Revista Musical Catalana. Núm. 123 Gener 1995
Editorial: Teràpia de xoc per a la corda / PANORAMA Alguns cafès on es feia música. Sempronio / Carles Trepat. Hereu de la tradició guitarrista catalana. Mònica Monturiol / Mikrokosmos: Palacio de la música, no! Pere Artís / Del seu affm.: Sr. Carles Santos. Jaume Comellas / Deu anys de l'Orquestra de Cambra Eduard Toldrà. RRMC / Exhibició Sarah Chang. Xavier Casanovas-Danés / El bell concert de guitarra de M. Valls. Josep Casanovas / El talent d'Andrea Lucchesini. Lluís Trullén / Un cicle sòlid, un any més. Joan Vives / Un excel·lent per a Byrne. David Picó S. / Concurs Francesc Viñas: fidelitat a si mateix. Jaume Comellas / TEMA Vindicació d'un gran músic català / El llegat de Miquel Llobet al Museu de la Música. Romà Escalas / Miquel llobet (1878-1938). Guitarrista i compositor. Fernando Alonso i Carles Trepat / María Luisa Anido: apassionants vivències al costat del músic. Jaume Comellas / MUSICALIA Nicolai Gedda. Un veterà que mira al futur. Nona Arola i Vera / Catalunya Música proposa. La Jove Orquestra Sinfònica de Catalunya. Victòria Palma / Varèse i Delàs comparteixen cartell a l'OBC. Carles Lobo / 50 anys en dansa. La petita història de la dansa a l'Institut del Teatre. Marjolijn van der Meer / CONCURS / SCHERZANDO Cesc / DISCOS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
Viento y 'UUI:ii1~U. lnforrnética musical Partituras BARCELONA Muntàner, 300, Esq. Laforja Tel. 200 81 '00 BARBERA DEL VALLÉS Baricentre- Tel. 718 97 51 MADRID Hermosilla, 75, Esq. Gra. Pardiñas Tel. 435 89 89 MAÒRID-2 LA VAGUADA ·Tel. 73Ó 48 82 SUMARI revista musieal catalana EDITORIAL PANORAMA TEMA •• o •• •• •• •• •• •• • 1'1'ràpia dP xoc pPr n la corda l/~ ull$ rafos alt t•s feia música pe r Sempronio Cr, ·/ps 1'rPpat. HeretL dc lo trudici6 guit.nrr·i.~ to rntalcw a per Mònica Montoriol Milrrolwsmos: Pahu-io dr la Músiea, 110! per Pere Artís /Jel .~l'U r~[fm.: Sr·. Carles SM1tos per Jaume Comellas nl'll Clllp de /'Orque.Hru de Cnmbru Eduard 'l'oldrii perRRMC Exhibició Sara/1 Clwng per X. Casanovas-Danés ¡.;[ bl'll carwerl de guitarra deM. l'alls per Josep Casanovas EltafNII d'Andreu Lucrhe,~ini per Lluís Trullén Un c·irle .~òlid, un any més per Joan Vives u, exc<•l·lent per a Byrne per David Picó S. Cot~ cw·s Fnuwesc Vitías: fidelitat a si mateix perJCC Vindicació d'un gran miÍsic català El/legat de Miquel LlubPt al Museu de la Mtísiea per Romà Esca las Miquel Uobet (1878-1938). Guitarri.~ta i compositor per Fe mando Alonso i Carles Trepat llarín Luisa Anúlo: apassionants uiuències al costal del músic per J. Comellas NiNJiai Gedda. Un veterà que mira a1ftL1ur per Nona Arola i Vera Catahmya Músicu proposa. La )oue Orquestra Simfonirrt de Calltlunya CD CONCURS SCHERZANDO DISCOS • •• • per Victòria Palma Varè'.~l' i f)pfti.~ comparteixen cartell o L'O BC per Carles Lobo SO a np Pit dmt.~a. La petita h istòrio de /Q. da 11so " 1'/, stitut rlel 'l'Paire per Marjolijn van der Meer per Cesc 3 1 1 1 1 ... 1 1 A Lleida, cultivem la música LA PAERIA • Ajuntament de Lleida EDITORIAL I .. ensenyament musical en els nivells superiors no gaudeix d'un moment especialment privilegiat en el si d'un sistema pedagògic prou insuficient, considerat d'una forma genèrica. La problemàtica més immediata que deriva d'aquesta situació és més difícil pas dels futurs professionals a la praxi professional plena. El tema és força vell i no és la primera vegada que 1'hem abordat en aquestes pàgines. Filant prim en la línia argumental que estem exposant, podríem afegir que en aquest context un dels segments instrumental s en què la problemàtica al-ludida es fa més palesa és el camp de la corda. No estem parlant sobre la base d'apriorisme s subjectius, sempre fàcilment objecte de qüestioname nt, també subjectiu, i a la fi molt indemostrab les, sinó que ens basem en fets perfectamen t tangibles. O tan tangibles com que les nostres formacions simfòniques i de cambra, tenen en aquesta ''corda'', valgui la redundància , l'expressió més perceptible de feblesa; i en la qual corda s'acusa de forma més manifesta el recurs a professionals forans. Recentment un director convidat en un concert d'un conjunt simfònic barceloní ho manifestava tan discretament i elegantment con intel-ligihle, tot deixant clar al mateix temps que el vent ja era una altra cosa. La constatació bàsica ve acompanyad a per una altra d'elemental. A l'horitzó de la nostra vida formativa musical del moment no s'albira cap preocupació massa perceptible que permeti pensar en preses de posició menadores a solucions i a un futur diferent de l'actual. I ens sembla que la cosa hauria de preocupar i força . Perquè, en definitiva, el problema que hi ha és greu; és important i profund. I allò que no admet és la rutina confonnista que no tingui altra resultant que un enduriment del mal. Per això, demanar una autèntica teràpia de xoc per tal d'obrir expectatives falagueres, ens sembla un fet molt desitjable. Encara que l'expressió pugui aparèixer, en principi, com a massa detonant. Perquè, en definitiva, si la realitat és greu, tampoc no cal considerar-la ni moltmenys irreversible. En tot cas cal primer prendre consciència de l'exacta realitat dels fets, de la seva transcendènc ia i tot seguit passar a confegir un pla d'actuació que meni a una nova situació en benefici del' àmbit musical del país, entès de forma global i proftmda. Terà pia de xoc per a la cord a 123 s PANORAMA Algun s cafès on es feia músic a per SEMPRONIO M 123 6 úsica en viu , música viva, solen a n un ciar al:,ru ns, ulh'ltns pocs cafès i t~s tahlimcnts similars. Música d 'ara, naturalmc..