra l::slovaco. (2-1m). Kodaly : Imatges de \latnt. Enregi<r trament fet per la Ràdoo Fonlnnde,a. Jove Cor de Cambra Hrunrarlllídarkorinn d'Islàndia. Dir.: Thorgerdur lngolfsdottir. (11 ro). Richter: Adagio i Fuga en sol m. Enregis1J'81lleru fet per Ràdio Praga. On¡. Puellarum Prnge· naia. Dir.: Leos Svarovsky. (11 m). 19.00 LA MÚSICA DElS INJ'ÈllPRE'TS. Al.ICIA OE I..ARROCHA Granados: Danses espanyoles n. 7, 8 i 9. (14 m). Beethoven: Concert prr 8 piano i on¡. n. 1. Orq. Simf. de Iu Hàdio de Berlín. Dir.: R. Chailly. (35 m). Albertiz: Nuvurra. (6 m). 20.00 GRAl'IS TEIUF..S. EL CONCERT AL SECLE XJX Rimski-Korsakov: Concert per 8 cioriner. i on¡. de vent. Solistes dc l'URSS. On¡. del :>tini;teri de Defensa de l'URSS. (7 m). Brahmo: Concert per a piano i on¡. n. 2. op.8:3. Maurizío PtJilini On¡. Filh de Vienu 01r.: Cluud10 Abhudo. (49 m;. 21.00 SELECCIÓ DE NOnïATS 22.00 ELS ~OSTRES COl\ CERTS Cont·en cnregi~l111t per CowJun)lt ~lú­ biCa el diu 19 de jubol de 1990 u Iu Fundució Joun Miró de Bnrcclonu. Obres de Duma~. Aeker, Cen>mer, Coodmnn, Berio i Blncher. lno Amtin Rooi . (59 111). 2::1.30 NOC I'UitN Lully: Les mnums n111gnifiques. Comédio-BullcL (cxtrnrws). Solistes vocals. Les Musicicn~ du Louvrc. Dir: Mun· Minkow!lki. (20 111). Fisclwr: Unmie William Chrislie, clove. (2:3 m). Honmn: Concert per 11 violi en fn m. Nils-E1·ik Spurr, violi. Conjunt de Cwnbm Orphcus. (11m). Bn~ehude : ''Htrr, wcnn ich nur Dich hube". Gnntuta BuxWV :39. Solistes vocalo;. Cor dc nens de HnnrHJ\'tlr. ll1r Amsterdrun Baroquc Orche,tra. D.r: '!on Koopmun. (13 m). 7-elenkn: Sonntn n. 5 en Fn 1\1. Heinz Holli¡(er i Mnurit·e Bour¡¡uc. obol"S. Kluus Thunemnnn, rugot. Lucio Buccurella, controhui•. Chri•liunc Jucconet, cln•cci. (18m). 01.00 SUECCIÓ DIGITAL (RepeUció) o:too REPERTOIU DE CONCERT (Repetició) 05.00 SELECCIÓ DIGITAL (ReJK'Iició) DIMECRU, 12 DE DUEM· BRI DE 1990 Brc...n. duet de pianos. (25 m). Rukhmanino..: imf. IL 1 , op. 13_ Orq. del Concengebouw. Amsterdam. Dir.: \ 1udinúr A>hkeii8Z). (42 m). Handel: Concerto grosso n. 6, op. 3. Academy or St. ~lunin-in-the-Fields. Dir: :>.r'~lle Marriner. (7 m). l\11isicü per als Ca,·allers del Cnncr. G01.hic •·oices. Dir.: Christopher Pngc. (21 m). 11 Cnnnrio, dansa italiana. llJe Broadside Bnnd. Dir.: Jeremy Barlow. (11 m). Bu:.tehude: Sis motets per u or¡;ue. Annin Schoor, or¡,'Ue de St. Jacob de Líibeck. (10m). Habassa: "Lamenlación 11". Capellu de Ministrers. (9 m). 01.00 SEU~f;CIÓ DIGI'li\L (llí·· pl'Hciú) 15.00 SELECCIÓ OIGlfAL Oil.OO Rlil' lllri'OIU DE CONCilllf 17.00 L&S f,s'fACIONS H .OO IMMGE.S. MÚSICA AJYI1GA W. Sohuman: Concen per o violi i orq. Paul Zukorsky. Orq. Simf. de Boston. Dir.: Michnel Tílwn Thomns. (31 m). A. Soler: Fundru1go. André Corog, piiUlo. (11 m). M. Ha)'dJ\: Missa Sanet i AloV5ii. Eva Mttrlon. Knt~~lin Sziikeft;hi-Nagy. Zsu~ Németh. Cor de noies i Orq. Filb. Gyiir. Dir.: MikIÓ'i Sznbó. (31 m). Alynbíev: 'llio per a rortepinno, ,.¡oli i violoncel en la m. ~1. Voskrcsensky. L.Ambarpumyan. A. Knynsev. (21 m). Richter: Símf. en Sol ~I. Orq. de Cnmbra f.So\'acn. D1r: Bohdun \l:'nrchal. (H m}. 17.00 LES ~ACIOXS Mendelssohn: Somni d'una ní1 tfcsúu. E"a Lind. Chrisúne Caims. \~ïe­ ner Jeneu.>Se Chor. Orq. l'Hb. de Vicnu. Dir.: André Previn. (47 m). Sibelius: CrutçÓ de prima•·em, op. 16. Poema simfònic. Orq. Nacional Escocesa. Dir: Alexnnder Cibson. (8 m). 18.00 GRAVACIONS INTERNACIONAI~'5 t>hisicu per oomençur ol din. llt!cull d'obn•s b!'llus cst•ollidCli i proscntudt•s per Cttrminu Mttlugttrrigu. Bach: 1rcs corul$, BWV 662, BWV 664 i B\VV 656. Enregistrament feL per Sender Freiea Berlin. Marie-Cinirc Alain, orgue. (19 m). Knrdos: Concert per n ••ioli i orq ., op. 51. Enrcgislrn· ment ret per la Ràdio T.~eca. Jindrich Puzdem. Orq. F'ilbnrmonia Eslo~aca. Dir.: Lndisla\' SloviÍk. (22m). Lnjtha: lmerme-ao per a saxo. Enregistmmem fet per In Ràdio Ho~urcsa. Uiszló Horvóth, snxo. Klórn Kiirmendi, piano. (6 m). H11ydn: Conrert per u violí i orq. Hob Vllu:4. (lmerprt'UII amb viollonc~l). Orq. de Cnmbra d'Europu. Violon· cel solil!ta i director: Mi.chu Mni•k). (19m). Hubbnt: Simr. n. 10, op. 145. Th~ Boumcmouth Sinroníeun. Dir.: H.H &hiin.tl'ier. (17 m). Schuben: Qunnel dc cordo n. 7, D 94. Quane1 \telo-. (19m). Cimaro-.u; Co1u-en per u duc~ fluutcs i orc1 en Sol \1 A. Utaguwo. D. Hun:uker. Orq. de Cambro Poui Kuentz. Dir.: P. Kuentz. (19m). llibus: Tema \'anant , per u piano. lli. llo>a Hibas, piano. (11 m). Stm•inskí: Conren per u violi i orq. en He M. Anhur Grumiuux. Orq. del Con· cengebouw d'Am, terdnm. Dir.: Em~" Bour. (21 rn). 11 .00 tES ESTACIONS Spohr: Simf. u. 9, op. 14:~, "Les estacions". Orq. Simr. de In Rildio de Baviem. Dir: Kurl Anton llickrnbncher. (31 m). Beethoven: Sonutu prr u piano i violi, op. 24. " La pi'Ímnvem". MnnJm A'l!erich. Gidun Krorner. (24m). 19.00 LA \1ÚSICA DEIS ll\"fÈR- PRhiS. AUCIA DE LARROCHA Faun-: Fantasia per a piano i orq., OP111 . Orq. Fïlh. de Londres. Dir.: Rarar! Frübec:k de Burgos. (15 m). Falla: El amor brujo. Suite. (17 m). Schumann: Carnaval de Viena, Op. 26. (23m). 20.00 GRANS TEMF.S. EL CONCERT At SEGLE XIX l.ulo: Concert per a violoncel. Yo-Yo Mn. Orq. Nocional de França. Dir.: I-orin Manzcl. {27 m). 1ltaikoV5ki: Fnntnsio de concert, op. 56. Dimitris Sgouros, piano. Orq. Filh. de Londres. Oir.: \Vnlter Wcllt·r. (28m). 21.00 SH ilCCIÓ DE NOVhïATS 12.00 IWI'EIOOIU Oil CONCERT l.i-.zt· Oo·lloro·,solü lu tombu, poemu simrònic. Orq. Simf. de Budupcst. Dir.: Arptíd Jóo. (17m). Vivüldi: Mugnifiwt, RV 610. Soli~tllh vocnl5. 'l'he Truelmusik bnroque. Dir : Jenn Lamom. (1'+ m). Poulenc: oonntu pern dos pianos. Seta 11m~el i Jrl't'my 15.00 SELECCIÒ DIGITAL &humann: Quanet de corda. Op. 41 n. 2. Quartet ~lrlos. (2:! m). Barber. Cont·trt per a n oli i orq .. op H . Elmur Oli• eira. Orq. l>1mr. dr Srum Louis. D1r.: Lt>onard Slatkü1. (2-l m) Jucc¡uet de Iu Guerre: "Jnrob et Rnrhrl': cantam n 3. Sophie Bouhn, '<I· pnmo. Brigiue Haudebour¡;, cla\'cfÍ. Fmnçoi..e Bloch. \'ioln dc gamba. Dir.: Guy Roben (.tiorba). (13 111). Brt•val: Simf. con~cruuu per a Oautn, rngot i orq. Bemurd Chnproll. Gilbert Audin, On¡. dr Cambra Bemurd Cnlmcl. Dir.: Brmnrd Cnlmrl. (21 m). SchubL•rt: Sonam per o urp~ggíone i piano, D. 821. Jllllll Clütulr Pennctit•r, piano. Uolond Pidou:\, \'Ïolonrel. (26 m). 7.00 VISIONS IIUGI'I'IVES 9.00 SELECCIÓ DIGITAt La M. Pnulcnc Sounu1 1wr n Ruutu í pim1o. &hubcn Sonow, O 821, "\rpegginnt,. .. Bttrtol.. Suite rorn¡wrula bolru1de"'1 Jeun-P~t•ITt' Hnmpal. nuuta. Dw1irl Roí. piano (75 m 22.00 ELS NOS'I'RES CONCERTS Concert enregisttat per Catalunya Música el din1 d'gostde 1990 ai'Esg.lésiu Parroquial de TorroeDa de Mont· grí. X Fesúvnl lmemncional de ~hi,icn. Bach: Sonall\ per n Rauto i piuno, BWV 1020. 1\lozun: Sonata en Ro~-iui: Stubut \lawr Ktuin Hlrt'lll· rt>lli i I.Ait'Íil \ulrmrno lrm1ni, "oprn· nos. Dalmurio GoniiÍit•t , tenor. llu¡(· gero llaimontli, buiA. Cor i On¡ Philnrmoniu. Oir: Curin Morin Giulini. (64m.) Ho~;iui : Scmu111 per u curda n. 5, en Mi h. Orq. dc Cnmbm F'rnm. Li~v.L IJir,: J1Ínos llolla. (Ió m). (llel~etlció) 05.00 SllUlCCIÓ t>ICITAL (llepetlcló) Theodorakis: Simr. n. 7, "De Iu primowro". Solistea vocals. Cor Acad~­ míc da Le1òniu. Cor d'Estat de Kaunus, Li1uimia. Ort¡. Filh. de Mo..cou. D1r.: Dimitri Kítnienko. (55 rn). 18.00 CRAVt\ CIONS INTERNA- DUOUS, 13 DE DISEM· BRE DE 1990 7.00 VISIONS Fl'GnlVf.S M1ísicn per romrnçnr el din. Recull d'obres breus t''-t'ollides i prt>-.enllldcs per Cnnninn ~lulu¡(nrri~u 9.00 SELECCIÓ DIGITAt Haydn: Simr. Hob 1:77. Orphcus ChrunbcrOrchr>tnl. (21m). Locntellí: Cmwcr! p~r 11 violi, rordn i conti nu n. 9, op. 3 "L'nrte del violino". Hobeno Midlclucci. I Mn1iri. (19m). Pludevull: Obcrturu. Cn1p Barti•k. (11 1n). Mozart: Mi~a iu ltonon•rn SouctÍ!óSÍmue TrinitutÍN, KV 167. Cor í Orq. Símr. de Iu 1\iulio de Lci¡Mig. Dir. : I lorbert Kegt•l. (:l2 m). Purry: Nonet en Sí b M. Cup1·icoru. (24 m). 11.00 LES llSTACIONS C(ltikovski: LcN cswcions (wrsió per " orq.), op. :J7b. Ort¡. Simr. dc n~s­ tnt de l'URSS. Dir.: 1::. Svetlònuv. (42 m). Fibíd1: Prirnnwro, pocmu símròuic, op. 13. Ont. Simf. dt• Hil· dío Prugu Dir : Fnuuisek Vojnur. (14m). 12.00 REPEIITORI DEi CONCERT Bach: Concert dr Brundenburg n. 2, 8\1:'\' 10·17. TI.e f'..ngli..J1 C.onren. Dir lrevor Pmnllck. (12 111). Fnure: Pel·lee.. i ~lcl~>t111du , Mlitc op. 80. \cadrmv ofS1. \lunin-in-thr-Fícld,. Dir : Ne••ille \lorriner. (18m}. B<•etho•en: Sonata per o piano u. 5, Op. lO n. I. Onniel Bnn-nboim. (20 m). Proko-licv: Simr. conccnunt p<•r o v1olbnrel i orq., op. 125. H. Wnllfi-ch. Orq. Naciunnl l::scoccsu. Dir.: N. Jiírvi. (38 m). MtVJin: Quurtet de cordo 11. 10, KV 170. Quurlct hnliit. (17 r11). CIONALS Sibelius: Dues peces per a oq;ue. op. 111. Enregistrament ret per In Ràdio Finlundesa. 1l1pnn.i Valsta. (11 m). \lu.,so'l!'ki: Cnnçon.- 1 danses dc Iu mon. Enregistrament fet per la Rñdiu dr l'URS.<;. Vludimir Krassov. bOIX. 'Tht)1Uin Plntonovu. piano. (20 rn). Rati u: Díptic Simrònic. Enrcgi>trwnrnt ret per Iu Rüdio Romrmcsa. Orq. FiUt. de Cmdca. Dir.: .Miron Raúu. (J.I m). 19.00 LA MÚSICA DELS INfillll' llETS. ALICIA DE LARROCIIA llnndel: Suilr. n. 5. (13 m). Brethovcn: Fomlltliu per u piano, cor i orq. op. 80. Solistes voculs. Cor de Cambra de In RlAS. Orq. Simr. de Iu Hàdio de Borlin. (2 1 m). Fnlln: El sombrcro de tres picos. 3 dnnses. (1O m). St:humunn: Allegro, Op. 8, (10 m). 20.00 GRANS TEI\fES. EL CONCERT AL SEGI.Il XIX Mercadame: Cunccrt per a trOmpu i orq. de cambm. Hermnnn Bnwnanu. TI1e Mru;~er Ployers. D~r.: R. Schwnucher. (7 rn). Bru hms: Concert per a piano i orq. n. 1, op. 15. Alrrcd Bl't'n· del. Orq. Filh. de Berlin. D~r.: Clnudio Abbado. (49 m). 21.00 SELECCIÓ DE NOVETATS 22.00 ELS NOSTRES CONCllRTS Concen crutgisunt per Cotalwl)'ll ~t.i­ sica el dia 16 d'abril de 1990 nIu Cn¡>elln de la Congregació de l'Esperança, de Burcelona. Obres de Valli-s. Oli\'ellas, Suhins, La Torm, Mudarru, i Hidnlgo, entre d'altres. Xavier Torra, conmuenor. Mireia Hemànde¿, cluvicèmbal. Clam Hemàndez, violn de gamba. Viçens Mnio~ llaüt. (55 m). 14.00 IMATGES. GIIAVACIONS DE CATALUNYA l't ÚSICA 2:3.30 NOCTURN Mignonc: ::l" Vul~u clll esquínu. 3 Preludis sobre lemes cnnnc!Gru:s. Luiz de Mouru Cuslro, pi•ulo. (8 m). Llibre Vermell: Mnriom Matrcm; N. CMn· novus: Mugnificnt. Victòrin dels Angels. Escolania dc Montscrrm, Comi i Ort¡. d'untic' cscolous dc Momserrut.Dir. : lrcncu Scgnm1. (8 m). Mcn· debsohn: '11io op. 49. Annn Cul..o, ' 'ioli. Nicholns Robcns, "iolonccl. Sully Heat, piano. (29m). Swei:linck: Fantasia cmmÒliCB. 1\lonL...,rrnl Torrent, orgue. (8 m). Spohr: Concert per n clarinet i orq. n. 3, WoO 19. Karl Leistl!r. Orq. Simr. de In Ràdio de Siuugart. Dir: Hofael Frübeck de Burgos. (28 m). Hcjchn: Quimet per a clurinet i corda, op. 89. Bohuslav Znhrndnik, clarinet QuarteL Punochn. (26 rn). Coplund: Concert pern clarinet i orq. de corda. David Shifrin. Orq. de Cambm Simr. de 'ovo York. Dir.: Gerard Sch...'lln. (Hi m). Hurlsrone: QuoLrc peccs m· rocterísúques per a clarinet i piano. Thea King. Clifford Benson. (15 m). 5 111.110 SEU!(;CIÓ DIGITAl. (lle•IH'IicU•) O:i 00 JIEP[RTORII>E COl\CH tT (JitPf'Ocló) O;ï.UO SEU i<:CIÓ DI GITAl. (114'· IINicló) DIVENDRES , 14 DE DE· SIMBRE Dl1990 Mo~ur. (21 m). A. Couprrin: ~imr. dc clnvtc·tr.- Williom Chri,üe i Dnvid FuUer, rlalt·cu". (16 m). f]j..-lho,·en: "El Rei bu.,~··. música d'.--.('enu, Op. 117. 03.00 RfPEilTOJU DE CONCEitT ,\mhnhiRI\ Singer;. On¡ l:>unf. de petició) Londn•s. Dtr.. Mich~l TtL.,.,n ll10mas. (24 m). Sd tuben: Sonutinu Jll'r n violi i pinnu, Op. pÒsL 137 n. :1. D 408. Gérurd PtJui~L Koel 1~-.,, (15m). Prokolíev DtH·nimento. Op. 43. Orq 1\acmuul ~:...·,.cesa. Otr \rt•me Jñr,.i. (15 m). 17.00 7.00 VISIONS "lfCITI\'ES \lu••ca per cnmençRT el dut. Ret·ull rl'nhn•o breu, e-cullitlr• i prt"<lntude, pt•r Corminn Mnlu¡;urrigu. SELECCIÓ DIGITAL lluydn ConcNt pt'r o orgu~ llult \\ 111·2. Ton 1\.oopman. Orq. \m,t•rllum Buroque. (28m). Sibeliw,; lm· prumptu p~r n "'~I · de cordu. On1. ~imf. de Gothenbnr¡(. Dir.: 1\~ernr Jiini 18m). Jllo'I.Mt : 0 oi7P \liJlUCllll~ 1wr 11 p10no. 1\. \' :JS-4. \'('uh¡.r Ch... durk (18 m). \n1nld: Simf. 11 5. up 7i. Orq. Simf. de lu Ciutat d~ Oornnnglunn. Dir.. MaiC<llm Anu¡ld. {:N m). Bach. "Au> 1icf~r :'llo1 '<l·hn:i irlo tu dir': Cnnlutu pcl21è diunl\'n· ¡.:e cir-pres de lnnnut, 8\V\ as J>uul b,,....oo. Kun ~À:¡mltu. Ruud \1111 dt•r o\t,·~r. SoliMt'< i Cnr dels Peti" Cun· lnlll du Vieflll. Choms Viennt·n•io. (1;ncentu.; mu•it·tos de Yienu. Dir : Niktlluu s 1-larnoncoun. (18 m). Q 00 li 00 l.ES EST.\CIO~ Sl'humann: Simf. n. I, op. 38 ''Simf. Primuvern". Orq. Si1nr. de lo Ràdio dt· Stuugan. Dtr : 'lleviUe Mllrrincr. (31 m). Debu") Prirmm~m. Orq. e.. Philharmonia. Dir.: Piem: Bout...; . (16 m). Dehtl> Spnng ~lon1m¡;, ¡memu simfònit' n. :.1 dels Tres Prlib P,l~niC!; Simfònics. Orq. Simf. ~-lo­ lut·u, BrntislaHt. Dtr.: JoiUJ Kopk"''· 8 m). 12.00 REPERTORI DE CO~CEitT B.•ct.hovcn: Sona1n per a piano n. 6, Op. 10 n. 2. ClunJio Armo. (17m). Budrigo: Concitrto \ ladrigal p~r u du~ guitarres 1 orq 1\-pe i .\ngel Hon~ro. Acadenr, nf, 1. ~lanin-in-thr­ heldo. Dir: \e~ ili~ Marrin er. \JO m). i\luhler. Simf. n. I. "Tità". Orq. Simf. de Colurnhia. Dir.· Bruno Woher. (ii2 rn). Vi,·nldo Concen per a Rauw up. IO n. 1. R\ 43-1. "La tempe..w di roure". Srepben Pre-ton. The \ca· d~nl} of Anciem Mu'lc. Dir.: Chn.,_ lupher Ho!l"ood. {7 m). 14.00 L\1MCES. EL SEGLE XX Bu--.er: Preludi i Scherzo. Susan \lilun, Rauta. Jan Bruv. n. piano. (5 m) Bru:r.dowicz: Concert r.:r a contrabaix i o.>rt.J .. Pernondo Cnllo, contmbaiA. Orq. ~ïlh. "Arthur Ruhinsteiu" d~ Lt><U Dir:: Andrej \1ari«J,.5ki (:W m). Crumb: .\1adñgaJ,, per a sopmrlQ i c-on¡un1 insmrmt'nwl. (llibre 1\' Tett. ~ Cllreia L.on:a1 Músia~ Varia. (8 m). Ugeti: Concert de cumbra per a 13 in!llrumentíste~. Ens<'mble ·' Die Rti· h~" \'iena. Dtr . Friedricb ~rha 120 m ,. IS.OO SELECCIÓ DIGITAL violin,, corda la tres veus) 1 bc. en Pa \f Con· t·eno Amstenlam 011.: Prans BnJggtn H m). Li...a. Ta..o. Lamento e Tnonfo. Poema smlfòrúc. Orq. dc Iu vwnndhaus de Lrpz1g. Dir· Kurt 1(,1~mann: Concert per a tre, 6 U~S ESTACIONS Donin•ni -..;¡.., d'e,uu 11 f>o•thpo. Ze· ha''U Gul. meuo-,.,pnutu. Bn•ce Bn-· wllr, 1enur Jeff Cohen, piano. (36 m). Niclsen: Pnmuvern 1\ Funen, op. 42. Cor llniwn;itari '·Lille Muko''. Orq. Sintf. d'Odeno;e. Dir: ·nmuis Vetéi. (19m). 18.00 CIIA\:400~S li\TEit~A­ CIONAI.S Eller; Si1nr. n. 2 " lnat·ubadu". Enrcgismunt'lll fet per la Ràdio d~ I'UH.SS. Orq. ~•mf f....wwl d'Est1H1ia. Dir: l'eeter Lillit•r ( IS m). Fi-;•r· \\eihnocht· slieder Eurcgi•cramem f~t per Ràdio Prngn. St~li"cs vOtuls. Orq. Simf. de 1ft Ritdtu l\ecu a Pmgn. Dir.. Vludi· mir \'ulf'k. (33 m·,. 19.00 1.A '\IÚ !IC4 DELS 1:'\T ÈRPRI:, 'S. AUCIA DE I.AJIJIOCHA RaveL Comrert per a la nui t•squerrn. Aliem de l...rurocha. Orr¡ Fïlh. de Londre-. Drr. l..m--rence Fo-ler. 19 m . ~1ozart ~naw per a p1Bno. K\' 331. Alicia df' ).¡¡rrocha. (20 m). Frnnck: Variur iuns ~irnf(.niques. Ali riu de Lnrrocha , Orq. Filh. dc Lo nd re;. Dir.: Rafael Frúhbcck de Burgo-. ' 17 m). GRA.~ TEMES. EL CERT Al SEGLE XIX . 20.00 cm;. Crosell. Concert per u clurinct n. 3, op. 11. l'heu King. Orq. Sinlf. de LonJre,. Dtr Alun franci' 125 m). \ïeuxltmp- Concen prr n vuJÜ i orq. n. i , Op ::11. lulmk Perlman. Orq. de Parí•. Dtr.: Duniel Barenhúim. {30 m). 21.00 SELECCIÓ DF. '\O\'E1:4.TS 22.00 ELS SOSTRES CO"\CERTS ConCI'.n rn~ per C.uulunyn Mtisiea ~1 diu 26 de juliol de 1990 a la Pundnç•Ó Joan \ltró de Barcelona. Ob~ dt Jarob. Cn.om. Fmnçaix, J. Ca,ano,a>. bciarrino 1 Cer..hwi.n · Chi.·l~uo. Cla5sic Wind En..emhle de (..ugano. Oir.: Mauro Chisletta. (55m) 23.30 '\OCll.R"\ Toldrà. \ '1>10!$ al mar. quart~! de cor· da. Quunet Sonor. (16 m). Daguer: Simf. cu \11bM. Orq. dt• Cornbrn Reina Solia. Dir.: Gonçal Comellas. (16 ml \lornpou: ~ut•nanas. Carmen Bu-wnante.. '-Oprano. .\lanuel Gruda \lornnle. piano. (16m . Obres V90als 1 lrhtrumental'\ Caw.lanes de I' Epocu Medieval i del Rcnui~ement. Solistes \'oc ab. Ars .\1u.<i(·np de Bar· celona. Otr.: Enric Ct<pert '20m). Hollb: Onet de \-em . Omjunt de Camhru Du:: Kons!anún SimonQ\'Ïil<. (1O m). A Soler: Comedrtis Cames, mo1e1 Cl)r i Orq. dP Gnmbm "Vitln de \1udrid'' Oir.: Jo,ê María Barquín. (6m1 01.00 SH ECCIÓ DIGmL (RepeOcló) (Rept'tició) O.iOO SELECCIÓ DIGITAL (fie- sek. Simon &.tes. Rob;•rt Schunk. Muní Sulminen. Rosa M". Conesa. llosn M. Ysàs. Cor i Orq. del Crnn Tcutre rld Liceu. Oir.: l'"e ~lw1d. 21.00 Sl!l.ECCIÓ DIGITAL DISSABTE, 15 DE DESEM· BRE DE 1990 7.00 PRJMEil TEMPS Mtí~ica per com~nçur el diu. llet·ull d'obres breus eo;collides i presentud~s per ~1. Dolol"' Bu!>queiS. 10.00 EL DIA OE l.'OIENf 22.00 CllANS OBRES Pni<ietlo: 11 Barbit•re di Sivi¡¡lin. Kri.s~.­ tinR Luki. Déne' Gulyas. lstnÍn Ctiu Jó.._....,f Gregor Sóndor Sólyom-:'\llb')· Ont· de l'E.'italllongarès. Dir.: Adorn Fi,rher. (I 21 m} OO.JO JAZZ D~ MITJANIT. Guió d'Albert .\lullofré. 02. I O JI.EPEIITORI DE NIT DIUMENGE, 16 DE DE· SEMBRE DE 1990 7.00 PRII\fllll TEMPS \1ú<ica per començ~lt el din. H~cull d'obres breu, e-collid~ i pre:.t:ntade~ per M Dolol'i Busque1s. Hnydn: Simf. u. 9:~. llob. 1:93. Orq. del Concertgebouw ti'A onsterdum . Dir: Colin Davis. (2:i m). Bax: Son uta n. I. Eric Parkin, piano. (20 m). o,·nmk: Romançu per u "ioli i orq. op. 11 . Pmcbas Zukermun. Saint Puul Chn•hber Orclo. Dir.: Pinrhus Zukcrmun. (13 ru). 22.00 ELS NOsntES COSCERTS Concert enregislnlt per Sender Freill!; &rlín ri dia 12 do desembre de 1989 u In Sn ln Filh. Hoydn: Simf. n. 95. Bmcknr r: Sinú. n. 9. Orq. Jl'ilh. dc &rlin Dir.: &mllnl Huitink. (83 m). 23.30 ESCAtES Deliu,; Sui1e Fluridu. Roynl Philh. Orch. Dir.: Thorruc; & cchrun. (35 m). Pngan La ciuru1 de Ics joies. Orq. Simr. 1 Cors. Dir.: ~lunuel \'aldi,·ie· S(). (7 m). Bootltam. Cit) in t.he \Veol. 111e !:iinfoniu Choru~. BBC Nonhem Singers. Northem Sinr. of England. Dir.: llirhllnl Hicko~. (l i m). Carcía Camrln· Obenum Cubruta. Orq. Simf. i\at· de Cuba. Oir.. \lunuel Ducbeo· oe Cu1an. (16 m). RS 1mu"": Música dc frolll de la ciu1nt de Viena. TI1c London BralSS \'ir1nosi. Dir.: David flom·ybull . (12 m}. 01.00 llEPERTORI DE 1\lT 10.00 SEl.ECCIÓ DICili\1. Clazunov: Les Buo,cs de 11Amonr, baUet op. 61. 0"1· Sinú. de la Ràdio de I'LRSS. Dir ·\lgi. Ziumitis. (53 m). 11.00 '11\ASSI\IISSIÓ DES DE IJABAOIA DE I\10N1'SERI\;(f 12.00 EL Oll'\11~:\'GE, CONCEitT Concen enregi•lnll per la Rildin de n ;RSS al Fe<ti\lJI Rus dl·li\-em. lre.o~: :itmf. n. 4. Pmkoflev: Obenurn op. '12 bis. Xosmkoviu: Vuil cançons pnpu· lars angleSI's i anwricanes. Cubuidurespos111, p..r u bna: Pregunta orq. Alexei L) ubimov. piano. Yel~nu hunova, sopmn.,. tlergei Yakownko, barí10o. Cron On¡. Simf. del Ministeri de Cultunt de l'URSS. Dir.: Ccn· nadi Rozhdeslven;,ki i Roshid lgma· 1oulinà. (65 m) "'"..e DILLUNS, 17 DE DESEM· BRE DE 1990 7.00 H SIOSS RJGm \'ES r.Júsicu per començar el dioL Recull d'obre., brcw, e;cotlídcs i presenwdes per Cannina ~1alagum¡;a. 9.00 Sl:.LECCIÓ DIGITAL Rim;ki-Kol"llllkov: Antur, Suile Simf., op. 9. 1èrcern versió. TI•e Philh. Dir.; I. S1Ptlann''· (3+ m). C.l'h.E.Bach: Conren per o o~ 1on¡ en Si b ~I. \\'q 164 Pérer Pó~nicz. Orq. de Cambrn I ranz Lisz1. Dtr.; Janos Rollo (24 m). Wolf- Ferruri: Uio amb piano n. 2, Op. 7. 'llio tlt' Munic. (26 m) Tubin: Suite del bHIIcl Kratt On¡ Simf. de Bamberg. Dir.: Neeme Jim·i 12im, 14.00 Cl 'IEMA I MÚSICA. Gwó d'Aiex Corinu . 11 .00 TELEMANN 15.00 SELECCIÓ DIGITAl. Tuíko,-ski: Suite per a orq. n. 2, op. 53. Orq. Simf. I' LRSS. Otr.: E. s,e. tlanov. (32 m) Onslow: Quimet dtcordu op. 80 n. :i3. Memblll$ del Se~­ lel de conlu dt• I'Orq. Noc. de Fmnça. (28 m). Chnbñer: Obenum de l'òpera G•-endohne. Orq. :\nc. de Fmoça. Oir.. \rmin Jonlan. (11 rn). Dunzi: Concertonte per a Rauta, clarinet i orq. op. '11. A. Nicolet. E. Omu'nPr. Orq. de Combru de Würtemherg. Dir.: J. Faerber. (19 rn). Bohdouta..i<:z: Simf. en Re \I. Orq. Fílh. de Cumbrn Pozruu1. Dir Roben Satan!l\>.J<i. (15 lllJ Sonam en !lc m. (''F.o'>t·rcizií musici"). Canwmw de Colònia. (9 m). •'Lieto suono di trombe guerrier!'·~ ària de "Fln~,u, benaridu., komg Jer lnngorbaden". Jochen !(o..'Rl..J<i, contmtenor. Orq. dt• Cumbra de Berlin. Dir: Max Pommer. (4 m). Coucert per a 3 lrom· peles, oboè. timbal i corda. r.laurice André, trompeta. Orq de Cambrn Jean Fmnçois Paillonl Otr: Philippe Caillnrd (11 m). "lhr Vólker. hort'', canutU\. René Jaco!Js, contratenor. 'l'he PllTilllSSUS Ensembl!!. (13 m). Cunr1·rt pu a oboè d'amor, cordo i cla'.:eí en Sol M. Lajo, U.nr-.és. oboè d'amor. Orq. de Cambra drl Sud-oest d'Alemanya " Pfor1.heim". Otr. Paul Ang~rer. (17m). 17.00 TEMPORADA D'ÒPERA A CA'E\UNY.41\1ÚSICA. GJIANTEATII.E DEL U CEU Wagner: Die Wolküre. MonL>errnt Cu· bBIIé. Johanna Meier. Marjann Lipuv· 12.00 llEPE m'O IU DE CONCEitT Scriobiw Simf. n. 2, 011. 29. Cran Orq. Simf. de la RTV de 'UBSS. Dir.: V. FedtlOC'ev. (44 m) . Verd•-Liizt: Con- cert pu.tàfru~i o,ubre .. R,¡~uleuo". Hoben Tuub. piano. (7 m). MO'Il\l1. Mt....a brevis KY Z.!O (196b) "\1i....a d~b plll'dals" Soli~trs vocab. Cor de Iu Cnte· dral de Regembu'l!:. Ort¡ Simf. dr la Ràdio de Bu•ieru. Oir. llafael Kubelik. (18 m). Handel: C'.oncrn per u or· ¡;ue n. 16. Peter Hurford. Orq. de Cumbru del Concengebouw d' \m.,. t.erdnm. Dir.: Jo;huu Rifkin. (12 m). Chopin: Poloncsn n. 7, op. 61 " Polonesa Fantasia" A. Harasiewic>, piano. (12 m). WII>St'nu~r: Concerto urmunico n. 6 (atribuït u Pcrgolcsi). I ,\1usici. (9 m). orq. op -17. Orq. Simf. de Loodre<.. Dir.: Landon Ronald. (12 m). Haydn: 1èmpo di menueuo de la sonau." per a violoncel opiano núm. ~ en Do M. Blas-~et. 14m). 14.00 IMATGES. MÚSICA CATALANA 21.00 SELECCIÓ DE NOVETATS 'll•rull: Cun~rí i dunsn per u qu1u11\t de corda. Enn•giijtrurncnl f1•1 per Cutul unyu Moísic11. Qnurtcl lkrnède. (8 m). A.Solcr: Miseroro u 12, per u quartet vocal, doblf cor i b.c. Brigit· tu KoviÍcs. soprnno. 7..oll7.otl Déll("!, sopruno. Udikó Komlósi, t·onli'Uit. Jún~ Búndi, tenor. Có.bor Lehotku, orgue. Lús>Jó Novú.k. conli'Ubaix. Cur Mndri· gal de Budapest. D~r.: Fercnc S?.ekeres. (22 m). Poluniu: Sclunsch. EnregiSIJ'Ument fet ¡~r Ràdio Fmnçn. Cn.op ~luh.imú,icu. {11 m). Son.: Fnma,ia op. 30. Cornn S0115çher. g11illlrrn. (Ja m). 15.00 SELECCIÓ DIGITAL Bach· Toccuw i fuga "du rico" B\r\' 538. André l>o1r, orgue. (15 m). Suk: Epíleg, peta 'Imf. per 11 orq , gran i peot cor miltt, >opruno, borí1on i baix, up. 37. 7..orn JehlickoYoi. lwn jer. Jón Cnllu. Cor i Orq. Filh. Txeca. Dir.: Vcíchtv Neumunn. (41 m). Mo· znn: Qunrcec per to nouw i rordn, KV 285b. More Gruuwcl6. 1 he Bnob51lls Virtuosi. (16 111). Bcrlioz: l.luiUI Rciol i Torrncnw dc "a 1ruiun~". lkecham Chorul Soci~L)'. Roynl Phil. Ordi. Dír.: TloomaB Bcct'iJom. (10 rn) . Mnrtinu: Concert per 11 violí 1 nrq. n. 1. Joscr l:>uk. Orq. Filh. Thccn. Oir.: Vúcluv Ncumnnn. (24 m). K,"". 17.00 TELEMANN Obert11ra i ;u ice en lli b M per 11 duq oboè~<. corda i baix conlinu (port 111), "Tofelm11•ik''. Concerto \rnscerdnm. Dir.: Frans Bn.iggen. (2.'! rn). Concert per n cn:unpa, cnrdu 1continu en He ~1. Hemmnn Bmomunn \codemy uf St. Mnnon-in-lh,....Fields. Dir.. lona Bro\\n. (9 m). Oherturn en llf' M. (f\n' 55:01;3) Ohenures dc Dnrm<ll!dL. Concemu, ~IU>IClL' dr \orno. Dir.: ¡\ikoluus Hun1oncoun. (23 m). 18.00 GRAVACIOl\IS IJ\TERNACIONALS Des Pres- Modernu: Mngnificcu ~:n­ re¡,.;<trt~mcnt fet per Hòclio Frunçn. Orq. Fílh. dc Riu.loo França. Dir.: lvc> Prin. (:.!2 m). Englund: Sonminu pér u pi Olio. Enrogiwamcnl fel per Iu Riodio Finh1ndcsu. Ecro llcinonen. (10m). Lidlwlm:... n nwdcr lc SIC· llc. Emcgistrurncnl fet po·r In Hiodio Suecn, Britt Morie An.lim, ~opnmo. Cor de Iu lliu.Jio i Cor de Cnmhm de Iu Hàdio !:!uecu. Dir.: Eric F:ricsòn. (14m). 19.00 LA MÚSIC.I\ D111.S INTÈRPIUITS. PAU CASALS Bach: Suite per o •iolonccl ool n. I BWV 1007. (17 m). Bcctho\en: Sonam per u violoncel i piuno n. 5, Op. 102 n. 2. Rudolr Serkin. (22m). Bruch: Kol t\idn·o. per n violoncel i 20.00 CRA.~S 'ffi\IES. EL CEKT AL SEGLE XIX CO~ bo-·: Concert per o Yiolí en la m. Ser· gei Stndler. Orq. F"olh. de Len.ingrad. Dir: Vladoslm•Chemushenko. (19 m). Txaikm·.ki: Concen. per a piano i orq. n. I, op. 2.1. Burry DouglllS. On¡. Simr. dc Londf'lll;. Dir.: Leonard Slatkin. (37m). 22.00 El.S NOSTRES CONCERTS Concert cnnt,~>1nll. per Catalunya Música el diu H dc desembre de 1990 ni Palau de la Música Catalana. Mahler: Simf. n. 3. Maureen Fon-ester, conlfllit. Cond Cònnina. On¡. Ciuu11 de Bnrcelonn. Dir.: Franz-Paul Decker: 23.30 NOCfURN Huydn: Les? úlrimes paraules de Crist a la creu, op. 51. Qunnet de cordu Oelmé. (51 m). Bach: Sonnta per a llnuoa i d a,-eci B\~T 1020. Jenn·Pierre Rampal, nauw. '&e\'or Pinoocl<, da'-ecí. (11 m). Kodaly: Sonata per a violoncel i piano. Op. 4. Jénos SUlrker. "ioloncel. Otto Hen. piano. (20 m). \ïeuxtemps: Romance, Op. 7 n. 2. David Oistrnkh, violí. Vladimir Yampolski,piano. (3 m). 01.00 SEl.ECCIÓ DIGITAL (ReJH'Ücló) 03.00 REPERIOIU DE CONCEKT (llepeCició) Q5.00 SELECCIÓ DIGITAL (Repetició) DIMARTS, 18 DE DESEM• BRE DE 1990 ?.00 VISIONS FUGITIVES M~icu per començnr el diu. RecoU d'obres breus escollides i presentades P"r Carmina Malagnrriga. 9.00 SELECCIÓ DIGITAL Bee•ho,en: Les criatures de Prome· ceu. balle• op. +3. On¡. de Cambra Orpheus. (66 m). Enesco: Dos intermedis pern corda, op. 12. Orq. de Cambra de Lausanne. Dir.: t..a..Ten00 Fo.ter. (11 m). Montsalvacge: Cinc c.ançons nt¡¡res. Yannula Pa¡>p&. On¡. d' lsnocl. Dir.: Ccr..honSteno. (11m). Mo1.nrt: Concert per a piano i on¡. n. 5, KV 175. Karl Engel. Orc¡. delMo•.nncuno de Sa12burg. Dir.: Leopold Hager. (21 m). 11 .00 TELilMANN Concert per u 1rompe10, violí, corda i bnix con(inu en ReM. Musica Antiquo de Colònia. Dir: Reinhnrd Goebel. (12 m). Suite per a flauta d,ll bec i corda en Lu m. Uszló Czidra. Orq. de Cambm Fmnz Listz. Dir: Jénos Rollo. (31 m). Concert per a flauUl travessem, corda i baix continu en Re M. Mu,ica Amiqua de Colònia. Dir.: R. Coebel. (12m.) 12.00 REPERIOIU DE CO~CEIIT Q,·ornk: Sinú. n. 'i, Op. 13. Orq. F"olh. de Berlín. Dir.: Rafael Kubelik. (i I m) &eh: Suite IU~I n 2, mn 807 Clenn Could. p111110. 