> nt, sovint intcq Jrt>tada pet' professionals valuobOS. Però. temps hi hagué q ue, <'n t>ls cafès i pet· entt·etenir la clieutt>la , sonava música clàssica ... I toc·ada per ~,_.t>Jdrritats, que dona\'Cn ll urs p rimers passos p el tamí d e la vida. E s guanyaven honestamt>nt els diner s necessa •·is pt' r r·on Linuar· estudiant. Celebritats en poti>ncia, em t·cctificarà algú. És clar. Molts c.r ells eren jovt>s. jovt>níssims. Dotze o tretze any tt>nia Pau Casals; Pauet. )j d eien familiarment, quan tocava el 'ioloncel al Cafè Tos t, de Gràcia. Era un cafè de l,•Tan pres tigi , al caner Crru1, u n cafè que, més la t·d, canvià el seu nom p el dc Monumental i que h a plegat 110 fa pas tant. Gràcia. en els dies d'en Casals. et·a encar·a m1 municipi indepenclc>nt i el Cafè Tost de què parlo era concor r egut p el bo i núllor de la població. R em de trt>u rc que atrets p er algun comr ntari elo:,riós, trna nit irromperen aJ cafè tres eminents personatges de la música, el pianista Albéniz, c>l dit'ec tor d'orcrucs tra F<'màndezArbós i el violoncel·lil>ta Rubio . \'olien escoltar aquell n oi pt·odi{,ri. compro,·ar la ' eracilat del fenomen que els ha' ien d e ~ c rit. ··Toca , Pauet. p er a ac¡ue t~ mestr es .... , . dema nà el senyor Tos t. I ntimidat, el minyó rmpomà l'arquet, però tocà com un àngel. E ls foraster s. esbalaïts, li auguraren un futur glot·i ós. AJhf.niz li donà una r·ecomanació pt>t' al comte de ' 1orpby. secretari de la reina. L'amo del cafè apl"Ofità r ocasió. p regant a Albéniz que> s ïnstal·lés al piano. El pr·egat acredí i tocà la seva Córdoba... Qu ina nit. al carrer Cran el<' Gràcia! Per a la història. Albén iz , glot·iós ara , havia passat Lambf pet· l 'experièn cia de tocat· rn 1111 ca fè. Conct·ctamenl, l'J bfrico, al començamen t del carret· Nou , on pos teriormen t existí el Cr·{·dit Lyonnais . L ' any 1866 funclà t>l negoci l'antic empleat d ·tm a ed itol"ial bat·celonina. cogn omenat Gines tà, que viatjà a Amèt·ica i tornà ric. El públic de J' JLlét'Í("O era compost especialml:'nl per i ntel·lcctuals i artistes, q ue ga udien de valen t amb lt>s inter p retacions d' Albé111Z . Tornem a l' adolescent Casals, que baixà d e Gt'àcia per amenitzar les nits d c La Pajarera. un gran quios<· situat al centre de la plaça dc> Catalunya, tma mena de gàbia d edi<'ada a cafè. Aixl mateix , amb u na parròquia extasiada, escoltant tt·ios de Mozart i dc Beethoven. valsos de Johann Strauss i d e WaJdteufeld ... Gr·an esdeven iment musical de cafè. comportant nogensmenys que la funda ció de r Orfeó Català! Ocorria per allí els anys noranta del st>glc pas"at i en el Cafè Pelayo, sit uat a la cantonada del carrer d 'aq uest nom atnb la Rambla dt' Ca naletes, lú act uava el qu a rt1·t Millet, Cioffi, Soler i Pàmies . tocan t respectivament piano. violí, violoncel i harmònium. Lluís Millet era tm minyó viu i ne n':iós . L 'escoltaYa especialment un client d" aspecte bohemi. Amadeu Vives, i no solament l 'escoltava , sinó q ue en les estones dc descans dels músics hi xerrava pt>Js descosits. Vives i Millet f' nyoraven els concerts de la Capella Russa. celebrats a Barcelona a mb motiu de r E xposició Univct·sal. "·Catalunya hauria d e tenir una coral per restiJ.. ." ', coincidien. I el grup d" atnics mt>lòmans que particip a- 'a t>n la con versa s'en t u iasmà amb la idea. Tots ells, capitanejats p<'l p iaJlista del Pelayo i per Viv<'s, que acudia al cafè sor tint dc fc•r dasse a l'escola d c Lon·to, tols d is prenguer en l ' arortl dc• fund ar u n orfeó, el Ca ta là . El MiUet músic de cafè, el localitzem en un altre establinwn t , l' Inglfs, al car-ret· tlcl .Pas dc l'Ensenyança, on h avia ja local d pianista Dordal. Millct bj t'rtlrà amb un tercet que tenia per violinis ta en Badia i es comp lrtava amb d susdit Pàmies, company seu ja a l Pelayo. L'ln glés at.n~ia , en q ualita t de clients, molts m úsil·s, que desp rés de d inat' soli<'n fot·mar tertúlia al voltan t d<'l mest re Rodoreda . dit·ector dr la Banda Municipal , que vivia a l V<'Í passatge d el Crèdit. Del Liceu als cafès Escric aquestes notes d ' una ma net'a desord enada. I r enyida am h la cronologia. Em l imito a S<'l,'llir· r·as tres. Per exemple, t>l clel S<'nyor Munné, com tothom li d eia. Concertino del Liceu , ben q•stil, fatxen da... Presumia d ' h avet' tocat una vegada quat re quartets dc Beeth oven a vista , o sigui sense estudi o bé Jeetu ra pr~via. La seva d on a, mestr a de can t, segons veus maU•volcs, l' havia abandonat, arTossegada pel tenor Ficta. Mun né, ('fi plt•ga r del teatre d'òpera, d esfï là per divet·sos cafès. En el del Tívoli , en el Vienés. d el final del passt'ig dc Gràcia, cabalment en els haixos recent ment restau ra ts dt' Ja casa d<' I' E n het·. L'acomp anyava r i v i o l on c~el ·lis ta Trotta . U na tcmpor acla, Munné actuà en el Tostadero. amb el viola F on t i el pianista Antoni Capdevila. En1 , el Tos tader·o. un immens caf~ t¡uf' clonava car'àcter a Ja p laça de la Univer·sitat, avui dia bas tantd<'samhicn tada . I a l cos tal del cafr • El teatre-circ Olympla, situat a la Ronda de Sant Antoni, era el de més aforament, amb una capacitat per a 2.000 persones. Al seu costat hi havia el Cafè Olympla aquell n ' ex:is tita un altre. el Barcelona, també amb música d ' allò més viva, inter·pretada pel pianista Burrull, el violí Ferran Garín i el violoncel·lista Armengol. Munné, amb onze solis tes del