17 ml Haydn: Concrrt per u trompa o un¡ n. 2, Hob \ lld:2. Lo"-ell Cl'l'rr On¡ Fílh. de Mè~oc. D~r Femando Lolll· no. (18 rn). & int-SuPn." Dan•n lllll· cabrn. op. 40. Phil On-h D1r Charl~ Du1ni1. (8 m). \l~ndrl,-.ohn Conrrrt per u ponno n 2. up. 40. Cypoien J.tn. suri.>. Orq de la Cewandhaus dc 1-A'Ip:r.ig. Dir.: Kun Mu•ur. (21 m). 14.00 IMA1'CES.I\1ÚSICA VOCAL Schumann: Homonc~s i Bul11d~s per u cor mixt, op. 67, n. 1, 2 i -1. Cor Musihereins de l)ü...,eldorf. Dir.: Horlmul Schmidt. (8 on). Verdi: Un Ballo in Mmw:hcm. (l;;xcntrlr·s dc l'tlpt·· Plúcid<1 Domingo. Km in Hicoiure li. RtiiHllo Brusooo. Ediln Grulteru· vu. Huggcro lluimondi. Giovanni F'oiuni. Cor i 0".\. del "1èutro ulln Scala". Dir.: Clnudou Abhado. (21 m). Hiindcl: Comu~, mú~icu d'cl!Çcolll Puuizio Kwelln. Mar¡;aret Cuble. Du,·id 'fhomas. Tlw 1\¡·odcrn) or \n¡•icnt Mu~ic. Dir.: Christopher HoS"ood· (17 m). Anoe: 3 t'IUIÇOih omh IUI dc Shnkespen.l\'. 111~ Folgcr Con-.un. (7 m). m¡. 15.00 SELECCIÓ DIGITAL Linek: Conren pern orgue i orq. en Do ~1. Alena Ve"-'IIÍ On¡ de Cano· bru BohU>hiY Manmu Dor: Fmnu~k Jílek. (12 rn) Xo-.wkovn.x: Sonauo per a piano n. 2, op 61 . Elena \'•trvnm· va. (30 111). Brnhms: Cunt'en per n ,·ioli, "iolonrel i orq., Op. 102. DnYid Oistrnkh , violi. SYinto,lu' Kmll· xeviLSki, Yioloncd. Orq. de la Riodio dc Lenin¡,'l'od. Dir.: Kurl Elia~h~r¡;. (30 m). 11en¡¡ucrcl: Purnule~ de endu dia. Annu Rwci, rnczzo->oprnno. Do· rnoine Musicoi el e Pn ris. Dir.: Gil ben Amy. (11 rn). Spohr: Conceo·lanoe n. 2 p(•r u Yiolí, urpu i oo·q. Ul'!iulu llrl· Uigcr, nrpu. Chri~to¡¡h Poppcn, violí. Orq. do Cumbm Angle~. Dir.: I lrinz Holliger. (25 m). 20.00 CRA.~'S TEMES. EL CONCERT AL SEGLE XIX Saim-Saens. Concert per n potlno i orq. n 5. op. 103. PllSCal Rog~. Ro\RI Philh. Orch Dir.: Ch. Dmon no.) De Beriot: Concert pt'r a ,;oli i orq. n. 1, op. 16 "~lilota.r". lltkako '\íshimki. On¡. RTBf. BrusoeHcs. Dir.: Alfred Waher. (12m). Heberle: C'.on· crn per u nauta de bec i orq. en Sol ~I M1chaln Petri. Orq. de cambra ~~~~~~~Paul. Dir.: Pint'has Zukennan. (13m). :30 21.00 SELECCIÓ DE NOVETATS 22.00 lli.S NOSTRES CONCERTS Concero cnrogislflll per Iu SÜdl.\'CSt· funk& el dia 22 d'oc1ubre de 1969 ni Palau d'&pons dc Buu{. Rielun: tkrccuse, pern gran orq. Nono: No huy canoinos, hoy (jlll! cnminur... Andnli 'lltrko,.skij, per a gnop instnnnemnl. llihm: Fruu • Stimme, per o soprano i orq. lsolde ~i~ben i C'.annen FuggiC~>. sopranos. Orq. Sim. In Südwestfunks. Dir.: Michucl Cielen. (63 m). 23.30 NOCfURN BoNnort.ier: La Tardor i I'Hi,eno, de !~1> Quatrt E.smcions. Cl'l'.gOI) Rein· hort babelle Poulenurd. Soli,¡e;s instrumentul5. (39 on). Tnnini: Concen pt"r a "iolí, w rdn i conlinu, en La M, D 96. Lto Ul\hi.l Solisti \ 'eneti. Dir.: Clnudio Scimonc. (19 m). Bach: Preludi i Fuga en Mi b. BWV 552. Daniel Chorzempa, orgue. (23 m). Handel: Ari11 de ''Scrse". Lucia Pop¡1, soprano. Leslie Pearson, orgue. Orq de Cnmhrn Anglesa. Dir.: Ceurg Fischer. (4 m). I I= 01 .00 SEI.ECCIÓ DIGITAL (llt>peelció) 03.00 llEPEIITOIU DE CONCEIIT (Repelició) 05.00 SELECCIÓ DICITAL (RepeHcló) · 17.00 TEU~MANN Duel pern nauuo d~ IJt>c i violí rn Do M. Miclmlu Petri. Pinclon.~ Zukcrmun. (11 m). Concen per 11 dos chalumeuwt, corda i brux continu en Re m. Ml.l'>ica Antir¡uu de Colònia Oir.: Re.inhwd Coebel (12m). Concert per a due:. trornpe'l, corda i ronunu en Mo b :0.1. Hermonn B.nomnnn. Tomoth)' Brov.n. ,\cad~•l1) of St. \lanin-m·the· fíeld•. Dor.: lontl Brown (16m) Quanet en re m pern duc~ nau!h tm· \'CS:Iere.., nauUl de bec. ,.¡oloncel i b.c. (Mú;ica. de 1àuln). ~Iem bres del Con· cen1u~ Muotcus dt \'ienn. Dor.: 'likolaus llamonronn. (16m). 18.00 CRAVACIONS INTERNACIONALS Suchon: Fanlnoiu Simf. sobre Bach, per u orgue, cordu i percussió. Enro· gistnoment fel per Ròdio Brutisluvn. Ferdinund Klindu, w-guc. Orq. Filh. Eslovuco. Dir.: Ludovio Hujter. ('Z'l m). Rejchu: Sonnlll per A piono i Yioli, op. 55. Enre¡¡istnnncnt ret per llàdio Pnoga. Jtli'Osluv Svuceny. FruntiijCk Kuda. (19m). DIMECRES, 19 DE DESEM· BRI DE 1990 7.00 VISIO~S FUGITIVES M1Í.>1ca per començar el din. Recull d'obres breu• escollides i presentnde:. per Carrnina ~lalagarriga. 9.00 SELECCIÓ DIGITAL lln•-dn: Simf. n. 59 en La M. " L'Jnct•~di" L:Estro Armonico. Dir.. De· rek Solomons. (20 m). Fibich: lho amb piano en fa m. i\ou Trio de Praga. (19 m). Sors: Andame i Largo en do m. Minuets en Do M, en La M i en Do M. Andrés Sego,•ia, guitnrra. {13 m). Vüughan Williams: Concert per u oboè. Celia Nicklin, oboè. Acadcmy ofS1. Mart.in-in-lhe-Fields. Dir.: Nwille Murriner. (19 m). Mon1everdi: l..ellera amorosn, Mndrignl. Pfttlro Liendo, brui1on-baix. Clt:mencic Consort. Dir.: llené Clemencic. (8 on). Rovel: Le tombeou dc Coupcrin. Philip· pe Entremont, piano. (25 m). 11.00 TEL~tANN 19.00 LA MÚSICA UELS INI'ÈRPRE1S. PAU CASALS Bach: Suite per u violoncel sol n. 6 BWV 1012. (29m). Beethoven: So.no lli 1>cr a violoncel i piano n. 3, Op. 69. Rudolf Serkin. (28 m). Obertura en Re M {segona part). "Tofelmusik'' (~hí.;¡ica de Ulula). Concerto Anl5terdam. Dir.: F: Briiggen. (26 on). Trio pern flauta de beç. Yiola i continu en Fa M. Michala Petri, nauUl de be<:. Pinchas Zukennan, '~oia. La)· 7 wn JnmCA. clavecí. Chorle~ l·llery, fa· gol. (7 m). Concen per u Roma, ' 'ÏO· li, coniH i b.c. rrt La M. (Mtí~il'n dt· 'llntlu). Membres drl Concfnlll~ Mu· •it· uHdc Vieml. Dir.: Niknlnu~ llnrtumt·oun . (22 m}. 12.00 REI'EfiTORI DE CONCP.RT Schulwn: Robamundn. Orq Simf dr \u·ago. Dtr.: Jamcs Le\ine (24 m) ClazmtO\': Concen per o 'wlí t urt¡ o¡• 82. Jascba Heiftez. Orq. Snnf RC'.A. Dir.: Waher Hendl. (20m). Brnhm>. Sonum per a violonc~l i ptn· no n. 2. op. 99. Jana. Starker. violoncel. Julius Kotchen, piano. (28 m). Grit•g: 2 melodies elegíuque,, op. 34. Orq. do Cnmbru Noruegn. Dir.: 'll-rjt• 'lbnncsun. (lO m). 1-lummel: Concert per a fagot i orq. eo ra r-1. Orq. dr Cmnbm F'llJJlZ Liszt de BudEtflCSI. Dir.: JÚn!lS Rollu. (23 m). 14.00 II\1ATGES. MlJSICA ANilCA Ln,.rs: lre~ cançons. Ren~ Jacob-., contratenor. To,·ohtko Smoh, llout. (9 m). Onnses IÍolinnes. The Brondhide Band. Dir.: Jeremy Barl(l\\ (8 m). Bt"tchude: Preludi per a orgue en fn MQ'>Ungut menor, Bux\~'V Hb. Armin N·hoor, orgue de St. Jacob de Lltl>erk. (9 m). Mcrulu: Cançons, motet~ i IIQ· untes. Conjunt vocal i insl mmcntul Fitzwllliom. (27 m) t I= 74 i l I 15.00 SELECCIÓ DIGITAL filen· Els amors de Júpiter. ballet ~~~ tl!lC quadres. Otq. del1èaue \nc d~ I"O¡~ern de París. Dir.: Jacqu~slben (:}4 m}. Salieri: Concen ~r a ' 'tolí. oboè, violoncel i orq. en Re ~I. Titomos Füri, ''iolí. Heinz Holliger, oboè Thomas Oemenga, violoncel. Comt· nuo Bcm. Dir.: 'l'homao Füri. (25 rn) Voushnn Williams: Songs or Tro,·cl. Thomru¡ Allc.ra, baríton. Orq. Simr. dt lo Ciutat de Birminghom. Dir.: Simòn Houle. (24 m). Beethoven: Quartet en Si bemoll M., op. 18 n. 6. Qunnet 'la· licla. (22 m}. 20.()0 GRANS TEMES. lli. CONClli\T AL SECLE XIX Snrn!•lllr: Fantasia de concen sol.trc te· me~ de Cnrmen, op. 25. hzhnk l';>rl· tnan Hoynl Philh. Orrh. Dir.; Law· renec Foster. (12 m). Chou'"'"· Concert pt'r a ~iolí, piano i qunrtet dc corda op. 21. Régi.~ Pasquier Jenn· Claude Pc-nneüer. Rolnnd DnugniTil Ct>neviève Simonot. Bruno Po..'lquter. Rolond PtdolL\. ('13 m). 21.00 SELECCIÓ DE NOVETATS 22.00 ELS NOSTilES CONCERTS Concert cnn:gi.'lll"8t per Iu Hàdio l:iuc<'O d din 31 d'agost de 1989 o Iu K~iul ,\cudèmia de Música Músicu d'~cn· tina. Obre• de Kusnir, KropO, EtleJ,. tein. Bawn. Etkin i Oul fnrrt1 \l ats Gllilll\ ..son. .axo. Pettr SOdc•rhe'l!. guatarra. Ricardo DaJ Farm. opurelb eleetrònics. (71 m). 23.30 ~ocruR~ Anònim: Crumina Burana, vol I 1\ew London Consort. Dir.: Philip Picl.eu. (69 rn). Anònims S. XIU: " Domna, pos vos oy chnusidn" i Du nsu llc•iul n, 2. Si nfonyc Dir.: Stcviu Wishun. (7 rn). Anonim S. Xnt: Estampie Ro· )'W n. :3, 4 i 6. Sinfonye Dir: Stevir W'tshnrt. (8 m). 01.00 SElECCIÓ OICITA.l (Repetició) 03.00 REPERTORI DE COXCERT (Repetició) 05.00 SELECCIÓ DIGITAl. (Repetició) DIJOUS, 20 DE DESEM· BRI DE 1990 7.00 \-1SIOSS FUGmVES 17.00 TELE.MANN Porti UI en sol m per a oboè i bai~ con· cinu. Eru.emble Mu;:icn \'i,·o et Anu· qua. (11 m). Concen en Do ~~ per a OnuUI de bec. corda i continu. Fran, Orüggen, RauUI de bec. Concentus t.lusicUI! de Viena. Oir.: Nikolnus llnrnoncourt. (17 m}. Obertura en sol m. ( I'WV 55:g4). Obertures de Dnrmbludt. Concentus Musicus dc Vienn, Dir.: Nikolau> f-larnoncourt. {19m). Solo .>..1 (Sonata) en mi m (Ei.sercizii Musici) per a oboè i baix continu. En•emble Musica Viva et Anüqua. (S m). 18.00 GRAVACIONS INTERNACIONALS Me...iaen: Les offrandes oubli~es. En· n:gistrumenl fet per Ràdio Frnnça. Orq. de Parí~. Dir.: Zubin Mehm. (12 rn). Prokofie-.•: Concen per a pinnorj.orq. n. 2, op. 16. Enregistrumcnt fel per Ràdio -França. Michuel R1ady, piano. Orq. Nac. de Frunçn. Dir.: CcOtl!cs Prêtre. (31 m). 19.00 LA MÚSICA DELS INTÈft· PRETS. PAU CASALS 8 2'1. Orq. del; Conctn6 l.tHn.. ureux Oir.: Puu Cu.,ub. (5 m). Bach: Suite per a violoncel sol n. 3 8\'I;'V 1009. (21 m). Beecho•en: Trio amb piano. Op. 70 n. 1 ··fant~~>ma" Karl Engel piano. Sandor Végh, vic>lí. Pau Casals, ,;_oloncel. (29 m). fou· re: Elegia per a '~oloncel i orq. op. Mú,ica per començar el dia. Recull d'obre. breus escollides' pre:.enUid!'l> per Carmina Malagarriga. 9.00 SELECCIÓ OICITA.l Saint.Saens: Requiem, op. 54. Fran· çoise Pollet. Magali Chelmeuu· Damonte. Jenn-Luc Viala. Nicolao Ri,·enq. Cor Regional Víctoria d'lle de Fruuc<:. Orq. Nac. d"IIe de ~'runc(!. Dir.: Jacques Mercier. (35 m}. Hnydn: Quw1e1 de corda, Op. 20 n 4 Quartet Melos. (24 m}. Briuen: Oi,·el'bion" per a piano (mà esquerra} i orq., op 21. Julius Katchen. Otq. Simf. de l.t>n· dres. Oir.: Benjamin BrittM. (25 m Kublau; Quintet per a Oau111 1 corda n. I. Op. 51. Jean-Pierre Rampa! . Qunnet JuiDiard. (26 m). I 1.00 TELEMM'X Conceno a 6 en FaM. Concentu1 Musi cus de Viena. Dit:: N. Hamonruun. (20 m). Concert per a flauta de IM•c, Ouuta U'8vessera. corda i coaninu !•n mi m. Micbala Petri. William Bc-nncu. Academy of St. Mnnin-in-the-Fïelds. Dir.: lona Brov.--n. (15 m}. Ohcnura a 3, TWV 55:g4. Concencus mUSICtlh dc \'ienu. Dir.: ~kolau. Httmoncoun. (20 m). 12.00 REPE.KIORJ DE CO,CI::RT Proko6ev: Obertura sobre reme:. ¡uett; per a piano. clarinet i quanet de cor· da. Op. 3'1. ~ticbel Béroff, piano. \li· che! Portal, clarinet. Quanet PntTCIIttl. (9 rn). Mozart: Misstl Solcmnis, KV 337. Solistes vocals. King's Colleg~ Choir. Orq. de Cambrn Anglesu. Dir : Stcphen Cleobury. (24 m). Sttint· Sueus: Sirnf. n. 3, op. 78." Sirnf. p~r u orgue" Orq. Fílh. de Berlin Dir; Juml!l; Levine. (36 m). 13cetho,en Qunnet de corda n. 12, op. 127 Qunnet Talich. (37 m}. 14.00 L\1ATGES. GRAVACIONS DE C mLUNYA MÚSICA Brnhans: Sonam per u clarinet i ptn· no op. 120 u. 2. François llendo. Cnr· mc P.x·h. (20 m). Dnllapiccolu. Diver· timrnto in quuttro esereizi. l,olu ArenctS, sopruno. Diubolus in Musirn. Dir.: Joun Cuinjoan. (12 m). e~.,. hwin: Obres diverses. Manel Camp, piano. (25m). 15.00 SELECCIÓ DIGITAL Coldmnrk: Prometeu, obenum op. 38. Orq. Filb. de 8udape5t. Oir.: An· dros Korodi. {17 m}. ferlendi>: Con· cen per a oboè n. 1. Heinz llolliger. Acudemv ofSc. Manin-in·thr-Field~, Oir.: Kenneth Sillito. (13m.} Bocly: Quartet dll corda op. 27 n. 1. Trio de corda de París. Edouard Popu. (19m). HermíndezPia: Dues ·'Rccercndns". Capella de Ministreni. {li m). Mendelssohn; Concen per 11 do~ pia· nos i orq. en Mi t. I. Anthony i Jo>l'ph Paratore. pianos. Orq. Simf. dc Iu ltias. Dir.: t.:ros Lajovic. (28 rn). Rou,. ~1: Le fe>Ün de l"llt!Ügnée, op. 17. Orq. dirigida per Alhcn Rou.--rl (16m). 17.00 TELEMA.''N Obertura a 5 en Fa M. Concentu., Mubicus de Viena. Oir.: N. f-lnmoncoun. {17 m). Sonàm en Fu M ("Der Crtrcue Musik-Meister''). CnmcrlliU de Colòniu. {6 m). Set fnntusie&. J¡•un· Louis lleamnadier, piccolo. (32 m}. 18.00 GRAVACIONS INTERNA· ClONALS Zimmer: Els Tatras, 2• Simf.. Suite per a orq., op. 25. f.nregi,tmmtnt fN per la Ràdio l:'<eca. Orq. Simf. de la Ràdio lireca a Braüslava. Otr.. Ondrè¡ Lenartl. (22m). L. Boulnnger; Du fond de l"abíme, psalm pern contralt. tenor, cor i orq. Enresïstnunem ft•a p~r Hàdio França. \'. Cohl. ~I. Senedtnl. Cor i Orq. Filh. de 1'01\Tf. (25 m). 19.00 LA MÚSICA DELS INTÈI\PRETS. Sll\fON PRESTON Handel: Concen per a 01gue i orq. en Fa M, H~\' 295. llle Englash Con· cert Dir.: Trevor Pinnock. (14 m) Reubke: Sonata per a o.gue '·E194è Salm''. ('Z7 m}. Charpenóer: .\llll'X!l de triomf i aire ;,egon per a trompeta. Hunnes, Wolfgang i Bemhnrd Uiubtn, trompetes. Simon PrestOn, orgue. 1\urbert&hmitt, ümhales. (6 m). Purcell: YoiWltnry for douWe ocgan. Sound tlw trumpelll. H.W.B.Laubin, trompetc~. S. Preston, orgue. N. Schmiu , timbales. (7 m). 20.00 CRANS TEMES. EL CONCERT AL SECLE XIX 'l:XaikO\-ski: Concen per a pinno aorc¡ n. 3. Victoria Posuaikovn. Orq. Simf. de \'iena. Dir.: C. Rozhdestvereh (18 m). Paganini: Concen per a viÓií n. 3. Salvatore Accn.rdo. Orq. l·ïlh. de Londres. OiL: Chnrles DutoiL (37 rn}. 21.00 SELECCIÓ DE NOVETATS 22.00 ELS NOSTilES CONCP.ITI"S Concert enregislmt per Caualunyn Mú· sica d dia 5 d'agost de 1990 u 1'1~­ glêsia Pnrroquiul de Uíviu. 9è Frsti· vul Internacional de Mtisi~n Vilu dc Llívia. Bach: Missa en •i m. Vicginin Pnmunón. Olga Serra. \1. Cannen Arbizu. Josep Benet. Josep Cnbré. Cora.! Càmaina. Cameram Bach de Burcelonn. Oir.: Josep Pons. (100m). 2.150 NocruR~ Hnydn: Sonall\ per u piuno Hob. XVI:20. Andras Schiff. (19m). Du· l*'k: Concen per a piano i orq. en Re M. Jan Novomy. Orq. de Cnmhm dc Pnrtlubice. Oir.: Libor Pc~k. (21 m). Bluncufon: El parc d'atraccions. So· fou Puclte, piano. (22 m}. Prokoliev; Concert per a piano n. 5, Op. 55 S. Hichter. Orq. Filh. de Varsò\lu. Dtr ; " '· Ro"·icki. (24 m). 01.20 SELECCIÓ DIGITAL (Repetició) 03.20 1\EPERTORJ DE CONCEITI" {Repeüció) 05.20 SELECCIÓ OICITAI" (Repetició) DIVENDRU, 21 Dl DE· SEMBRI DE 1990 7.00 VISIONS FlJCITIVES .\Jú,ica per començau el dia Hrcull d"obm; breus escollide:. i pre.,.,.nmde, per Cannina Mala.,oarriga. 9.00 SELECCIÓ DIGITAl. Crninger: Fantru¡iu sobn) Porgy und Bess de Gershwín. Kntia i MnricUe l.n· loèque, pianos. (22 m). 81.1ch: " Hcrr Colt, dich loben wir'~ Cnntol8 p~r lo fes111 de la circumcisió de Cri~t, B\VV 16. Patd &s..'OOd. Morius vnn Altc· na. r.Jax "an Egmond. Cor dr nen~ de Tolz. Cor del King's College dc Cantbridge. Leonhardt-Con..on. Otr.: Gustav Leonbardt. ;19m). Crup dels 5&: Les .\tariés de la Toor Eilkl Piu n•. Orch. Oir.: Ceoffrey Simon. (21 m) ~ibelius: Quintet amb piano en ..ol m. Anthony Coldstone, piano. QunnN Cahríeli. {40 m.) Xostako\'itx: Ohcrtum fesciva, Op. 96. Orq. Nacional E.o¡. coceso. Dir.; Neemc Jii.rvi. (6 m). 11 .00 TELEMAI\'N Concert per a 3 oboès, 3 ''iolitlB i huiA conünu. Concenlus Musicus de Viena. Oir.: N. Hamoncoun (10m). Concen per a ues trompes, corda 1 conünu en Re ~1. Hermann Bau· munn. límoilil Bro..-n :'\icholns I fill Academy ofSl. Manin-in-the-Fields Oir.: lona 8rov.TI. (11 m). Qunnet per u Onutn. violí. violoncel i continu n. 6, en mi m '·Parisenc". Quadro Alibi· tertl1un. (17 m}. Suiae per o flmno, violí i continu n. 6 en rem. Banhold Kuij· ken, Rauta. Sigiswald KuijkNI, violí. Wicland Kuijken, violoncel. Roben Kohnen, clavecí. (16 m). 12.00 REPERIORJ DE CONCERT R.Struuss: Don Quil<Ot, op. 35. Lynn HtuTell, violoncel. Ro~n \'emon, vtola. Orq. de Cleveland. Dir.: \'lodímir A5hkenazy. (42 m). Faure: Temu i Variacions per a piano • op. 7:3 Paul Crossley, piano. (17m}. Txniko•'!lki: Suite de la Bella Dorment. Orq. dt• Philadelphia Dir.: Eugene Ormnndy. (28 m). Schubert: Moments mu,tcals D. 780. Claudio Arrou, piano. (15 m). 14.00 IMATGES. El SEGLE XX ~luehios: Lux ue1ema, Op 88. FeJi. city L<>U, wprano. Mnrgare1 Coble., mezz(H!Qpmno. Penclope Walker, con· trufe. Cor Bach. Coris1es de la Cape· Da de SL Jordi de Wind50r. John Scou, orgue. Orq. Simf. de Londres. Dir.: David Willcocks. (56 m). 23.30 NOCTURN Gade: Sim. o. 1. Op. 5. The Stock· holm Sinfoniena. Oir.: Neeme Jiirvi. (32 m). Grieg: Peces líriques. Cyprien Knesarí,., piano. (41 m). S''Cndsen: Dues melodies populars sueques. per 11 orq. de corda. Orq. Sirrú. de Cot· henburg. Dir.: N. Jàn-~. (5 m}. Crícg: Marxa fúnebre. T11e London BroiSS Vinuosi. Dir.: David Honeyball. (8 m). 01.00 SELECCIÓ DIGITAL (Re- 15.00 SELECCIÓ DIGI1t\L pt"llció) Haydn: Simf. n. 58 en FuM. t:Eslro Armonico. Dir.: Dcrek Solomons. (21 m). Bmhms: Qua11e1 de cordo, Op. 5 1 n. 1. Quttrlel ·n,kúrH. (8:~ rn) . Cercrols: Missa de Bulollu. Lu Cu pe· lla llr.iul. Dir.: Jordi Sovull. (22m). Saugue1: Concert des mondes soute· rrnittS, per u dos pinnos. Cisêle i Chnn· tal Andrwuun. (29 m). Scheidt: 'Ires moviments corals de " Corli12er 'lhbu· laeurbuch". Ccrmun Drus&. Dir.· En· rique Crespo. (3 rn). 03.00 REPEIUORI DE CONCERT {llepelició) 17.00 TELEMANN Música per començar el dia. Recull d'obres breus escollides i presentades per M. Dolors Busquets. Oberturo en mi m (Part I) de 'l'afe!· rnusik. Concerto Am.>1erdem . Dir. Frans Brüggcn. (Z7 rn.} Concert per a nauta de bec, fogot, corda i conti· nuen FaM. Micbnla Petri. KlnusThu· ncmann. Academy or St Martm·m· lhe·fields. Dir.· lona Orown {17m.) liio • 50natu per a Rauta de beç, oboè i b.c. en dom. Camerata de Colònia. {11m). 18.00 GRAVACIONS INTEitNACIONAI.S Chopin: Sonutu per u violom•¡•f i piu· uo, op. 65. Enregis1romenl fel per la llàdio Polonesn. t\ndr?.llj Buucr, vio· loncel. Ewu Buuer, pinuo. (~4 m). Dc· uisov: Drci Oilder nuch Puul KlctJ. En· ragisLrnmenl fet per Iu RAd io Holandesa. Nicuw Ensemblc. Wilke Te BrummcsiLmcl.o, mrzzo·soprauo. Dir.: Ed Spunjuard. (16m). Eucsco: Llegenda. Enrcgislrumcnt fot ¡>er In llàdio de Finlàndia. l lukon Hurdon· bcrger, trompeta. Rolond Piintincn, piwto. (6 m). 19.00 LA MÚSICA DELS 11\'TÈflPRETS. SIMON P RESTON Hiindel. Concert per a orgue i orq. n. 4. Op. 7. (HWV 309). The Engf¡;h Concert. Dir.: Trevor Pinnock. (16m). Liszt: Famasia i Fugo sobre el comi "Ad nil", ad salutan'm tmdom". (27 m . Hñndcl: Concert per a O'Wit i orq. en re 111, IIWV 304 The En· glisb Concert. Dir.: Trevtlr Pinnock. 05.00 SELECCIÓ DIGITAL {Repellcit)) DISSABTE, 22 DE DESEM· BRE DE 1990 7.00 PRIMER ~IPS 10.00 EL DIA DE l!OIEl\T 22.00 GRA.'I:S OBRES Handel: El Messies. Margnret Marshnll. Caeherine Robbin. Charlcs Breu. Anlhony Rolfe-John50n. Roben Hale. Sau! Quirke. Cor Monteverdi. English Boro<JUC Soloise:s. Dir.: John Eliot Car· diner. (146m). 00.40 JAU DE MITJANIT. Guió d'Albert Mallofré. 02.40 Rlli'EIUORI DE NIT DIUMENGE, 23 DE DE· SEMBRE DE 1990 7.00 PRIMER Tlll\IPS Música per començar el dia. llecuU d'obres breus escollides i presentades per M. Dolors Busquets. 10.00 SELECCIÓ DIGITAL lle.;pighi: Antic.. aires i danses. CBC Vancouver Orch. Dir.: Marío Bernat· di. (53 m). 11.00 TRANS~USSIÓ DES DE l!A&\DIA DE MOJ\,-sERRM (12m). 12.00 EL OJUI\IL'I:GE, CO~CERT 20.00 GRANS TEMI.iS. EL CON· CERT At SEGLE XIX Concert enregislmt per la Ràdio de Grècia el dia 16 de novembre. dc 1989 a Atenes. Ka?.andjie-.•: lmaeges de Bul· gàrio. Brueh: Concert per a violí i orq. n. 1, op. 26. Frank: Sirrú. en rem. Sre1en Krstic, violi. Orq. Simf. de Iu Corporació Crega de Ràdio. Dir.: Di· 111Íulr Manolov. (70 m). Hummel: Concen p;:"r a piano op. 89. Seephen Hou¡¡h. Orq. dc Cmubro An· glesu. Dir.: fll)den Thom.<!On. (36m). Dnnzi: Concert por u Routo i on¡. n. 2, op. 31. Androís Adorjtín. Orq. dc Gornbnodt· Muuic. Dir.: l lnns Slllcll· moir. (19 m). 14.00 CINill\tA I MÚSICA. Ouió d'Aiex Gorina. 21 .00 SlltECCIÓ DE NOVI::'Iin'S 15.00 SELECCIÓ OJGIT.U 22.00 lll.S NOSTilF..S CONf:llln'S Conren frol'llgislrnl per llútlio Prngn el dia 14 dc març dc 1990. Mur1inu. Concert per u violconcel i orq. n. 2. Dvorllk: Sirnr. n. 8, op. 88. llohu~lav Pm•las, violoncd. Ont. Simf. de llò· dio Praga. D.r.: Vlodimir Vulek. r-tm). Reger: Variacions i Fuga sobre un rema dc 'lèlemnnn, op. 134. David Lcvine, piuno. (32 m). Beethoven: Simf. n. 8, Op. 93. Orq. Simf. de la Ciulat de Birmingharn. Dir.: Walter Weller. (Z7 m). Bach: Concert per a 1res clavecins i corda, B\VV 1063. Kenneeh Gilbert. 'lhlvor Pinnock. Lars Ulrik Mortensen The Engli,Jt Con· cert. Dir.· 'lrevor Pinna<·k (14m). Bax: Tintugel, pllCma Símf. Orq de l'Ul>ler. Oir.: Bl)tlen T11om,on (15 m). Janacek. Quarttl de corda n 1. "Sonata a Kreut.zer" Quartet 1ò~ch (17m). 17.00 TEMPORADA D'ÒPERA A CATALUNYA MÚSIC.A 11.00 Ml!'SICA DE NADAL Dupre: \'ariaóoru. sobre una oadalu antiga op. :20. John Scott. orgue. (12m). Holsc: Mú.icopeli\adal.Christ Church Caehedral C.hoir Oir: S1ephen Dorlmgton. (35 m). Busoni: Sonatina per u la diadtt de Nadal. Ceonn-,· Don· glas Madge. piano. (8 m). 12.00 REPERTORI DE CONCERT Puccini: Ln llondine. Kiri 1è Knna· wn. Placido Domin(.lo. Mariona Nit·oICS<'o. Dn,•id Rendt~l. Leo Nu~ci. Am· brosiw1 Opero Ghorus. Orq. Simf. dc Londres. Dir.: Lorin M~to7.cl. ( lO!~ m). Bruhms: Simf. n. 2, op. 73. Orq. Filh. de. Berlin. Dir.: H. von Karnjnn. (41 m). Pnganini:Concert per a violí i ort¡. n. 2, op. 7 "La Campunella". Jcnn·Jnrques Knntorow. Orq. de Cam· bn1 Bcmhnrd 'T'hom as: Dir.: B. Tho· 19.00 SELECCIÓ DIGI1t\L • mus. (Z7 m). Buch: Sonall\ per u flnubt Briltcn: Quutre in1erluclia marins de i cluvcci OWV 1032. JoM-Pi1•n'C Rnrn· Peter Crirnes, O(J. 33o. Orq. Simf. dc pul, Roma. 1rcvor Pinnock, clnveci. Londres. Dir.: Audré Provin. (17m). (12 m). Mozart: O~rtum de Ll1 ~lau· Huydn: Trio nmb piuno ll ob XV:29. 10 Màgica, KV 620. Acudemy ofS1. Trio Beaux Arts. (18m). Barttlk: El Mnrtin·in·dle·Fields. Dir.: Nwille Ma· princ~p de fu~lu , bnllc1 Op. 13. Orq. rriner. (7 m). Rakhmaninov: Varia· Filh. de Novu York. Dir.: Pierre Bou· eious sobre un temo de Corclli, op. 42. lez. (55 m). AncHiim (srgle XVIII): Kalhryn Stoll. (16m). Simf. en DoM. I.Popkov, violi. A. Po· plav.kí, Oamn. A. Konch11guine., oboè. 14.00 IMATGES. ~tÚSIC.A CAB. Chichkine., violoncel. A. Soholc,, TALANA clavecí. (lO m). Borchcnni: Quimet nuem: E¡¡loga, poema sirn. Orq. Cíu· per a Rauta i quartet de <'ortlo, op. 55 tnt de Barcelona. Dir.: Antoni llos· n. 2. Loïc Pouluin. Qunnet Oolczal deMnrbà. (lO m). Casablancns: Set Es· Prugn (10 m). ll.Strnttw Sw1c de Cu· cenes de Hamlet. Enregisuamelll fel priccio, op. 85. Felicity Lou, sopro· per Catahmyn Música. Orq. de Com· no. Orq. !':oc. f~'ICoce.~ll. Dtr.: Necrne bro Tea1re U..iure. Dir.: Josep Pons. Jiirvi. (30 m). ;\IDU~n: Sonmn per 11 (23 m). Sardà: Selkit. per a naulll I pianofone KV 457. Puul &durn· rimo . Enregisu·amem fet per la llà· Skoda, pianofort~. (20 m). dio Sueca. Muhirnusica. (11 m). MonLSnlvatge: Sonotine pour lveue. 22.00 ELS NOsmES CONCEIO'S Enregismunent fet per Catalunya Mú· Concert enre¡,~Mnll per Ràdio f>rngu sica. Cormen Valero, piano. (9 m). 11 l'Esgt,;,in de Santa Moriu Magda· !ena de llu1.enn. Obre~ de MufTa1, Cer15.00 SELECCIÓ DIGITAl. nohosky, Bull, Byrd, Stanlcy i Fresco· Dvornk: Qunnet op. 61. Quune1 'fn· baldi. Juroslnv Tum11, or¡,•ue. (48 m). lich. (32 m). CorretLe: Concer1 per o orgue i orq. op. 26 n. 3. llené Saor· 23.30 ESCALES gin. F::naemble Daroque de Niçn. Dir: Dvorak: Simf. n. 9, Op. 95 "Dol ntlU Gilbert Bczzina, (10m). Nielscn: Simf. món". Orq. Simi'. de Xícn¡¡o, Dir.: n. I, Op. 7. Orq. Simi'. de la Ràdio Ccorg Solli. (45 m). Dt•lius: Over llor. Sueca. Dir.: Esa-Pckku Salonen. hills and for uwny. lloyol Philh. Orch. (32 m). Summnrt.ini: Quintet n. 3. En· Dir.: Thon111s Beecluun. (1!} m). Fu· semble 415. Dir: Chlara Banchini. cik: Murxn Floreminu, op. 214. Orq. (16 m). F'ibich: Crepuscle, poernu t;lrn. filh. 'lxecu. Dir.: Varluv Neumrmn. Orq. Simf. de Ràdio Pruga. Di~: Fran· (5 m). lbert: Concert dc Louiwillc. tisck Vajnar. (16 m). Ort¡. Simf. de In Ciutlll de Birming· ham. Dir.: Loui> Frémuux. (11 m). 17.00 MÚSICA DE NADAL Beriioz: 1fcs melodie:; irlandeo,es. Bru· Bax: La vignin de Nadal. Orq. Filh. ce Bre...-er. tenor. Cor de l'Ort¡. Noc. de Londres. Dir.: Brvdeo "lhomson. de Lió. Nocll..et, pinno. Dtr.: Brmnrd {18m). Corelli: Conéeno grosso op. Tetu. (10 rn). 6 n. 8 "Pern la nit de Nadal". I Soh~ú Veneci. Dir.: Claudio Scimone. 01.00 REPERTORI DE NIT (15m). Boch: "Selig isl der ~lonn" (Benuurot é.. l'home). Cameta BW\' 57. Solistes \'Oc:Jlls. Cor de nens de Tolz. ConcenttJ> Musicus de Viena. DILLUNS, 24 DE DESEM· Dir.: 1'\. Han1oncoun. (22 m). BRE DE 1990 7.00 VISIONS FUGITIVES Mú~ica per començar ri diu. llecull d'obres breus escollides i prescmude~ per Carmino Mulugnrrigo. 9.00 SELECCIÓ DIGITAL Huydn: Sirnf. n. 96. ''Mirocle". Orq. Filh. dc Londres. Dir.: Ceorg Sohi. (22 m). SuuniLz: Concert per 11 nrguc i orq. n. 3 en Si b M. Aleuo Vc.~l,ftí. Orq. de Cumbru Dvoruk. Dir.: VIu· dimir Vúlck. {14 111). Clozunov: Et.ce· ncs dc ballet, op. 52. Ort¡. Simf. de In Ràdio do l'UilSS. Dir.: Cennodi Rozhdestvcosky. (28 rn). Murnis: Pièces en "liio en Do M. The Pun:ell Quartet. (20 m). M)'tilivccek: Conccn per u violí ' orq. en Mi M. Shizukn lshikowa. Orq. de Cambru Dvorak. Dir.: Libor Pe..ek. (2:~ m). i .§ I= 74 l l t 18.00 GRAVACIONS INTERNACIONALS Hnnmann: Simf. n. 3. Enregislrament fel per In RIAS Berlín. Jove Orq. ~ilh. AlemtUtyu. Dir.: lngo Metmacher. (81 m). Schuben.: Dues mm es. Trunscripcció de Liszt. Enregistrament fet per Iu Ràdio de la RDA. Orq, Sirnf. de la Ràdio a Leip-Lig. Dir.: Oleg C&e· u111i. (16m}. 19.00 LA 1\tÚSIC\ DELS INl'ÈR· I'Rh,-s. HENRYK SZERYNG Pon ce: Concert per a violí i orq. Ro· yal Philh. Orc h. Dir.: Enrique Baúz. (31 m). ~: Concert per a violí i orq. '"A In memoria d'un àngel". Enregislru.ment fet per Ràdio França. Orq. i\'ac. de França. Dir.: Esu-Pekka So· lonen. (25 m). 9 20.00 CRANS TE.\I ES. J::L CO'ICERT AL SECI.l! XIX ClulumL Conctn per 8 !(UIIIllTU " 1, op 30. \ngel Romero. Orq. de Cum· bru An¡.(le<~~~. D~r : llnymond Leppord (:!0 m). Suuu-Sntn; (~nc~n per u p18no i on¡. n 2, op. 22 PUS(ul Rogé. Royol Ph1lh. Orch. Dir.: Churle:. Du· 11111 (25m}. 21.00 SELECCIÓ Dll NOVI:.'TMS 22.00 ELS NOSTilES CONCJ::Jfi'S Conren enregiSirul per Hòdio Frnn· çu el diu 10 dr rlr>~·mhrt' dè 1987 u N01re Ot,me du 'lhwoil dc Plnibnnce. Pdrolin le Crnnd: All~luiu Nntivitas. PrHcloriuH: ;.¡ nudulos. Pit•n1c: l.t>s ('11· funls i1 Oothlérm. Poui Emile, rccilu· dor, Jocrlyn Chomonin, &upnmo. llnnnn Schuer, u.e:r.?.o·soprnno. Juon· Cloudtl Orlin!, lenor, JOlln-Murie Frerneuu, buriton. 'lh-s lnfnnts de l'&· cnluniu dc Hiulio Frunçn. Orq. Filh. de ftòdio Frunçu. Dir.: Michel Ln:...-.e· rrt' de Ko7.t'l. (71 m). 23.30 NO<..WilN i .