Liceu, formà una orquestra amb el nom d e Monumental , que actuat'en intensament en festes majors. Un dia, el director tingué una agafada amb el clarinet oI·i, i aqu<'st va cons tituir orquestm pt·òpia, amh el n om de F ilha rmòniea N01·i. Però , a Mtumé no l'importà massa. An-eu on anava, el pítblic se li rendia en tocar amb el violí Ja composició Aires bohemios, de Sarasat(•. Hem esmentat el Liceu. En el mateix c·difici s'hi emparava un cafè que. abans d e la nos tra guerra, també convocà molts filharmònics, pendents dc·l piano d e Garg<mta i el violí de Giralt. A can Llibre (on a r·a hi ha l'Hotel Avenida Palace), (')s músics, a la tar·da, actuaven en els tes danzants, enca ra de moda a la nostra postb•uena, mentn• a la nit feien concert. El violí ent Ponsa , i du- rant un temps va actuar un altre violinista vingut de Viena. Mestler. Els diV<·ndres, aml1 progr·ames dits "esp ecials", assolien la més gran aeceptació lt'S RcLpsòdies de Liszt, amh el pianista Conill. Un centa·e musical que p otser sorprengui l'afeccionat d 'ara va ser el Cafè Metro , de la plaça de l'Àngel. La cosa va comf'n~ar els diumenges al matí, amb unes a nomenades '·sessions vermut" . Molt jus tament anomenatles, cal dir, pu~ per un duro la gent obtenia l a lwguda i un a<'ompanyament mu icai de primea· 01·dre: violinistes Ponsa i Bocquct, violoncel·lis ta Trotta i , al piano, un temps Joaquim Sen·a i un altre temps Ramon ViYes . v~;t rou tan considerable, qu(' el Metro institLÚ música diària amb el trio Garin, violinis ta que ja ens hem tt·obat en un a ltre indret, d piani ta Garganta i , completant el tercet, u11 violoncel·lista que. als mèrits propis de l ' ofici, hi afegia LLU nas prominent. Als bt·ontistes els va donar per motejar el gmp: '"Tl'io Garganta. nal'iz )' oído". Fins i tot, el Paral·lel I ,a música , molt sovint bona , toC' ada en ,.¡u , no era pas ni molt menys una e~C'lus iva dels <'a fès dis tingits . Traslladem-no s al Paral·lel , amh una indispt'nsublc par·acla al Cafè Olímpia. anm~x al Tt•att·e Circ. i on amenitzava lc>s <' tadcs de la dicntcla un tl'Ïo amb el pianista Vf'l'Cl u t' a. El Cafè Español pal·al·ld<'sc, llt>gendari pet· les seves 'astes pt·oporcion¡,. pet· les dotzcnc · d e penyes que s ' hi reunien i pPls st·us billars. H<'ollí així mateix la m(tsica. Amb tols elshononL L'edat d'or coinC'idí amb r aC'tuació del titulat Septirninio Armónic·o. Els seus int('g,·ants, Sedó, Vila, Torrents, ViJalta (pare), Tormo. Constans i Cratacós eren aulf.nti<'::; mestres. p(•rtanyents a la Banda }!unidpal i al professoa·at dc l'Escola Municipal d e 1\1 úsica. Esprronat per· les seves ac·tuacions, al Cafr Español, s 'hi fot·ja un públic melòman, que mt>s en- 7 PANORAMA El quarte t d e l Cafè Pelaya. D'esquerra a d reta: Millet, CioHi, Pàmies i Soler (1891 ) 123 davant tinch·à ocasió d 'aplaudir c-n la nwlc·ixa f'Sleada figut·es tau t'minents com Emiü Vendt·ell, Màxim Rissikoff i el pianis ta Alexandre \ ilaJ ta. ~o abandonem la lla' ors r etolada a' inguda del Marquès del Dut'ro , c-a t· ens perdríem les nits de la Cl:'n·esct·ia Rosales on act uava d quintet P epita SeUés. al piano : H.amon Vives i Pilar Sell~s, violins; BataiJet·. violoncellis ta i ('I bat<•riu Ponsa. L, encand, un violí sonava a la plaça cl'Espan) a, a la Pansa , cèlebre> i desaparegut cafè concorregut esp1~c·ial nwn t per gitanos de Sants i persona I de I' Escot·xador. El violi era to1·at pel músic Fom s. qut' ignoro JJI'r quins set sous la gent li dt>ia "el boig". Toldrà i l'adéu a la ''brasse rie'' 8 De llavis del matei..' Eduard Told t·à 'rug aprendxe que. en l'argot musical. de tocat' en un cafè <'ll rliuen ··fer brasserie". Ell en sabia un tros, car slú 'a guanyar la vida dm·anl anys i anys. Fim; i tot essent ja un violinista a mh pres tigi gait·ebé internaeional, Ut' ixant-se de romanç·os, ¡·ontinuava fen t " hrasse rie" . Es timo q ue li venia d el SNI gntn d 'au toexigència. Un cop, el mcslt't' Mendoza Lasalie V<l ofer it·- li cinc mil pessrtes (de les de Uavon;) pet· int<'rprctar un concer t dt' B<'t•thovcn. T oldrà declinà l'ofPt'ta, a•·{,rumcntant: ' · o el tinc en dits .. :·. Mentida! Se·¡ sabia de memòria. però calculava que enca t·a l'h<1via d 'cstucliar quinze dics més, pel ca p baix. de voler intcrpt·ctat·-lo adequadament. Amb aquesta i lloable mC'ntalitat, el cafè fou el seu habitual i diari camp er opet·acions. abans de "redimir-sc"' amb la dircc·ció de l'Orquestt·a J\<funicipal dc Barcelona, l'any 194..1. La veritat és que tn•halla,·a al Saló Dot·é de la dcsapa•·cguda Granja Royal, del ca r ret· d1• Pt'lai. i que malgt·at l'aiJarcn t fdvolita t de r esta blimen l, .-11 i PI S(' U sextet comptaven amb un audi tori d'élite . Sobt·etot els d imecres gràcies a un programa adjt•ctivat de selecte, i els divcndt·cl!, adjcl'tivat d'especial. El quintet , amb Toldrà de primer violí. el componien: Trotta (violoncel), Burrull (piano). Sendr·a (contrabaix ) i Bocquet (segon 'ioli). ~a tu ralment. la formació i el nombr·c dels seus integrant!>. dt~~·ant eh, anys . tingué clivt"rsos ca nvi!