¡ ;. ~- 74 't 1!:!.. Schonberg: Simf. de combm n. 1 up. 9. (Adoptnció de \\'ehem}. Andms Adur¡nn, flou1o. Eduon:l Brunntr, ela· rinet Dmitry, itko,fuk~. v1oli. Do· '·id Cerins~ 'ioloncel. (;erhurd Oppiu, piano. (22 m). ~e1hoven: Quone1 de con:lo n. 5, up 18 n. 5. Quunet Tolid1. (28 m). Villa-Lobos; tb>obio n Jo to, W1llinm Bennen, flnu· 111. Chnrl~s Ttmnt•ll, \'ioloncel. ( I I m) Omhms: Sonuw per o violi i piano, op I 08. Régi.~ PIL'I(juicr. Jew1-Cinude Pen· ne1ier. (23 m}. 1.00 PROGRAMACIÓ PEll LA VICII.IA DE NADAL Bnch: Orn1ori de Nadul, 8\VV 248. tlelcn Dono1h. Andreu lhle. Murj1111n Lipovsck. l'lli er Schreier. Ebcrhnrd Büchncr. Roben Holl. Çor de la Ràdio de Lei¡nig. Slnutskopelle Dresdcn. Dir.: Pt\ler Schreier. (150 m). 03.40 lllli'Eiri'OIU DE NIT DIMARTS, 25 DE DUEM· BRI Dl 1990 9.00 SELECCIÓ DIGITAL Prokofiev: El buró, ballet op. 21. Orq. Simr. del l\l inL<Ieri dc Cuhum de l'URSS. Dir.: Cennadi Rozhde!>t· \'ensky. (58 m} Cuinovan: Alquímia. Quane1 Tatragó. (8 m} Vi,'81di: Con· ctn per n violi i orq. de con:la. Op. 8 n. 11; RV 210 Simon Standoge. Tioe F.nglish Concen. Dir.: Trevor Pinnock . (12m). Schumann: Quantude con:la, Op. 41 n. 3. Quonet Melos (30m) 11.00 MÚSICA DE NADAl Schií12: Omwri dc Nadal. R. Yokrtr, mC'tZo·sopmno. I t. 1-Joprncr, tcoor. 1-lt~rnld Stomrn, baix. Cor de MotelS dc Munic. Hesidenzorche~ter de Mu· nie. Dir. : lluns Rudolf Zübeley. (37 rn). Scarlulti: Cnnluta de Nudul. Mririu z,ítlori, sopruno. Copt·llu Sn· varia. Dir.: Pñl Németh. (13 rn). 3 peces de Nudol. (Eccurd i Cn1ber). Con· jum de vent d~ l'Orq. Filh. dc Berlin. Dir.: Herbcrt Von Karujon . (5 m}. 12.00 llEPERTORJ DE CONCERT 10 Chopin: Concen per a piano i orq. n. 2, Op. 21 . Claudio Armo. Orq. Fílh. de Lond- Dir.. Eliuhu lnbol. (34 rn} Haydn: Sinú. n. 45. "Els adeus'~ t.: Es. tro Annoruco. Dir.: Derek Solom11ns. (32 m). Mozan:: Sonauo per a piano i \loli. KV 378. Micbèle Boegner, pon· no. Jean Mouillère, "ioli. (21 m). De· bussy: El mar. Orq. del Concergtebouw. Dir.: ~nturd Hrutink. f23 m). 14.00 L\IMCES. MÚSICA VOCAL Noces de F'".gam. {Extmc· de l' òpem}. Cunduln Janowitz. Edith Mnthis. Tnúnnn Troyanos. Her" mnnn Prey. Dietrich Fischer-Dieskau. Cor i Orq. de l'òpem de Berlin. Dir.: Knrl Biihm. (60 m). M01~trt: Le, teS 15.00 SELECCIÓ DIGITAL Hebden: Concert per a con:lo n. 1. Cnntilèno. Dir: Adriun Shephen:l , (9 m). Weber: Simr. n. 2 Aclldemy·of St. 1\·lunin-in-the-Fields. Dir: N~ville Mnrriner. (19 m). Camlli: FaniJISia per" a naulo i guiwrm sobre temes de "li Pira1a'' de Bellini, Op. 337. Jean· Pierre Rnmpal. Alexandre Lngo)'SJ. (11 m). lben: Divertimento. Orq. Simr. de la Ciuuot de Binningham. Dir.: Louis FrémaUll. (15 m). Schu· ben: Sonatn per a piano O 568 (Op. 122). Wilhelm KempfT (29m). Han· del: Conceno grosso op. 6 n. 8. Aca· demy or&. Manin-in-lhe-Fïekb. Dir.. lona Brown. (16 m). Bonet: Danses Uull)'ft.lles Xavier Turull, violí. Angel Soler, piano. (4 m}. piano i Ort) n I , op. 17 Pascal Rogé. Plulh On:h. Dir Charfe¡, Du10it. (30m} 21.00 SELECCIÓ DE ~OVE't\TS 22.00 ELS ~OSTI\ES CO'IiCEJITS Conren enre¡¡btnu per la Ràdio Sueca el d1t1 10 de -etrmbre dr 1989 u la Salo Ben.11ld d'E.-.ocolm. Un Rclnlt de Sven-~:ric Biick. BÜck: Motrts. Fovola, pt~r n snxo oh, p~n·ussió i pin· no. A l'ex1rem mé;; remot de l'oceà. SdtÜtZ: Madri¡;ul~ uuhans. Lassu;,: Prophr1iue Sibyll¡orunl. Cor de la Rà~io Sueca. Oir.: CuMuf Sjokvist. Jor· gen PetWNKln, 81lXO. Hclellll Cnbricls· son, Lars I lommunrg, Bjom Liljcquist i Bengt Stnrk, percussió. Liliuu Curi· son, piono i cclcslll. Kurin Lnugebo, arpa. Anil' Pcr&son, limhnlcs. Dire<· tor de so: Bill Bnmson. (72 m). 2;:1.30 NOCI'UitN Bach: Suite p:r u violoncel n. 5, lm'V 101 I. Andre Nnvnrm. (23 m). Pergolesi: La Servo Podronu. Kn1ulin FOJ'o kas, soprano. Jó>..er Cregor, boix. Co· pello Snvaria D~r.: Ptíl Németh. (60 m). PureeU: Remember not, Lon:l. our ofrenee~:. 50. King's College Choir de Cambridge Dir Duvtd N. Wiltcocks. (3 m). 01.00 llEPEIITORI DE Nff 18.00 GUA.VACIONS CIONALS INfERl~A­ Kabelak: Eufemias Mysterion, op. 50, per a sopmno i orq. de cambra. En. registrament fet per la Ràdio Txecn. Dagmar Peclrovli. Orq. de Cambra de Pmga. (12m}. Tubin; Simf. n. 2. Enregsiuament fet per la Ràdio de la URSS. Orq. Simf. Es1at.al d'Estimis. Dir.: Peeter Libé. (31 m). Prineesa Teresa: Condolíem. ~ment ret per la Ràdio Sueca. Cark\xel Hali· gren. barítOn. ~ml Boestedt. piano. (4 m} 19.00 LA MÚSICA DELS INTÈRP RETS. Hn lll'K SZERVNG Ra,·el: ~ane. per a violi i orq. Orq. Nac. de l'opera de Monte-Cario. Dir.: Edouanl \'811 Remoonel (lO m). ~~­ hoven: Trio amb piano. op. 1 n. 2. W. KempiT. H. Swyng. P. Fournier. (37 m}. Saim-Saens: Introducció i ron· dó capriccioso, Op. 28, per u violí i orq . Orq. Nac. de t'òpera de MomeCarlo. Dir.: Edouurd van Remoonel. (9 m). 20.00 CRANS TEMES. EL CONCEtrr AJ. SEGLE XIX Rimski-Korsakov: Concen per a uombó i orq. de \'ellL Vicmr Bntache.•. Solistes de l'URSS. Orq. del Ministeri de Defensa de l'URSS. (10 m}. Ciuliani: Concen per a dues mandolines, ,,¡ola i orq. Ugo Orlandi i Dori na f'rati, mandolines. Jodi Levitz, viola. I Solisti Veneú. Dir.: Claudio Scimone. (15 m). Saim-Saens: Coneen ptr a 15.00 SELECUÓ DIGITAl. BraiHns: Sirnf. n. 4, Op. 98. (Enregi'!tnlment ret en púb~c el diu 3 de de· sembre dc 1951, al Camcgie Hali de Nova York}. Orq. Simf. de la 1\'BC. Dir.: Arturo Toscnnini. (37m). Bnch: Concen per a piano, B)VV 1054. Andrci Cnvtilov, pinno. Acadcmy or SL Mnrtin-in-the-Fitlds. Dir: Neville Mn· rriner. (19 m}. Mor1inu: Nonel. En· semble Vi~:na · Berlin. (16m). Delibes; Sui1e del ballet s avia. New Philh. Oreh. Dir.: CharftlSMackerms. (16m). Quamz: Concert per a nau10 i orq. en Sol. J-P. Rampa!. Oreh. Antiqua Mu· sica. Dit:.: J. Rous.el. (18m). 17.00 MÚSICA DE NADAL Handel: El ~lessies. Orutori. (Aries i cors). Elly Ame~ng. Anna Heynolds. Phílip Langridge. Cwynne Hm>..ell. Academv and Chorus o( St. 1\llll'lin· in-the-Fields. Dir: i\eVJ11e .\lnrriner. (56 m). 18.00 CRA\~-\CIONS INTERNACIONALS 17.00 1\fÚSICA DE NAD.U Brinen: A Ceremony or Carols. Sioned W'iUiams, arpa. Cor de In Cale· drul de \Vestminster. Dir.: David HiU. (24 m}. Honegger: Cantam de Nadal. Vaclav Zítek, bnri1011. Kühn Children's Chorus. Cor Filh. 'IXec. Orq. Filh. Tte· ca. Oir;: Libor P~lc (24m). Dues peces de Nadul. (Cabrilei i Scheidt). Conjunt de \ 'ell! de l'Orq. Fuh. de Ber· lín. Dir.: Herben Von Kamjan. (7 m). nes. The Broadside Band. Dir.: Jeremy Borlow. (9 m). .\1omeven:li: Tre!> ma· drignb eròtics. Solistes ,·ocab. The Comort or Musicke. Dir.: Amhony Rooley. (H m}. Bemahé: "Tienw de falsos. segundo tono, por e sol ré': Francis Chapd•·t. orgue històric de St. Agusó de Mullon:n. (Finul s.XVIQ. (3m). DIMECRU, 26 Dl DUEM· BRI DE 1990 9.00 SELECCIÓ OICn l\L 1-lnydn: Símf. n. :J9 en sol m. !1Estro Armonico. Dir.: Derek Solomons. (21 m). Hundel: "Ahl che pur trop· po è ve ro'~ cuntnut I 1\VV 77. MIÍria Zódori, sopnmo. C. Fulvny, violom·el. P. Ellu, cluvcci. (16m). Delius: Suite Non1cgo ( l'he Couucil or tlte People), moi,ica incidcnu1l. Orq. Simf. l!:slovu· ca. Bnllisluvn. Dir.: John Kopkins. (25 m). Milit: Imatges de Iu Con del Comte Ben•nt.'Uer IV de Cowlunyu. Leonora Milà, ¡¡inno. (12m). Schu· mann: Simr. n 4, op. 120. Orq. Filh. de Berlín. Dir.: W. Furtwiinslcr.(31 m}. 11 .00 MÚSICA DE NADAL Recotal de nadales. Cario Bergonzi. Cumpold•kirrhner Spatztn. Orq. Simf. de la Ròd10 ,l,u,triaca. Otr.: Paul Angerer ,50 m). Liszt: Ade:.te ~ïde­ les (de le. 12 peces per a piano de I'"Arhre dc -.:udul"). Chris10pher Deamley, OI'{.'Ue. (5 m). 12.00 llEPiiRTORJ DE CONCEtrr Ranki: Mon père I'O}e· Enregistro· ment fet per la Ràdio Hongaresa. Conjunt de rnetall"l>lodem':. Dir.: Le Nir.'Oile des Oyes. (12m). Debussy: Sonaw pern violí i piano. Enregistro· ment fet per la Rius Berlín. Joshun BeU, violí. Jenn-Yves Thibaudet, pia· no. (12 m}. Szymano"ski: SheheretJJ· de, del cicle Masques, op. 34. Enre· ¡¡istrnment fet per la Ràdio Polonesu. Kurol Radziwonowi<:z, piano. (1O m). Mozart~ Simf. en Sol M, KV 318. En· registmment fet per la Hàdio Hongn· resa. Orq. Simf. de la R/.dio Honga· ~'~l'U- Dir.: Lothar i'.ngrosek. (8 m). 19.00 LA MÚSICA DELS INTÈRPRETS. JANET BAKER Schuben: Lieder. Ceolfrey Parson§, piano. (23m). Cluek: fligênia a Tau· ride. (''~ort, cet aiTreux devoir'', ària de l'òpera). Orq. de Cambm Anglesa. Dir.: Rn)mond Lepp!lnl (4 m¡. Mahler. 5 Rückenlieder. Kew Philh. Orch. Di~. : John BnrbiroDi. (20 m). Cluck: Armida. f'Le perlide R1·naud me fuit'', ària de l'òpem). Orq. de Cambra Anglesa. Dit:.: Raymond Leppard. (8 m). Crieg: Del 1emps de Holbcrg. (Suite 1-lolbe'!), op. 40. Orq. de Cambra Noruega. Dir: Terje Tonne;,en, (20 m). Moznn: Simr. n. 40. KV 550. Aca· demy ofSt. Murtin-in-the-~ield~. Dir: Neville Morriner. (27 m). Schuben: Quintetumh piuno op. 114, O 667, ·•La truita". AlrMil3rendel, pi•lllo. James vun Dernnrk, contl'tlhnix. Quar· 1c1de Cleveland. (:38 m). Rnkhmnni· nov: Concen r.ter o piano n. 4' op. 40. Earl Wild. Hoyul Phil. Orch. Dir.: Juschu Horenstrin. (23 m). 1-lummel: Concert per apiano i orq. op. 85. S~~:phen Hough. Orq. de Com· bm Anglesa. Djr,: Bryden Thom~on. (30 m). DWYtÍ: Concert per a nauta i orq. n. 3, op. 42. Andras Adorjón. Orq. de Cambra de Munic. Dir,: I-Ions Stadlmair. (17 m). Bellini: Conr.en per n phoè i corda. Aif. G. Nilsson. Reinl Orq. de Cambra Sueca. Dir.: Mats Il. Liljefors. (8 m). 14.00 IMMCES.I\IÚSICA ANI1CA 21.00 SELECCIÓ DE NOVETATS Bull: Tres ptces per u clu,·cci. Zuzu· na Rwjckova. (12 m}. ChlllJ>Cntier: In Nativitatem Domini, cunticum 11. 414 (Motet}. Conjunt \'OI'ol i in~tru· mental u~ A~ Hori!»llntS. Dir.: Wj. llinm Chrutie. (15m). DanJ>CS itnlia· Concertenre¡psmn per Cnmlunyo J11í,_ sica el din 24 de gener de 1990 a I'Audimri Eduard Toldrà. OrganilZill per l'lnstiwt Goethe de Barcelona ~""" 20.00 CRMS TEMES. EL CERT AL SEGLE XIX CO~­ 22.00 ELS NOSTRF..S CONCERTS úrut Alemany de Cuhuru). Obres dc J.Ch.Buch, Proberger. K!Tbs, \\'ei~ 1 J.S. Bach. Permn Quirogu. Uuü1. Jordi Reguunt. cla,'Ícèmbal. (63 m). 23.:30 NOCTUJt~ ll.lendelssohn: Simf. n. 2, op. 52 ·•Lobgesang" (Cant de lloança). Solisws vocals. Cor i Ol'(t· Snnf. dc Londres. Oir.: Cluudio Abbndo. (74 m). ll.lendclssoltn: " l-lor mein Diuen, Herr" (Escohu la meva prcgUriu, !:>en.yor), mOICI. Grew dc Rcyghcrc. Lu Cltnpcllu Roynle. Colltgium vncule de Gmu. Dir.: Ph. l-lcrrcwcgltc. (11 m) . O1.00 SELECCIÓ OJCI1i\L (Rt~­ pellció) 03.00 REPEiffOIU I>E CONCiliO' (Repetició) 05.00 SEI.ECCIÓ DIGITAL (R~ petició) DIJOUS, 27 DE DESEM· BRE DE 1990 7.00 VISIONS RJGmVES :0.1úsíca per cont¡•nçur d clou Rt'cull d'obre, bren. escollides i p~mucles per Curmina Malagamgn 9.00 SELECCIÓ DICrt\L Banok: Suite de don -.es, Sz. 77 Orq. de t'E.<tot Hongarès. Dir.: Jónos Fe1'\'ncsik. (17 m). Oemnchy: Suite p~r u bnix de violo en re on. Jordi Suvull. (20 m). Berwnld: Simf. n. 4 Orq. Simf. d~ Cotlt~nburg. Dir.: N. Jiírvi. (2S m). Rukhmuninov: Sonutu per ol violoncel i piano, op. 19. L. llurrell. V. A~hkcnm-.y. (34 m). Oluf So boter: a nnïfs. Anroni Oluf Sahnlcr, pituu¡, (10m). 11.00 MÚSIC\ DE NAI>AI. Suim-Sa~.ru¡: Oratori c.le Nudul. Dn"Kl· ner Kreuzchur. Drcsdncr Philh. Oir.: Mnn.in Fliimig. (:i? m). Rumorcz: l\ovídad Nuestra. Josep Cllt"'Vro~. C:orul SRlve de Larcdo. Socicdnd Corul de Bilbao. Conjunt inmumemnl. Dir.: Damian Sónd1~. (18m). 12.00 REPEIO'OIU DE CO'íCERT Tan.ini: Conc~n o 5 per 11 Ruma, t'Or· dni conlmu ~~~ Sol M. Sewnno CllZ· zelloni, Raum. l Mu.,¡ci. (12m). \'uug· han Williurns: Sintf. 11 5. Orq. Simf. de Lond,.,. Dir.: Bryd~n Thorn-.un. (38m). D\'omk: Sercnlllll per u cor· du op. 22. Acodemy ofS1. 1\lanin-m· the-Fírld~. Dor. Ne\'ÍIIe Mamner. (28 m). Ravel: 1ho en In m. 1iio Bcaux Ans. (30 rn). H .OO 1!\«J'CES. GRAVACIONS DE CATALUNYA MÚSICA Frank: Variacions Simf. per u piouoo i orq., op. 46. Joan Mnll. Ül'q. Ciu tul de Burcelonu. Dir.: Nicholos Clcobury. (14 on). Siguore l'In: Sonalll en do no pern ohoè (Ruu111 dc hec) i buix continu, Trio Unda Mori&. (11 m). Bruhms: Sex1e1 11. 2, op. 36. Quorw1 Sonor. F.milto Mn1eu, ''iola. Joun Manuel Romaní. violoncel. (::12 m). 15.00 SEtECCIÓ DIGITAL Xosutkovil«: Suite de ballet n. 2. Orq. Na c. l:hcocc<oo. Dir.: Nrcmc Jiirvi. (20 m). Wei,~: Sn olc en rem Konrad Jun¡d1ünel, llum. (22 rn). lkrkeley: Cuucen pern do., pinnO'! i orq., op. ::10. Canh BeckelL Bo\-d ~fcDonald. Orq. 1-llh. de Londres.. Dir.: :'l:om1an del Mor. (32 m). BeewO\·en: Gran Fuga op. 133. Quortcl Melos. (16 m). Rameau: Castor et PoDux, primem suite. Les Musicholiers. Dir.: A\'Íva Einhom. (16m). 17.00 MÚSICA DE NAD.U . Reciml de Nadales. Cor de nens de Viena. Chorus Viennemis. Orq. de I'Òpem popular de Viena. Dir.: Uwe Christiun Harrer. (30 m). Manfredini: Concerto grosso pel Srutússim Nadal, op. 3 n. t 2. Conjum de vent de l'Ol'(¡. Fïlh. de Berlín. Dir: Herbert Von Kurujnn. {11 rn). Pmctorius: Dues nudules. El Cor dc la Cawc.Jrnl de We>1minswr. The Purley of Lns1rumems. Dir: Peter l-lobnan i Mork Cau die. (t 4 m). Kuenu. O.r.: PnulKuen¡¿. (17 1111 Dt-bussy: Rap..è<lta ptr n 'oft):O 1 p1ano. Eugene Ro1L~au. Hru~, Cmr (li m). lturmlde: Pequeña Czarda. Qunnel Sax. (5 m). DI\C<W• ttuto"': Roman· ces per a ""-~O. BronfonJ \1or..ola:., ...uo 50pmno. Orq. d~ Cambm ¡\ngi<"NI . Dir.: Amlrew Liuoot {16m). Col· k!M>ky: Brillaotre Jcon-Mt!rie Londei,, saxo cummh. Carmen Pornl'(l, piano. (9m). 01.00 SllUlCCIÓ I>ICITAI. (Uf'peUcló) 0!3.00 REPEIO'OIU Dl'l CONCilln' (Repelicló) 05.00 Slli.ECCIÓ OICITAL (llt~­ peticlt'l) 18.00 GRAVACIONS INfliRNACIONALS Burlas: Concen per a orgue i orq. Enregistroment fel per la Ràdio 'Iltecn. Feminand Klinda. Orq. Simf. de la Ràdio 'U:eca o Bratisla\'8, Oir.: Ondrcj Lcmird. (23m). 0\'orak: L'ondina. poema oimf. op. 107. Enregisuament fet per Ràdio Brruisl8\'8. Orq. rillt. Es.. to,aca. Dir.: Zdenek Kosler. (22m). 19.00 LA MÚSICA DELS IXfÈRI•RETS. JM'ET llo\KER Elgur: EI. creadors de música. op. 69. Cor i Orq. Pilh. de Londres. Dir.: ¡\driun Bouh. (30 m). Mozrut: Cosi fan !Ulle. KV 588. (frogmems del ter. oc1e). MoniSerrat Caballé. Ilcana Cotrubns. Nicoloi Cedda. Wladimiro Canzarolli. Richard Van Aitan. Cor i Ql'(¡. dc la Royal Opem Hause, Coven! Carden. Dir.: Colin Davis. (17 m). Vivnldi: Clòria, RV 589. (Tres frugmenlll). Elizabeth Vaughan. Cor del King's College de C.ambridge. Acodrmy of St. Mon.in·in-the-Fields. Dir.: David Willcocks. (8 m). 20.00 CRANS TEMES. EL CONCERT AL SEGLE XIX Chopin: Concert Rondó, Op. 14. " Krukowiak". Claudio Armu, piano. Orq. Filh. de Londres. Dir.: Eliahu Inbai (15 m). Spohr: Concert per o violí i orq. n. 8. op 48, versió per a Rauta d~ Cottlieb Belcke. ,\. Adorjún. Orq. Simf de la Ràdio de Sruugan. Dir.: D. Shollon '20 m). Krommer: Concen per a dO> clarineiS i orq., Op. 35. Sobine \leyer. Wolfgang .\Iq-er. Orq. de Cambra dc Würuemberg· lleilbronn. Dir.: JOrg Faerber. (20m). 21 .00 SELECCIÓ DE NOVETATS 22.00 13LS NOSTRES CONCERTS Concert enregistrat per Iu Ràdio de l'URSS al " Moscou Suus An Fesúvar: Rok hmoninov: 1Ocomis de Les Ves· pres, op. 37. Lorin: Lo cançó del Tsor lvon Vnsi~e>itx... Sviridov i Rubin: Cru1\·ons. Solis1.es vocals. Cor Acadèmic Yurlov. Dir.: Swnislav Cuse''· (85 m). 23.30 NOCTURN Iben: Concen.ino da carnera per a saxo uit i 0112.e instruments. Eugi:ne HouilóeSu, l>!lXO. Orq. de Cambm Paul Kuenu. Dir.: Paul Kuentz. (13 m). Ribu: Sonata per a l>llXO alt i piano. Adolf Vemos. saxo. M. Rosa Ribas, piano. (8 m). Oubois: Concen per a 'o&•o conll'Bit i corda. Eugène Rous&eau. sa.~o. Orq. de Cambm Paul DIVENDRES, 28 Dl DE• SEMBRE DE 1990 7.00 VISIONS FUCm VIiS :0.1ú~ica per començar ri din Recull d'obre, breus e-coll1de, 1 pre&entt•dc-• per Cnrrninn ~lalagomgn 9.00 SELECCIÓ DIGITAl. MO'lJlrt. Simf. n. 30, K\' 202 (186b). Acuden!} of 81 Manin-ioHhr-Fietd,, Dir: Neville Marrmcr. (18m). C.Ph.E.Bach: Concer1 per a rlavrcí i orq. dc ('Onlu W<¡ . a::l Coufned Bach. Orq. dc Cumbru Renunn de c.,. lònia. Dir.: Jnn Coruzolla. {24 m). Bliss: A colcwr •ymphony. Orq. de I'Uistar. Dir: Vemon Honòley. (31 m). Bee1hoven: 'lno n. 9, WoO :.!9. 'trio Bol'()(lin. (16 m). Prokofiev: l.:Amor de Ics tre$torongcs. Sui lo op. 33A. On¡. Nnc. de França. Dir: Lorin Mun~.<'l. (17m). 1 t.OO MÚSIC'.A DE NADAL Recilal dc Nodolrs. Cor dt•l Kings College Cambridgl'. Dir.: Sir Duvid Willcocks i Philip I.A'dgrr. (34 m). Bud1· !eh fren micl1 in dir (M'alegro en Iu), camata BWV 13!3. Soliolelt \'Ot'ui•. Cor de nens de Hannover. Collegium vncale. Leonhnrd1 Conoon Dir.: Cu•lli' Lconhard. (21 m) 12.00 REPEIO'Om DE CONCERT Berlioz: Simf. FanlR>liCil Orq. i\ac. de Ràdio Fmnçn. Dtr · Thomns Beecham. (52 on). Hn)dn. Quortct de cordo op. 6-1 n. I. Quonet1l\IJ'IIi. (22 m). Villa-Lobos: Bachione. bmsiltres n. t. ViolonceHi~IC~ de lo Hoyol Plulh. Orch. (21 m). Li57.t: Orfeu>. poema simf. Royal Philh e Orch. D1r.: Tito· mos Beecham. (11 m). bà. (12m). Remecl.~: Concert per a p1ono i orq. n 2. Op. 120. Ccrald Robbilb. Orq. d~ l'òpem de Mome· Cario. Dtr.: Edouard \'611 Remoortel. (26 m). Hom~: :\onet. EIIS«'mble 2E2\I Dir.: Paul Méfano. (9 on). 17.00 MÚSICA DE NADAL 11m:Ui: Conet'rto a 4. en fonna de Pa...!om I pel Snntíi>Sim Nadal, op. 8 n. 6. Conjwll de vcn1 de l'Orq. Filh. de Berlín. Dir: Herben Voot Karo.jun. (lO m). Aquin: " Noiil ~n récit en luille". An· dré lsnir, orgu~. (7 m). Bach: "Cot· tlobl nun grht dus Jahr zu Ende'~ Cllltlrllll pel diunoe¡~e deserés de Nndal, BWV 28. Puul Esswood , Kurl Equiluz. Sigmurtd Nimsgcm. Solistes i Cor dels Pe1i1.~ Cantors de Viena. Cuncentus muoicus. Dir.: Nikoloth Humoncourt. (16m). Berlin: Blanc Nudnl. Mourice André, trompeta. Els Prúts camors de Soint·Laurelll. Dir: François Raubcr. (3 m). Char¡>entier: " Subrc el naixemenl de Nos1rt Senyor Jesu-C.rio~". pastoral per a solistes, ror i orq., H.-432. Conjunt vocal i instrumentnl Lc!. Ans Flori...ant~. Dir.. William Chrisúe. (19m). 18.00 GRAVACIONS INTERNACIONALS Prokofiev: Sonata per a ,.¡oli i piano, op 94 n. Enl'eflÏs!ntmem ret per lo Rias Berlin. Joshua Bell, \'ioli. Jean-Yves Thibuudet, piono. (2:3 rn). Dufourt: Surgir. Enregistrament fet per Ràdio Fmnça. Orq. Noc. de Pronça. Dir.: Cregor Nov11k. (24 m). .t- I= 19.00 LA MÚSICA DELS lNTiiRPRJ.l'lS. J,\NI:.ï RA!reR 74 Multler: Lieder eines Ft~ltrenden Cc· St'llcn (Cançons d'uns companys errunts) llull~ Üf4. Dir.: John BIU'bi· rolli. (18m). Cluck: Orfeo i Euridi· ce. (Dues àries dc l'òpem). Orq. de Cumbm Anglesa. Dir.: Raymond Leppurd. (10m). Mnltler. Kindenotenlieder. Orq. Hallé. Dir.: Jobn Barhirolli. (26 rn) ;¡ ~ l J 20.00 CRANS TOtES. Et CONCElO' AL SEGLE XIX Mrn:adante: Concert per a Rauw i coma, op. 57. l\1. Lllrrieu. 11te M!~ó­ tcr Players. Dir.: R. Schumachrr. (21 m). Wienia...-st..;: Concert per a ,·ioli i orq. n. 2. Op.22 Joshua Bell. Orq. de Oe\-eland. Dir.: Vladimir Ash· L.eno.zy. (23 m). Busoni: Qurut11 escena de baUet en fomta de "als de con· cert. op. 33a. CeoiTrey Douglus Mudge. piano. (11 m). 21.00 SEI.ECCJÓ DE NOVETMS 14.00 IMATGES. El SECU l XX 22.00 ELS NOSTRES CONCERTS Clazunov: Marxa Nupcirtl, Op. 21. Orq. Simf. dt• In Ròdio df Bavirrn. Dir.: Ncemc Jürvi. (7 m) . Blod1: Cron Suite per o violn i piuno (1919). Picm:· Henri Xutn•b. Joan-Louis llogue· nuuer. {29 m). Reich: Mu;ic for mu· llet instnuncnl$, voices und orgmt. Conjunt vocal i instrumtnlul. (19 m.) Concert enre.gismn per Calalunyo MtÍ· sica el dia 10 d'agost de 1990 a Sm. Maria d'Arens de Mor. Concens d'Es.. 1iu 90. Obres de D'l-lcrvelois, L.Couperin, Marcello, Merula, Grnun, Telemahh i Pla. Xavier Blru1ch, oboè barroc. 1lio Unda Maris. (71 rn). 23.30 NOCTURN 15.00 SEI.ECCIÓ I>ICITAL Rimski-Korsnkov: Simf. n. 3, op.32. Orq. Noc de l'URSS. Dir.: E. Svrllànov. (39m). OITenbach: Segona &uite per a do> '~oloncels. op. 54. Roland Pidoux i EòenrH! Pet-lord. (22 on). Carreta: Pos1oral, poema sin1f. Orq. Sirnf. Calalana Dir.: \moni Ros Mttr· Dvorak: Simf. n. 3. op. 10. Orq. Noc. Escocesa_ Dir: Necme Jàrvi. {33 m). Smetana: la núvia "enuda. ExtmclC$. Orq. Fílh. de Viena. Dir: Jame.s Lcvine. {20 m). Zclenka: SimL Z 63. (Obenum de l'omwri ·'I penitenú al l>epolchro del redentore"). Orq. Filh. 1Xe.:n. Dir.: \'aclav i'íeumann. (9 m). 11 Munmu· Simr n 2 On¡. 5imr 1\rrml' Jar" (24m). 17.00 TEMPORADA D'ÒPERA A de Bumberg. Dir. CATAI.UNYA ~lúSICA 01.00 SEI.HCCIÓ DIGITAt (RtJK"IIcló) Beethoven: Fidelio. Hildegard Behrens. Pe1er Hormunn. Hans SoLin. Theo Adam. Cor i Orq. Simf. de Xicago. Dir.: Ceorg Solti. (120m). 03.00 IWI'EIUORI DE CONCEJU (Rf'JI("IIeló) 05.00 SEt.ECCIÓ J)IGITAL (Repelleló) DIISABTI, 29 Dl DUEM· BRI Dl1990 7.00 I'IUMHR Tlll\fi'S Musi¡·u per t•ornrnçor t•l diu. Hccull d'obres breus ts<·ollirleK i presentadet~ per M. Dolors Busqut•l!i. 22.00 CRANS OBilES Bcm•1r111 Candide, oprre1a. John Lank;mn D1l\'id Eisler. Erie Mills. Scou Ret'\1'. Mono, Clcmem. Roben Bn~buker C.or i Orq dt.' I'Òperu de 'IIOHI \ori. D1r Lecmurd Bent51ein. ¡92 m). 19.15 SELECCIÓ DIGITAL Villa-Lobos: Bachiunes bmsilere~ n. 2. Royal Philh. Orch. Dir.: Enriqutl Bittiz. (19 m). Brnhms: Trio per 11 violí, trompa i piano, op. 40. I. Perlcnan. Buny Tuckwell. V. Ashkeni!Z)'. (28 m). Mendelssohn: Simf. n 3, op. 56 "Escocesa". Orq. Simf. de Iu Radio de Buviera. Dir.: Colin Da vis. (40 m). Yiv8ldi: Concert pec 8 violí, cordn i hnix continu, RV 271, " I.Jamoroso", I Musici. Dir: ~èlix Ayo. (15 m). Schuben: Quartet de corda n. 2, D 32. Quartet Melos. (17m). Cade: Simf. n. 8, Op. 47. Tite Stockholm SinfonieHa. Dir.: Neeme Jiirvi. (26 m). 22.00 ELS NOSTRES CONCERTS Cmó d'Aiben )lnUorrê Conren ~t per Catnlunyo Músicu a l'Esglesia Parroquial de Sitge• el diu 6 d'abril de 1990, amb la ool·labol1lció de l'Associació Amics de l'Orgue. Obres de Correu de AmiL~O. Bruna. Cabanilles, A. Soler, Cer\'elló, Cen:ós. J. Soler i Castillo. Montsen'V.I Torrent, oogue. (70 m). 02 00 REPEIUORI DE NIT 23.30 ESCALES 00 00 JA7:Z DE MITJANIT. DIUMINGI, 30 DE DE· SEMBRI Dl 1990 7.00 PIUMER TEMPS ~hisicu per comonçar el diu. Hecull d'obn>s brous esooJII ide> i pn·s~ntudes pt•r M. Polürs Bn;,c¡ucts. 10.00 SEI.ECCIÓ I)ICITAI. Xo~wkovitx: Simf. n. 11 '' 1905", Op. 10:-l. Orq. Filh. de i\loHcou. Dir.: Kirill Kondrushin. (5-lrn). 11.00 TRANSMISSIÓ DES DE UABAOIA DE MONTSERRAT 12.00 EL DIUMENGE. CONCEHI' Concen enret,rístnu per Iu Radio Txeca el don a d'oc1ubre de 1987 al Frsli, ni de Mti<ora d1• Bm1i•lavu. Frngmen~;> d'òperes de Bi2e1. \'erdi. Mao...ene1, Pucconi. Cançolb italianes. f>r1er D,·o!l>ky, 1enor. Orq. Simr. de Radio Bnuio;la,'U. Dir.: Ondre¡ Lennrd. (86m). 14.00 CINEMA I MÚSICA. Guió d'Aiex Gorlna. 15.00 SELECCIÓ DIGITAL Bnwul: Simf. CfHICfrtnnt per a clarinet, rogot, tr0mpu i orq. Philippe Cuper, clarinet, Cilben Audin, fugot. Daniel Çnlolanolti , trompa. Orq. de Cnmbro Bemurd Cttlnocl. Dir.: Bernard Cnlmel. (24m) Cluck: Música de BniiCI d'Orfeo) i Eurídice. On¡. de Cunol¡ro "Cari Philipp Emanuel Budo". Dir.: Harunut Hnenchen. (27 on). Buch: Sonn111 en trio BWV 10:-ló. London BnrlK¡ull. Dir: Cburles Medlum. (18m). Boccherini: Simr. en La M, op. :i7 n. 4, C. 518. Cantilena. Dir.: Adriun Shepherd . (22m). Voughan Williams: lne Lu.rk ru.cending Romnnça per a violí i orq. Pinchas Zukerman Orq. de Cambro Anglrsa. D•r: DanJel Barenboim. (1-1m). Rodrigo: Concierto Andaluz per a quatre guitarres i orq. Los Romeros. Acndemy ofSt. Martin-in-the-Fields. Dir: i'\eville Marriner. (23m). TxaikO\olci: Simf. n. 2 op. 17 "'Petita Rússia''. On:¡. F'ilh. de Berlín. Dir: Herberl von Karajan. (35 m). Respighi: Festes Romanes . The Oregon Symphony. Dir: James de Preis1. (26 m). Dc Visée: Oben.um de la Cruta de Versalles. (Lully). Manuel Barrucco, guitaml. (3 m). 01.00 REPEIUORI Ol! NIT DILLUNS, 31 DE DUEM· BRI DE 1990 7.00 VISIOXS fUGITIVES lllúsicu per començar el dia. Recull d'obres breus escollides i presentad~ per Carmina Malagarriga. 9.00 SELECCIÓ DIGITAL Kodaly: Coocen per o orq. Orq. Filh. de Budapest. Dir.: Zohan Kodaly. (22 m). Cbarpeotier: Miserere, H. 219. A. MeUon. 1. Poulennrd. H. Ledroit. W. Kendall D. Kooy. Con; i Orq. de la Chapelle Royale. Dir.: Ph. Herreweghe. (21 m). Bruch: Simf. n. 1, Op. 28. Orq. de la Cewandhaus de Leipzig. Dir.: Kun Masur. (28 rn). Hwnme.l: Sonata per o viola i piano en Mi b i\1. C. Caussé. F-R. Duchublc. (21 m). Liszc Rapmio hongaresa n. 4. Orq. de laGcwandhaus de U!ipzig. Dir: Kurt Masur. (12 rn). 11.00 ESCENES D'INFANTS Mussorgski: Detskaya (Cicle de cançons infantils). Teresa Berganzn. Ricardo Requejo. (16m). Tischhauser: FJs músics de Bremen. AJbreclu Kunz, fagot. Thomas Friedli, clarine1, Píerre Rosso, oboè. Cbristian Srudler, Oau1a. Aguthe Jaggi, piano. (24 m). M:iyoslú: Kyomon. per a cor de nens i orq. Enregisuument ~per Ràdio To- qui o. Crup de nens del Cor de la Ràdio de 'lòquoo. Orq. Filh. dr Toquio. Dir.. Todna.ko Otaka (14 n1.) 12.00 REPERTORI DE CONCERT Mozan: Divenimemo, KV 270. Orpheus Chomber Orq. (1:-l m). Schumann· Popolloot'>, op. 2. Amlnis SchifT, pinno. (16 m). Buch: Magnificat, BWV 243. Soliste~ vocals. Petits Cnmors de Vie1111. Chorus Vienensis. Concentus MtJ>icus. Dir.: Nikolnus Hurnoncourt. (28 m). Beethoven: Simf. n. 3, op. 55 " lleròioo". 0 1'1]. Filh. de Berlín. Dir.: H. von Kunojon. (49 m). 14.00 IM~IGJo:S. MÚSICA CA- 11\LANA Llobe1: Adupturions dc cançons populun~ cmnhuws. Comn S<illsc:her, guitaJTn. (7 m) . Hodrigucz Picó: Concert pern durincl i orq. n. 1. Enregistra· mem rr~ p;:r Catalunya Música. Luny PIISSln. On¡. éiu1111 de Borcelono. Dir.: José Luis lèmes. (20 m). Albeniz: Almeria, Triana, El Albnicín i El Polo (de In Suite Ibèria) Alícia de Lurrochn, piano. (30 m). 15.00 SEI.ECCIÓ DIGITAL Khawuunon: Mll.!iC'nrodn, oui1e. Orq. 'oc. E."Coct•a. Oir: Neeme Jñrvi. (16m). Schónberg: Quartet de cordo en Re \1. LaSalle Quunc1. (22 m). Vaughon Williams: Sirnf. n. 9. Orq. Filh. de Londres. Dor.: Adri11n Bouh. (35 m). Berhoz: Lo mon de Cleopull'll, e.o>cenn lírica. Je-->ye Norman. Orq. de Puri~. Dir. Daniel Borenboim. (22m). Ciulioni: Cmn obertura, Op. 61 . Ruphoellu Smits, guiumu. ( lO m) 17.00 I~Cl!NES D' INFANTS Houthom: 'l'he Stol~n Child (Ycntt!). The Sin. Chorus. BBC Nor1hern Singers. Nonhem Sin. of F.:nglond. Dir.: Rkhnrd 1-licko~. (7 m). DcbuS~>y: Children's Corner. Tloéodore Pnroskivcsco, pianu. (16 m). Debu•sy: La cuixa de ¡oguines, mÚ•ica d~ ballet. (Orq. de Coplfl). Orq. Simr. de Basileu. Dir.: Armin Jordan. (32 m). 18.00 GRAVACIONS 1!