>, obligant al (fu·ector Tolllt·à a eridar d'altres i no me ny¡, valuosos músics. Sense ordre ni c·ont·(•t·t, els poso en fUa: Campruhí, Ahadal, Cusidó, Blai Net, Solsona ... El qtdntet, segons les r·i•·c·••mstàncies i de convenir, es c<lnvertia en sextet, en trio ... Per·fl, sempre amJ) membres dt· pl'inwríssima fila. 1 el púhlie li fo u tan fidel, a Ja Granja Royal, que u n dia de l ' any 1934 ('ls st'us aurlitors homenatjar<'n Tolddi •·egalant-li un r·etrat en fonna de bus t escultòric. La eantatt'Ïu Mer cè P lantada intet·pretà divct·scs composicions de l ' homenatjat. Fou tota una festa. Tancà les seves portes la Cranja Royal i Toldrà i els seus músics es traslladru·en a un cafè que no era pas gaire antic, però que t·eprod tüa amb elegància i confot·t Ja imatge dels cafès d"an lany. Era l' O t· del Rhin, a la Gran Via, al costat del cinema Coliseum. Pú.blic atenússim, programes especials, ah tmdan ts aplau dimen ts t·ecoll its pel sextet (ací, sí, era un sextet), que amb Toldrà for maven Bocquet , Solsona, T r otta. Scndra i Bm-rull. Tocaven tan b é, els solos de Toldrà , eren tan admirables, que una tút se Ji acostà a felicitar-lo un exaltat franús, amb aquests mots a la boca: ..Mais, c'est pas ici votre place! ... T enia més raó que un sant. 1: escenari. l'estrada d'un artista de les dimensions de Toldrà no na pas un cafè, per intel·ligents que fossin els culs de cafè que l't.'seoltaven. P erò Tolch·à era la discreció p er sonificada. Procurava acomplir amb la màxima dignitat i amb absoluta honestedat el pape•· que el destí l i havia assignat. La {:,rtl erra civil no cmmudí el seu sextet. Jo sóc testimoni d'alguns episodis r ealment att·ibolats. El desentl)t'e de l'any 1933 l'exèrcit republicà va prendre la ciutat de Terol. Mig Barcelona, en tusiasmada, va llançarse al ca t·rer. I, a cada minut. un nodrit estol d. abrusats irrompia a l'Oro del Rhln , d emanant als músics (rue toquessin l' Himne dc Riego. Beethoven , Mozart, Bizet ct·en interromputs i Toldrà acce<lia a interpretar l'himne. AJ carrer hi fc•ia un fred que pelava , pet'Ò l' interim· del cafè esdevingué una fornal i els del sextet , una mena de condemnats, su aven Jc tan t i tant repetit· l' aleshores himne nacional ... AmJJ aquest record tan co l'evoraeió, naturalment im·ompleta, dc cet·ts establimen ts barcelonins del "ram de la Uimona<la" que t·end ien cuJte o pel cap b aix coquetejaven aruh Euterpe, la mel· líflua musa. Mai no seguim un camí. Cobrim. . . ... ., ... ~ > "', < En qualitat de so per a reproductors de CD. En prestacions per a ràdiocassets. En gamma d'altaveus. En solucions antirobatori. En tecnologia punta. En investigació i disseny. En professionalitat i superació. Mai no seguim un camí. L'obrim . @PIONEER The.Art of Entertainment PANORAMA CARLES TREPAT Hereu de la tradici6 guitarrista catalana per MÒNICA MONTORIOL a tn1jectòria professional d c Cades Trepat esIii ad qui r·i n t n na dinH' 11 s i ó a s e en tl e n t i man·ant el ritml~ d c la nova fornada d c guitarri stes. Entre els mestres cata lans i espanyols que han tra ça t/ cge ll al la hi stòria gu it arrí Lica, L1obet, Pujol , Segovia, Sor i Tànega, Trepat ha pt·e el relleu d 'aquesta herència per dotat· la guitarr·a de l'espai i el ll oc que neces ita. Estimulat per aque t t'<'pte. f'l gtútarrista t·eivindica tamhé la necessitat de fe t· conèixer Ics composicio ns d'auLo•·s ratalans. com Manuel Valls. dc qui va intet·pretar el passa t 11. 12 i 13 de novemht·e el Co11cert per a guitarra i orquestra (1965). Però d c·oncert que el va catapulta t· com a intèrpret va ser el Concierto de ltranjue;; de Rodrigo al Palau de la Música Ca talana amb la London Festival Ot·chcst•·a dins del cic·le d 'lhercà mcr·a, l'a ny 1991. Cades Trepat es va formar a Lleida , Ban·elona, Alacant i a París. L'interès pet· l'in t:rument li ve de familia: ravi. el pare i un on cle. Inicià els e tudi musicals a la seva ciutat natal. Ueida. amb J ordi Montagut a l'escola dels Ma r·istes. L'any 1973. com una acti' i tal cxtt·a<'sc·olar. i després va continu ar en nna acadèmia privada. Pcr·ò ben aviat, i amb n omés 15 anys, va marxar a Barcelona per ronti1mar els estuclis. Un any i mig a la Ciutat Comtal i dos professo t·s : Eduardo Srunz dc la Maza, compositor i guitat.Tista, i E ulogio Davalos, guitar·rista xilè. La pr·imera vegada que va cursar estudis oficials en un conset·vatori va ser a Alacant, on va aral>ar Ja C<U'l'era dc música. D'Alacant es va traslladar a Pa- L 123 10 rís, a l'École N01·mal , amh u11a beca d'estudis. - A París hi havia rom ns ubdirector el Sr. Nw·cís Bonet. Em va ajudar molt a l'hora de concedir-me la becct d'estudis. 1Wí va,ig estudiar amb Rafa el i1ndia, francès de naixement però de pares espanyols, i més tard amb Alberto Ponce, deixeble d'Emili Pnjol. A l"École Norma/e em uoig retrobar amb els inicis musicals de l'escola de Pujol. -Com >cien r ls tt>us parcs que estucliessis música i que et dediquessis al món dt> la guitan·a? -No em t'an posar cap entrebanc. Al meu pare li feia molta il·lusió que fos guitarrista; va ser ell qui em va enviar de ben jove a Barcelona per poder continuar estudiant. El suport més important, el vaig tenir a casa. -Per què cr eus que musicalment Lleida té limitar.ions'? -De vegades es frm concerts interessants, però han de passar més coses, a Lleu/a. El moviment coral a Lleida té molt d'eni usia sme i amb el nou auditori és d'esperar que l'activitat musical creixi. -Com han marcat <'n la te' a formació els mesll·es que has tingut? -El professor Montagut. de l'escola dels .Waristes em va donar una base molt sòlida. A Lleida, la figura d'Emili Pujol està en la ment de tothom, i el meu mestre em va ensenyar amb els mètodes de Pujol. Em va donar unabasemolt sòlida. D'Eduarclo Sainz de la Maza, en tin c un record molt bonic, tot i que cli.~cntí­ emforça de música . .lo ja volia fer les meves digitacions i ell em frenava ... , potser per aquest motiu, aquestes petites discussions, vaig decidir canviar d e mestre. La relació potser era una mica tibant. L 'estudi aprofundit, el vaig rebre de José Tomas, a Alacant i d'Alberto Ponce a Paris. A mitja con ver sa li porten un ca fè, i es permet, amb amabilitat, demanar si ens molesta CJUC fumi. Encèn el cigarret lentament, i r ep•·enem el fil de la conversa. -Continuant amb la teva formació com a guitarrista. creus crue els concursos t'hau estat un bon trampolí en la teva carrera? -De concursos, n'he fet molts. ,ll"han ensenyat molt. perquè aprens a posar-te davant del plÍblic i davant d'un tribunal. Vaig començar a fer concursos eles de molt jove, d'una manera gairebé innocent, amb 15 anys. Una de les discussions que vaig tenir una vegada arnb el rneu mest,re Eduardo de la Maza era p_er anar a un concurs a Palma de Mallorca . D'aquest concurs, en tinc un record especial, va ser molt positiu ... Vaig conèixer altres guitarristes, especialment em va cridar l'atenció David Russell. .. Ellll(l,vors devia tenir uns 24 anys. Va ser el guitarrista que em va fer més impressió. Ell va ser qui em va recomanar al mestre José Tomas del Conservatori d'Alacant. Russell havia estat deixeble de Tomas. També vaig participar en altres concursos, amb segons i tercers premis. Vaig presentar-me al concurs de Joventuts Musicals l'any 1979 i el vaig guanyar. El1985-1986 vaig wua a fora, a l' flavana , i em van concedir un premi especial del jurat . Un ctny més ta,rd, el 1987, vaig anar a Toronto ... , potser va ser el concurs més signijicatitt de tots els que he fet. Els concursos, en general, per a mi han estat posititLS, perquè sobretot agafes experiència damunt l'escenari. I també m'han servit PANORAM A • per a.nim.ar-me a continuar eswcliant. - En l'ense-nyament de guitart'a sembla que hi ha dues linies o dues escoles: per una banda, la de Pujol, i pt>l' l'altra la de Tomas, Segovia ... - Segovia havia agafat coses de l 'escola cie Tcln·ega i es vaform.ar a Barcelona amb Llobet. Hi ha diferències de principi, però també és cert que Tomas, que és deixeble de Segovia ha agafat una m.a nera cie treballar no exclusivament segoviana. -L'escola c·a Lalana potser era més austera. i en canvi la segoviana era més alt"gre. més festiva ... -Això depèn del caràcter dels intèrprets. Segovia era molt extr·overtit, volia donar-se a conèixer. Els glLÍtarristes d'aquí no eren així... -Però també existien diferències de tipus tècnic. -Hi ha diferents tècniques, com per exemple la col·locació de la mà dreta: Tc~n·ega la posava més cap et la dreta, José Tomàs més inclinada i no utilitzava tant ~a tècnica de "repenjar-se". - La guitarra ha estat sempre un instrument important aCata- lunya, i Barcdona h a estat b r essol d'aquest inslnunent. -Sí, sí, molt important. El primer tractat cleguitarr(l el va escriure un català, Joan Carles Amat. Sors i Llob et ere n de Rarcelona. Tàrrega estava molt vinculat a Barcelona i aquí va crear Lo major part de la seva obra. Pujol era de La Granadella . SegouicL es va acabar de fo rmar aquf. Fins a la guerra civil, Barcelonaera elniu de laguitarrct més important et 11 i ve ll mundial. - Tamhé és C<' t' l que tots aquests intè-rprets va n un iversalitzar molt la guitarra. - Llobet va viajtar moltíssim i era l'avantguarda musical pel que fa a la guitarra. Sego via va fer una carrera molt important arreu del món i tot això ha fet que la guitarra lwgiguanyat presència. a les sales de concert. -Tot i així, la guitarra paleix d'unes limüacions de tipus tècnic, problemc ha1·mònics ... -Pot ser limitada, però les seves limitacions són també la seva peculiaritat sonoru, perquè es poden aprofitar molt bé. tiba11s només escrivien música per a guitarra els mateixos guitarristes. Durant aquest segle. amb l'aparició de Llobet i de Sego via, es va demanar a.ls compositors que fessin música per a guitarra . Falla va ser el pritner cornpositor que va escriure per a guitarra sense ser guitctrri.sta i això ha fet perdre aquesta certa por que els compositors tenen alhora d'a bordar un instrument dificil com és la. guitarra. -Hi ha limiLucions, en el repertori? -Home, 110. La guitarra té molt de repertori. Si em poso a pensar en tol el repertori que hi ha i que m 'agrada, no el podria tocar al Llarg de tota la meva ·vida. Lo guitarra potser 110 té un repertori tan conegut com el del violí o el del piano. però. ors, per exemple. té 11na producció de gran qualiwt. lli ha molta.fei11a afer encara però de mrísica n'hi ha molta i bona. En aquest p u n t de l'e ntrevis ta , TreJJat s'atu r·a un momt•nt ¡,>t' l' recordar una C'\ JH•riènc'ia q U l' el Ya impaclar· positivament, tant en la seva formació musical c·om en la seva v iv(•neia p ersonal. - Vaigconèixerelmes tre PL~jol abans de venir o /:Jarcelona. fi'eio el seu ú1tim curs a Cervera l'any 1976. L'havia conegut abans. però allí l'aig poder tocar per a ell, rebre el.s seus consell$, i tenir el record de fes seves pamules. Pujol era t/11 home molt bondadós, molt dolç. Potser treball u va més la qiiestió artística. l'a ser molt important per a mí. -La guilal'J'a necessita d Sl' li espai per poder ga ndit·-ue? -Sí, sí, evidentme n t. La guitarra és l/11 instrument íntim i de vegades i segons en quins espais es perden moltes subtileses sonores, com per exemple al Palaude la Música. Flihaobres,sobretot amb orquestra, que si no utilitzes ctmplijïcació, el so es perd. És inevitable. El mateix Villa-Lobos aconsellava que es fes així. Si vol.