\ITERNACIONALS Carvr Concen per o piano i orq. Enregislmmtnt rel per la Ràd•o ~inlan­ desn . Chorles Ho-.en, piano. Orq. Simr. de la Ròdio Finlandesa. Dir.: Leif Seger<wm (25 rn). Rosenber¡¡: Quartet dc corda n. 6. Enteg15uument fe1 per In Ràdio Sueca. Quortel Cotland. (22 m). 19.00 LA MÚSICA Dlll.S INTÈRPRETS. ANDIIAS AOORJAN F'.Benda: Conc~n per a Ottuta en La M. Ensemblc A111 llcdivivo de Prusu. Oir.: Milan Munclinger. (19 rn). Bloch: Concertino per u Oauw, viola i piano. Pierre-llcnri Xucreb. Jcw1-Louis Hnguenoucr. (8 m). Mcndclssohn: Concert pern violí i orq. op. 64, versió per a Ouutn de W. Popp. Orq. Simf. de In Ràdio dc StuHgurt. Dir.: D. Shallon. (27m) 20.00 CRANS 'l'EMES. MOZAKF. ANY DEL BICENTENARI Concen pern obuè í orq., KV 314. Michel Piguet. The Acndemy of Ancient MU>ic. Dir.: C. llot,•wood. (19m) Sonata per o piano i ''iolí, KV 402. Michèle Boegner, ponno. Jean Mouillè.re. violí (9 m). Sirnf n. 35. K\ 385 " HaiTner"'. The Academy or Ancient Music. Dir. C. Hogwood. (27 m). 21.00 SELECCIÓ DE NOVETATS 22.00 ELS NOSTRES CONCERI'S Concert enregistrat per Sender Freies Berlín el din 26 de se1embre de 1989 n la Sala Fílhannonia. Festival de Berlín 89. Fatull: Pel-lees i Melisando, op. 80. Koechlin: Vers la voute é1oílée, nocturn op. 129. Ofreno Musical sobre el nom de Bach, variacions per a orq. op. 187. Les Bandar-Log, op, 176. Debussy: Nocturns. Dones del Cor de Cambm Emst Senfi'. On:¡. Filh. de Berlín . Dir.: (97 m). 24.00 NOCl'URN . Chausson; Trio per o piano, violi i violoncel. op. 3. Les Musiciens. (35 m). Kuhlau: Quintet per 8 flama i cordo, Op. 5 1 n. 2. Jean-Pierre Hnmpnl. Quartet Juillinrd. (27 m.) MoZilrt: Trio - sonam per a nauta, clavecí i violoncel, KV 15. Marc Crauwels, flauta. Cuy Penson, clavecí. jan Scfl'er, violoncel. (1O m}. Bri nen: F'aniASia quartet per a oboè, violí. ,-iola i violoncel. Op. 2. Pamela Woods. Quntet Audubon. (13 m). 01.30 PROCR..UtACIÓ CAP D'ANY OfTenbacb: La Belle Hélène. Jessve Korman. John Aler. Cabriel Bucquièr. Jean-Philippe l..afonL Charles Burles. Colene Alliot-Lugaz. Cors i Orq. del Capitoli de Tolosu. Dir.: Michel Plason. (109m). 03.30 REPEIUORI DE NIT TEM A I tema que presentem 8\lli és d'una especial E de ser for~·osamcnt desiguals. actualitat. l fins i tot, podríem afegir, d'una El Tema que oferim està ,·ertebrat en dues Yisions sorprenent actualitat. Escriure Òpera ann complementàrit•s: In de l'activitat que en el camp de sembla ser una mena de repte per a molts composi- la novn composició operística es' iu a .\ladrid i la que tors, en allò que c-onstitueix una neo-procliYitat en- té per marc r àmbit barceloní. Dissortadament, a úl- vers w1 gènere, no lfm tant com això poc atès per part tima hora no hem pogut comptar amb un treball en- d'amplis sectors de la professió. caJTegat qur ha, in d'oferir una visió del moment, Diversos factors i de diversa índole poden haver in- arreu d' Europa. lluït en a{.p. wsta reconsideració de posicions del collec- El lector podrà comprovar en els dos u·eballs u11o tiu de creadors pel que fa al concret àmbit català i esta- diferència noft~ble. Mentre que a Madrid s'observa tal. Així, fent un reca- una «història>> molt rregui SU<'Cint a la re- en marxa pel que fa cerca d'arguments, a estrenes, a Barcelo- caldria situar en primer lloc el clima de creixent protagonisme social de respectacle operístic que forneix una vitaJitat contagiosa i. amb cUa, uns al·licients i unes póssibilitats enllwnirwdores. I en esmentar el Escriure ' opera un ofici en ebullició na tot es mou en un conte::\'t de projectes. més o menys en fetm. amb més o menys possihilil.ats de concreció en la definitjva estrena. Les cau- 74 blança apareixen, al- l menys en principi, força clares. Mad1·id, lector · podrà llegir que compta amb el també, encàn-ccs, es- que podríem anome- trenes i, en definitiva, nar un «Sistema ope- una dinàmica nova, o renovada. impensable fa relati- rístic» menys consolidat i amb menys pes i tradició vament molts pocs anys. que Barcelona. compta. però, amb una ce11a «joven- r tut operística» -si es pot acceptar l'expressió- i, per sembla clar que òpera com a gènere no està ni molt tant, arnh una certa capacitat d'assimilació d'inquie- La fonna Òpera continua essent un ven- tuds i noves Òptiques. Tot això, afavorit també pel fet tall obert a infinites possibilitats creatives, a exercicis que, hi ha més recursos per a satisfer encàrrecs i pro- substancials i suggestius d"experimentació i, en defini- duccions. menys esgotat. I= ses d. aquesta dissem- terme possibilitats, el En un pla que podríem considerar com a formaL l tiva, esdevé un àmbit frondós de possibilitats creatives. Barcelona. ben aJtrrunent, compta amb el pes d'una D'antuvi , pt'rÒ, es planteja al creador actual una maquinària molt estruct1u·ada damunt de motlles ben problemàtica molt concreta.. La de la falta d'una tra- arrelats en la tradició dels grans teatres d' òpera mw1- dici6 pròpia i autòctona, que s'afegeix, en molts ca- dials, centrada per laut , en el grw1 repertori; i per tant, sos, a la d'un autèntic ofici per absència d'hàbit. Es- també, amb menys capacitat de pem1eabilita.t a l'exer- tem vivint un moment marcat per una remarcable cici d 'experimentació. Són simples vies d'argumen- profusió de «primers>> tÍtols operístics, que testimo- tació que han d'ajudar a comprendre una realitat que nien, en definitiva, un clima d'efervescència en prin- el desenvolupament d'aquest tema situarà en un con- cipi molt satisfactori: encara que els resultats hagin text de precisió molt superior. l I TEM A Compositors catalans: una traiectòria en marxa per CARMI MARTINU espré~ de dècades de rece.;,:,ió, llS:>ÍSÓru en l'acLUahtut a un re\ifament del gènere Òpera que ha afct·tut.liu> i tot, al rrunp de la creació: ara com aru, un gmp prou ~ignificatiu de compo~itors caulla ns tcm·n uu projecte operístic entre mans: prr a algun~, es trut·w del Si.'U primtr npropruneot al gènere; cl'aiLreS, I>Óu nuti•ntit·s vetcmns. Eu aquestes pàgines hem pretès aproximarnos al fet operístic ct•talà actual a través de les manifestacions de si~ dels noslrt•a t'l'cudors: Joan Cuinjoan, Josep M~ MestreaQuadl\'ny. Xavier Moutllalvatge, Salvador Pueyo, Àlberl Sar-dà i Jo•ep Solt•r. D Òpera, per què? ! I= 74 i l t 32 560 D'entrada, és adequat el terme «Òpera..? Definei.x encenadamcntles produccrons actuals? Dit d'una altra manera: en eltt'an-e rnustcal d'ann. '\Obre,iuen prou elements de l'òpera tradicional pt•r a ju,tilicur que M~,'"Ui batejada amb aquest matei-t nom? Tots <>emblen t·~tar d'nrord en respondre-hi positi1·amem. Segons Soler: •Ò¡x•ro 1·o/ dir obro; ja m 'ngroda. uquest nom. com a tal. L'na Òpero é!; una obro musicul que comporta un text molt important: pen,o que umt com al temps de ,\[onte~'l!l'di. 1àmbé comporti! una mtísica qur acompanya llquesta llcció, i això es conserva ami dia. I cúmpona, finalment, una represenwció escèm'ca. com al temps de Mozart, de 1\'agner. .. Opera és un terme tJJn ampli que, al meu parer, por englobr.u· numifeslacions molt dí~-erses. Aro. crec que aquesta paraula, malgrat que sigui general, és molt clara; i tots sabem quil engloba o què pot englob/ID>. Per a Sardà: ..Avui, com sempre, l'òperR és mrísica més escena dramàtica, amb un text com mr.s compfCIIsible millor. No es trBcta de cap nova definició: és t·stablerta des del temps de Mome~-erdi•. Ln rop d'acord en això. caldria saber quins motius han ponat a cadascun d'ells a abordar aquest gènere. Guinjoan comenta que: •AL1Ò de l'òpera, artualment. es 1·eu que és com una moda... UaI'Ors. alg¡í podria dir: •Cuinjoan escriu una òpera perquè rothom ho fa•. La 1·eritar no és aquesta Fa alguns aD)''S. wJig escriure una Cantata que va ~trenar-se a Conca i. a continuació. a Barr:elona. En haver-la escoltat. tothom em deia que jo ba1ia d'escriure una Òpera. ll11 per:;ona que més em puntava era un senyor que ja \'li per la l'llltenll Òpera: en Josep Soler. .. Fins que m'hi vaig decidir. Josep M!' C8I8.ndeD em va 5uggerir el tema: Caudí:. eD mateix n'ha escrit el llibret. Vam preJJentar plegats el projecte a l'Olimpíada Cultural, i ens sembla que l'òpera s'estrenarà. al liceu. l'any 1992. 11 terrible, perè és un terreny molt gastat, el de l'òpera ... En fi; a mi, m'hi van fictu; en tot això; però jo també m 'bi vaig deixar ficar. ..; les cose.9 com siguin•. A Josep Soler, l'òpera li ha interessat: .....des que era un nen, tant des del pum de vista musical com des del punt de vista del text drr.unàtic. L'òpera és Wl retorn al drama grec, que era una representació, en principi, qu&i litúrgica; i que pretenia. reforçada per la prcsèncta de la mrísica. millorar els costums de la gent. I, realment. l'opero hauria d'és..;er una escola de moral. Tores les gran:. òperes del ~glc XX, \'fozuck. Lulú. The Rake's Progress.... plantcgt•n un problema d'ètica. És això el que més m'interessa de l'òpera: 11. pnn. m1turolment., de la seva l'e.ssant musical•. Soler ha e.~crit ja ~~ òperes, i treballa ara en la ~'llitena. Nomé:; n'hi ha estat !'~trenada una, Èdip i JociJSta. La veritat és que el percrntatge d'òperes de <·om posi tors catalans estrenades és ben ridít•ul; però, en el t'as de Josep Soler, la cosa ja clama al cel. De fet, ell matti"t em diu qur. qurull a l'òpera que escriu ttra, J\llacbetlJ, hi veu ('5CilliC8 possibilitats d'estrena. Diu: aLB. pcnríltimn, Murillo, sobre un text de Rilke, té en cruwi, molt bones possibilitats dc pujnr u l'escena: es tracta d' una òpera per a 110més quatre intèrprets: un baríton i tres instrumentistes. Ja ho veurem! En tot cas, pt·n~o que hom ha de fer allò que creu que ha de fer:, i que un t~ompo~itor que volt-scriure una òper~ ha d'escriure-la, sense pensar si es representarà o no. Escriure una Òpera només perquè hi ha pos,ibilitat~ qur s'estreni és... Home! A mi, m'agradaria molt que le• meves es repll'--entt'ssin. p<'rquè, ho confesso. tampoc no hi ha la cosa ma.o;oquista de compondre-les per a tancar-les en un calaix. Però ~i no e;, pot. no es pot! Jo. ja hi he fet passos.... però la me~a capncitat de munager no dóna per a més...•. Jo~ep ~I !' \l e~olres-Quadreoy. que va escriure la seya primera (i fins ttra única) Òpera l'ru1y 1958, ha decidit repetir, perquè: • .. .de primer. hi /un iu/a p~ibiliwr dc representar-la. Per a mi. la música no e1istet.\ més qut• quan s 'incerpreUl. En segon lloc. perquè hi havia po,sibilitats dr creballur sobre una experiència \'Ísual, sobre un11 idea abstructtJ que significava un punt de partida zero•. L'òpera dc Me~tres, Cap de Atirar. serà fruit d'un treball conjunt de Joan 81'0ssa. Antoni ló.pieh i el composiwr, que són els qui tenen al seu cànec la part textual, visual í musical de Pobra, respectivament. •Allò que 111 'ha frt escriure una òpera•. diu Sardà, novençà en aquCbt wrreny. «és el fet que. per a ~ l'òpera és la darrcrtJ conseqüència, dintre de la música: signilíca poder-hi aportar no només efecte.~ musicals. iiÍ11Ó també dramàtiC'.'! i escenogràfics. Lopero és un tot• El punt de partida ha estat. en aquest cas, una nowJ.Ia de Cristina Femó.ndez Cu bas. El año de gracia. El guió operístic (en català) és a càrrec de Sergi Belbel qui. a la \--egad~ en ;,erà el director d'escena. Vestrena Lindrà lloc l'any vinent, a ~la­ llorca. Salvador Pueyo està escrivint una òpera. perquè: • ...me la l'li encarregar ID i\.lonu.ermt Caballé. Anteriorment, ja li havia escrit el cicle de cançons Cap al meu silene~ sobre textos d'autors catalans. Sembla que s'hi va trobar bé, mcalment; i, d'aquí, /a idea de l'òpera. Com et pots imaginar. la meva posició enfront diJquesta òpera és Iu dc penSlU'-Ia per a ser cantJJda per /a soprano que mé..., admiro. Uargumelll me'l va suggerir /a pròpia Montserrat: Thrrn Baixa, el drama por.ser més important, escrit Cfl calà/à, d'/wgd Guimerà. El llibret el fa Guillem Jordi Craells, !111 home de teacre que és, tJ més, un gran aficionat operístic•. Xavier Montsalvalge ha escrít tres òperes: El gato con botos, (1948); Una ~·oce in off, estrenada l'any 1962 al Liceu, i, finalment. Babe/46 (1960), que romru1 inèdita. «El tÍlol•, exp~ca l'autor, ..{a referèncitJ al llibret escriJ per mi mateix en sis llengües: italià. fronrès. r.utglès, e&tellà, català ,hebreu...; fins i rot surt un lloro que diu •Heil Hiúe,.. en alemany... EfC/1 uns temps molt dolents, aquí; f TEM A I I= ccidlp llocasta,,, de losep Soler, al Liceu 74 la crisi era toud, nonu:s hi havia interes per a l'òpera italiana. Am, ''Almenys cinc compositors catalans componen actualment una òpera'' nque.st11 crisi fm est11t remuntada, tlforttmodlllTiellt», 1bt i així, Montsalvalgt: no pcnsll en una nova òpera: «1\!f'he fet gran, em canso molt. Am em v<·uriu im·tlpaç dc fer wJ c.9forç com aquest. M'han propoSlJl dc fer algww cos11 molt brou, de C/ll'll al 92. Però em sembla que no ho arccpwré•. i I I Vigència Xavier Montsalvatge Pf'llb'l.llltar a un compoGitor que està escrivint una Òpera sobre la vigència del gèn<'rt' pot semblar estúpid o incongruent... De feL el seu !n'ball él<, per si sol, una bona resposta positiva; i són, segurament, els compositor.. que han defugit l'òpern com a mitjà d'expressió rontempornni els qui podrien aportar els millors arguments en contra. Potser ells podrien protagonitzar un altre dossít·r sobre l'I tema ... El cas és que han estat moltes les raons invocades a l'hora dc negar la validesa actunl del gènere. S'ha dit que l'òpera ha envellit, que ja no correspon u la nostra vida d'homes del segle xx; que, lligat el seu destí al de la burgesia liberal (que li proporcionava els temes, els llibrets i l'acció, satisfent així la seva necessitat d'autoafirmHció), amb el declivi d'aquesta burge.sia l'òpera ha esdevingut problemàlica. ..AiAÒ no ho arabo de veure da,., diu Josep Soler. «És cert que l'òpcm ¡·a néixer CJJ un C'Ontext d 'alta societat. Però crec que, pFPciSlJmcfll, els lemes que toca l'òpem són molt poc bwgesos; ho11 anal més aviat rn rontra dilqur.sta burgesia: la qual els ha 33 561 TEM A !U'I'Cptal, pllrÒ1 rurgrernt'lll, !it'rl8e adOilflr·SI! del veritablt> seni.ÍI d'allÒ que u•nie11 111 dm·ant. No l'rec· que ri púhlir que 111111\U al Liceu u romençanwnb de scglt• ._'nss¿themé.., c¡uc La \'ruquírin c•m la històri11 d'un inct••t; ni que l'llfllt:s liJgressii'I/IJt frrotge dt'/, lhlm•t.> de Salomé, d'Eit•t•tru, dt• Lulú, diJ Wozzeck ... /~¡ burgesia t6 Ulla capnciwt increiblc d 'ao,;umir aque~ta ·dissonimCIIJ• (en pllffiul!·H tlïdomo) dc l'òpera ; i Iu tt: perqur rw s i,.,,,abenta dt• n:s. I jo .c;Óc un burgès. sóc llfl «niño-hi<•fl-del-1ilró-Pnrh. És per 11i>.Ò que puc ¡mr/¡u· d'aquesw t•=~- 74 i l t manem». Per 8 Cuinjoan, • ... Iu ngència d'una Òpera és IJUI'Icom mult progmiuw. P.•r a mi. um1 Òpera é:. ~¡ge11t quan fullc·iona. Això cie funciomu; ¡wr a mi ml dir moltes co!Jt•,.,; que sigu1 un treball ben fet (i aixÒ ju r¡, merol•el/cÍI!, perqur I 'll!i'òl!f,'llrQ qut• és mo/t difícil); 1. dPsprh, que em c·omm1ic¡ui qurlcom Si funciona pu a mi. lw e/p funcionar per al príhlic.• Pueyo abunda. en nquesta opinió: •f Jl/ 1·igèncía d'mu• Òpera actual és, ell cats a.5pertet>, 18 mateú.a de !;empre. L'autor de fa cent anys prol'lll'll dr fer una ubro que el com t•ncés i que. alhor.t. pogués urribnr a 1111 ptíblic. Dt'.~ diJquesc punt dc vi~ta, la mc~'ll posició~~~ /¡¡ mateiA.n: inwnwr arrib11r ul públic 11 t.rovés delllrnguatge que he mlgut eçcriun.·.... penSiltll. ¡...,dar. quer.~ troc/a d'ww ripera ... M'c~­ presso d'una manera o d'una altro •Pgons els in~troment.s als quab e¡,ta de:.tirmdu. Opino que r·ada instrument té la se111 pròpia etpressió, i rwce.ssitn Uf/ llt:n{,'li/JI¡,>e concret. .. En uquost cas.. es tnu·w cie la veu.» t.: òpera, ¿ha estat rct•mplaçada d'alguna manera. en el gust dt•l públic, per d'aiLrCS c."perièm:ies àudivio-vbuals. com ara el cinema? •Ho va C!>llll; t'l•idcniLntmt... respon Montsalvatge. •[;e;pt>ctacle operístic en•, t'li el segle pt.Lsst~t, el rei dels C~>pecwcles; clt•sprés. l'òprm I'B ser eonsidcrada en dci>tÍs. reemplaçada pel cinema. PPrò l!Í\Ò ja ba pn.tó.<>tll•. •La iuvtt.Sió del cinema i, després, d1• Iu televisiÓ•, afcgeL'< Sard à, •va nft•.ctnr /'òpera i el teatre. Però tt'>Sistim a una recuperació d 'a.mbJÓ.9 gèneres, perquè hi ha hn.,nut rcplantejamems estètic.:. musicals i tentrn.ls... El cinema ha fet que la genc pen-i molt més l'fi l'aspecte visual. f el teatre ha arribat u unes tecnologies molt desenvoluptldcs, pel que fa 11 l'escenogra fia. les llums... tro és un bon moment per a dem05t.nJr-ho•. L'òpera per dintre ¿Com aconseguir. dtmcs, 8qucsas objectius? ;,Com construir avui,vàlidamenL una òpern? Evidenlment.. cadascú ha pMar de reJ>Oidre aquest problema a la seva manera; tolS semblen coincidir, si més no, <m dos pun t¡¡. Primer, en Iu necessitat de renovació, aJ. menys rnonablement; és a dir. d'evitar objectius ja atesos. Segon, hom prova de realitzar unu mena de concepte global que podria assimilar-be a l'ohm d'art tot!tl. Com Mont¡¡aJVllÍt,ue llSl>Cnyala: • ...una Òpera ben feta, per a ser actual, ha de presentar un equilibri just 34 562 entre text.. música i ropre:;enwció CbCènica». ¿Com anibar a 8que~l equilibri, tol t.eguinl un camí renovador? Per 8 Mestres-Quad reny: ..un dels problemes principuls és el fN que l'òpero que ha tingut més èxit. i quiJ es cor!tirmtl wpresenuwt. . és l'òpera romàntica, dCJ> de Donizetti fins a WSgner. Vola critico: milgruda molt! Però allò que no es pol fer. a fina/, del segle n , és escriure com al segle XTX. Els composiwrs no poc/cm falsejar d no:.rre peTismnent. Jo no sót romàntic, i no puc, per lllllf, construir IJTIB òpero. a la manera romli.ntica. Això phmteja dos flrt.l· blemt''· Pn'mer. la mÚ,tca ha de ser tJcce..<,:,iblc ul públic: e/ públic ha dc poder capUJr-lu, ,,; no a la primera, 11 la ...f"gona. I tot això sense fer concessionB f'\I'I'$Í1res..• : s'hi /111 de trobar rm ('t¡uilibri. coSil que no ,:~ gi'IIS fàcil. Segon, la relació entre mú&ica, te.xt i desenvolupa.nwrll de l'acció ha de .'f!r diferew ..>i ~'Olem sortir de la concep· ció romimtJca. Jo he M'guit un procedinwnt que con~i.~teix 11 fer llfiiJr abaTis /11 música que el text. És a dir, /'cxprcssivilllt de la música, respecte a allò que vol cliJ: ve substifllida per /'expre,:,sivitat de /¡¡ mú~ic11 per .'>1 matei.m. lt>ftPxt és Úmcament un ~uport per al cant. Perqm~. é~ dur. no es put cantar scnsr paraules. Perà, gpnerolment, sobretotnl11o:.tre país, cslem acostumats u escoltur Òperes sense entendre què diuen el~ camant.s. Per què, doncs, caldria utili12-11r un te~r que digui algurw cosa? Només cul un cert suport ... Ale.:.bure,, e/ desenvolupament dt• l'òpera que <>sll:m fpnt ve dor/lJt per les accions Cf'JI' .s 'esdevenen c11 el ca.n1p I''Ísua/; é.s a dir, l'ur¡,'lmlent és llf/11 succe<.,ÍÓ dïmatges, i no de te.ltos. No hi ha un IJfb'lunent linr11l, sinó um1 multiwd d"històries sense cnnOicte emre elles.» I continua: ..E/ meu treball es de.~nvolupa solm' un guió ,·iswú. Estem en una civilii711C'ió en la qual lt•..; coses entron més per la ~·istn que per l'on.•lla: é, molt més important tJllò que e:. 1 cu que no allò que es diu. A la nootro Òpera, el lligam de la mÚ•ica mnb el b'IIió visual [omm e/ i·onjunt dnJmàti('. • Salvudor Pueyo st·mbla abundar en aquesi parer qu8J1 explica que: •... mt;, que el tC'\t, ~ón les siwacinn.., dmmiltique..les que pn.:nc com a punt de pBitic/11. Intento que la música ujudi 11 reflectir, fins i tot a reforçar. els c.-.tufs IJTÚmics que 1 iuen els personatges. Les paraules sén importnfll$. però no ho :.Ón tol. Sovint, t'I tl'\l no s 'entén, per moll quP p}s ca.mnnlb el pronunc1ÏÏI1Ullb d8.l'edat. A més. la comprensió puntual de les paraules no ¡,en:eix de res, si no coneixPm l'idiorrw en què f òpera t•bl.à. escrita•. I conclou: ..¡li ha textos rus qutJls reconec un gran mlor literari. prrò que, alhoru, no em suggereixen mú~ica. Cnl que fe:. pa.raule<> rm suggerei\in música: ;,i no. no puc ulilit?.8J" el text. De vegadrs. fins i tot, prrvl'ig una silltadó musical. i úe.~prés bu;,co el te.'(t que s 'hi adopti• I és que, com 11'· corda :\lontsaJvatge: •El te.n s 'ha dildapw ala fonna operí~ticn. Si no. no !il'rvrix, per malt HÚor litemri que IÍIIf:,'lÚ. La manc~ dàqut"" UJ quali1111 ha fet penin: l'cquilibn' 11 rnoltes obres que, malgmt d seu interé.<;. no s'hBJI Bguant.at sobn.• rescenan·,.. Cuinjoun, com Pucyo, estableix una relació quasi afectiva amb ellCXL Diu: «Què p851;8 amb les paraules? Doncs, miru: jo segueixo el text, musicalmen~ può no avanço fins que no rne'/ faig meu 11 través de la meva vi~ió musical. Un te.~:L pot CBJlviar molL, w1 cop tracUJt mu~icalment. lli Lrobo pnrtJules que potser em moti,•en mé:. que no pa~ unes altres: dnnas... , é.s c/¡¡r, m'hi erti1'Ctinc més... Per a mi el text és vital, ,., el sentit que éb el punt de partida per ¡¡ fer mtÍ.StCB•. ·Elte.\t•, ruu Soler, ·és allò més unporuwt per a mi. No és cap pretext. És allò que jo vull dir, allò que em motiw1. Els prob/pmes que plamejll aquest text els faig meu~. i els presento a l'espectador sobro l'e.o;cena. Uavors. pretenc que /C,pecwdor reaccioni damnt del problema moral, polític. sociològic. etc. que hi reflecteixo. No entenc que es vagi al teu tm només a put>sar-s'ho b;.. lli ha quelcom més. A lc<> me~·es Òperes. J>empre hi hu una intenció moral. Sí, sí! Encara que sóc l'última persona drl món a sortir a prediCM morn.l... Pt•rò és que això no hi té T'l'S 11 veure... TEM A te.\tns d'un t·~·riptvr dnmi. qu~ tin~"Ji fe.; mau·i,e.- ang<•iws qm· jo. f qut• eMi¡..'lu dimn• dt•l pmwnuna t'oncempomni.• Quant ui ll<•nguulgt• rmr~ical ¡•mpro1. lc~ opciort~ són dih'N'~. Si, però. que hi hn una curn!'lt•ri~tiru comuna reman:able: uu ccr1 re10n1 a In nwlodiu. al t'tuli. ·Diut'll que lli me/odis é;: moHtl; jo tw ho t'll'c•, ttfimla Gtú njonn • ..¡,, tml'fo amb difenmt,; DeTib'IJatgt>;, a /a regadu; utiltuo molte.'i cose:. autòrtom.s. coses del meu poble. wl himne del Din·ndn•s t:iaJI( . . 1 qusn hi ha cantant,. els pots fer cridlll; l'l'Citar; pt•rò han dt• cawar. Em aquesta Òpero. m ittre1·eim (no sé ,,¡ senl uu .~lilculi) mnb iuies, amB duo~;. occ.. que musicaiIn<'IIL es justiliqrwn. Cn•r qur això hi pot portar una mic¿¡ d'ltin· lit~c... Any¡¡ t•nrom, ft•t· c¡uc•lcom qut• tillb'IJés urt ten. sabor tonal u populur· t't'li p1•r ;¡er ti'/IC/111 aom un rNttn11ll metilal. Ero lògic: <'s lractnvn d't//l/) n•sr·dó rowm lutmdició; i ja mateix 1·aig ser ali~rris­ ."8dtmlt'nt po.~t-st•riul. Pt•rò. llt'll, tot e~ r·itlid! f ho trobo molt mé, inten•..,¡wt.•tm !Jé. en/ donar-li un e,til, una unitat. un segell persa· na/. Allò qu~> cal•. <'onrlou "i'' ft•r una músics que funCJoni a f'esct'ns: qut• llllb'lll un itlft'rt:~ escènic•. Albert lardà ''Mentre que pel que fa als textos literaris hi ha diversitats d'opinions, pel que respecta al llenguatge hi ha una característica comuna: un cert retorn a la melodia, al cant'' Salvador Pue)O rouiC'rdt'Ï~ c:n aqut'bl pum i diu: •Opino que. axui. -ón tul/I:; el> element" a J'slJa.•t que. cot i que re,pecto profund81Tiefl/ el compo;Ítor qm• dt·ddei\ .'ien ir-sc nomé:; d'un d'eUs. penw que 110 cal limíwr-se d aqut'.•ta munero. Accuslmem. mbpres:>o en u11 llenguatge atonal. Qua11 dJC Htonal. l'tn rrfereixo al ff't qut' nu frug Úb dc cnp dt•les tonuJJtlll'i cstublt•ne,, tot i que el mPu llengua egt• presentu tota una .-;èrit• d'wmccio11~ de son~. com fp,-; tonalitats dite.s rlàs.~iques. lquesu•.., mmccions CBJII'Ien, però. d'unu obro a l'altro, ~egom; com h•b ~ento en cada moment•. ...1 mi no m'agmdn ¡mrlttr dc tonalitat i a/onalitat», diu Me.st.res. «}o tn·hallo l11 tmí~ica per procediments marl'"miltic.~. derivats df' l'alitl.Jdi.~ticll». Surdà insistei., en el tema de la melodia: ..Penso que no és w:riuu que, ni BC'f.{le u, no hi /ragi melodia; paSStl que és una altro melodia dift•,rm, modal, o atonal... LEI dificuiUJ.t rRu t•n snbl'r t'l!conNn~r-la.» Quant allrut'tamrnt dt· Iu veu, Ics preferències es decanten, en geneml, per Iu veu cunta<.la. En el cas de Pue)O: « ...els moment.' dc parlar .~Ón puntwú!o~;;irm; i 110 tenen cap mena de I'f'llevància•. •..i l'ò¡x•rn qm· c:;tic fe11t•. dt·~taca Sardà. •e/:; ca.nlBIIIS canten. fin., i tot. ITt'~ o qu111rt' àrit':; que t. htn1cturen sobre ulls centre.. modal~: de vegade•. pll'!;<'nten girs tonal,. Ú11:. I:obro s eM·sps d(• ls personH que fí.,icnmem l'escriu. i porta en si ls .o;e1 ·H mom/. •-\ més, els te.\ tos que jo he fet sen·ir (s psrt del Neró) IXÍn d'sltrrs swon;. Al meu costat hi ha un Sèneca., un Shakespeare. un Rilke,.. que m'ajuden a promulgar sque.sts morsl que jo lliuro s l'especlBdor; i qtfC cndascrí In t't'hi com 1wgui•. Gtúnjoan ha !;(·mhlat cercar també un d'aquests temes •eterns• en apropaNe u la figura <.lc Gaudí. Quan li pregunto si hom podria esiilblir alguuu idcntificudó entre l'estètica dc Gaudí i la d'ell mateix rorn a corupositm; cm respon: «Mira. potser hi ha UIIS cosa: a mi rn 'agrada treba1/nr amb molts llenguatges diferents. L'estil de Caudí cro lllmbé molt hetc·rogeni: hi trobes prsclicnmer~t tlJta la hisu),ia dc l'urc¡uitcctum, manipulada, tonuroda. I. potser., també el barruquisrrw, lo forr;s telúrir11, l'llrcaïsm~ el primitivisme lBn terrible que hi ha 11 Iu Pedn·t'U ... . l ls meva música, d'això. hi ha quelcom" Albert Sard à, al t•ontrori, es manile:>t.a més interessat: •...pe/:; J I= 74 I l t Josep Soler considera ,·àlids tots els recurso~: « ...des de parlar. al belcamo. Sempre que el ~('11 Ús estigui ¡u~a'ficat ... La Lult'•. per t"-Acmple, t:., 111111 soprono lleugera. una coloracura: la mateixa !;Oprono qut' podnn canUJr la Rrina de la ,\u. Per què no? És justificat. pel fet que Berg mlia qm• aque.o,t pusonatge.fos irreal i eslroJ~\'. i ai.tò ho pima mu>Íctlfment n ll111'és d'u11es tessitw-es increïbles. El Macbt>th que P,o;cric sm tfs, al contrari, gsil'f'bé completnment parInt. El perso1111tge p1incipal ha dt• ser rm actor. no w1 C8JilBI1I: ru:\ò maleÍ.\ ps.'