-; escoltar la guitarra amb tota La seva riquesa, ca l anur a tlflfl sa la petita, o a ww esglé8ia petita. És qiiestió de trobar el seu lloc, perquè la. guitarra necessita el seu espai. - On vas fC'l' <'l leu primc1· c·oncert? -El primer de tots va ser a Barcelona. Va ser ell978, LLII concert d 'homenatge a Sors, organitzat per fn casa Sors . -Com I'ha anat la pt·ojecció a ]" estranget,.? -M'ha anaL molt bé. I a més a més penso que s 'ha de sortir. Tocar a casa vol dir es tar entre gent que et coneix, i personalment noto que em costa més tocar. La sensació és que quan surto a l'estranger em trobo més lliure, i de vegades 110 em costa tant d'expressar-me. Quan véns defora et reben d'unet.forma més calorosa. 11 PANORAMA Premis de la 32a edició del Concurs Internacional d c Cant Francesc Viñas MIKROKOSMOS Palocio de la Música, no! 123 12 Potser vostè no ho sap, senyor lózoro Correter, director de la Real Acodemio Espoñolo de la lenguo, però durant molts anys el Palau de la Música Catalana fóu convertit en "Polocio de lo Música"; i coaccionat l'Orfeó Català o canviar el seu nom...; i no continuo(¡ perquè no tinc espai per publicar la lista de greuges inHigits o lo cultura del nostre país. Lo gent de lo meva llevo, senyor lózaro Correter, vam haver d'oprendre o escriure lo nostra llengua fora de l'escolo, i ben aviat sabérem la diferència entre dominadors i dominats. Molts, pacíficament, vam oposar-nos o un designi oniquilador, i tot procurant de complir dignament les nostres responsabilitats en l'àmbit que fos maldàrem per recuperar allò que ens havia estat pres: i en primer lloc, la llengua. Jo podria explicar-li un gavadal de situacions del món musical que li farien veure fins o quin punt el català també hi ho estat vexat; i, com o conseqüència, fins o quin punt la prepotència (i els pressupòsits en què se sustentà) que convertí el Palau de la Música Catalana en "PoIodo de la Música" ens ho escaldat per sempre més. Per això he de dir-li que alguns dels continguts de la carta que vostè ha adreçat al COP. del govern central (en defenso de la llengua castellano, suposadament amenaçada) ens han ofès, perquè hi sentim altra cop la prepotència de què he fet esment. No digui que descarrilo... No m'ho digui, perquè després de la pretensió -monilestodo o la seva carta- de la doble retolació dels topònims, pot venir l'extensió o molts camps (també el musical) d'uno similor intencionalitat perversa. No digui que descarrilo, perquè o Catalunya sabem com les engeguen, molts dels corifeus que han aplaudit el seu gest (alguns d'ells, autèntics trinxeraires intel·lectuols). la seva carta porto uno càrrega política del mateix signe que gastoren els qui van convertir el Palau de la Música Catalana en "Polacio de la Música", un fet amb el qual exemplifico uno intromissió pretèrita -1 actualment en potència- en afers del nostre país; i li dic ben clar que ens hi oposarem, decididament i sereno. Perquè -i, si vol, em pot entendre què vull dir- entre Palau de la Música Catalana i "Palocio de lo Música" hi ho un abisme conceptual i mentol. Pere Artís L a 32a cdi<·ió dd Coll(·urs Jntl'rnaciooal d c Caul Frann'tW Viñas, el m és pres tigiós del món e n d seu gèner e i <¡uc ,e· cclcbr lt a Bun·clona el passat no,cmlJrl', HI ator·gur d s prcnús següents. Vl' u, nut'>\' Uiiu,·s: Pl"imf'r Premi: 110 udjudicat; Sl'l;OII Premi: Bach·i Mnisur·azd l', tc•nor· (GPòrgia); Ter cer· Premi: 1'.\"-UPf/IIIJ pc't' a Georgi Mi r·ostran off, lJuix (El'll ats Units), i H iro lúsa T s uji, te no r· (.Jupó). Veus rcm('IIÍru~s : Pr·im.-r· Pr·c·nti: Lt~~·i­ sa Rodakovu, MOIII"IliiO (R •Í<~Hi a); SC'gon Pt•enú: ex-aequo JICI" u RoMilu F•·isa ni , s n¡H·auo ( I tàliu) i Kl1ihlt1 Get·zm ava, so¡Jr"uno (A hkh ltzia); Tf't"cer Premi: Margat·ilu N<'k•·u¡wvu, mezzo-soprano (Hússin). E l s pre mi s espcc•in ls va u se r· aquests: al m illor intèrp n'l cl'orulorilied , ex-aequo per a ll irohisa Tsuji, ten or (Japó) i Philippe Barret, burítou (F rança); a1 millor inlhpr·cl dc ULÚ!!ica r ussa, ex-<~equo ¡1cr u l\1ur¡.::arita Nckrasova, mczzo-,opruno ( Htíssia) i l farin a RodrÍb'II Cz-Cu,í, sopr a no (Espanya); al millor inlèrprt•l d (• Verdi. Rosita Frisnni, s oprano (Itàlia); al oúllor intè rprt•t d.- :\1oznrt, ex-nec¡11o per a Cen111111 Ü<'rtugnolli, ;,opruuo (Itàlia) i Nana Gordazc, soprano (G<·òrgia); i pre mi especial a Iu mmor· ;,opruno lleugcru, l\1ilugros Pohluclor, soprano (Espanya). Truuhés'at orgarcn dive rsos p•·c mib extrao r·dinar·is als S('~it•uts Jllll"l icipants: Eroesto Grisulcs (Col òm hi~t, Preuú d e l' Associacit'1 .J 'Amics cic l'O- pe r·a de Sabadell, cousistcnl c u Iu intcq~a·t:tació del paper principal dc 11 trot·at~lre, aquesta temporada, eu e l cicle Opera a Cataluu ya); S tanislaY C h e,·ets ( Rúss ia); llcaua Tou<·u ( Romania); Reo é Vel:ízqucz ()1hic): M:wíu José Riñón (Espanya); Heléne 8 e l"llardy (Bèlgica); l\lilagros Poblador (Espanya, p t·enú ator·gat pel Gl'llp d (• Liceistes d el 4·L. i 5è pis allina lista cspu uyoltle veu més impm·tant, i pr·emi al millo r· cautant e;;prutyol, ofer·l ¡1d tenor Ph\cido DonLingo); Cur·los Almnnguer (l\lèxic); Carme Ap;ll'icio (!