òS8 amb Lsdy M11cbeth. Les tres bmixes, això sí, canten, en un t•stil «E~coln de Vh•m,..... Tots coincideixe11 a acceptar l'cleclroacústicu com una possibilitat mt:s. pcrfeciamem assimilable a l'òpera. Les opinion¡¡ es divideixen. però, qunnt u Iu introducció de segments aleatoris. Pueyo i Soler ~·estimen més deixar-ho tot ben escrit; Sard à, al contrari, inclou en la seva Òprru: "una zonn cenmJ aleatòria. en la qual es juga. clurom 111111 rieu mi1wt~. nmb unes nores determinades• Pas:,em a consi<.lerur l'asprc1e teatral. ¿Firu. a quin punt preveuen aque~tl. cornpo~rtor.;. t•n la respccuva panirura. un determinat trac- 35 TEM A quin punt volt•n controlnr, o mtpltt~llr-~e. en opinions CI! diviclc•icscenografies,cll'corut, poHIHtllll'!l<'tlllll, Nc? ~cn. Pern Josep Solt1r, no hi hu control, sinó dcptndi>nria: ffQuun úw 11n11 òpero ll'IIJ, Út'Pt'flb de mnlw gent: d'un directnr, d'uns rnn· twlt.~, d'un •nwueurc•u "c·hw» , fn e!'Cric l'òpem. i In lliuro aJ., i uth ... pn•t1> Ua1·or;. puc frr quutn• crit., {cie/., quufs níngtí no farà rn.o;1 , 11 tnrnrntt•~cènic? ¿Fius 11 w rs puc 'Ug((Crir. .. Paò t'I mrÍ•ir-cn•udor hi un im•àlid wtui Hi hr indrrUJ al màxim tot allò que Iu pogut ... Després. en el eliS dÍdip 1Jucu~tu (i encara qui' lollrn cic• Srnc·cu no portB cap indicació eseèllll'tl), l'Big inren:enir en el rwmtulgt•, en el sentit dc modernr ulmri·'im hr discreció dc- la n•ptí.'bclltucití, i dewnnar que s'hi li•.; qru•lcnm semblant a nllò que onys t'I/l'l'fil s ·unomemwa <~tC<Jtro pobre•: pen¡uè ¡1enso que amb Ull mínim d'dements e:; pot aconse-guir ri 1111b:irn c/'e.\prcssÍÓ i d'impressiÓ. \ H.ig lrnt•f¡¡r dàturur (Ol e/ que fos Unll grHII •m1.-.e Pn bCène», perquè 110m'intert'Ninll'asp<>cre especwculur. ~mó l'tbpcocte Íntim» . .\r¡ne-1 ubp('(·te Ú1tim b. el que vol alilvorir també n .\-Jucbeth. E.m diu: •. \qm·,w upt•ro l".>tà pensada, en principi. per nno 't.'r represemBCJu. smó b'"ll'lldtl i c..-.coltada en la intimilllt cie l'851.1 Vo m ïmeressa la r.rtiiiUI, sino Iu pun inu•rior del per:;onatgt' de ,\Iacbetil: els problemes d'tm home t•,trril. ambiciós, poderós, que S<' SI'TII ¡n·cdestinat a se1· rei. /, enru¡uest ~c·nrit, 111 ·hi sobra la npt"l'~;t•nmrió l¡:• 74 ~ i l J 36 escènica.» ¿Es pot considerar Òpt•ru, uuu obra d'aquesta mena? Soler hi rr~pon afinnaLivamenl: .-Si escolte¡, ri Thsl.8.fly a casa tcra. lllmpoc no e11 ~·eus la represcnwciú: però la ~ius rn rm pla. en un e,pw ideal. CftiC és O la lCill ment. f:~ 11quÍ Oli 1·oldna que passé.s feçcl'fla Que cadascú se·n faci la n·pn•-t•n/llciÓ.• Tant Guinjoan ¡·nm Pue) o coincidei.wn a no desitjar cup mena de t-ontrol en aq~.1est ~ema . .Jo 110 1-u/1 rontrolar:resde f~·. diu Cuinjoun; «Uuis P85(¡ual. que em làrà la «mise en scènCii, scmpn· treballu sobre la partit.rml, no sohre elllibrt•t. AiKò és J'ídeal. Jo, la 1-eriwt. ~.~,tic molt tranqw7 amb ell. PNv, dt· totes mlliieres. Ja. cosa. que m ïmeres..<;u é.5 que el discws musical funcioni. Si el muntatge no n1 bé. 1n c11 !iJron tul altre. 1ñ1c JDB..'-'11 fema P<'' a pensar eiJ aixòSardà destaca que: "·· .t;, molt enriq¡údor que hi hagi un direc.'tor d'e:icCil8. un coreògraf. un compo,Ïtor. .. Com més gt:nt hi ¡JlllfÍcipi. treballBflt cadascú en la ~·¡¡ e:>pecialitBJ. més riquesa. Jo nomb en sóc el composiwr, i 110 dei:m cup indicació escènica ala part.ituro. Ho con&o toc al Sergi». 1\'lontsalvajgc, en canvi, pura molLa atenció a aquest:. !1Spccte1>. «A Babel 46 vaig pcn.w- des del primer moment en IOts els aspecu:.~: droma, acció. personatges...; lin, i lot. HJig fer un croquis dels decoTlili. dels efectes que s'hi ¡xxúien emprB.r>t. Efectes: paraula clau. Parlà~cm de cinema. Ara en ron.-iderrm la po;;:.ible assimilació al camp de l'òpera. ¿Hi renen cabuda. el,. efectl"i àudio-'-isuals, a l'òpem d'a\ui? .Jo. com a composiwro. re.pon Pue} O. ff!lO ho ncces.-.ito. Aro. "' el director d'escena bo ml i eru posem d'acorri. no hi tinc res en contn1.• Per a Sardà, és qüestió de mitjans: «La meva òpero no té UllS mitjtut.9 enormes, perquè és «de cambrw•. Però una òpera és un pou st•nse lí. Tbi podries gastar dos-cents milions i et quedaries cwt... Es trorta de fer, amb el mínim. el milxim. :Va. com més diners, mé.;, coses s'hi podeu fer». .Jo em faig gran•. respon Soler, ci se·m faria diñcil, .P.!n..-.o que no ho necessito... Cada dia llet'('!>..,¡to meti}S coses. Am. tinc una ò¡x·m.. ~lurillo. que planteja greu~ problemes de ropresentBciÓ. ja que no pa:r sa res en un espai on no hi ha ~: o la cambra on es mor. \ furil/o es plllllteja una sèrie de problemes personals. S'havia parlat cfholo¡,lfB· mes... És possible. 7bt> do; mi~BII!! i;Ón bons, si I'Critablt'lllt'fll 1>1Jn ner~s. Penso qtrc no hi hn rosu pitjor ni més sinisi.I'IJ qm• ~'0/rr SN modem a tota costo». Pel que fa a rrstructumció formal. a la manera de combinar ac:t·ió i rt'pòs, tensió i di"tell!liÓ, Pue)'O i Sardà han coincidit a deixar-se couduu pel text. .& darí:.:.~m•. diu Sardà. •El text té un plwurjwm•nt inicial en fonna dndat:,rit~ 1111 moment de poc mo~iment, de medimció: UII pum culmmam: i conducció cap al de;;enllaço. Lestmctura de 1èrru lJai>;a és: en frt>S actt·s.. lliiW iuies i duos, que poL-.er 110 coincideixen tlillb el concepte tmdicional; però. en li, n·}¡¡ l1à. ú-s ren,ions vénen molt dooades pcllt'.\l, lot i c¡uc a l'hora d'orque~fmr s'hi pOl (pr molt...• Cap do J\-Jirur, cor11 r.xplica Mestres., ~estÈl di1·ididt1 NI tiCtes i. cada acte, t•n t\Sl't'llt'S. Cncln Cl>('enn és contemplada mu>icalmcnt, com rma unilllt refacionnda amb l'anterior i la Sf!{JÜem. p<>rÒ completlJ w 5Í 11l8.teixa. LBcció 1 <' clonuda pel mo~imeut entre lt>s e.scene.s». 11 .•• Salvador Pueyo t.s Guinjoan també ha seguit rc.,tructura del llibret: •¿Si wm formu I.I'IJdicional? &. fín, u c~·n punt. Tinc un •leit-motiv., un moriu principal. que é:; el de lèsquerrla: una esquerda que e. u1 imen·on·t· zant li.ns a JDalJJr Caudí. Aro. allò que btlbCo. com s li/ conductor. .">Ón direrses conne:cioru, se¡,'lum. és clar. el llibret. Hi ha una .'ièriP dt• punts dc connexió que liObresurlen i que lónnen un entrellat que 111 ali•mJtUII«: a poc a poc. Es I.I'IJC'Ia d'um1 fonna de molts c/emenu; quers n111 cnnIIC('tant, i que produeixen 1111 equilibri de 1-epòs, de umsion.9, de ndn- xaciociS». De cara a l'exterior Cal no oblidar qtre el de:.tinuuui final de tot aque>t treball és el púb~c... Quines claus mlt~ira1., se li donen. actualment. per tal c¡ue cormecti amb l'òpera? '\o oblidt>m que cen, trets de la caractcriv.ació i de les associarions mu8icalq nJ teatre Oa temàtica, el treball rnoúvic, la simbòlica tonal, t'oposic.-ió rntre cliatonismes i cromatisme. ..) h!lll dc· saparegm. d'alguna manem, dc Iu llengua contemporània. «Cn•c», respon Pueyo. «que. pn:cismrl(:rJl, durant molts anys s'ha acceptat w1o pintura musical tonal molt pobro: a l'escena sèst.an?n mallllll, i l'orque:.tra tocava un 1'llbet ¡unb une.> funcions tonals completament e>tereotipades. Allò que rns ha pMlll al temps tm.nscorre,uut d~ de lla10rs és. ju..<tamenL un gran enriquiment. Ara tenim una palew de colors molt més àmplia, molt més nra t. per tant. amb molts mb elemrnts p<>r poder expressar IOl allò que ~·olem». t TEM A 1 d pu¡or del cas ¡., qul', ;,o\'ÍIII, l«>s òpcre.s no arriben ni 11 st'r nomrs aJgunr~ tenen aqursUI sort. I aquí. rom dcnuunu Jm.ep Soler: "·. t•mn•m t'li r/ trm•ny dels oponuni&nes. -1 nu m'ha inu·n.~~>Sl/1 bt'mpn• t'I cnmp dt• l'òpern a l'igual que Ja nuí~ica d'orgttt': ducs cn-.t•.• 11 /e... qun[., /11 gt'/11, no ,;é per què, no¡, 'ha apuntat. Però algum li 'hi ftm1 upunlllt c¡mw han 'i.•t que era opvrw. que fitll> i tot poc/ht tl~ndir ectmàmirwllt'nt ... I. coSH. ram, hn.n començat a sortir Òperes i a tWIIl'tlllr·.~c. lnl~ qui t'ns hi hem dedicat rnmquif·ll.lllwl/1, des dt• {¡¡ nnys, na t'riS flw ni nL~. En canvi, hom lw atès aquells que s 'h1111 li('lt( t•n ui \IJ pt•r mons polítiqucH o oportunistes. f. això de kr 111111 òpcm nm11c:s perquè et png11cn uns di11ers o perquè és oporl1.l pvlíticwut'Tit .. ., no st•rà umt Òpt•ra ni tes. É.9 unn opernció dc convt'· uiència i prou~<. t•stwnnt.h.·~: .Josep Maria Mestres Quadreny «No cn>c que el públic entengui Ics òperes a través d'aquestes dauS», diu Mestres-Quudreny, "-"111Ó perqu¡. lt'S ha sentiL moltes 1-rgudet.. És clw; t>l ~;istemn tonni drtemlinu tmcs surces.::ions d'acords que Cll'Cn wJS duès a la memè11ia i. per lmt/. un ràpid accés a la comprensiÓ». «En el dkcurs dc l'òpcm•, akgcix Sardà, «les pistes que puc donar al públic !!Ón C.\acuunem igunis que les que podnB. donar-li una obra dtbsic11. Però ~'tiJ que tindrà m&. dilicul111ts per a entendre-les. La diferència entre ('OINmimcilt i dissonància no rau més que en la capaciwt ú'emendre la dissominclit.» Per últim, Josep Soler subrntUa que: « ... un personatge es pot caractent7¿Jr de moltes manctt~. Tu pw-lcs dc la tonaliiJ.It.,. Agafa una òpera com Lultí, csctiwmr.!i o mcny; diword nmb el dodecatonisme. Berg situa els ¡x•nsorwlge cl'wm mnncm claríssima, mitjançant wt determinat color del vt1mi!Oit, els rlrístt•ts del piano.., Fins i t.ot csUJ.bleix 1.llla relació enlct! la tmwlitlll clt• Do major i tm p(•tsonatge repugnant, que ap8Iei.x sempre t•mholcalltJI wnb u11s acordb «1'11/gBtS» de Do... Vit~, cnu'l':! cometes; ho són pel context. lli hn moltes maneres de situar un persònatge. qtw r1o són temntiques». Quant u In rt•nrció del públic enfront de la creació actual operística. toll; coinrideiwn en ri fet que, sí bé els l.'scàndols no sovintegen, l'actitud de l'uudiènciu no va més enllà d'unu tèbia i discreta correcció.l el cas és qut•. rom diu Sardà: « •••dentroda. tot està. ple. Despré.>, de ¡·egade:;.la grnt çt• 'n l'D ••• Però l'òpera continua convocant: si mé.t. no. rom 11 fenomen ;;m·ini». Quin és el problema. doncs? «l...e.~ Òperes que nosnltrcs escrivim•. opina Pueyo, •no crec que puguin fer augmentnr t•ls addicte:; ni gènere. Ara bé, sí que poden cnnquir el ct•perton hnhituaf,. Però el fet és que, les òperes que s'estrenen avui, tenen !JOques prob11bilita.ts de ser representades més d'un cop. ~Moltes ''cgndcs", comenta Pueyo, «l'Òpera sestrena, i ja no es fumai més. Una Òpera, qualse¡•ol. és difícil de copsaren una sola audirió; no diguem ja si aqueslf1 Òpt•ra se scrveà; d'unasi11taxi contemporània ... En aquest t:M, In lJt:'llt r1o hi té l'oïda acostumada, perquè el seu mó11 sonor és el del segle pn$stll. No és {ami/im·itzt~da amb el món sonor dc h1 segona meiutt del SCf!lc XX, ni 11.111 sols amb el de/¿¡ primem meitat. Si no hi hu possibifitlll que aquestes obres s 'interweti.n amb una certa freqííèncil1, In gt•nt 110 pot acahm· d'entrar e11 aquestl! nova sonoritat. TTlo és qw· totes elles siguin bones. S'hi ha de produir una ~>elecció na turo!. com htJ p1t..'13at amb totals música de totes les èpaques. Les mil/on~, resten al repertori; les ultre.<, s 'obliden. Però. és clar. si no hi hala po...:.ibiliuu que di> seus color!> e,; prodiguin mÍnimament... , quina oportumtat poút•n tenir?» Nu tolil la (·uipn t:~, però, dels intermediaris. Josep Soler c..lcstacu també qm•: ,Ef pmblrmn del públic és ten-ib/e. Et puc explicllr unnnnècúotn? Fn twys, ni Uceu, t•m va rridm·l'atenció l'Cure, a moltes 1/otge~s, unes 1/umenctc¡; b/111-'t'S fluof"('::.cents. Saps què cf"('n? 1èlevison, portnttl~s. Aquell11 nit retrom.mccit•n w1 partit de boxa impor· l8Jit. i molt gt•nt ¡·a l>l'bruir-lo rlrs d'nllí. A nu. ai~ò m'esgarri/il. Ja I "CU.> que no t:_., tm problentll ditllò que és contempoawi: es troc/B. del nil'ell cu/turo/ d(! /a gem•. Albt>rt S~trdit ronfc~~u que dl s'ndreça a un públic diferent. ..La mc1•a Òpera no t'::. faru lli Liceu, i BÍ\Ò ja desquniilics. d'entrada, wt cert públic. A ITII no m ïnterc.•s11 un públic 1.111corat en el p11...'isat. El problemtJ ~s qut• t'liS mmJqucn espais altcmstius... I que consti que jo 110 tinc 1111111ill al Ltceu; sí que tinc 1.11111 certa m8.1lia, però, lli per· so11m que hi vn... Tambó rul dir que, de vegades, quan les noves òperes arrib1•n al p•íblic, ho fan en condirions d'infc.rioritat, degudes a la insuficiència d'assaigs. «FI'n.~ i tot t•t¡./cs obres dB repertori, ~.'adones que bi mnnc¡11en nssaigs,., ll!jS(lHyola Pucyo. «Únagina-1 'ho en u11a obra now1 romplt'lnment ... Sí qtw hi Jmuri11 d'haver més assaigs. Am., mo/111 més, em fa l'cfectt• qm• twnpor; pt•rc¡uè allò que eni, més que res, és rodar l'obra; és a dit¡ oportunilllt/3 d'imerpmtar-la ... » . Eo clar. per 11 disposar dt• més temps d'assaig, de més mitjans de producció, calen diners. Aquí entraríem en la qüesúó del suport de les in:;titucions. Mestres Quad reny opina que: ..Sovint, hom culpa /es institucion~> dt• In bitunció 11ctuni. oblidant que es t.racta d'organismes molt recents. Fins fn poc. la Generaliuu no hi era: l"Ajunwment com si no hi fo.ç: i, t•l Go~·em. ja sabem què era... &, més a1•iat un problema clïnfrascmcturn: en., falten auditoris, bones editorials. discos, mitjans dt•\ptmsió. I això no es fa en quatre dies». ~folt mé:l crític e:> mao.tra Albert Sardà quan diu: «Al politic de tom, li impo1t1J un ra1--r. tm ai~:ò. La co.>B que encara (i t:ristnment) li imporla més. ficat Cll 1/fl joc prou immoral, donar subrrmcions 8 IJD cicle com lhcreàmera, que fu pagttr frs ICX'¿jfitnts de platea a quinze mil pessetes. Ai.rò .9Í qu11 Ito IJVbn immoral. Allò que s'hauria de suh,'CCJcionar molt més és la cre~eió mush'al. Però 110 ho !1.111, pe1què uo dóna l'DIS. Només fan allò que cl.Y produeix un11 tf•nda política immediata. I fins que 110 aprl'nguin que lo 11/,;SiCit, en nquest plÚs, s d'anegiar 8 Uarg t.cmvni~ Ics coses COTitinwmw com fins arn». MontsnlvuCge., pt!rÒ, valorn rom a positiva l'evolució dels darrers anys. ..Am lti ha prou oportuniwts... A la mtMt època, no n'hi havia. cap!» Guinjoan uunbé es declara optimista: .S'h81Jria de fer molt més. Però. D~u 11 '/;i do... N'hi ha que només parlen per s queixar-sc. 1 ha cam'i81 molt. la cosa. ;\ més. un cop has t:riataqucst8 professió. has de tenir molw paciència i molta fe. No cal ama¡gar-s"hi..... Ti"t,"Uem fe.. done». en el futur de l'òpera. rs na .i lliil I= 74 ¡¡ i" I t TEM A Madrid: set noves òperes en set anys per LUII GARCIA DIL BUIYO E n t'l dnrn·r~ anys hem visc.ut un clar auge de l'especUlble· operistic a l'Estat espan)•ol. Per aquesta situació no fultrn motius u possibles explicacions: a Ja qualitat mruttinguda dc b produccions del Liceu s· uní una sensi- ble millora t•n It-s dt>l 'lèatm dc Iu Zanuela, coÍI1cidint amb la nova etapa en Iu quul, r.otu la denominació de Teatro Lírico Nacional. i <·omptunt umb I'Orque~tra Simfònica dc ~ladrid com a formació t•stnult•. I'INAF,.\1 procurà amb encen anar assajant la que haurà dr ser tula nut~ntica •Ópcm nacional• a partir del 92. amb seu al 1èatro Reni \fcgim-hi tot el que ha repre5enuu en aquests an~s la I•I= fona implantució drl disc-compact i el \Ídeo Hi-Fi. la musitada atenció qut' T\ E ha tingut enq•rs l'òpera a partir de l'etapa de Pilar ~liró, In proliferar ió d't'l>pcctacles ma,.,ius protagonitzats peb di\05... i timln•m algunt~s de les claU!> que expliquen aquest boom. Per for- .. 74 ltntu. parnf.lelunwnt a aquest increment de l'espectable operístic convcnrional -cntt•nent per aquest terme les representacions d'obres delrrpcrtori històric, interprellldes per bons cantants i conjunts-, l s'està donant m~s atenció que mai -cosa que no ha eswt gaire difíril-altcatrr lírie espanyol en general i a l'òpera d'avui en par- I tiC'ulur. Aquest capítol de 1101 e.s òperes espauyoles -les pre:.entades a Madrid- és el que qe'ns ha demanat que glossem en aquest article. Et pulll dc partida se situa d'una manera clara. rabríl de 1983. al1èatro de Lu Zor.lllela. Feia ga!rebé vint anys en eb qual,, el cú- I mul d't!!oforçoR meritoris posava en peu un fesú,·al d'òpera que minvuvu la lumentable absència d'òpera estable a la capital de rEstat. I.:ajut oficial implica\'a el compromí, de fer n1c,ouna atenció al repertori espan}ol; però gairebé fou només ai.~ò: un compromís que es pagava amb certe, connotaciorL> de quota culrural a pagar a contracor. .AigtUies reposicions. alguna estrena absurda i algun intent d'obertura cap a allò que es podia qualificar de nou. donaven un re:.ultut frustrant per diver.10s moútt.s; el fonamental era la manca de com icció, de preparació i de qualitat amb les ofenes fetes. En aquella data ja e.smt•ntada s'adoptà el feliç acord d'aposrar-hi fort. I s'hi guanyà I Amb una admirable Orquestra Simfònica que treballà molt i bé, amb un notable repartiment en el qual hi havia una de~tacada participació espanyola, amb el debut davant l'orquestra del jove José Ramón Encinar (amb una carrera posterior que queda justificada umb aquella encertada elecció) i amb uns mitjans escènics si més no &uficients. es féu l'estrena asoluta de Kiu, la primera gran Òpera de Luis de Pablo. Integrada dins la temporada general, les quatre representacions -les mateixes que es feren dels tÍtols de 38 repertori-. se succeïren amb prou afluència de públic i amb una resposlll majoritàriumcnt posíti,·a. ;\o hi ha,-ia res d'estrany en tot això: en un momem esplèndid de maduresa creadora. Luís de Pa- losé Luls Temes blo ha, iu escrit una cxceJ.Jem Òpera que úngué una excel·lent re· pre;,cntació: per què no havia de funcionar l'experiment? Una altra cosa és que es pretenguí allò que no ha passat mai, ni passarà, ni aquí ni en cap ulll'e lloc; es a dir, que el públic i la seva resposta siguin les mawixes que davant unRigoletto amb divos. I què? 'Thmpoc no és igual, ni molt menys, el sediment cultural, el valor de ser\'ri que representen una i altra cosa; factor. aquest. que no poden dei\ar de terur en compte els quí administren pres:,-upostos oficials. El llibret de Kiu -una adaptació de la peça teatral El cero U811~­ part•nte, d'Alfonso \'allejo- éb el text que podríem denominar teatre dur: una ~ituació escènica angoixam O' òpera tranSCorre pràcti- TEM A Albe rt Garcia Demestres rament dins el compartiment d'un tren) on s'cxteriorit7.a la càrrega interior dels personatges, en unes situucions que arriben a la violència. La música dota el llary decurs de l'òpera amb una gran tensió dramàtica. amb l'encert d'eludir qualsevol excés de teatralitat c.~ terna; per contra, la càrrega emotiva, patètica 1 fins i tot vioI ~ rata de Ics situacions, tendeix u intcriorit.zar-se i a manife.star-sc pt•r acumulació de la tensió musi cul, mentre que el compositor sembla haver-se esplaiat, sense imposar-se cap mena dc disciplina de contrnció, en el subnullat musical dels elements poètics, lírics, que el llibre proposa. Els è:~.itS de Kiu obriren sólcs, animaren voluntats. Aviat es produí l'acord, entre tres organismes depenenls de I'INAEM del Ministerio dc Cultura, a favor de dontu· n l'òpera espanyola el millor suport possible, és a dir, el ¡;uport u la crcució. Així, el mateix Trutro Lírico ~acional, el Centro para Iu Difusión de la ~Júsica Contcmpor:ínea i el Centro 1acionul dc Nuevua Tendencias Escénicus ajuntaren esforços per a encarregar i estrenar una òpern nova, amb pl'riodicíl.llt anual. Així, entm 1987 i 1990, s'han fet les estrenes de sengles òperes de Jorgc FtJt'ruinde:r. Guerra, José Ramór1 Encinar, Alfrcdo Araci! i Jo~ García Horn:ín; i el proper 5 d'abril se n'estrenarà una altra d'Eduardo Prrcz .l\·laseda, amb llibret de Clam }anés, sobre la figura de San Iuan dc In Cmz, i ja es treballa en l'òpera t>ncarregnda per al1992, nmb música de Jacobo Duran Loriga i llibret de Luis Camndell, que han abordnt el shakespearià 'lïmó plltcnes. Opl.llrcn per dur uquestes estrenes a la reduïda Sala Olimpia, amb les consegüents limitacions cambrístiques que això 39 TEM A cAprrii·ncin d'aquest tipus i dc Ics presses umi.J qu~ es Lreballà. En tot cas, el rcsult.ut, lluuy de ser decebedor, c.lnixà b<•n obert<~ti lt•s portes dc l'expectació. lli sc•guí el Fígaro. d'Enrinur, amb unllibn·t rlt>l matt'ix compositor que rccorrt' u wxto~ dc Beaumarchais -entre ultres, dt> lrs bevt•s lrt::> peces teatrals d'uque1>1 subrc Figuro-, Boito, Goethe, Pepoli, On Poutt', Hahcluis, Shakespeare, Stcrbini i Wugnor. El pt•rsouatgc de Beauma.rchttis -per ulg1111s tTÍtic~, el veritable protagouista d11 l'òpera- és un paper parlat. Els textos es pn•;..cutcn sovinl en la llengua original, per Iu tlual co,u el Uibret fa lià, franci-~. ~rvir custellà, iltl- anglès i alemany. Els personat- ge:. e~ tlt1sdoblcn en actors-mims. lli ha una part musical enrt'gistrada. Amb aqurst t's- tJUI'Ict.. s'endevina la complexi1a1 dc l'ohnt yuc 1wix de l'ambiciós llibret: anticonvencional ui mà.,im, valenta lins a la gosudiu . Partint d'ide<"s del mateix Bcuurnllr<'hais sohrc Iu prohlrmàtica del discurs narratiu, En- .t oif i= t•intlr ('SCn\ i un llibret, en el qualw1es idees condut>ixen rap a unes altres, tot crrctlllt 74 t'I rcOc, en obres i autors diversos i lins 1 i tot llunyaul>, ~>eguini tècniques dr en/luge i assutraint uu caràcter delibcradamt•nt frug- l llll'llluri que planteja al compositor el rcpt<· Ò<· Iu iJ.Iació, dc la construcció cohtlrcnt, f del reouhat unitari. Amb 1ma C<'rtu uuani- mital, hom apuntà críticament lins n la eomplrxitat del text. en el sent.il qur la W\U d11icil imrH1gibilitat posam tra\CS p!'r 11 Iu rc('(·pció drl toc artí,Lic. Segurament é!> ai~, rulla que no enterboleix la valort~ció admi- Luls de Pablo implica tant a l'escenari com a l'orquestra, i també s'optà, nomi•s en els dos primen¡ encàrrecs, per demanar que el tema escollit tingub. relació amb algím dels tiols del repertori inclo~o;; en la tt'm- rable. i assoleix morneuts decididament fascinadors. com u suma Així sorgí la lliure, àcida, moderna i personalíssima \i~ió del mite dc Faust, que és el llibret dc [..('opoldo AJas per a l'òpera Sin Jr. dïnvcntiva i exquisidè...tt. Qualsevol intent dc suport or.cial u la creació artístira pot Lc.~ccl·lcnt rt•- partiment i la solvent direcció de Temes no foren prou per ¡modouir una versió que restà, sobretot en la part escèrúca, prr sota de l'ambiciós llistó del projecte. En la part musical, vaig trobar més .,.~ui­ tar buit, si no ha nascut basat en ri coneixement o, almenys, cu In intuïció que el moment és l'ndcquat, que hi ha rruits lat.ents. L'encert d'aquesta iniciativa radic·ava en no ser merament voluutarista, com ben aviat quedà demostrat an1b productes tan vàlids i, alhora, tan radicalmt>nt nous i c.lifcrv·nts com el Fígaro comentat i l'òpera da a l'orquestra scu1hln ser part ins1.rumcntul que la vocal. La petitesa imposti&~lvuda pel composiwr, en el (f('ball d'AJfredo Aracil que la seguí: Fruncesca o el inliemo dc los Nlumo- uconsc~;uidala 40 cals i suggestions sonOrt'> servides pd conjunt instrumrntnl és admi- porada normal. mouio no hay fonuna, d<· Jnrtie FemiÍndez Guerra. 568 rativa c:ap un treball de singular intrl·lig~n­ cia musical, rabiosamcut origiual i dcmo¡¡trat.iu d'un talent crcudor dc primer ordre. L'encac.lcnnmcnt entre peripècia escènicn, líni<•s vo- tímbric del qual srmblu hutegar l'a:.piració simfònica. La dl'r.nició rados. Hi ha un pregon proeés intel·lectual i reflexiu en la 1mísica dnunàtico-musical de per..onatge;, tan rics i característic.. pot;,cr <luedà curta en el traçat de Ics línies vocals. El compositor, ris intèr- de Francesca, com ja hi era en l'òpera d'Encinar. En amlxlues. també és palpable que s'han assum1t per complet els condicionaments t~l'­ prets i l'escenÒ¡,TTaf. SCb'l.lr!Unent sentiren els rigors de l'inici d'una nics dc rencàrrec: no semblen òperes de veu gnm constreta a l~s TEM A limitacions de l'orqur.stra i de l'escenari petitti, sinó propostes que, en certa manera. r"'plote-n en profundrdat aquestes peculiarietnts. lo. potenciar-lo, mnb Iu força ,\ partir d'aquí, tot ~n característique;. drft•rencials, <-sscnt la més destacada el traç lineal de Frdllcesca. vivrficat a U"avés de t'Onil- ~tenlre arriha Iu /u/ de oscura.llanw. 11\• p,:wz ~k-.eda, dei \l'tu constància ací dt• duc~ joves Òpt·re-. ull;S IJllt' ,e·ns feren roJlt'iwr nus i subtils concra¡,ts tímbrics i harmònics, dttVaJlt. la <'0Jtsll1reció atomitzada, corn un ¡mzzle escènico-musical de Fígaro. Luis 1\lar- durant els ,·uihluto. Lu primera fou l,lgti/.ÓII, dt.> José Luis 'llwinn, sobre text dt•l Uet11blo dc la avariciu. 111 lujw·i1l r la muerte dt• Vnlll' lnclan: w1a òpcr·u dt• cambra t]ur bé mt't'Ci,ia una repo:.irr<Í mt;s tínez de Merlo e:.criví per a Araci! el llibret basat en un cpi~odi de r~Tnfem• dt• la Di~ina Comèdia. lliuremcm i bellament n·creat. En simonia amb Iu ~oen~ibiJitat del compobitor, el tc.;~t oferer>. o;obretot di.menbiÓ lírica i poètica. i s<- snua a ICb amípode:. dc qunlscvol trucuJènciu o trama argumental en progressió convencionnl. La música d'Arat·il és plena de suggerinll'nlS poètico-sonore. en una lú1ia encantatòria ali<-na a qualsevol t'fecti>mc, recreadora dt~ mtísiques del pabsat remol i. per la :>Cva intenció estètica. molt més propera 11 l't·~otil dl'l madrigal representat. que en el s~rle '\\11 donà origen a l'òpera, que no a les pauu•s del gran repertori opcr·ístic. MÒ motivà més d'un comentari sobre l'cs(·às caràcter oprrístir de l'obra de Merlo i Araci!, babats potser en Iu teudi-nein a identificar teatre amb acció -cosa que desmenteixen nombro- man n'ha limitat el ,·ol: segut'ix t'I 11'\( del~ ti('Jl!i(' arons~"ttir remuntur- mlor. mu,icills. enllà dels modt•,ws mitjlllb lilllh qui> fou t•::.tn•nada ~n un:. Enem·n· tros lntemucionoll'h celebrat, a Com~u. l'I juliul dc IQ82 (romt•s ',•u, ll.l'llnlÇIIllt-se o In bret\11 oberta pc•r Am). I, ol madrileny Cín~ulo dt• Bellas Art es, elcutulà Albert Carcín Dt•mt•stre.q presentà In st•vn ò¡w- ra de can1bru, pum 1i-8oledades sin sumfm1. un espet•mclt\ t'li Iu seva línia smgulur i lwn caract.eritzuda, ludie i comunicatiu. amb llibret del matt:i'l; compo;.itor -i ttunbé mtrrpn:t-. qui hi ruilit.t.a textos d1gnncio Prat, i hi inclou coreogrufiu. vídeo, fotogmliu, escultura, mobiliari, debftluda de moda ... lln trchallmultidisr·iplinuri que pn~n 111il i u11 clements dispersos fJt'r n sutnwtre'ls a un pt'M.Illllllíssim gresol. Si el vigor amb qur, a ~tadrid, tn•prtju la nova òpera vu tt·11ir sos i iHustres t Ítob de reper- un l'ert punt de panida umb tori opeóstic-. i po;siblem<-nl uuu e"tn·na dc Luis clt• Pnblo, t•ncoratjats per l'opció escènica del muntatge de l'estrena, la qual, e\·idPntnwnt, no és l'única pos.;rble. Pt•rò la beUeo;a del result.a t é;, rm¡u<-stiona- ble. així com l'a;;:,oliment musical del personatge tic FranCC5Ca, que se situa entre els més admirablt~ prototips femenins definits en l'òpera. Un e.splèndid llibret d'Amonio Muñoz que. rom el de Leopoldo Alas per u Fernàndcz Guerra, porta L'estrena de ((Kiu" de Luis de Pablo va marcar l'inici d'una nova època , per ,a la compos1c1o oper1sf1ca espanyo/a, .. avui les . el nom cl'uquest compositor l111 toma! 11 prntagonitzar rert•lllrm·nt drws trobades dr rnúsicn ¡::· m·m, i dins el Festival de 1itr- 74 dnr 1988, s'oferiren wr'bion~ reprl'~entudes de les Hl~vt·s Bt·rccu:;c i I 't:ry gent/e, que n•\'\'lurcn admirables tipu~ dt• mír~rra e&eènica al mnrgt• d!' l'òpera. I aquest an~ l..tr Zur)ltll'la estrenà la segona Òpt•m dc Luis dc Pablo, E/,·illjt>ro in- tli.