~~;punya); Mire ia I>iutó (Espanya); Sandl"ine Eyglier· (Fr·a n \·a}; Hir·oko Mrumk.i (.Japó): Daniel Muñoz (Espun ya); i Nikolai Nazarov (Rússia). Els pr·i.ncipal;; gurutyado t·;; oft•t·ir·c•JJ 011 concerl al Palau d e la l\tl'•sicn e l JHL"::mt 20 de novembre, e n e l qual tumlJé dcmos tt·à l a seva esplèndida forma YocaleJ tenorsuecNicolai Gt'dcla -que participà en el jurat-. acompanyats per l'Orquestra Sirufòuica del Cran Teatre del Liceu sota la dirt-cdó de Ja,ier Pérez Batislu -an1h ell' pianis tes acompanyants Uja l vari, lrina Pr·ilipko i Akanc Tsuji. En aquesta edició del Com·ur;; Viñas, hi han participat 192 can trulls cic 39 p~ÜbOb i han c,LaL rnclJr·c~ tlcl jur·at: Elie Bankhalter, Loreuzo Ah ur~·, l'licol ai Gcdda, Alhin Hiinseroth, .Jor·di l\Jnl u q u cr, l\'Jagda Ol ivcro; Vicl'n~ Surdinet"O; José ~lanuel Scrt·a For·migal, Charlie Riecker, Giaruú Tango e ci i Nutalia T r·oitskaya. • Cicle de concerts de l'Orquestra de Cambra Catalana al SAT V lpwml19tle novembre va te~ nir lloc el primer dels concerts que itrlegren el dc/e ubicat ni SAT (San Andreu Teatre), espai poLir:alenl situat en aqtwsta barriacla barcelonina i que esLftjuganL 1111 paper destaca/ en la seva ddn cultural. El cicle eslèt protagonit:;ul per l"Orqueslrtt de Combra Catalana, que dirigeix ]omt Piimins , i t'Omprèn un lolal de ciuc progrmues i deu concerts t¡ue es perllongaran fins al dia 26 de m.arç. 'l'ot s els ¡Jrogrames són dirigits pel mesiN' Pt'imias i e.~ compta amb la t•ol·lnboroció de solistes r.om ) o rdi Codina -que ho va ser d el Tema i val'iucions sobt·e una Stlagn o lc•ta tlt' G. Farnahy de Xm>ier Af onlsalvatgf'-, A lbert Mom , Zsolt 'l'ott:;er, Ma ri o- lta Abncioae, Lu cien ) efm Baptiste i LudmilAngelov; també es ttmb la col·laboració de la Cor(l/ del Conservatori d e Batia/ona, qne i11- lervindrit en la versió de la ~1issa e n s o l major de Fran:; Sclwberl que s 'oferirà els dies 25 i 26 de febrer. MiqttelBadal, assessor de músic(/ de L'Arect d e Cultura de l'Ajuntament cie B(lrcelona, ossenyal(L en el com.enturi de presentació del cicle: Tanmateix, I'Or<rueslra en la seva condició de formació t·esidenl e n t'I SAT continua una unia rle c reac ió dc públic i fa amb aquest nou cicle una c!rida, des d e l'expt·essió mus ic·al , a l'e ntt·amal social i associatiu el e Sant Andreu per tal d 'intct·accion n r· JII'Oject es cultura ls qu e arrelin dcli.nitivamcnt a la c iutat i en especia l al Dis tl"ic te . h a, pet· tant, un intent clar· d e !.!ilmu· aquesta inic·iativa en un contex t de ver tebració cultural dc l a c:iutat, de la qualla tasca e ndegada pc>l SAT, de forma especial ¡)el que a l teatre, e n constitu e ix una peça significati va. • r-u PANORAMA Radio France estrena una obra de Guinioan D in.~ la programació concertística de Radio France nraba de tenir llor l 'estreno mrmdial de l 'obrer Ncxu¡, del compositor rowlc'i Joan Guinjonn. Es trorta d'una com¡Josició encarregada ¡JPr l'esmentcrcla cadeno radiofònica franceso. L'estreno tingué lloc ala Salo. 0/ivier Mes.~i(len de la /11aison de la Rodio, /Jen de Radio Fnmcp '' París. Ncxus é.~ una obra de cambra d'una durada de gairebé vint minuts, escrita p er ft set:e instruments solistel! i que va comptar amb la interpreto e ió fie m embrPs de L'Orcheslre Phillwrmonir¡ue de Radio Fmnce, sota La dire(·ció de úwrenl Cuniot. El conrnlj'omwvn part del Cicle Espace Coutem¡Jorain, Pn el qual s 'oferei:reu composicions de dos compositors artuah;, els quals han de presentar les seves obrPs davant el públic i in((>rvenir en uu col· loqui també amb el públic. A més de Ncxus tombé s 'oferí Jondo, obra en la qual tingué 11110 inten,l>nció solista cleslacadíssima Pl¡Jicmista català Emili Bmgcrlla. Aquest concert, de gum relleu., Ira P.~deuingut un dels esde·v eniments music·al.~ més importants t>iscutl! a Franço per Joan Guit~joon. D 'altrn banda, GuinJomr també és protagonista d'altres esdeveniments. B/ passat .l 2 dP desembre s 'iuterpretfr a Moscou la SPVa obra Concct·L pet· a guihu·t·n i o ¡·quest1·a, a cura lle l 'Orq uestra Simfònica Estatal rle Cinematografia, sola La direcc_·ió d e GrPgorio Gutiérre:. omb Matilde Gu:mft11 com a solista. El concert fou retransmès per lot Rússia. També aquest 12 de gener tindrà lloc a la Riulio deM tm i e l'Pstrena cie Fla•uenco fJer rr dos pianos, rt cura dPl duo Uriarte-Mro11govius. També cal ussenyrdur que l'Ajuntament de Riudoms, vila nadiua de Guinjoan, lw aconlnt donar el 11om del compositor al nou iustitut d'ensenyament secnmlari de la vila. Joan Guinjoau acaba de signar, també , ttn l"OIItrncte am b la prestigiosa editorial Erlitiom; MaxEsclrig, que s'ho PIICarregM rlP l 'e dició i posterior distribució d'u11 recull molt sig11ijicatin de /'opus d 'aquest compositor. Es tracta d'nu/PI ll'ww notable im¡Jortii11cia pel que fn a la projec·ció de la música rle Joan Guutjoon. • Presència catalana al Festival Au¡ourd'hui Musiques L a música catalana ha tingut 1111 protagonisme <';.pcdalnwnt un• sat en Ja datTl't'a Nlitió clt>l FP~th ni A ujo11rd 'hu.i Musiqut>s ell' Peqain)à, que se celcLrà l'n t n· <·I~ elit';, 15 i 21) del passat mes de nov!'mlll'c. Es ta·ul'lu d\toa impoa·t¡ant manifc~taeiú llliiSical auspiciada pel Conspa·vu to t·i dt• Perpinyà l patrocinadu ¡wl Sl'll Ajuntameol. aquest clatTPI' invoht~·•·ut t·n una sit,rniricutiva, i cada dia m(·~ l'l'llt·vant, activitat cu iLut·al <·o ujuntudu amb una manifes ta i Jll'ogn·Hsivn vo luntat Òt! col·laLot·ac·ió au all la Cu tul u nyu snd-pil'ÏnerH'a. La ve r sió dr El llibre V<'l'llll>ff dc> Montserrat tlc Xavie•· Bt•ngtH'I't'l, amb les veus d ' Eduard Cimí•npz i Hosa Mal'ia Ysàs: el muntatgt' dt·l hallct El jardiner, a ctu·a de la t'O tllpUn) i a Cclahert-Azzopardi: rlt'!'t'itul dt•l pianista .TosPp Maria E~e•·ihano: i, finalment. el coucet·t dt• dot·nda ch•l festival a cànce d!'l Cor Òt' Camht·a del Pal au de la \1lls ica Catalana, constitueixen referents il·lul>lnatiu~ de]a pt·!'sència catalana en aquc·~t ft'b tival. Cal fet· esment especial de