~crvlo, amb llibret dc Viceme Molina Foi>.. El te.\l. d'extraordirritria qualitat literària, i aliè per complet a Iu dramatúrgia delibcradanlt'm :,imple. i flllli i tul dt· vist a lNl,·és de Fnv.er, adquirí en la ploma de Muñoz Molina uns singulars valors novc:+lí;,tics i, fins i tot, dirírm cinematogràfics, prr traç gro,, dels tradirionab model:. llibretísti<:>.. planteja a gran~ trets dos viatgrs mibterioaos que fa el protagonihlu, guiat per sengles du- a un resultat d'admirables possibilitats cscèniq•)es i musicals; això és, un resultat profundament Uibretístic, els valors clàssics i moderns del qual forNl molt ben potenciats en la representació. nes que li presenten aspectes del pwut i dl'i futur. A la riqutJiiU dc suggeriment~ oporiada per Molina Foix, I .u is dc Pablo respon llmh L'òpera de José Garcia Roman, El bo:x¡uc de Diana. és més relacionable amb la d!' Femandez Guerra que amb les dues qu<- una músico d'impnlssionant capacitat e~pr<'.,siva. Cada persona p<>Sseeix una caractcrit7.ació musical \'Ïgorosa. les linies vocals no trrll'n només un segrll inequívocament depubliil. ~inó que s'hi troba un acabem dc comentar: a allò que he dir sobre els pfan(('jamrnts dels llibrets, s'afegeix la consideració que, en ambdues, s'hi Sl'gurix admirable treball d'nprofundimemt en le:; í'Mtctcrístique.s fonètiques i discursives dt~ Itt llengua; l'orquestra -dc fom1ació atípica- és un procés més unit a la tradició opt>rístic·u que no en els rasos d'Encinar i Araci!. Fins i tot l'orquc¡;t.ru dc Garcia Roman partici- un personatge més, que contínuament diu t·oscs, que no es limita a ft>r-hi suport. É:. un tol d'admirablr unitm i coherèucia.. e:. fan roni.Ínues excurbmns a èpoques, a estil;,. a cultures llunyanes... o,en-c la pa d'allò que upuntàvem per a la de Ft•manrl<".t Guerra: ateniu a les limitacions numèriques exigides, ri seu ulè és d'una veu gmn que sembla reduïda obligadament. El treball compositiu, que s·t'Jldcvina anlu i és moll ben realitzat, diríem que manca d'un exce<osíu arrelàrnent u la lletra del text En Iu meva opinió, Garcia Ro- • IS!' i e,t·cna. Al Tea tro \lnrín Gur- idees clàssiques de fort arrelament cultural, S<'rvÍ dc base a la quarta Òpera de «a~·entum de la 0/impia•. El mite de Diana i Actèon, 11 _;... més p<-tita caiguda en el pasÓL'<. É&, no en tinc cap dubte, l'obra d'w1 consumat mestre; w1a obra que pesarà molt quan, amb pt'l'!iperiva, s'analitzin aquests anys en els quals estern \~vinl unu Na operística d'un interès insòlit en el n~l.w paio. 41 MUSICALIA R E T R A MUSIC ALIA R E T R A T T Al llindar dels 60 anys d'edal, Joan Guinjoan haassolil una maduresa com a creador que calalans més consolidats. I lambé en un dels que han mes dedicació plena i professional al seu olici. # desitjable, la del compositor dilícílmem vmcula a la del professional de la música. S'accepta, de forma natural i seru.e reserve!', la professionalitat intrÍnseca i excloem del vínuós, del cantant, del pedagog o de l'artista d'una formació simfònica o de cambra. Però molt més dilícilment s'llSSOCia la figura del compositor a una dedicació exclusiva a la seva professió. Aquest és un dels temes del qual hem parlat molt i sovint amb Joan Cuinjoan, potser perquè ell probablement és un dels músics catalans que més s'acosta a l'ideal del creador professional; del compositor que basa en la tasca creativa la seva subsistència i que, per iant, li pot dedicar energies il·limitades. I dic que és un dels qui més s'hi acosta, i no que corrcspont;ui exactament a la ligura exacta del professional integral dc la composició. El tema ocuparà una bona estona de ttPer 11 mi, 111 votlltití tomporllllentJtillll, lreb11ll, lenir moll11le en un m11leix i en 111 músitll11 la conversa que vam mantenir ja fa alguns nw.sos i pro\·ocada. inicialment, per la concc:.l>iÓ del Premio acional de la Mtísica atorc~at pel ~ l inisrerio dc Cultura. Un simple pretext per a gastar (ben gastar, caldria aft>gir) ducs hores de xerrada, a través de la 4uul el m[•sic de Riudoms mostrà la seva concepció del món dc la creació musical, dcllllls concrets del procés d'elaboració d'obres (amb la seva Òpera sobre Caudí en primer lloc) i, finalment, referències a la Sl'va peripècia personal. Cuinjoan té un parlar una mica pastós, i sovint empra un to desmenjat, com d'estar dc tornada de moltes coses; mentre que, per oltrn part, respon determinades qiicstions amb inesperada claredat i entusiasme. La seva parla tro eix tenir els pcus molt bt•n afermats a terra, i trobar-se en un momcm ab5ent de dubtes. Les idees, les té molt clares; proboblement, més clares que mai. I, els objectius. els té perfectament definits. Entre ells hi ha el d'esde\·enir un professional ple d'!tllò que ja és la seva plena voca· ció: compondre. Uno vocació enlcSII en ¡¡quests propis tcrrnes seus, rt·collit.s d'una anterior conwrsa: - La von1ció! Jo la definiria com alg111w cosa que sem Iu pcrson11 i que sempre t 'estti roll(lum, i nrril)ll lll"l moment que diu.s; a}lfl.9 de feroixÒI»; i ho l'as sense pensar en el.s problemes que rt pot represent<Jr des del punt dc vistll econòmic. Perquè, si les hon-'s que he dcdicnt 11 la nuísica Ics hagt~és ~~~mcrÇlJt en uml allro uctivitat, aro scria ric. Però no és llÍAÒ; e;,~ tnJ cta de Ïrobar w18 mó de ser tl h1 vida ... Molt poca gem l111 passm allò q11è jo he passlll ... Paó un s'ilO busc11. J!:s com 11na m cml dc bogerÏi1. Mira. hem de ser si11ccrs. Hi hn una pan de l'ésser humà que ÍtiU'fiUI úunscenclír; potser és una cosa egoisw. Per a mi, Iu I'OCtlció comporta molLes coses: ti.'IIIJCÍtut, trrbcJI, força de voluntm, tenir molw fc en 11n I/UIteix i. sobretot. en la músicu. 1 enciJnl més, parla.lll d'un compositor, que 110 pnrlo jo com a director. Un intèrpret, si té è.tit, funciona bé eles del pum de vista econòmic. Però w1 compositor. .. Ln r:o<xt ímporwnt és no t.núr-se un mateí.v. Per 11 Cuinjoan, aquest moment ~hus dc fer aixÒ» va comptar ¡unb ducs Napes. Lu primera, essent pràctirarnent un adolcS<·rnl, quan un dia, després d'ac:abnr Iu feino dc pagès ajudant el seu pme, es vu ud reçar n la mare i li va dir que aq uella mateixn llir· da se n'anava n Barcelona. o n•sidir-hi, per a poder estudiar música. Un altre momc•Jif va tenir lloc més ençà. a cavull drls cinquanta i seixanta, quan la c·arreru de piano. estudiada amb dedicació a Purís, començà a deixar pas a la dc compositor. a l'estudi dr la qual s'endinsarà ju definitivament dc la mà del gran pedagog catalit Cristòfor 1òl- MUSICALIA R E T R A T MUSICALIA R E T R A T l'l'Jlnitlllt·i'l.u h'lll'llt•J \HI111 tf1fi•"'UC'IIIf tl' hn\l'r c·,~tu pt•n..¡uJ,.., 111'- cpuun• lllt''-4'' ahtut-; ((Actualment es parla sobretot d'autors. I caldria parlar més d'obres» ((Que visquin de la composició, només n'hi ha uns quants, arreu del món, que ho hagin aconseguit» lliti I. Jll'f ra...· 1111'11~' 1'1111\''JI"IIt' tl u 111111 mall\·ada dt•l pn u·,:, dt· t'<~Uifi'""' ll·, \1nh IÍtol dt• f:u111/Í. ,.¡ tn'II< '<HI(, 1 /';t/;.,¡o/111. C11i11joan. t'lillljliUIII muh J<hC'JI \funu Curandt•ll c·•uu u llihn·lhlll. hau Jhllllll t'li Iu lir-:11m tlt'llltt:, unÍ\ t•r:.ul dt•l, lii'JUilc·l·tt·, t·ut'I lalath tlt• 1111' e• I, 11'1111 " · Snhn· Iu 'i,i,·, dt•l Jll'l~uiiHI¡.:t· C'<'lllral d1• l'n lm1. ud111t'l 'l'"' ( :unuu !toll podriu purlur-111'111111• 11 11:, t'lllll'i.\c'· llh'lll el·· <'1111"1. Jl!'l',', ,·hi 11\t'IIIUnl : - I ¡,fc.llt lllll.'i/1'11/' /'¡•,fill\' ti11Í11Ï1' clt• Cu1111í Jlt'l'lt ··n·nr Iu .-.·1u ,IJm. / .',i¡ll'nt ¡,: <file,, ¡utrt' 111ult clili·rt•twimlt·.,. I Iu Jll'illlt'· m. lti lw l'I 111111 • itlu dc t'l'lm·i,; tÏmf11iu Gmnli 'fill' ¡!111111.111 cli111'1" ' lt: •Uihliwtt~rin . 1 . I Iu •tj!0/111. u¡mn·i, l'urti•ll• '"l11wi t¡ut• n·twtwiu u 1111 ¡wr u fc·rlu •l'I 11 ¡.:nrn oltm U lfu, ¡mrlut rh· l'tlllllll¡!lllllllu. ()¡titl .' l'll· titit:. 111'/llltl//lt'lll. lllfllt''l 111111? 1:'1 /tt:. tl'll'· mt·llt? lm tlu td1i lm. ti'IIIIIIII¡Immlu. /~f., x·n <'t\1'11. \,/un Ïl'lltl'hm er ....,.. 1 it mui. I .'ttrti•tu <¡tu· 1 ol r•nwr. .•cm¡m· .> 'lm tn¡¡ir- ju 1111 tmlu11 ,,o/. /:'u 1111' 111111111'//h rletcr11Ú11ut:. ¡mt.' l'f' hi hm iu wu•, p.nir·.,. ¡.;¡ t'IIIIIJlii~Ítor ((Abans un podia adscriure's o a la tradició o a l'avantguarda. Ara no hi ha referències» lai •ull. \t¡llt''" ,.,,udi_,, e-L, a111pliaria pu,leriunm•nf a Pari,: ui Parí, dc·l, priuwr. uu~; 'l'i\alltll. l li \li th>i,tir a fc•, -..·"iwh dc•JDuIIUiillt· .\hhil'ul. uurt•t:uma la lif,'llr.J dc· Piern· Bu11lc·/. 1 1111 unuliu. c'llln· ¡Jtrt·~. .\c·11a· ki,. Deliuill\111111'111. Juall Cui11juan t'> \U dir ulc·-.hun·,. dc• fur111u ju irrt'lllllll'iahle: •l-I<~• dc fi·r tiÏH~•. I ai.\il lw fc•l. i rada n:~adu 111111i mc',., ckdinlticí: nuln w~uda. tamhé. 1111··~ prufc•:.,iullnlllll'lll. l'li uu M'lllil ampli i 1111ul dc· l'c·.\ pn·~,iÍi. I. ui,, í. uru pul dir: - .Iu. l'ttt·ltwÍn mn~intl. fit' fet nwlrt•b hu tic tcnir¡m•,t•lll Pt•ni. 11 ¡,fi. M'IIIJIIl' l'' tmlw •ol. I t'l'l't' t¡ur• 11Ï.\I~ lflll' fill'·"' nm ¡:111 itwlmu·t· lllt'hulin popul11t l'fi 111111 ohm, 111 'huw·ÍI·II titllnt cft• l llli¡.f. I. l'li l'lllll'i. ui Cnllt't'l'l pc·r I flit'' nw-in1l, t'Ol/lli din·t·t•w ,JI'f (;l'I/In' tlt· Dw·wm·nuwitÍ \1,,;1'111. Dr·/¡¡ t'fllllfllhit·itÍ. IIH ,,. ·11 fill/ I iun·. lr11 f u:. dc· fu IIIIÍ•II'II ,j qur· c·n ¡mflriu c·i11rr. ui IIIIIÇ!t' tic· .' l·r funciunuri. :,¡,,·im /1{· dc· dtr nu 11 molt- t•un- ¡!ft'S....¡h un ~Íc im iwt. 1111111l>t: u ¡mmwwiur c·tmú·rt;ucif'>. Q1u• , "'hi lm 111t. citÍ. 111111/C;_ 1111j11. Iu t'tiiiiJJthÍ· 1f1WIIh. llrtl'tt th·l 1 i-.t¡uin tlt· que l1ulw;!in tll'lllhfj!Uit . H·rt'o. mim. 1111 ¡,,. COihidcm ¡:n·u.. 1//ú 1111'.> iu1portwtl l'f II'IIIJI~ lfUI' I CI/¡:IIÏ> Jll'l' 11 1',>· criurc. • I fi om. uum,:.., .\c11ul..i, i Dmillt•ct.\ 1:.> ll'ftÍr pt>ll.>ll /IJI qcw c·iur·n dt•lu l'lllllfJ"·'il·itÍ. I Duti- m'u¡.muht .. I 11icd/ de Iu t;,.,;·;J r¡w· P.> c;Nt mHm. cn·t·t¡u•· {u aquí. ui (:t•mn·. ,:, Útil. Orp.mtitzt·n¡/u S.•JJ11allu lnfl•m¡¡cimwl. qw· tt; molt fi""-''~· \l'f /u lllfÍ.>il'U 1 c:,/em ujucf11ut 11 fer t'I llit:;. rfl'f flUL•. j lf/11'. lllfiiÍ. l'> l'fJ/11'· ;!ui ht dc Úmt. Jua11 Cuiuj.,au l'lllpnt '"' iu1 la priuw· ra JII'""Hia i r('.\l'lllplariw ... ic'• dt·la ""'\a Jll'• npl•cil• nun a ll'f('rt·ncia ¡!t'llt•rira d'un llttÍu U111pli. - ,'i;Íc 111111 JIC'I~IJ/lil lf/11' /111 J/uÍ/111 11111/t. i cwt.,itiC'rll Cflll' IIIJ t·m put· r¡ueixw: .Vo t'lli .-~·mu lil~.>~rw. F..,tit· cun/1'111. rl1•:;pn:s tlt• 1111. pnrfatt\1'111 l'blr<illt'HI t'S produÍ rtt t•n Iu IJIIIII c·•.,tic trclmlhwt. 110 penso tor- sertwllhé t'tt twr 11 dirigit: I i1i¡..t uculmr cl't'M'I'irm· /'ennir- /t,. tlt• dir que jo. d1• Iu I'IIIIIJIII~icití. 1'1111'1' co11scn ·11 "" esperit mnuintÍ<'. jo: súc cic/, n·t· dc·/1-i-o;tilltl ¡J:\Iucwu: 1111 Conn·rt per els t'/lc;im·c..; qm· tim· i ft•, olm·.., tlllt' /11 Ïll· l¡ni 1'lii'W7J t·wut•ll u ¡.:uiturra clt·dit'ulu lgtwl'itJ ll11Út:S. qnc tli- ler¡n·eJP/1. rh•t·i,¡,j tlt· fi·r u1111 JJ<' I'>lllllt r¡ur tn•lmlla (Pntut.s ri.< !>f'lltits) i c¡ut• 1'11/;t d1· c·u/m-, . . I niÍ I'OCB. - ~~ difítil. 'iurt• dl' Iu prúpia uhra~ - lu t'li 1 i•c. dc Iu 1111Í~it'11 . Sút· fimcionuri tic l : ljmumm•lfl. i l'lli dedico u Lll:.- c·idu méo IIU>It'm fJ0/'>1.'1' tw11h1: 1111;11 ,. ,mi- ·' 'u/meu totult11cllf a J'uiJrn . . li.\ti tlúnu 1111 I'UIIIJIIN/111' d, com- ;J·Iicicm 11 luno;,~m 1·iú;t. . llt•.,Jwn..,_ ,; fi,lml .\11 ,,: 11'" 11 1 t'/111' c·iu l.uw.,fmc·..,kc . 'liu1111111ei\. ,..¡ flll'II(!.UC:, Iu riu. /Yul¡:umt ¡mrt . l¡111t· llllllll'fll ou/tm. tot.'> fii>Situr. 11'111'11 ;drn•, m·tic Ïlllh. lr¡11Í. ui 0·11· /re úe Docum<·mueití. fui;: ullti c¡1w 1111 11111111 c·u ¡:i u l'l'm» . ff pruhlcum. ¡it'r tln- Úc 1111. t;:i CI'NIIÍII. ;,Qcu: /i_·ml Eut'l/1'/t t'fi l't~hru hen {elit. l'li Iu , ·t-.,tn·uu. molt IJ<:! / .-;i 1111.... 11Wiu !><•1'1! f>t·r 11 m•lmllur mn/1 uque:,/11 hlilw fi·. .,¡."n tU'· 1' 11 ii<JIIl'SI;, - .I fulli.<. lrudii'ÏIÍ 1111 1111 ¡wtliu ;tt/:wrillrt' :.; 11 11 In l'mm<t¡:rumlu .. lm. nu lti hu n·- r.·ri·m·it•., . . Im t',-; ¡mt lithrit·ar liicilmcm torn· tlt· ,.,.;,tuli: :dw p1·nhat·l St_•ntit 1111 .>t'p.uÍ 1/l{;:i 111111 d<" li·s· l'Ol dir re.> que 1/ 11/1'11.1 :1 1111 Ïfltt•rpn•J/11. umh el fi·t que la sent ohm •í;:ni iw¡wrtmtl " 1111. Dt•¡~t:/1 del jo¡· o ,¡,. lt·~ n·/;wiml., dc ¡uxlcr. 1 l 1111 ,.,. t¡llt' ¡wul11mi Iu llllll't. 11 Pt·r a C11i11joa11. t•l, pmhlt'Uit'> >tÍn dt• 1ip11" ttllhinrl i fiumak tlt• IJ¡•n¡.:uut¡.:c•. t'li dc·· liuiliHt. El rumpo'>iwr chu IJIW t•uulc•ntpln Iu hi,u)ria elf' r OJII'ru. i -.·n1hln tu''""r u1111 l'l'riU ÍIIIJIUIÏ'III'Íu : - I¡_.,,, qut· lti lm l1o11h·A i c¡tu• Jillrln ~- lllt"\'iJ tiJJl'ltl lin~llt:.... inJt·n\., nnnu;.., ,..,t-¡.:uinr l'lt·nm. lli lw t'Mut /~~'"-•11111 "'"/t . I. ¡wr u (:S 1111 ll'Jilt' 1'1111/'/llt' <flit' ,:s Iu ¡n·i/111'111 Iu· d'u..,wllit: 1 I '¡.fliti/I I fill' t•.• n'Ï!· mt . • lm ttl/'111'1111 1 c'tlirt•lt•lllt'lll~ rlcl¡ut.>:'ltl. !Ïpcm. Urm '~fJI'nt llt'C't'~'illl 111111 117111111 . ;\•, e,; pot wuu· 11111h limtlhit•,, uft.,tnwu·,, I In lt;., r¡w·. t•l¡m ...•ut. 1111 l'c·•llllfllfllill;.,'lÍ. c¡wm cflmn·r-lti 1111 fil t•omhwtm: ¡.;_,.,/ttJ 11/llltt•, tipt•rt•., 1'11111/'IIIJmninit•' i 111.mlmw mo/te,. co.><·, ¡..~,1'1;, im IIIIÍ,il'll. tw NIJh pcn¡m: lw ¡¡,~ ui Umí t'lli/I i t:, t'li/li ,¡ 1111 ¡•,¡¡:,, t''(!.ll/111. piu furma . . lm/1 1111 pt•r;.tmutp.c· tllllt•t·lt;ctir· 1'11111 i. ,; Iu MI!'Ït•tut lw llt't'f'Jilll i _,:11 nd ·'CtTÏI: i. .<i 1111. t¡fli• hi fmvml f>t•rti. Iu ~t•rilnt Iu:: t:.., ('O...,n. ,,·ngnulu 11 lmc·¡:,, cl'm¡lll'.>lll wtÍ~icu. Cui11ju:ut diu qut•. 111ul~ra1 Iol. la nuirc•a llll\'111 sic·a cf'u\'l ci I:S t'SI'ultatfu IJIIllll 1111Í•int i.!~~'~" 1u 111. i n lt·n·•~u t· lr uihlil'. '11ui· IIJUII' Ís. t'S tln f d'tlllll I'C'IIf il ul C'tillt'l'\'111: - . lc ui c•.< pn r/n 1111:.< ¡/¡• ¡:n/1/s fll)tll.'i lflll' dc ;:mn' t~lm·.• . . lm/1 BccthUI'I'II. ¡m:Nn'lt ui /l'I/:,,, , \t-tc/11/tllt'fll l'' JH11111 Sllfllt'ltll r/iut/fi/S. I l'nit/rin ¡mdur 111(:,.; d'olm•.,, Enfm111ar-w 111111u c'ifJI'I'U CtllbiÍIIII'i.\ Jll'l' tl Cui11jnu11 1111 l'l'flit' importuni. En d lt•mn l'('lllntf d'UIJIII''I UIHft•i\ IHÍIIII'nl )¡j ha l'('· ¡·ollidc•, opiniulh ui l'l''f)('c'll'. Lt·' IJIIl' ara t¡tu• ,.,; t•,..,t·rit· ul¡.ttiiW l'tllllllllicut-1111' rs t ,,¡t.. mldri11 tmlmr Iu l//t'lli ¡m~­ 1'11111 m¡m•.,¡, >111 ;, Ifil<' /ri lw lw¡:ut 11 Iu llllco..,¡_t • ~e. ,.,111 ,:, pcr u t¡ui. U¡:r•ti rlein c¡rw ('/, nuí,ic:. ~11111 t'l'l'lli' 111111 ;::¡ difíf'il1·1 (!.l:llt'n-. . I ¡mrtir tf¡• B•·t'¡.!. ''lm11 fi·t I'IIIJlflll' 11/h t•ft•lllt'llh t/'t/1/lt 11/tnt /1111/1('1'11. tmmiwt. Iflit' tn·lmllt·ll¡wru ~­ tle CIIIII!'IIÇIII' WIItllltm ¡·o.•u. \í•ldri11 c¡rw In llt•,, 1h·l1111'11 ¡mhlc·. I l'lw im·ltis tl'lllllfiiÏI·Iumt•m . ¡..¡, //IN 1111.1.• 1111 , ·¡,¡ lumriu U\1'11111· l'ull¡ut.> dir ...•... 74 mi. 1111 -~.. tlt• \\ '1/ZZI'I'k. j tfiu lfl/1' IJI'I'¡.! /111 flll'/11 Jllllil i linul :~ l'ti¡wm i 'l'li' 11 ¡mrtir ¡/'1/(¡IIÍ .; 'lm : l t¡llt'"lil 'l"'' nm ,.,., cn¡:.i l'ltdurn•n•. Sin1plt·l11t'11t. e:., (l'l'IIII'S: pommt-lu ni Uiurc· hi lm 1111 ft1t¡.!llll'lll d'ullt·.~ l'lml//11 '· ,., ¡mrlu c/'¡·,r·rillr<· uuí,im. I 1ft/l' 11 fu¡.:ol I fill' 111·¡,,, t'Hftt'/1111 El di.,nu.., dt• Cuinjoau continuu,·a. La loqwu·ital dl·l UlthÍC'. ~l'lll'nll>a i ui mal('iX ll'lllfl' fan·ida cl'aroc-'liiiiCIII,. semp11' '>l'11M' • lurna•. l'I ta porhu a ¡•nn·tar una \ ia d'ull ¡.:ran lll(t•r(·,. El clt•l laht•rilll fllrmal ('ll qui· ,., 111nu lll'lllah11en1 t•lt·n·ad•lr. Com c·n Iol uflit llUC' t·~ rc•ft•n•i\ a lJÍÍt·,IÍIIII'i \'illntladt•.; al '>~'11111<;11. C11illjnt111 t'S IIIUSII11 t•f11~iu i ufl'c·lill:nul\ c·nr;u1 i 1'1111\'ÍIIn'lll. lnwh se¡.:w: lc•r1111' l't't'UI'rl'lll pc·r dc·línit<u·i dc la "l'\'11 ilnaL¡.:t·. J.a t'lllllillllllt'iÚ Jitt'l1tf i f'XH('(¡t dl'J molts llll_l'li. Btlllll'x j111:, 1111 ,.,,, 1·ul¡:ui 1'''/;,, 11 t'¡•,,j¡¡¡ rnoltu. J¡• fc! c·ottt¡m.,¡l.¡l;. I/in-; t¡u1' 1111lw::!i ;wulmt l'u¡Je- rip.ini lï:'dm1111 C:olom¡•r mn/1 111111 r¡11etth1 IJIII' 'Ï//lt•rirwit/11 ,:,,pus dolt'lll . .-lm .\/im : 1111 fu guit<' ll'lltf'·' !flit' ~i lmgrn:., ml· 1-/1· un·t•¡¡t¡lf mw c·o:;u: «Qui 1111 /a 1111 tuth11111 1:~ 1111:., lliuri' dt• fi•rullti Ifil<' 1ul¡:11i. 1/eu.\· /w t·~tut ftuwirumri rh·lu nit/iu dttmlll c·p,,t·.•: ¡wni 1Íitinmnwnt lm c't't/11'11 tul l'tt t¡u!• lm ¡w''llt. ,:, dw: lll'llt'm/í, .;im/tolit/u m¡tll'•/11 t''lfllt'lllu t'li· tn· J¡., d111·., t•wy·, tic l':ur¡t~iJt•t'tt·. Gmulí. '11ldt;u trulmr tlifi·n·11t> llt'll· ¡:rmt¡.tl'.':J. 1/e htN'IIt 1111 • llinuw l'llwnt Bo1111\'f'llltmt• del/111'11 poble. tlr·llíurl,,h, tflll' erre r¡uc t;.;, d'origc•n 1'1111/IÚ: t:., mm/u/. l .u melodiu tl'm¡nt•.;t.'l ¡:nigs ¡:, mult lumÍt'lt. (,)uwt Gwnlí ¡mr/11 tlf' In Íllduutr-lti / ('IIII'S p,,.,.,iú. '111l rl'ltwimmt,, umh Iu llití.,;. cu ¡mpulur. I ;¡,JH'nt (:S t'li ll i ¡wr du11HHil dc· 1111. I Cuinjoan Ito lr nwh rlur..\c1uc•s1n ,:, 11 1111 fli'I'<H't ipa(·i(, 111oh VÍ\ a Jll'l' al ewn po~iltlr. - Pet•drmwm dt• tur. nllti c¡uc t·ut¡m·t~· t·up¡¡ ,:_, f/111'. fimumcnutltm·m. ·' 'lm rlt· t'llU· tw: f l'li 111111 Úe /e., c·o,>l'.' Ifill' lw t'\JII'ritm·wm. IC':J Òpc•r¡•, l'tJ/1/I•m¡mrtillil••. ,:,., íflll' lfl/1' lti hu¡.:i fnt¡.!lllt'lll., th· t'ltriÍCtl'r. .. lm podríem dirl :lliti r¡uc t'li ¡•¡tf (.'!JIII l'll'tclhi ,,,:, diriu •fJI'¡.!Hdiztl». Hi lw f'.• tm 1/uiww molt: 45 MUSICA LlA R !• ..74 ~= !I & • 1: t 46 peni, és dar: túc,;hon·s lws d 'enfronwr·lf' n Ptwi'Íni i a d'ullfY'S r¡11c 1 ·,., volten per ior w·n·u. Cui11j()tm dcuunc·iu umb uqut·slcs pumult•s una ce rta scnsuciò •d'utrupul•, que ~>t•mblu ser pròpia del composiwr d'uvui. Atmpat entre unes roorclt•rmdt·~ fonmd,, que impo:.cu Iu llei d' un llcngumgc ;,oviru difít·il de sinwnitzar urnh lt•, nigi·nril~ cJc dctr rrninatS gèneres: en uqur"t rus, dt• l'òpcru . El mateix cornpo~it or ho ncuhu de precisar. - L'ultn~ dia , dimuu 11111h /,l/losluii'Sky, ell em 1'/l tlir que• lm'iu tmbar w1 re11111 ¡J('r u mw à¡x·m. I deia que cro molt difícil ú·r wm cos.• que durés un11 lwm i mirjtJ. i que tingué~ mmctiu mu"icm. Trenquem ara, dcliniti,•urncnl, una línia de convclbll quusi monocordc per tornur n purltu' nu d!' música sinó del músir. O' unu persono que, u prop dc <·omplir sc~xMiu anys. rnosHa u nu il· lu~ió. em·ers la SC\'ll fcinu , que arriba o sorprendre. Es un tunèn¡j¡· entusiasta de la profc,~iò, i 1nmbé de la seva obra. Po~r pt·rquè, corn em va dir una ultru \ C· gudu: •A mi. les cose.s 111 'luur co.>tut uwr!~, contempla el cnmi fet 11111b 11na especial satisfacció. Uu l'ami dur, que s'inicia (•n 1111 vell acordió, regalat a un cosí, el quul uqu~l menyspreà i l'instmmcnt passà a Ics altn•s deliLO~s mans. Que passa per l'csl>l'ronamcnt dels seus padrí i padrí ua - U\ i, i per la resistència del s¡• u pure, al Riudoms natal. Que passa així mateix pel seu primer •sou» professional: el cafè pagat, prr Ics ''elll udes que oferia a Vilafortuny, ou acudio amb els pagesos dc Ics contrudes; que.. després, t•omcmpla l'aprenentatge dc piano a Heus. amb Fructuós Piquer, i al Conservatori del Liceu. competim amb Francesc Bum1ll per al primer premí de fi de carrera de pi oni~ta~ que arriba a Paris, on s'ha dc guauynr la vida des dc donant classes d'cspllilyolo tocar jazz amb un bateria negre i un nc:ordionista, en 11n local de Les Hallr..s; o actuur al Jamboree de Barcelona o a festes mojors. Al Premio Nacional dc Música, no li atorga cap valor de plaUJfonna d'arri bud ~ ni que sigui provisional. L.:acccpta amb satisfacció. mentre recorda que, a Catalunya. mai no ha estat guardonat. - És el premi a una Lrojcctòria l!I1Ístirtl ; no a una obro. M'h11 refrese<ll h1 me- E T R A T «Sóc una persona que ha lluitat molt... No em sento frustrat» mòria -hi in»iStei.w- perquè croc que he fet molL per ala mú•ica conremporània i per als compo:•iwn. jo1 t .... És absurd dir. com s 'lw diL que me l'haurien d'ha1·er clonal fa deu all)'S. Hi ha molta gent que no el té. aque:.r guardó. L'nny pa.s>at, Pl mn atorgar a Cristóbm Halffter. M'han preguntat si aquest és e/ premi mé.s imponw1t que m'han concedir mni. 'fots els premisl>Ón importams, quan els acon~"l..cixes. A part del suport que repreSCJlten. jo sóc molt progmàtic. En Cuinjoan es igual nba~ que de:,prés del premi. PBIIo del Cuinjoan eompositor. Un premi no e t fa més bon composiror. Cm fi O oblidar que s 'hn de treballtJr i cominuar endavanL Els problemes d'escriure música, aquesr cs/1/r solmnb mi nwteix, els co111Írwo tenim iguulmcnt, Cu in joan ha rebut també el Premi Beinu Solia; Ires vegades, ha aconseguit el Premi Ciutntdc Barcelona; i també el Premi IH('..A~ I , t•l Premi Nacional del Dise, un premi di'K:o¡,rràlic a No1•a York per l'obra Tronm, cnr<'gil>lruda per Radio 2 arnb I'Orquc.>tra de RTVE. ctcètcru. ~ !entre treballu intensament en l'òpera esmentada, va dedicant hores u aquest Centre de Documcnwció, en un mw·c d'escasseial dn rccur"'s que l' ha dc preocupar incvito1ol~·rnem. - Només podrem aconseguir uhjectius importanrs si disposem tl'un lloc propi. És molt possible r¡ue tJquesLlloc sigui m nou . \uditori, o potser n la CuS/1 de h1 CariUll. Aquí. a les dcpe11dèncics de l'edifici on es troba el Mu.scu de Iu Mrísicll, 110 tenim sulu per u poder escoltar ef!rot,rristroments. lkcollirn tol el mwerim que podem. /Jibrcs, gnwacions. partitures i ho posem a di~posició delse..stucliosos. l procurem difondre-ho tot. E:,tem Uuitnnt amb problemes dc tol tipus; espccimmem, els econòmics. Per ni 'Ajuntament, el Ccn/J-e rcpi"P.iX'fltn un gran esforç. Però nq•u•st cefltre es coneix arreu del món. I?e· bem i disuibuïm infonnarió sobre la música contemporimit1 en/mana. Però Cuinjoan és un creador, no un gestor. I a aqucstu dimensió genuïna. a aq uesta vocació manifc.>tuda a través d'un procés ple de dificultats i de giragonse.~, tornem ja finalment. Li pregunto què creu haver «dit» amb la seva música. El compositor fa , una mica, com si la !'OSa no li imponés gaire. ~o dcbudes, en una ultrn ocasió havia dit: NoS/litres no sum necCI>!>lJJÍ; a In societat. mentre hi hagi futbol i tot uüò. Ara. posat a respoudre a la qüestió citada, a aquest •qui•• dc Iu bf.'\'U obru, del conjunt del seu ''ast opus, assenyalu: -No ho sé, què he dit. No m'é.9 possible de saber-ho. En un mornell/ dom1t del procé~> creador, he pogut viure Uf/S molllCIIts que 110 els vendria per res del món. o 1>é si, aquests moments, signifiquen res prr a mgú. Ni sé si responen 11 una autènticn 1'('1/. lligada a la remital 8Ctum. ;h-ui. hi lw /Untes coses barrejades! o sé si els m!Í;ic; d'avui podrem arribar a definir la multiplicitat dc la nOSIJ'a època. MUSI CALI A PRE-C R(TIC A CATALUNYA MÚSICA PROPO SA cornpo~icion s que sÏttUI escrit pt•nSilllt en els més nwnuts: fades, prínceps i oh res personatges dc romf.'s en són el tcu111 central. Els tununts de l'o\pem tenen unn cita cada diumenge. a lc~ 5 dc la tardn. Hem prognunm /..11 Ciocondu , dc PonchieJii, s·b •. 1nu 1 1 e 1u s ~~{~i~~í~R.~::a;:·\"~:~!~: • t • M ar rec or da ts El compositor finès Jan Sibelius serà protagonis ta destacat de la progromac ió de Catalunya Ràdio d'aque st mes, amb motiu deia comme moració del 125 aniversari del seu naixement . L cnregistnuln ui Cran 'lèntre del Lic·cu, amb tvlontscrrul Caballé (ló- 12); La Unmline dr Puccini. amb Ics \ 'CII!> dc Kiri 'li• Kanawa i Plàcido Domingo (2:}- 12); Fidt•lio, 111111J ll ildehurd Bchrens i Peter llufmunn (30-12); Dit' Prau nluw Sclwucn, dc Hichard Slrouss, dirigida per Kurl Biihm, i nmb Birgil Nilsoun i \Vnher Bcrry. Copel'(•ta té un lloc especi>d Iu nit de cap d'any. Després dc lel, dot7.e rampnnudes i dc menjttr eb raÏm¡, podrem csvoltor La Br- I/e H élèm\ d'OffcniJJlcll. Els intèrprets mél> prestigioM>l> disposen p e r CONXA TRALLERO a programació de Catalunya Músiru d'aquest nw..s es caractcri!za, d'una banda. pels espais drdicats a commemorar diH·rsos aniversuris i ccnrt~ n aris dc co111positors; i. d'altra banda. pt>r aquest caire lí.•stiu que imprimeix el ..'ladal. Així. del ;j al 7 dc desemhr!', recordarem el naixcnwnt dc Sibelius, ara fa 125 auys. El21 de desembre dc 1890 moria a Copcnhagucn Nicis Cndcs; just ('Cm anys després., l'esp11i octurn ha progmrnat la seva Primem Simfonia. Celebrem també el n·mcnari del naixement dc Marlinu, amb l'emissió (el dia 8-1 2) dc l'òpera El Miracle dc /1/aria . Amb l'opereta Ctmdidc, volem retre un homenatge al reccuunent desnparq,rut Leonan:l Bcrnstcin. Encetem l'any 1991 amb el compositor que, sens dub1c, marCJ.Inl ri panomma musical dc LOI l'any arreu del món: Mo-mrt, de qui es corn- amb Montserrat Cuballé i memora el bicentenrui dr la mort i que serà amb nosaltres cada dia, dc di ll un~ 11 divendres, clins l'espai Crans Temes (20.00 hores). · Músi,·a dc Nadal• és el nom dels espais monogràfics que ens acompanyaran des del diu 24 lins al 28. 1l1mlW podrem gu udir de dues obres cabdals del repcnori dc música suera, que sóu impre;,c:indibles en aq uestes dates: el All'ssies de lliindel (22-12, a les lO del ,·espre), en unn versió del Cor Montcvcrdi i dels English Baroq ue Soloists. dirigits per John Elliot Curdiner; l'Oratori de Nadal. de Bach. el podrem esrohar la vigaia de udal. a la 1 dr la nit, interpretat pel Cor dc Iu Hàdio dc Lcip·r.ig i la Staatskupclle de Drcsdcn, soto la direcció de Peter Schreier. Els nens són els protagonistes dels monogràfics dc la prirncru setmana dc gener. •Escenes d'infants» recull algunes de Ics d'un espai diari per a fer-nos arri har les scves versious i mostra r-nos Ics ha hi li tats tècniques i c~prcssi,·cs que els hau frt destacar en l'àmbit musicul. Algun~ d'ells són: Luciano PavaroHi (del 3 al 5), Alícia de Larrochu (del 10 al 14) i, sobretot, Pau Cusols. a qui podrem admirur 1ocn111 tol sol, umb orquc.'>lrn i fomumt part dc gmps dc cambra (del 17 ui 19 dc desemhn•). Un altre imèrprct molt estimnt pel públic és Jeun-Pierrc Rampa!. El podrem escoltur gràcies a un enregistrament fet per Catalunyn Música. t>l pa~sat mes d'agost, al Fcsti,·al Internacional dc ~ lúsica de 'lòrroella dc i\lontgrí; intcrprcw obres de Bach, Mozurt, Poulcnc, Schubert i Bartók acompanyat al pi uno per Da niel Roí. (Els ostres Concerts, dia 12 dc d<·;,cmhrc). •Escenes MusiciaJs dc la Cutalunyo Antiga• és el títol genèric Jcl concert produït i enregistrat per Cataltmyu ~ l úsica el din 17 d'octubre d'en¡,•ua11y, el qual compti1amb la porticipació de la Capella de Música de Sanin Maria del Mur dc Barcelona. S'emetrà el 6 de desembn' u Ics 22 hores. La Miss11 ('11 si menor, de Bach ens urribn dc la mà dc la Coral Càrmina, de la Cnmerutu Bach de Barcelona i d'un gmp d'cxccJ.Ients solistes vocals, en un enrcgistrameut fet al Fest.i val lmcrnacional dc Música Vilu dc Uivia (20 dc drsembre.. a Ics 22 hores). Xavier Torra ((·ont:ratenor), Mireia Hcrnandez (cluvicèmbul ), Claro llcrnandez (viola dc gamba) i Viçens Maiol ~laüt) interpreten obres dc \'allès. Olivellas, ubias, La Torra, Mud~trru i 1-lidalgo, t'litre ultres, en uno producció de Catalunya Músicu (13 dc desembre. a les 12 hores). MUSI C ALIA PRE-C R(TICA Música a l'entorn de la revolució russa Robert Gerh ard a lber cam era pe r CARLES LOBO pe r CARLES LOBO ut' pn.•oeruur un pmgmdc rom·c•rl:, amb unn pa· noriu~ 1 iru de Iu músir~ llurinoanwncHna, JoS('p Pons ens '>llrpn'-n nm amb Iu nom producció, cvidrmnwur ronu·us111dn de l'ruuerior i amb molt¡, punL' d'imerè... u la lcrnponula dt.' I'On¡ue.... tnt dt• Carnbrn dl'i Tratrc I Jiurc. A partir dc• In Hcvolurió de 1917, n HtÍs· siu e:-, ,.u cn1nu· t'li un dels 1x·riodes mPs con· Oirriu~. urtius i que rn~ pugines ha ~u;,ci­ hrt 11ls hislOriadun.. Una i•poca dc la qual unt o:.~Íb!Ímn l final i d'uno manera basrunt c-;pecwcular. St' IL~ dubte. Pl•rò tomem arn uls dic:. de Sralin. cgons t·n~ r.\plira ci morei~ J oS~:p Pons, en aquella rpoca es va c·onwtrc l'error ren·iblc de no deixar dc-envolupar lliuremenr una sèric dc compo:.itor.. Uns uutors que, de no ser prl desaprovumrnt dc I'Assoc·inció Russa dl' Músics Prolctan, amb lr:. M'''l'S cen<;urcs. haurien e;,uu hen se.gur nom, il·luminut:o al co:ouu drls Slro;.wkoviLX , Prokofiev, Srrnvinsky, <·Lr. La censuro arriba,·a u límits com el d'r,drnrrc ar¡uc LS nom:. del~ diccionari'> i encidopèdit's. prohibir que se'n programr,;sin lt•s obres als roncem, o cuviar aqueUs conrposiwrs a rm-e:.tigar la n1li,ica popuk~ dr di,·cn.os poble:. de la ::-Jil~ria. Aquc...ra r:. uno pan de l'interès del programa que pre· c:cnm el desembrt' l'Orquestra de Cambm dr11ê.•atrc Uilll'e; perquè, al coqat dels nollb dels compositors •no oliciab•. imerprcum\ obrcs d'auLOrs qnr \'all arribar a pacw amb les direcuius del rè~rim. com&. Prokolic\. dc qui oferirà ri Quintet, op. .3:2. o d'aqudlo que vnn voler i saber mru1lcnir-se al m11rg~ de tol el rebombori. com tnlvinsky. de qur scnúrem una obra. precisaml'm dc la ~va èpocu russa. Es tracta d'un recull de ClwnSOtb plaisantcs que. som el tíwl de Pribaoutki, rreballa el material qu<' prové del folklore rus. Datada cl1917, aquesta seria una última ullada a Iu seva pàtria natal, dc la qual s'havia de separar. Un alcre compo:oiwr, aqu~t més dC!>Conegut. que no va patir la persecució i Ct!nsura. i de qui s'oferiran els Fragments per a ncmct op.2, &. AJicxander ZivoLO\'. ..\ra centrem la nostnl menció en Nico· lru. RQ'llaverz. Aquest compositor seru ¡>resem ab concen.~ runb la seva obra Nocwm. D .I...• .. _... ~­ <'~pré 11111 Alli> més curiós i dcswt·ttblt'., d'aquest uuror~ uquí, &, el fer cpw. sense ha, er concgur Arnold Srhonbrrg, parúm dc l'hmmoniu .. mísLira• de Scriabiu i gràcies n una fortn dCJsi dt• •m.u• caràcll'r uutodidart(', Hoslavctz arribà:. compondre ,cguim un sistema :ocriul moh paral·lcl ni dodecmònic de I'Escoln dc Vit• na. DllTliDt molts illl)'S. Rosla,·erz gaudí cl'unu h~dll ccll'l>rital a Rírs.-.in. Era. 111111 h":'~ autoritat musical, i fins i tot cxercm In crrtrra i la direcció de revi~Lc~ especialitz11des. Dc mica en mica, Roslawu s'anà t• nfron111,11 uls ideals dd;, qui govcmm·cn i, així fou com la se"a ohru no es pogrrr dcserwolupar. [.:altre cornpt~ÏLOI' (dïguab desúns) qrrt· es podr~ sentir Cir uqu<'St.s cont·cn:. és basumt més conegut que Ho:.la,·clz. f'ohrt'toL prrtlrr(• Ics *' •., obres pogucrcn ser inu.•rpremdcs u l'oest d'Europa, és ¡\1{·.\!Ulder ~lo;,olo\·. Drixeblc dr Clière, ~lyaskowsky i Prokofirv, Alexamlrr Mosolov ,·isqué molL Lcmp, a Mo.,rou, on imerpretà lc, H'VCS ohres i féu conccm al piano. De cop, l'aruor dc la Fundició d'acer també ha¡,11.1é dc mn,·iar el seu e,Lil musical per prescripcions pulíúques. Dcrno,rrà un ¡,;nur imerès per a la música popular d'altn·~ pobles, i fuu així com aquest tipul> de melodies !Ulà renyint la ~\a música t·om. pt'r e\ernple, el &gorr com·en per piano i Orquc:ilro. De Mosolov, se mirem els 4 anuncis de di11ri. op. 21 i les 3 cançons per infams. op. 18 !Ullbdur. escrrrr;, el matcÍ.\ an~: 1926. Aquest b.. clones. t'lnníltiple inwrès que de fK'na la St'gona producció de I'Orques1!8 dc Cambra del Tcar.re Lliure. Com <'Ib diu el direcror, Jo;,cp Pon~: •No solnnwm en, plau oferir olm:, d'auton, ccn>III'!JI!> r¡uc són de primera fíla. sinó que també c:rt:iem que ¡..., interc•,.,wu aque.>lll panoràmicu ,,¡~­ I;J des de difrrCIIL> punt. de visw. wnt pels romposiwrs ·ofitial:.· com JX'r u/eres •Ilo oficials•. de la m!Í ica d'una i:poc~ molt im(JOI11ll!l de Iu hi.;tòria rcrl'lll de Rtis.~i11». Temporada ~lú,,ra Ar<uko Kudo. Teatre Utur<'. lllt~a.o-!>Oprarw Orqu~Slru dc C:ambrn del T~atrc Uiur{·. Jo~p Pons, director. •A l'entorn de Iu Revolurió llu·~·. Obreo de Ro,l:wru, ~lo>OIO\ , l•rokolie,, ~tra· vinsky i ZiwJIOJV. Dríous 13 i 20 " Ics 21 h. Diurnt'nge 16 i 23 a les 22 h.de..ernhre 1990. oht•rt Cerhnrd scrú prcsNrt en nqucsta temporuda d'lbcrciuncra. i els encal'rt'gats dïnu•rprt'· rnr el seu Conn:n per 11 pimro i orquestro de rordes scrun els tambr catalun~ Albert Cirnénez Atenelle i .\nloni R Ho;,-~larbà. !Jorquesrru és la qut• Hos-~ l arhit di.rigc•ix pennam•nrrn ent: la Nedcrland Kmnnwmrkt'Swr. Ara. \'Oldríem prescnwr ací l'obro que ocntirem d'aquest compositor fl!IS('Ut a Valls (Alt Camp) el 25 de setembre de 1896. ~ lulrnu l'op~ició familiar. Roben Cerhard htll~~tà per chlic:ar la seva vida a In ""~'si­ cu. A 8 any:. ja es va perdre pels carrers de la sc\'ll "ilu flt'I'SChll.lint un manubri ÍLÍucranr; i, a 19 anys.~ n'anà a Alernunya, prr iniciar-hi la carrern urústica. Després de donar moltc... ,·oltr,, Hobcn Cerhard acahir e;,:,emun dci.,ebale dAnrold Schonber¿. In influència del qual serú prest•nt a la seva obra. Justament., el Cuncert per 11 piano i orquestro dt' cordes que podrem senrir aquest mes dc desembre al Palau de la M1:rsica Catalana dat.a d'uns anys en què el composiwr dr Valls es replantejà la tècnica serial. apresa dc Schonberg. La dècudu dels anys 50 marca en l'ohm dc Ccrhard una pausa reflexiva, durant la qual fa mur umilisi rell'Ospcctiva dc lt·~ ~­ ves obres ruHeriors, estudio les noves lendencit·s serials que V!Ul apareixem a Europa i enriqueix la seva personalitat runb la lt'ctunr d'autors d'irrnhits extronru.>icab. unu lecrura que l'crrfomeix en els carnps dr· la fi losofia i la liu·rnwra. Eb resuhat:o d'aquc.~w~ inLCO-imcotigacions i d'aqt~cslcs anàlisi• t's traduei.\cn en obres com el Ca¡Jrici prr li Dauw, 'flr·s impmmpws p<·r JJ piano. el principi del QuarIN per cordll n.O I i el Concen per a piano i orquestra dl' l'uny 195 1. Aqursta obra es nl estrenar, el mateix any de ser compo~t.a, a Aldeburg. Norman del Mur en dirigí l'orqucsrnr i al pinno s'hi ub.>t'gué Noel Mewton-\Vood. desembre 22 h. LA ~IUSICA CATALANA PALAU All;rn Ciméni'Z Atenelle, piano, Nederland Knm1)1uml'n"C.. Ió DE nwrurlccsrer, Allloni Hos- \lurhò, director. MUS ICAL IA PRE - CRrT ICA ~- ie Walkü re, la segona jornada de la •Ter.rulogia• serà l'únic 1Ítol wa¡;neriu que oferirà aquesta 1cmporuda el Tentrc del Liceu. Una prcl.ència solitària que, amb tola seguretat, els wagnerians recalci1rants trobaran escassa, i que farà enyorar a algun~ aquells anys, no tan llunys, en què el reprrwri dedicat al composito r alemany ocupava uno parccl·lu concreta i individualitzada -corn un rni nicide- de la pro¡:;nunació liceÍMica. Com és sabut, Richard Wagner concebé la seva saga al voltanl dels Nibelungs bo i seguint un procés dc creació inversa a l'ordre argument al. Així, ui principi només tenia present compondre •La mort dc Sieg D Johanna M eir serà Brunhilde DIE -WALKURE fried .. , que després es convertiria en El copdels déus. A partir d'aquí, es dCl>cabeUu un procés de d1•scnvolupament argumental cap els orígens, del qual sor¡,rircn succC<-sivameru Sicgfricd, Die \f'alküre i, linalmcnt, el prblcgDas Rheingolú. Tot això s'esdevenia quan el compositor ja havia il·luminat Lohe%TTin, en plena maduresa doncs del músic, cosa que en tot cas no Li impedia d'actuar amb la M'Va incsgouilile vehemència, amb el seu eixnlabru.mcnt incontinent i inesgotab le, traduït en les S<'VfS pròpir.s parnulcs: •Hw. de comprendre que no lm estat h1 pum rr·flcxió .~inó el rmnpe/1, allò que m ')w inspirot el nou pla•. Així justificava, al seu gran umic Franz Liszt, aqucs1 pas que anava des d'escriure una sola obra a construir el gr'dJI monwncnt que és la •Wtmnlo~;ia... Signilicutivamcnt. l'ordn> d'e&trl'na de lc::. quatre obres es corre~opon amb l'ordre nmural d(' rargumt'lll. Dw. lleingold (1869). Die lflnlkiire (1870), Siegfricd (1876) i El cap,·esprr: dels déus (1876). Die \llalkiire però, fou acabada dc compondre el 1856. S'ha dit que aquesta és la mr.s lírica de les quatre obres cirndes. En ella es manifesta amb extraordinària potènriu el cabal d'iru.pirnc ió WUo"lleriana. També és, molt probablement, la més humaua, en un sentit couvcncionul de l'expressió. La ungèdi11 dels quutre pcrsona¡ges centrals (Wo!tun i Bruuhildc, i Siegrnund i Sicglindc) mO>Lra amb meridiana claredat un joc de tensions, rn Ics quals els comporlurncms divins es coufonen an1b els ~·espiY' l'un ic <<Wagner)) de ia tem po rad a pe r J.c.c. humans, i en els quals els grans couccples morals es destil·len implacoblemenl d' uns lllJ:,•uments complexos. Les parnules d<· Wagner il-lustren força bé aque.Mcontext bàsic: la mi.'iSiÓ del poeta dro.màtic d 'nvui és purificar i infondre conLÍIJgut espirituflf als imeressos materials del nostre temps, 1'/lCI.I/l/Jit-los des del punt dc visia mom/, incumbei,, al •poctll• i composito r d'òpem evocar 10 111 la Silgroda poc~~Ífl de fp•.; llegendes i històries del passat amb el seu nmlei.Y tiroma•. No es 1racta ara d'insis1ir sobre aquest impressionant monumn1 que és la :rctralogia•, un lema que ha omplen milcn. d'eswdis. Dill \Va.lkiirc: és, en el conjunt, probablement el úwl més individualilZUL, el que més sc sosté per si sol, al marge dc la relarió argumental amb els altres tres. L'argument parteix de la trobada, al primer acte, dc Sit¡:lfricd i Sicglinde, dos germans bessons que no es coneixen, i d(• l"wnor incestuós dels quals ha dc nèi.~c.r I"heroi Sic¡,-rfried, que recuperarà l'or del Hhin - tercera .s; . ri_c¡:.l\ jornadu- , roba1 per \\'o nan a Ia pnmt• ~~ ' i lliunu uJs gegunts Fasoh i Fafncr. Els amors dc ::iit•glinde i Sicgfricd per una bunda. i Iu relar ió de \'\'ouun anlh In sevu li llu Brunhilde, Iu més gran de les nou valquíries - i la més t'Stirnadu -, ccntn'n un tromal urgumentnl, d os pd rebuig defini1iu de Brunhildt• -unu cxtrnonl inúria heroïnn "1lè"acriana- per part d1•l part\ per no haver fucili1a1 la mort dc Siegfried; una mori que. n la li. vn fer po01>ible el mratcix Wot•an. Brunhildt• quedaria enmig d'un crrclt• de foc, d\·1 quull'ullibcrnr[a Sigfried u Iu st·· gtien1 jornadu, tol l.r('ut·an1 l"ennuatam cnl. Lu vrrsió qur s"ofcn:i:. ara ull ,ireu conté, d'antuvi. lt•s garanti t:~ erun l'l'jlllrtinwn1 d' unuhíssim niwl.l: el;, noms dt·ln soprunn Johuunu Mcier, de lo nwzzo Brigittc Fussbaend(•r, de Iu harcelouina l\lorlll>Crrn t Cuball~, dels baixos l\llaui Salminrn i Simun Estt'S i del tenor Hobcrt Schu nk, així t'om de lo me:r.zo-;,oprano ingoeslam l\lttTju Lipovsek (que ckhufll ul l ,iceu) conformen un quadre que potser no nccessitn cap ullru ponderació. Joham1u l\lc·irr - Brunhilde és recordada pels afc<·<·ionats liceistes per la scvu memomblc ,·crsió dc L'holmrdès erram , junt n Simon Estes, l' úhi mu veguda qm· aquest titol s'ha vien al Liceu. 'là mbr ~ laui Salminrn -Huudi ng- i Simon Estes -Wouan - són dos t·auwnls importun ússim~, ben conegut¡, u casa ll0>1rn. Muntserrn1 Caballé serà la Sicglindc, coso qw• li constitueix uua nova i arriscada aventura wagucriana; i Briggiw· Fnssbuendcr i l\lnrja Lipovsek (In primcrn, una habitual u In vidu musical liederi&UI i concertística barcelonina) s'ahcmarn.n en el personatgt' dc Frickn. La direcció orques1ml serà u <"Unt del titular dc l"ort1ucstra lin·istica, Uwc Mu ud, un rmísic esprcialm enl uple per al repertori grm1ànic, per al qual semprt hu mo¡,trm una predisposició espt•cinJ. u• producció escénica prové del Tt'ulro de Iu Zar-.wlu, on fou prescntadu l'òpcm el mrs dc maig dcl 1986. El seu uulor. Hugo de Anu, dignr rt'spectc a la seva propo¡,1u.: .\I¡Jig intentur r·rear rmwóntlJ II("/11, d'ort 110 es poguessm escapar el~ personmges. A tmvés dels mimJJs s'c51.rtllen COil tro llur 11/tm jo. i el cercle wmbé els tancn, r·om n símbol dc /"or, el poder. In ''enjmrçu i la mort dels creadot'$• . Hom podria parlar, d' una forma no gcus exacta, d'una c:.thica dur11, an1b rernini&·ències drl món gulnc1ic ciucmatogràfic - potser no •~XIl Ctarn c nl manifi'Stes- i d'un e:.pni fins a un cert puu1 angoixant. J.C.C. Cran Tcatrl' del Licru. lkprcsent arions dirs 6, 9, 11 , 14 i 17 dr desemLre , <..' ..... 'i-} 74 49 577 MUSIC ALIA B Ullll, fo UllS 1\ll)'h, vnig t'lli fC\ isllir Aun l.n¡,'lutu, em vaig adonar t¡lll' 110 hi lm n:s u 'eu re enUt' l'cxprel>Sivilat que pol tenir unu i11tèrpn•1 umb l'cloqiiència dc la mlllrixu¡wNHill font dr l'c•bccnn. La bnllnrina Sllmg<)i>SIU)Il, nrn·lndu fu anys u Suècia. va fer g~tlu tl' uun t'XIrrmn 1imirlcsu, i no hi hagut: tnuru•rn <(Ut' nrlirtrlrs, corn a rcsposln n les uu·ws prr¡,'lutlrs, frosrs de mí~ dc cinc pur·nulrs. Duvunl d'nq ursl fel, huig dc confessar que te11iu 11 11 cert lrmor u fer uqucsw cntrevisiU. I nwnlr'(• m'!•spPmvn, en uuu dc les dt•pcndèrwit•s dt•l'lèntro del Liceu, que ella dont::, pt•r ncnl!lldu l'cnlrcvislu que havia rmwt·dit u w t.s ruutpunys de professió -cosa r¡tll' ngn·ujuvu lumt•vn posició, prrquè molt li- podriu huvcr ncnbat Ics paraules--, mïn\'entuvu rnt• tllnlnwllt trifulgues perquè. si mé:, 110 , l'c11trcvisln 110 rr~ultrs un qüestiona ri ple de monosa·lubs. La 1>0rpn.-su fou rnnjLtscula quan el meu puprr d 't•utrr,·i~rndora es t·u m·ià pel d'entrt·vistudu. i\nn Lagunn cm bombardejà amb pn·gumrs sohre els grups dc dansa d\u¡ uí, t'M'u;,tuii-St' qu<· no havia tin::,rut l'oportunitul dr c·ourixcr-los, però que en tl• uin molt bones referències i que li agradurin np••nfitar l'oc:usió d'cslur u Barcelona ¡w r vc· u•·e nlgun u~sn ig o algun vídeo dels l'l'Spcctiu~ trciJulls. Lu seva curiositat també s'csteniu cnvc•t'l! els grups dc teatre cacàluus; i si clHuoms dc Metros o Mudances li eren fun1i liurs. inmpoc no li resultaven estranys ris dt• Comcdinnts o Dugoll-Dagom. Ocs¡m:s dc do nar-li una sèric dc referències d'uqucsts i d'alu"Vs grups. vaig as~umir, n1&i rclu.,aJu, el paper d'entrevistadora i vuig anur •al gra•. l:S 11 dir. a parlar dt• Cisd/r amb una d<· lc:. seves millors intèrprt·ts. P.- Dr;,pré;, dl• vuit nnys de represcntucio~ ¿no c~tàs cansada de ser Ciselle~ t. D'on treus cb recur.:.os per no caure en una interpretació monòtona( H.- No, no n'estic pas cansada. Això s (>~devé wmbé 11mb els nliiCs ballets. I. per no Cllllre cu ww imcrpret11ció unifonnc, tinc 111111 fómwlc1; cm dic: "11queslll és la primer¡¡ i I'IÍ/tinw 1·rgndn que rt•presemo aquest IJIIIIC't, i l'única oca.sió per tl donar el cem per CCIII Cll /11 rCpreSt'IIUICiÓ». Si partl•ixcs d 'nc¡ucstJJ bnse, cs l'rínica mancrll de 11111111enir viu el personatge. És clar; hi lw dics que estàs rnn.~ada i tens problemes, però lws dc fer l'es forç per li renovnrte cOIISitltllmcnt. A més 11 més, sempre hi trobes coses a extreure; perquè els personatges. 18111 si són princip11ls com secundaris, tenen molts matisos; 1·e a ser una mica com allò que pnSSII a In vida: si nosaltres A L L E MUSICA LlA T B 578 L L E T com una dc lc~ millors companyies de dunsu. ;.Quina part dc In sl'vu vàlua c-orrespon als ballarin~ o u b coreografies? B.- Crcc que t'.> deu molt 11 In direcció an.í..,tictl i tl le, c·orrogndie.~ de Mats Ek, on treiJulln i C \fJO.~u n<,;,wuptes :.oein/s i on llwtbé troctll t'ls sentimell/;., com rn Ciselle i lt·s tl'l11cions cfltrc pctloom•s. Aixa és t'I que illtct'CSSIJ fi Mms; i pi'r nqcw.:.t motiu busCI/ Ull S bullorin~ que li ofc.·tY'Í,\Íil aqut•stes possihilitnt.> dc trvb11ll. Perquè. ell dóm1 mnlt nis balla riu;,; pl!rà 1u111bé li ngmcln n·brc de purt d'ells. Q 50 A la Giselle que capi à el Liceu per MONTSE G!' OTZET matcLYOS nO anéssim apt'C/11'111, 110 CI'O(u('ÍonnrÍem. seria el mlllei.r. Nlllurnlmew, es p811eix de la ba.se del personatge; però. cmu a tal, també s'hi pot reuccionur difNcnt. P.- En aqucstt>s reaccions, d con·ògruf Mats Ek. t'hi posa uns límilb? R.- Sí. és clar. Perquè hi lw ri perill de sobrepassar Iu rotlla. uwt per umt ballda com per l'altrtt. Per ai.\ à, i nwlgrot q11c fa tant:. anfS que reprc-ento aqu(•:.t htlllt•t, continuem as::ajam-lo. I cadn din hi lw correcciolb a fer. Aque:,w és l'única 11mnero que una obra ('-> pugui mante11ir frt·scn i l'it.al. P.- Quan ~l ais va corcografiar per 11 ru Ciselle ... R.- No. Cisl'llr no vn .~er crt·ut per 11 mi. sinó amb mi. P.- Bé, quan va ser creat amb tu , ;,quina aportació personal hi vas poder fer? R.- Mats et dóuu molta llibertut; ell t 'e.Yplica què vol del personatge, i et dúnu independència perquè Iu hi aportis In tevn p811. /llavors l'a apwumt, sdrccionnnt el.> fragments que més li agmden. Hnig dc dir que Mats és molt flexible. P.- A part dc tu. aquesta ven.ió dr Ciselle només la interpreta una altra ballarina de la companyia: la italiana Pompea Santoro. ¿,Dc quina manera la vas ajudar, en Iu compreusió del personatge?. Davant d'aquesta pf'Ct,ounta A.I1a U!b'UIIU dernosu-à igual refús a contestar, com el que c.~1crioriw.à a la roda dc premsa, uns dics abans. H.- Preferiria que aquesl11 pregunw la fessis 11 ella ... Dc totes maJJeres, s118 dc tetiÍr en compte que Pompea no s 'cnfromava u rm personatge totahnent desconegut. perquè duram tols els anys que jo l'he represrtWJL. ri/a ha participat en pnpers secm1da1·is i això li ha pcrmè:> de podu obsrn·ar dc prop el personatge. En resum. clhr 110 l 'li \'Oier que li ensenyés gaire els matiso.., dc Ciselle, pPr la qual cosa em ~·nig limit.ar 11 enSt'n)'llr-li els passos. P.- T'hauria agradat ballar el Ci~cllc dàssic, nmb tutús i sabatilles de puuw? B.- Doncs, no ho sé; potser sí. És qtw lll<l jn no ballo amb les pu11tes: i, 1/avotli, és millor no pensar-ho; però lururiu esUrf intcres.slrnt, perquè, ai.Yí ho crec. el context del ballet romàntic es pot molt ben apropttr als valors passionals i social dels nosu-es dies. ('d'agradaria dir c¡ue In gent lw mal interpretat això, més d 'un cop. dient que el clàssic no m 'a.:,"TTldnva, que només és tècniCIJ, etc ... I no és això; perquè el clàssic m 'cncanw quan està fet amb el cor; i avui poquíssimes vegudt~.9 s'intetpreta amb el c01; pNquà els bcúlnrins est11n pendents de l11 tècIIÍNI, 11 la qual afegeixen algun matis de teatmlitai. pera res més. Ara bé, quan veus un IJIIIIarí o um1 compnnyia que balla el clà.s¡,ic amb 101el cor i totes les entrdflyes. doncs. rs cllll; t'hi mors: et quedes estupefacta ... I d'nquc:.w manero balla enc.arn. malgrot que ja és una mica grnn. Marcia Harde o Iu Mukamva. Aquestes ducs persones ho han ft'l: han ballat el chis.>ic amb el cor! I croc que la gem jon· d'aro wmbé podrien interprewr amb aquesw intensitat; però e..swn 11111~sn pendcms de la tècnica. Certament que em fa molw pena. i també ràbiu. perquè c:.tem perdem les bones obres ditssit¡u('.t; i. soiJretot, perquè, als joves. els avorrc}ÍX anar 11 veure ballet. 1, quan hi van, no Hr·¡ poden prendre seriosam ent, perquè no els és domlltmtb h1 intensitat que requcreiXC II lc.? obres clnssiques. Ara, fllmhé et dic ufia cosa: amb el ballet modem també passn ui:rò 111111eL~; perquè ho volen fer tan modem, tan contemporani, UlJJ abstracte, que no l'Ol dir res i no hi lm qui ho entcflgui; cir vegades una parel blanca ec diu més coses. Em fa ràbia que no es parteí,ú de la bn:.c del sentiment. P.- El Ballet Cullberg està considerat P.- Deixant del cosim la purt visceral dc les )Jl'11:iOnc• i Ics torc·ogndírs, quina disciplino practiqueu u Iu compunyiu? H.- La clnsse que ptl!/11'111 11 diari és de tècnicu chissica; però /11 gmn majori1t dc IIOSlÚirPs hem fet dliiiSll moc/ema. i uns han fet més modem que clnssic. De 1'rg11des. qu¡¡n limba l//IllOt/ pmfr,MJr COiltrliCflll per domtr-tiOb clà'i>ic, t'S qurd11 rstronym de I'C'IJre uns bnlltlrins wn fon..~ i n:si~tems n l'cscemlri, i tan di~teso.9 a Ics da.5i>é!:>. Però, i fem rt4'erència al que hem parlat aba11s, el que piiSIHl é!> c¡ur 110 rstem obsc.<òSiortuL9per la tècnitll, ni ens int('l{'iiSII fer vuit «pirouetlCS». ni pujnr Iu ('lltntl per dt1rn:re l'ore/Iu, COSII (fill', per drsgNit'ÍII, 1'$/r/ J'IISS/111 / 11 (a mujuria dc compnnyh•.s drlmóu. P.- Amb <ruiun pc·riodicirat c·ontracta nous profcsso11:i Iu rornpnnyiu? lt - No hi hn Clip numu11ivu; nm, per e.rrmplc; hem tingut dunw/ 1111 mes Cwm en Roche, i eus lw ogtvdm molt, petquè h u11a professam cxlrnordimirin. Ai.xò em dónu peu o comentar-li qu r, anys c m 'CN', Carmrn Hoche volia treballar u Barcelonu i gchtionà Iu sevn oferta amb l'lnstitul del 'lèatre, però que, Iu burocràcia, m és d'una erwcíu i el desinterès d'al~,runs dels responsables, no feren possible que Barcelona acollís una dc les millors i més imernocionals mcstresst'<> de clàssic. P.- Els ballarins del Cullbcrg, un dia interpreteu un pnptr principal i l'altre un dc srcundari. Es pol cnlcndre, nixò, corn unu previsió u r.ossihlrs AIIJCS d'arrogància? H.- No, mim: tots nosaltn·s rntrem a la COIII¡JHnyiu tt.mh un contrncte dc so/istrs; mxò vol dir r¡ue tothom lta d'csuu· prcpumt per ter piJpers principal.~ i alu·cs de secundaris. Penso que nqucstn normati1·a és molt bmw perquè. d 'trqucsta manct11, tothom té In possibilitat do fer coses d 'cllllcrgaduro i twnb6 d 'nprrndro dels ulm·s cornpunys; a més 11 més, és positiu perquè, si més 110, CIIII'C 110511/trt'S 110 eS CIY.'ell CIWL'gCS retorçades; enCl/Ill que. com a huma11s que som, tlllllbé hi lw 11lgum1 que 11/t.ro enveja .... però, són enveges 5lJIIes. P.- Com compaè;im-, l'I tl'll 11'\•hnll dt• ballarina amb l'I de M"r mare d' un nt•u d'un any i mig? R.- Es difícil; pt•n), a lt>, gin.·~• .,¡·mprc t'e amb nosFJlm.-.... 1iwt pr/ st•u p11n>, ,\lats Ek. com per 11 mi. en.., n,•.,ulto molt CO.>IÓS. eC()IJÒmiCII/liCll/ pur/11111. P.·n¡w\ 11 més a uu:.S de p11gar d pa;..,utge i l't•.,tlldo als hotels del neu, 111'111 dc contmrltlr 111111 «bubysÍiter» perquè cu tiugui Cltm ; p1'IXJ, mrntrc puf:,'ltem, lw {¡uv·¡u; i r¡wu1 110 IJIIgui se1: m awmré tle lwllar; 110 l'ltll clt·ixnr ef f/ Cfl 1J Cll$a i 11/lllr-nw'n eh• gim, 1101111:.~ per 11 la m e l't l SIIIÍsfii CCiÚI }('I'SII/I/1 (; IJ<'IY(III\ , per a fer això, 110 nd {¡¡ ¡>1'1111 dt • II'IIÍr fil'-. P.- Hu canviat lo tcvu 'iclu, dc~ <)lli' els mare? H.- Sí, é;, clar. I ci ttdw/1 t•;, ¡·omwtcix en una cosn secundfiriu. Ptl'.'illll no i•t'r tan importufll com Ito Nll ubmh; 1'/U'IIrtt que. a mi, no és que 111'agrudi lmllnr, ;,Ïtu) que m'és tm11 necessitat 1·iwl. H.- Què t'agradaria fer, quan deixi., dr ballar? H.- Penso que per 11 COI'!'Of:,'TIIfillr o per a ensenyar 110 s 'lw dc tenir t•ocnció, binó /11 necessitat dc fer-ho. Fer dc rrpr·tidoro d'ussaig és di1·crtit ... No ho Sl:! A ut i, m'ugmrla molt el teatre: é., 111111 co;,n que 111 'ngrt~dnrin de provw: Per 11ixò 1 '111' ptl'gUII/al pr·r h·.~ companyies de teatre d 'aquí. P.- Ai.xò ens porta dc no u ol c:ontt'll· çament dc 1\ •ntrevista, i ltllnbé u co t lll~ nlar la silnuciú de la c.l<ut~u. llUll a Cutalunyu <·om a Suècia. H.- A Suècia pusstl una micu COlli aquí: els polítics no s'adont•n que, ujuduatnos a nosaltres, s·tljudurieu ell.s 11111/cixos. El Ballet Ctúlberg existcLr ja (¡1 1•im-i-cim· IU I) 'S, i som la companyia ;,ucca que fa méi> éro" per l'catranger, passejam-hi el nom cic uècia. I. en CJlm•i. el go1·em no ens l'Ol reconèixer com una complluyia nnciorml. El Cullberg pc11any a um1 orgunitu~ció que c.s diu, Teatre acional Suec, que 11glutina companyies de teatre, musiculs, infrmtils, etc.. on nosaltres som els !Ínies que wnim el Cll.ràctcr més autònom; però, uwlgmt 101 això, necessitem rebre més 11judu per p1111 del Miniswri. 1 és vcrgonyÓ.> c¡ur1 cu els últims tres twys, ltugim fet només 111111 set milnE• d 'nctl.lacions li P;stocolm, quan, per exemple, OJJCIItll París dues setiiUmt·.~ c/)(1/1 dos anys. Aquesta mula políticu li1 que, ('ll el llOStre país, estiguem prrdc•nt públic·. P.- A prut dels problemes l JUC cuvolten la dansa, ¿eslàs al con-eut dc què passa en el món? n.- Es dar que sí! I Cili preO('IIpll moh. Aro mateix. 101 això del Golf Pèrsic ... A més a més. si fiO estàs oberttl cú món ¿com l'ols imentar dir res en esct•na? I ·! i= 74 51 MUSIC ALIA ARX IUS MUS ICAL S A CATALUNYA (XVI I) RIPOLL: ARXIU MUSEU Maria ESTER·SALA Josep M. VILAR .~ f'edifíei dc Sant Pere, de Iu plaça Abat Oliba dc llipoll (Ripollés), hi trobem el ~lu5.<·uArxiu. Ar¡ucst espai cultural n:uncix fu cctcs diver"l!l'S dc la vida ue Ripoll al llarg dc la seva hi~tòria. De l'arxiu. que recull un ampli \"Cntall dc documl'lllS. en cspcciul dc l'amiga Comunilllt dc Dolllcr-s i Pn~Vl' ll'S de Sant Pere, t.umbé nLI ressalwr-hi la ubicució d'uu consid<·rublc nombre dl· nuwu;,cri~ i impresos mu;,icals de proccdènciu diversa. F.~ un arxiu dc titularitat cdcsiiastica. Aquest l·onjunt d<· materials musicni~ s.1n fnrit de di\t•n;rs donacions de rmisic;, dt· Ripoll: Manel Caballeria (Cavalleria) dr Budclles, saccrdot-organisw u l'esglé$ia dr Sant Eudald de Hivoll. mort l'uny 1936; Damià Torrents Coll. mcsLre dc cu pr lla a la Basílica i mort també aquell mateix any; i Ilonora! Vilcunanyà, compositor i direcwr dc l'Orfeó dc Hipoll. També feren donacions musicals a l'urxiu la família ~faideu i el Fomeni dc la ~ nrdana de RipolL Cal de;,taC'arhi la cof.lccció de documents dc música trndicional, recollida 11 fa pri111cra meitat del nostre segle entre pagesa;, de la comarra del Ripollès. Aquest conjuut de fons mw,icals ocupa aproximadament uns 5 metres dc prestagerin. L'estat dc c·onservació és ho. S"hi manté l'ordenació, en funció de les di\' Crst:s procl."dències, ulgunes de les quals conserven t•ls inventaris fets en el moment de lliumr Iu documcntució respcctivu a l'Arxiu. El manuscrit més antic és de finals del segle xvrn; i el més modern, de hmy 19::50. El fons de Damià 1òrrcutS i Coll és el --- A El ~~ 52 mrnys nombrós, i tol és de matc·riul manuscrit dd propi compositor. Els gèneres més àmpliament repn.cntutS hi són els goih'S· les sanlnnes i la ma'asica per a representar. Els pn:.ton'IB. É.s música cscritu crHre els anys 1915 i 1930. La donació dc ~ lanel Cabulleria la formen uns 15 lligalls de música impresu i manuscrita. Tam hi podem trobar obres d'ell mateix -totes elles, manuscrites- corn composicions cditudl':> o man~rrites del'i autors dc la sem època o de final!, del segle XVIII. És un rrpertori represcntutiu dc la mu~ica dels ríhims anys del segle passat i de b primeres décades de l'actuul. Hi és t'.\t'eptional el rrpennri del s. X\' IU i dels primers anys drl XIX. La producció dc Cahalleria cal situar-la a !"entorn dc Iu música rcligrn•a Stabat Mmer. Thsagis. Coih"'· Rosan,. Pmer .\'oswr. .). uJgun~ 'lltrdmrc-. i ;,arsurlrs, i arranjanwn~ insmmwntuh, dc les Òperes dc moda. També hi de~wraríem alguns trucUltS de teoria musical de J. Aznar. J. Colorné. P- ~!arC'O:. , ants. E. de Uriartc. etc. I les anowcinns de música tradicional qur p<•rsonalment va fer entre cl8 pobles dc les rodalies de Rif>oll. datad~~ l'uny 1920. Alguns dels autors. dels qual~ ,.., conser'a música en aquest fons. són L. Bordéssc, B. Casanovas, F. Huiz, A. Oller. B. Calvó Puig. Jaumt• Bofill entre alt.rCS. Hi ha 111ÚsiC'a per a Ol'b'lre de C. Ba¡.:uer. R. Canti!'er. F.J. llaydn, W.A. i\IO'aan, I. Pleyel i i\1. Ferrer, així com algunes sirnfonir.s per u orqucstrn. En la donació de la família ~!aideu cal diferencar els materials de Joma Maideu i l'ònt, mestre i dire<:lt)r dc la cobla-orquesrracapt·lla ripollesa «Els 'üunquils•, i els del fill, Josep Mt~idcu i Auguet, sact·rdot i organista a Vilafrnn!'a del Penedèl!. Del fill. hem consuh11t uu únic i voluminós quadern dc !"any 1927. Està ben relligat i, en uns I"Usos, el Cl1111f'OSitor hi copiu obres dc temàtica relif,riOSH, compostes per a cor. i altres per a veu i orgue o veu i piano. L'any 1972 es féu Iu douació de la música que interpretava l'esmentada formució musical, constituïda per 12 rmjsics i dirigits pr Joan Maideu. Hi hu un invcutari encapçalat amb l'històric tÍtol de ..Cohla-orqucstrn-capellu ripollesa ELS THANQUILS, mestre-director Joan Maideu i Font•. Aquc;,t repertori re&uha d'interès per a estudiar la relació i funció de les capelles musieals, orquestres i cobles en diversos pobles dc Cutalunyu. Els grans gènen•s instrumentull! i vocals que lti trobem a~;nrpatS són: ballables (llancers, rigodons, umericanes, valsos, bullct de Déu ...), sardanes, caramelles, marxes, simfo•Úes. mis;,e,, rosaris, completes. salves, villuncels i alguna sarsuela. Curiosan1ent, hi ha el ,tfi•rrellloto de las Siete Palabrm;, de D. José Haydn». Gairebé Iotes Ics partitures ponen el clarificador segell de ..Joun ~!aideu saslrrría }' ,·arios grueros dr maquinas casa Singcr•. El, autors de qui també hi ha nu'rbicu són: I. Ayué, F. Anurcví, Josep Badiu, Bordésse, Felip Cervera, Ventura Casanovus. Pedro Cororrunas. Luigi Rossi. Juliún Roig, Bertomeu Blanch, t'lc. S'hi conscrvu un bon no111hrr d'impresos, prioritàriament , dc rnúsi!'u religiosa, r•snita a la primem meimt d1•l segle XX. Els materials del Foment dc la Sardana d1• Ripoll iiÓn publicacions i manuscrits rnusicals de sardanes. Els compositors-propietaris 1f11t¡uestS manuS<'ritS. com ho indic·a el segell corresponem ru cad11 partiturn són: J. Blanch Reynalt , profr;sor de mtÍ!>ica de CastelltÍ d' Emptrries; Josep Pi, !"0111posiLOr dc Pals: Josep M. Carbonell, nwstre de maj~il"a dc Girona: '\an·ís Carbonell, professor dc rmísica de Burn•lona; P. Rigau, ¡Jrofessor de música de '1111'roclla dc Montgrí: i Jost~p Baró. profc·,;,nr dc música dl' Girona. Com a final, cal ressaltar els dos vuluvsos fragments medievufs ronsl'rvats actualment: u u Cmduale (segle Xli) I i un tlmifouario rrspousnn·al (final;, del segle Xli). Hibrini A 1CLÈS: La mrÍsicu a Clllafuu}u fins al segle Xlll, ln~titut d'Estudis Cutalans-Bibliotcca dc Catalunya, 1935, pàg. 177. I CHER ZAND LLIBRES >., · ;~ ~ Audición estructural . . ~. ~ · <:'·"-·~~""'~à~" > .:. ~-~ , ...w¡, ••• 'SALZER~ ~ ~ ": Fe/lx: - • • ..... ·_ . : .;. ·:~· - ~~. '··""'· ..,......_..__ .·.C oherencia;,t onal en la música :EdJtorlaÜàbòr · •- • .<: .... · _,,..,.. • ~. ç ' .. \"::. .: .- ;/ <-~ .~ -. , ', ,. 'r ... ·. · ,. . .; •>"' . ·••'· ·.. ~; ."4fv'l--e-.::"!-~A•'>"'.'. .-.~ AUDICIÓN ESTRUCTURAL Coherencia tonal en la música t --¡¡ ..• ~= 74 llimi/li l~tliwriul. CoH¡•cció 1\/imml ¡\/lí,icu. (1\,\1 48) . Mmlritl, 1990 (7fo+ pÚ!.fÍIII~~) s tnwta de Iu versió castellum' dc l'exlwustiu t·st udi dc Stcfan Kun:.~c, publif'ulu Stuttgan per Ph ilipp Hcd11111 jun., l'any 1984. A Ics pones dr·l hiet'lllc'nlui de la mon. E d(' Muuu·t, cu LCIIlfJti !.l'una cerde Iu seva lif:,ouru i c.lc fonu (llS('inució pd fcuomcu opt•rí.,tic-, cul rcmar<·ur l'oportuninn c.l'aquCl>ta edició; però també hem dc puntuulil7Ar que. d'arord amb l'amplitud i l'uhast del tCfllll, Cnl> trobem da\'Uflt d'un w;o;aig mul>icològic de considcmblc deu iuu, que prc..>uposa. en nlf,'Uns aspectes.. un cert concixcmcn1 previ dc Iu músicu i del colllingut literari de Ics òpen-s rnwzniaucs., i dcrmmu al lector una unitud purticularmcnt activa i n.·Ocxiva. Q'cr ni,~ò. en;, lll' nn<'tl.'m recom~tnor, com a complement introductori per a l'aficionat, Iu preciosa biografia mozartiunu dc Bcrnhurdt Paumgarwcr, igualrrwm de recent reedició u Iu coHcció AJjanm ~h'•sica, t'n Iu qual, paml·lelamcnt als aspectes històrics i estèlics del tcm!l, es pal>Sa revista u la totalitat del catàleg mozurtià. no pas amb men)'S penctmció pel fet que eviti un llenguatge massa tècnic}. Iu mitifit·llt'ic) 54 Si la biografia habitual sobre f'ltentre mozartià ha incidit bàsicament en els aspectes biogràfics, documentals i històriromusiculs, KW1Ze ens proposa, en canvi, una primera aproximoció. per a una inlerpretació de l'element dramàtic i teatral, a partir de l'811àlisi de l'estructura musical. sense obviur la dimensió culturalista. i àdhuc filosòfica del tema. ru la '><''·a relació amb els precedents teatrals remots i immediah. Justament en aquiSI <,emit. «>I primer capítol expo:.a una interpretació de la dialèctica entre l'assimilació d'una tradició i roriginalitaL per íl-lu~trar-lo immediatament. a la Uum de les primeres Òperes. i aprofundir-lo. dr fet. en els diversos capítols dedicats individualment a le:, produ<·cions majors, des d'ldomtnt'O i El rapte a La llaUI.a màgica. Encara, finalment, comé un apènd ix documental, amL un quadre cronològic de l'obro dmmàticu de lv!ozurt i una completa relació bibliogràfica absolutamelll actualitzada, que inclou documents, fonts i catàlegs, estudis generals sobre el compositor i sobre la seva vessam opcrÍslica. i eswdis monogràfics sobre cadascuna de les produccions majors. • Lluís M il/el l:ic heuker ci nrich (1867- 1935) va ser un u•ilrit• austríac: que va desc•nvolupur unb conceptes d'unitli:.i mu~iml que permeten aprofundir lr~ obrt•o situad e& entre J.S. Bach i Bruhms. Aquestes ccorir, de Sc·lwnkt>r e.> basc·n en Iu idea c1uc le& obres mu&ical& e:.tan formad(•s u partir del desen' olupiUilrnt ,j' un 'lt'rtzill nudi ceulral: u 1mnir d'aquest nucli rs {'rct•n una ...:ric tl'Cl>trab que confonnen o~inucamclll ICJ> compo"r•on:. mu~•cah. AqurMu teoria l'>tr• àmplmmcnl e:..plicada en els 'it'u, trr·ball., publicat& a pRrtir de l'any 1906. Ull)' dc Iu publicació dc ,\eur i\l,,iculisehe Theorieu UIId Plwntii!.Íell. \'ol. I I humuniclelm·. Aqut·bl~ plunlejamcnls representeu un oalt i unu ampliació drls prinripis hnnnònic¡, cxprcssms pt·•· Rc nwu n c!ll <-1 seu 11-ttité dc /'lmrmn11ÍC. Eucuru que aquestes teories puguin ocmhlar allunyudcs dt· l'l'xprt'.'>~ió musicRL el fet é&que.cOIII diu Pdcr Burcubu eu un as..,aig snhl'l' l'nbm dc Schenkcr, Ics nove• propo>II'S d'anàlisi pcnneu:n unu ju;,tu codificació i una aproximucicí ui nux i a l'alè musical de les compo~icions. H Despí-es dc la Segonu Cucmt mwlCiial, van aparèixer dos U'Cballs que preteuien reviure Ics teories de Schenker. Aquestes dues publicacions vru1 ser escrites per Adclr Kut7. i Felix Sab.cr. El llibre tic SabJ>r va ser ediuu r any 1952 i W1l npurc~x la S<.'\·a tmducció al ca'ilt%i. Audición &trocwrol, de Salzcr, prc1én ap~car els principis de Schenker a un repertOri musical més ampli; d'aque:.ta manera, eb exemple; d'aquest Uibre inclouen compositor.. del segle XX, com Stravinsky. 1-iindemith o Bartók. Audición Estructural eolà dividit en dos grans \'olums: el primrr presenta les com:cpcion~ de Schenker, un plamejaml'flt pedagògic de l'audició estrucwral i Ics seves implicacions i conscqiíèucies; el segou volum inclou els exemples i les anàlisis rnusic11ls. Aquest llibre, trurluït per Pedro Purroy Cbicot, està di rigi t tlllll u l'estudiant d'anàlisi musical com als imèrprei.S. Aquesta obru, doncs, pol servir com a cina per a una aproximació a un repenori bàsic de Iu història de la música: un repertori que va des de I'edat nútjanu fins a ben a prop dels noSIJ'e$ dies. • Jesús Hodríod!Jez Pic6 ~ e CI e li q • p, D o 4: /) DISC OS l'i•pocn, l'expt•riènrin vn ser també e.~n+ll'lll. Arl11ur Honeg· ger, per c~t·mpll'~ ' 11 dir qut• uqul'stu Òpcrn rcprcst'lllltva uu drl, rnà.,im~ l''\poneuts de l'art líric; i d"uhn•• han c·omparut Ocrlipe ¡u nb lrs grans Òperes dd st•gle ' inri-. c·um arn Lu/u. \fo- Gubrif•l Bccqui~r. \lwnud, Nicol11i Geddu. /Jrigiuc Cm;s/me11det; /1/urjunu Lipo•-sek, /Jurburo 1/mrorich. l'Nits Gamors de Mótmco. ;,.,,.: 1'1111 011111. ,\fnrc~l st·~. Orfcón Dono~tinrro. Orquestm Filhurmimil'tl de rs .lfome-Ct1rlo. Director: l..n11rence F<Nrr 1~1111 CDS 7 5 4011 2 DDD 2 (;D. Dumdu: 2 hol't·s .'J7 minu~~- A ra que les fronteres europees s'hwt començut u obrir i que Europa es retmba, l' l~s1 i l'Oest es done u la mà . IYaqueslll manera ampliem t'I 1wnorarnu culturul. I si bé els països dc l'cst farun seus molts esquemes occidentals, nosaltres tindrem l'oportunitut tl'cnriquirnos, gràcies al grun fons cullll· ral que rprcsenta la seva músi· cu, entre uhres aspectes. George Enescu és un d'aquests noms que t•ttld.ria n·s· suscitar. Nuscut a Homanin el 1881. Enl'scu va passar la mu· jor pan de la sevu vida a ParÍb. Degut, pen\, a les rm'•ltiples ac· tivitalS com a violinista. din•c· tor, pedagog i impulsor de la vidu musical, el seu vessant cremiu vu ser quantitati\·amcnt modest. o és e.xcusu, però, per no fer-nos partícips del seu llegat compositiu. ja que Ics obres que va deixar totalment acabo· des, s'han considerat en moll!\ tasos vcrirnbles obres mestres. Cal aJrgi r el poc interès eu In promocià de la seva 1núsicn, que s'ha rvidenciat en la limitada edició discogridíca. Ht•m d'agrai r, donrs, l'edició que ens ofereix la lírn1a EMI que. per primera vrgadn en disc com· pu('le, treu ('I mercat l'iJpera Oedipe. Gariehé gosarít•m dir que nquesiH és la primcru ''egadu ttuc es r-ccorwix discogràfica· ment aquesta obra. ja que no· més n"e.xisteix un enre¡,ribtntrnent fet u Romaniu d 1930 i rd itnt per Elcctrcnor vuit anys més 111rd, en llengua ro•nunesa. Aquesta versió que ara us pre· semem superu. doncs., l'anterior sobradame nt, tant pel qui' fa a la interpretació com per Ics qua· liUlts del mateix enregistmm ent. La gestacitÍ de Oedipe va ser extremadament llarga. Oc fel. quan tenia vim-i-cinc anys, Enc•$cu ja pt~nsava a escriure L Philhamwuin On:ltestro DirectOr: Giuseppt• Sinopo/i DEUTSCIIE CfiAMMOP IION -127 644-2 CD DDD Ouroda: 59 mirwts Ookmr Faust. a trin dc:l rcpe11ori que presenta el nou di.<;(· dc la finuu Deutsche Cmmrnophon uu ha de ser cap novetat per al bou coneixedor de la mtísica del segle. Healment, no podríeu• ('lltcndrc l'e,•olució dc la música del segle XX sense wnir en romp· te uq ucsts dos noms: Debussy Havel. Uua de lrs obres que conté ens 1 qut• Iu transposicit) lírica d"uqueslll obra Cbtil l'OIIStruÏ· dn amb ,·critnhle. eucrn. Enescu fn Sl' l' vtr l'esniptur o nmtt·tcrÍ!.tit·u d' un mú,ic· del St'· glc· vintè. És uno loscriprurn modul. sovint dis..,ouunt. que utilit:m els quarts d1· to. A mé~. en aJ. guus pussotgl's, E:nest•u cus rec·ordn qut' també l'cmpremtu del bC U mcbtrt• Cabriel Fuuré hi és prc..<;enl. El mcstmtgC' c·ornpo· sitiu d'l":nescu ens mostro rut gran nivell t'li l'orque;.trnrió, Iu qual, a mrs deiS irt!>lrllllleriiS couvcnciou HI~. incorporn instrumcuts com el saxo o el piano. Finttlrnt•ut , cal dir qur Iu versió, amb u nu lluïda imerven· cití del cor, és exct'l-lcnt. Solis· tt·s dt· prinl!'ro línia i u nu direc· ció de la mutcixa cntcgoria: la dc Lawreucc· Fosrer. Es lracro, doncs, dc retor· uur la pn•s(•nc ia musical d' F.:nescu, i In nostra proposiu crei~m que .~s prou suggeridoru . Ell ja vu lc r la sevo fciua i, simplcmeur, Ics geurracions posteriors li hem dc trobar al lloc que es mereix, st·nse que ens venci la comoditat ni l'excu~a del dPSI í. Ja ho diu la lra· gètlia: «Edip. coneixes alguna cosa més E,'llln que el DeslÍ?•; i Edip respou: .. !]home; l' home és rnés fort que el DestÍ•. • uuu Òpcru; i quan, tn•s auys rn?s rard. va ve ure unn representació tcnl.rnl d"Edip llei, dc Sòft)· eles, vu t<"nir triut el tema. o s'hi vu posar a treballar serio· sament, però, fins el 1920. I :or· questraciú integrul 110 va t•stor enllestida del tot fiu:. l'abril del 1931. A tm això, hi 11fcgim l'estrena, que es va fer n I'Òpern de Pu.rís, l'I 1:3 de març dc 19:36. Tot un èxit de p1iblic i dc erÍ· tics, runh doble mèri!: la músi· ca d'Encscu i ci llibret del poc· ta Ec:lmont Pleg, qui hi va condensar l'essència de les ducs tragèdies de Sòfocles. Si bé per Enescu, i segons Ics seves pnrnules. aquell va ser el dia més bonic de Iu seva vidu. per altres compositors i coutcniaristcs de Alc.Y Robles. Carmi1111 Mala· gnrrig11. aquest disc compncte és el fn· rnós Bolero que, curiosament, ju va agmdnr (i moh!) al públic dc l'època, quan va aparéixer, l'any 1928. 1\rtualmenl. encara és 1111 dels hits dc la música clàssica: això no deixaria dt• sorprendre al •natl'Í.'- tomposiLOr. Maurici' Huvcl, qur no prr\'eia pus que nqucsto obra arribrs a ser tan populttr. La 110\'Ciat (cent per ceut di- gitol) la trobem en els iutèrprets. Uuu ''ersió actual i actuali17.acl o umb la prestigiosa Philhnm1oniu Orcltestru urub, al cupdavant , l'italià Guiussepe Sinopoli ( 1946). director 1wrrnanenr d'aquesta formació simfònicu des del 198-1 i un dels puntS de rl'frrència inrvitabll'S, tunt pel qui' fa al tt'rreny opl'rÍstic com ui dc repertori dc coucrrt. • A.l l. i C.M. .t¡:• 74 i I- e!. I 55 CONCERTS 1 DESEMBRE 19 h. Palo u 2 DESEMBRE 11 h. 11,30 h. Pul au CoLwrcs dc 19,30 h. Cnju 21 h. Centre Cultural Cnixa dc Pt·n~ions Església More d<· Déu de Pompl'ia 4 DESEMBRE 21 h. Sunt~~ ~ lndrid 6 DESEMBRE 20 h . 22,30 h. Liceu Teatre Hcginu 9 DESEMBRE 17 h. Liceu 10 DESEMBRE 21 h. Palau 11 DESEMBRE 19,30 h . Caja Madrid 20 h. 21 h. Liceu Església t\larc de Déu dc Pompeia 19,30 h . Casa Elizuldc 21 h. Centre Culturul Caixa dc Prm,ions 19,30 h. Capella Univ~rsitat de Barcelona Conservatori Elemcntnl de Sam Andreu 12 DESEMBRE _;i .• ~- ¡:· 74 i 13 DESEMBRE 20 h. l t 21 h . Teatre Uiurc 22,30 h . Teatre Regina 19, 30 h. Casa Elizalde 20h. 21 h. Liceu Palau 21 h. Centre Cultural Caixa de Prnsions 15 DESEMBRE 19 h. Palau 16 DESEMBRE 11 h. 11,30 h. Palau Cotxeres dr San!.'. 19 h. PuJau 22 h. Palau 22 h. Teatre lliure 19 h. Caja Madrid 20 h. Liceu 14 DESEMBRE 17 DESEMBRE 56 Orquestro Ciutut dt· Bm·cclona. Laura 01.ik, piano. Dir.: llryden Thornson. Elgur, Chopin, Rachmaninov. (Scgoua Audició). Orquestra Ciutat dc Bm·cclona. ( fercera audició). Banda Municipal dr Barcelona. M.8 Àngels ~l iró. &oprauo. Dir.: Albert Ar..;udo. Strauss. '''agner. Vicenç ~runt:~. piano. Chopin. &hubert. Bartók. (VIII Cicle Música lmima). Anna Bagct. violí. Aníbul Baiiados, piano. Ponce, Villa-Lobos. 1hriua, Cuinjoon, Moni.Snlvatgc. (Fundació Cuixu dc Pensions). Robert dc Iu Hibu, orgur. Les vuit sonates, dc N. Cttsanovus. Die \Valkiirc, dc \Vuguer. Dir.: Uwe Mund. Rafael Subirachs. Die Walkiirc, dc \Vugncr. Dir.: Uwe ¡\tfund. Klara Takúcs. mcao-soprm10. M.iklós Hara7.dy, piano. Srhumann. Wagner. (Euroconcert). Trio Reinocke. Josep Fustc~; clarinet Eric Koont7~ viola. Dolon. CwlO. piano. Mw.an, Jacob, Reinerke. Bruch. (VID Cicle ~lti:.icu luúma). Die \f81kiin', dr Wagner. Dir.: Uwe Mund. Modest Moreno i Morera, orgue. Monstcrrat Benet, soprano. Mariona Benet, mezzo-soprano. Carles Puig, pim1o. Vivuldi, Rossini. Schumann, Fr·anck, Hiindel, Mo1.a.n, HofTenhath. (Cicle de concerts de joves intèrpf(•ts). Coral Cantiga. Camerau1 Antoni Soler dc Barcelona. Virgíuia Pamunon. soprano. Xavier Torra. comr.uenor. Josep BencL tenor. lñaki Frcsàn. ba~"- Dir. : Josep Pml5. ~ lúsicn :'>lndalenca del segle XVTII . Soler, ~lartí. Casanovas. (Fundació Cai."a de Pensions). Josep M. Escribano, piano. Cuinjoan. Soler, Sardà, Cershwin. (lV Cicle dc Mú&irn u la Universitat). Montserrat Bcnrt, soprano. ~ lariona Benet, mrzzo-soprwro. Carles Puig, piano. Vivaldi, Hossini. Schumann, Frunck, Hiindel, Mozart, HofTcnbach. (Cicle de concerts dc joves intèrprets). Orquestra dc Cambra Teatre Uiurc. Dir.: Josep Pons. Roslavetz, Mosolov, Prokoliev, Stravinsky. Zi,·otov. Rafael Subimchs. Santiago de lo Ri,o. violí. Menchu ~ lendizúbal, piono. Viva!di. BcethO\cn. Brahml>. Toldrà. Turull. Ravel, San.tsate. (Cicle de concerts dc joves intèrprc15). Dic \falkiire. t.le Wagner. Dir.: Uwe Mund. Orquestru Ciutat de Barcelona. Maurcen Forrester, contralt. Coral Càrmina {ror femení, dir.: Francesc Cuillèn). Dir.: Frnn;¡;Paul Dccker. Simfoni<r ntÍm. 3. de Mal1lcr. Quimet dc vt'nt Francesc Cuesta. Mozart, Nicben, Martiuu, Fl"dJlcaix. (Fundació Caixu dc Pensions). Orquestra Ciutat dc Ban·elona. (Segona uudició). Orquestro Ciutat de Barcelona. (fercera audició). Banda ~lunicipul de Barcelona. Jordi León. corn anglè~. Dir.: Francese Elias. Rossini. Bizet, Doni1..etti. Mussorgski. Concert dc presentació del Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana. Àngel Soler, piano. Albert Romaní, c-luvicèmbai. Ser¡,ri Casademunt, violoncel. JestÍs Espinosa, contrabaix. Jordi Domènrch, piano i or¡,"'..c. Dir.: Jordi Ca~s. Buch, Bruhms, Poulenc J.P. Pujol. Ncderlan Kammcrorkester. Albert C. Attenelle, piano. Dir.: An· toni Ros-Marhà. Bcct11ovcn. Cerhard. Schiinberg. (Tbercamern). Orqurstra d<· Cambra Tcutre Ui urc. Dir. : Jo!tep Pons. Hoslavetz, ~ losolov, Prokofeiv, Stravinsky. Zivotov. Montserrat 1bmrella, mC?~o-soprano. Josep ~1. Bo~h. tenor. Lucy Arner, pillnO. Concert dc Nadal. Die Walkürc, dc \Vaf?_nCr. Dir.: Uwe Mund . CONCER TS 18 DESEM BRE 19 DESEMBRE 20 DESEMBRE ~lodrid 19,30 h. Cujo 21 h. Església Mare de Déu de Pompeia Orqut•stru Mare de Déu dc Pompciu. Hob1.·rt dc la Ribu, orgue. Oir.: J. Cuinurt. Hiindel. J. Ch. Buch, Ame. 19, 30 h. Casa Elizalde nruiugo dc la Rivu, violi. .Mcnchu ~kudiníbal, piano. Vivnldi, Beethoven, Bruhms, 'l(,ldrà, 11rrull, Hnvcl, Sarasatc. (Ciclt· dc eonct•rts dc joves ituèrprets). 20 h. Catedral Cor Montserrat. Joan Cu,als, orgue i di ree tor. Concert dc dui. (Euroconcert). 21 h. Palau 20 h. Conservatori Elcnwntul de Sunt Audreu Orquestra Simfònica i Cor dl' la Ràdio de Lcipzig. Veurt•bluvu Hrubu-Frcibcr¡;er, soprnno. Elvira Orcsscu, mezzo-sopr·mto. Arrro Hnunig, cont mtl'unr. l\lurún Petzol, tt•uor. Tomns Miiwes, baix. Oir.: Max Pouuncr. Concert dc ndal. El 1\Jcs.;ic:., dc Hiind1•l. (F'undació Cui'(a de Pensions). Santiago dc la Riva, violí. J\lenchu Meud ÍZIÍhul, piano. Viwtldi, B<"ethovr n, Bru.hms, Toldrà, ·rrii'ull, Huwl, Sarasute. (Ci<·lc dc con<·crts dc joves intèrp rets). 20 h. Salú dc Cem 1\lugdalenu Martínez, fl:tutu. Jindrich Bardon, "iolí. Miqut·l &·rrahimu, viola. Su/,.llllll Stcfanovic. violorH·cl. ~l ozart, Ro~ini, Haydn. 21 h. Puluu Orquestm Simfònicu i Cor de Iu Hudio cir Lcipzig. (Scgonu audic:ió). P~·nclope Willis Fleming, piano. Cheorghe \'al.-riu 1\lotntu, violoncel. Fuuré, o ,·orük, T.~aikovski , Schumnnu, Bach, &:klt·s, Suiut-Siieus, Beethoven. (VIII Cicle Mtísit·n Íutima). !I- 22,30 h. Temre Regina Follim Follam. 21 DESEMBRE 21 h. Palau Orqucstrn Ciutat dr Burcd ona. Alícia dc l..arrocha, piano. Dir.: Frunz-Paul Oecker. Vivuldi, MoZ!IIt, Thuikovski, Shostalwvitx. 23 DESEMBRE 18 h. Pulau Cornis Sant Jordi, L' Esq ui L~ i L'Espunc u. Dir.: Oriol Marwrcll. Concert de Nudal. 22 h. 1èmre Lliure Orquestra de Cambru 1èulre Lliure. Oir.: Josep Pons. vetz, Mosolov, Prokofiev, Stravinsky, Zivolov. 25 DESEMBRE 21, 45 h. Club Helena 26 DESEMBRE 19 h. Palau 27 DESEMBRE 22,30 h. TeHtrc Hegina Cobles Lu Principal d<' Barcclonu i Mcditrrràui u. Isabel Hocu, fluhiol solista. Concert dc Nadal. Cors lnfttmils i Juveuil dc l'Orfeó Catalit. Orquestra dc Cumbm del Palau de la Música Calalana. Orfeó Calalà. Oir.: Jordi Casas. Millet, Kodúl y, Ma¡{túfícat, de B11ch. Follim Follam. 30 DESEMBRE 21 h. 'fèotrc Lliure 3 GENER 22,30 h. Trmre Regina F'ollim Follam 4 GENER 21 h. Liceu Josep Carrems. Pagliucci, de Leonravullo. f\lomserrat Cubullé. Maria Egiziuca, de Hcspighi. Oir.: 8 GENER 2 1 h. Liceu Josep Carreras. Pugliucci, de Leoncavnllo. Montserrat Caballé. Maria Ee,oiziaca, de Hespighi. Dir.: l . '· 11 GENER 21 h. Palau Orquestra Solistes de Cutalunya. Bruno Rigutto, piano. Oir.: Xavier Güell. Mozart. (.IJ. MM. de Barcelona). 21 h. Centre Cultw·al Caixo dc Pensions Tr·io Bartholdy. Beethoven, Brahms. (Fundació Coixn dc Pensions) . 12 GENER 19 h. Palau Orquestra Ciutat de Burrclona. Aaron Rosull(l, violí. Dir.: FmnzPuul Decker. Mo7.an, Walton, Schonbcrg. 13 GENER 11 h . Palau Orquestra Ciutat de Barcelona. (Segonn audició). 11, 30 h. Cotxeres de Sants Bandn Municipal dc Barcdonu. Oir.: Lo;abcl Costes. Reed, Cuno, Strnuss, Stravinsky, Fulla. 21 h. Palau 21 h. Lirru Isaac Stern, violí. (lbercamera). Hccital Pilar Lorengur. Mi(,•uel Zanctti, piano. Pcrgolcsi, Hcspighi, é luck, Hiindel, Granados, Morn pou. 2 1 h. PoJuu 2 0 h. Catedral 14 GENER 15 GENER Ht>~lu­ _J... ¡: 74 Orquestro de Carnbru 'lèatre Lliure. Oir.: Josep Pons. Hosfavetz, Mosolov, Prokofiev, Stravinsky, Zivotov. Bnrtók Quartet. Beethoven, Bartók. S('hubcrt. (lbercarncru). Robert de la Riha, orgue. Cubanilles, curlarò. Bach. Soler, 1\lozart, de la Ribu (Euroconccrt). 57 CONCERTS 58 6 DESEMBRE 19 h. Pnrròquia de Sant Pere Cor Moutserrat, solistes i Conjunt lnstmrncntal Català. 1-laydu, Mendelssohn, Mo7.art, Vivaldi. 26 DESEMBRE 12 h. I.JEspill Grups i formacions de I.JEspill. Concert dc Nadal. 2 DESEMBRE 19 h. Museu Dalmau Gonzruez, tenor. Albert Romaní, piano. Schubert, Toldrà, Rossini, Nlowrl, Lamotc dc Grignon. (Xl Festival Internacional dc Música). 14 DESEMBRE 22 h. Teatre Portuny Nú ria Feliu. 14 DESEMBRE 21,30 h. Teatre La F'aràndula Orquestra Simfònica del Vallès. Dir.: Aluert Argudo. Concert de Nadal. Von Suppe, Sirauss, OEfeubach. 16 DESEMBRE 12 h. Teatre La Farúndula Orquestra Simfònica del Vallès. (Segona audició). 13 DESEMBRE 21 h. Centre Cultural Caixa de Terrassa Collegiwn MtL~icum de Zagreb. Sanja Madunié, soprano. Boismorlie•; Scurlatti, Locillet, Vivaldi, Lcclair. Telemann, Krornmer, Cherubiui, Pleyel. Cimarrosa. (Caixa d' Estalvis de Terrassa). 1 DESEMBRE 20,15h. Palau de la Música Orquestra Filharmònica d' Israel. Dir.: Zubin Mehta. Mozart, Mahler. 2 DESEMBRE 11,30 h . Palau de la Música Cuunnar ldenstam, Of"6Ue. 3 DESIMBRE 19, 15h. Palau de la Música Malt Hainovitz, violoncel. 5 DESEMBRE 20,15 h . Palau de la Música Festival Scrings de Lucerna. Duo de pianos Pekinel. Dir.: 'I1lllcring Braem. Mozat, Saint-Siiens Prokol1ev. 8 DESEMBRE 11,30 h . Palau de la Música Joan Costa, orgue. Franck. 9 DESEMBRE 11,30 h . Palau de la ~lúsica Joan Costa, orgue. Franck. 10 DESEMBRE 19, 15 h. Palau de la Música Andrei Crabrilov, piano. 11 DESEMBRE 20,15 h. Palau de la .Música Fèlix Ayo, violí. Emma Jiménez, piano. .MCY..:a.rL 12 DESEMBRE 20,15 h. Palau de la Música Fèlix Ayo, violí. Emma JiménC't, piano. Mozart 13 DESEMBRE 20,15 h. Palau de la Música Orquestra Simfònica dc l'Estat, d'Istambul. ldil Biret, piano. Suna Kan, violí. Dir.: Alexander Schwinck. 11iziin, Bruck , Dvorak. 17 DESEMBRE 19,15 h. Palau de la Música Jesús Fuster, oboè. Dolors Costa, piano. (Premi López Chavarri). 18 DESEMBRE 20,15 h. Palau de la Música Félix Ayo, violí. Emma Jirnénez, piano. 19 DESEMBRE 20,15 h. Palau de la Música Fèlix Ayo, violí. Emma Jiménez, piano. Moutn 20 DESEMBRE 20,15 h. Palau de la Música Orquestra de Cambra d'Holanda. Albert CiménC't·AteneUe, piano. Dir.: Antoni Ros-Marbà. Beethoven, Cerhard, Schonberg. 21 DESEMBRE 20,15 h . Palau de la Música Orquestra de València. Cor de València. Dir.: Lazlo Heltay. El Messies, de Handel. 23 DESEMBRE 11,30 h. 19,30 h . Palau de la Música Palau de la Música Banda Municipal de València. Dir.: Julio Ribelles. Coral Cantiga. Conjunt instrumental. Dir.: Josep Prats. Música Nadalenca del segle XVill. 29 DESEMBRE 19,30 h . Palau de la Música Wienwe Opereten Em;emble. Dir.: Walter Lochmann. Concert de Cap d'Any. Lehw·, Strauss, Ziebrer. 30 DESE.MBRE 11,30 h. Palau de la Música Joan Pedrell, orgue. Mo:~.art I • I 1 - ~ I I ~ I - •. - ~ I - 1