Iu t't'presental'ÏÓ dc l'òpt•t·a l1a cbeth tlt• Claudio Zuliíin amb ean'tt·tl·r· tl'e~tre­ na mundial. El festival ha inclòs altr·p¡, Pscll,vcniments l'cllevants, eom són les ut·t awcions d e ls Percussionistes d'Est rasburg; dc Ja co ntrabai xis tn .J iiell e Leandre; J'!'sta·cna de l'Oda a Sa lvaclor Da.lí de Bn01o Giner·; l'i n•t:itul tlc b"llitatTa elèctriea de Cluudr Puvy: o la titulada Soit·t~l' Rab elais, uua pr·opos ta en què cinc conaposit.or·~ hun LreballaL sobn' textos dc Ruhelni~; i, finalment. l 'actuació dt' l' Emwruhlt' SinE' Qnanon. Tot plegat, un dPIII eieles dedicats a la mÍtsica t·ontPm¡wriinia més important c.lcl coutint'n t. Aques t festh-aJ c·omptu amb Iu di l'eec-ió de Daniel Tosi. tUJ dt•s t<u·at naÍIsicfrancès. crui' n 'és l'eix. i S!' !oitua al bell mig d'un moment molt intt·rcssant de la vida musical pcrpitt ) otwnca sota la bas!' del se u ConM•r·, a to l'i - dirigit pelmateb.. Tosi-, que• t·ompla amb 150 alumnes i on eadu Hil) bl' !'1'lebr·en 120 concerts . . \q Ut''-t c·rn t r·r docentésrealmentl'cLxdc la vida 11111sical, i compta <tmb d supm·t elf' In municipalitat. que té !'11 la lïgura lh·l Sl'll regidor de Cul tur·a , .Jaume> Hour·u. l 'expressió d'una vo luntat polítil·u inecruívoca. Au.jou.rd'hni Musiques s' ha c·c' ll'brat a di VCI'SOS àmbits de p {'l'j>ill)¡'l , com són el Teult'!' Municipal , l'Auditori John Cag!', l'Psluci6 dc trl·n:., l'església dels Ooruinics i l 'a badia tiP Fontl'reda, on tingué lloc nnu elt• IPs ve•·sions de El llibre uermell de Jllollt - serrat. Amb un pressupost dc 4 milions dt• fl'ancs, Ja meitat dds qual ~ són upcH'tats pel' l'Ajuntanwnt dc• Perpin)à . Anjourd'hui Mnsiy11cs lua c·omptat Xavier Benguere l ta mhr arn b la col· lahc>l'nció dt> la CerH•r·alitnt de CatahUl)H. Important ofe1·ta c ultural El Fl'sli\ al AujourdÏlUi .\1u;.iqu¡·;, í·~-t una mrs dc (p¡; manifcstat'ion&cuJ- tnral-,queofereh Pcr·pinyà alllurgde L 'ofcr·tn musieal pcrpinyon('llc·n ~'" c·omplcta amb nomlu-o&os t·unee¡·ts de músiea clàssica. amh el Fes tival de J uzz (st>Lem.brC' i octubr e), i t> l Ft·~tival de Músic·a Sacra (a l'a bril , d t• l t¡un l dt•s tat¡IIC'Il l'Orqup:;tra de Iu Hàdio i Televisió dc Moscou amb la Missa Solemnis dc• Beethoven , i Pis Music•it•ns du L ouv r·l' 11111b La Re~;sur­ recrió d e ITün rJ<• l), marcs on tamlJP han part.iC'ipal arlistes catalans - .Jo.~t·p M. Balanyà, Agustí F c rnúndPz , Antoni Olaf SaJJa te r' i Lluís Vidal al Fcs tivnl de .Jazz: I'OI'feó Català. tamhé- u I'A 11jmu·d ' hui Musit¡ucs; Cur·(ps Andreu i Miquel Pnjadó al cicle CuJtua·a Ca talana, amb l'exposic-ió "Símbols dr Catalun ya,.; i altre cop I'Or·feb Cata l à, arnL la Camcru ta dc Fnmt·(•. el proper 10 de març. En el t ~·n·eny dc·! r·ock. pròximament es pr·f'~Cnta.-à el grup Sau, amb el rocker nord -ca talà Cét·anl Jacquet (29 d' a lwil). aitna banda. les autol'Ïtat;, municipals de P t>t·pinyà anuucim·en qllt' d 1996 ja es tarà enllestit un pt·ojt•t·te qui' ronsisteix Pn la cn•ació d'un t.• s p a i df' mús ica jove amb sala dc co nt't'rts, sn lt•s d ' a ssa ig. sala d'eoregista·uml'Hls i un llluseu del disc de \'Ïnil, c· ntre altres <'Cfllipaments. L"òpct·a i el ballet també tcm·n la seva tcmpontda, aixi eom la n:sht de manifestacions c ultm·a]s,ju sibrui e n el tc·r..-t•ny de les llctr!'S, lt:s a r ts plàstitptl'~, e l cinema j la fotografia, de les qunls tlt:stuqm•n el Pre mi rl eNan·at.i\'11 en Cata là Vila (le Prr·pinyà Modf•s t Suhate t", eonvocat pPt' pl'irnt>ra vegada l'any 1978. I tol 1lÍxÒ es desenvolupa e n una riu tat umh una molt Lona infr·astnJClllra, tant física com ol'ganitzaliva, i que ha apostat p er recupera¡· i promoc-ionat· la se,·a ratalanitat sot:a cliPma ''Perpir1 yà, Ja ratalana"'. • rUll). o· 13 PANORAMA Richard Krull, guanyador del Premi SGAE de Jazz 1994 R iclwrd Krull, compositor cl'origen fmncès, ha eslnl el gmmyador del primer premi, cloICII amb 1.000.000 cie pies .. de la t ercera edició del Premi SGAE de Ja:;:; 1994, amb l'obra Ch 'li. El segon premi, doJaL amb 600.000 ptt>s. ,jou per c1 Angel Rubio per la ¡>e ça F'cu· Ou Iu•, i el tercer premi, de 300.000 pies. , lifo~t cttorgat a Carlos Morena per Nora 's Back. El quart, cinc¡uè i sisè llocs foren per al t•alenciñ Josep Daniel Flors -per Duckaddictiou-. Aif Ove Lennart -per ll avan c l'ita mía-, i josé jcwie r Goia -per La For·cL-, respectivament. Co m a premi cl'aquPstsfinalistes. s 'editaran les seves obres, jnnlame nl amb les ~:,-rrwnyarlort?s, en CD. El jurat estava formal ¡wr Larry Monroe, joan Albert A margós, Cllano Domíngue::;, Francesc Fàbregas, Nani García, RaiLI Ma o, Nacho S aenz de Tejada, Pac o Sctlazar i Jfcu: Sunyer. A aquesta edició, s'hi presentare n 75 obres, toles elles d 'una alta qualitat. • Del seu afün. Sr. Cat•les Santos Aut:or-intèt•pretdeLliJJOJ•co i vibt•ifttico teclaÍJ•ia Estimat mnie: ~ 123 14 m di;,(•ulpa•·à qu<' em dirigeixi a vostè després ~ d'I un l't' as ..istit. força 1wrplex. per cert, al concert qut> 'a oferir al Palau de la .\túsica Catalana el passat11 dt• no,·emhrc. en el qual Ya presentar a Bart•c·lona la M'' a dan·p•·a pi'Oposta titulada La porca i L'Ïbriiiticu teclúria ... lli demano excuses. abans de tot. pt>ntui:· t>l ft>Lt'' protlm·ix després d'un esdeveniment ()I'Otagonitzat pi'l' 'ostP. l'I resultat del qual. és per primera 'cgada -i bÍ la memòria no m ·erm- un (raràs. El ri~c qut> pu~,'ui ser titllat d'oportunista és una rosa que- <·m l'al ac·c·pptar. En tot cas adverteixo que la uw vu consciència queda alliberada de qualse' ol autoincuJparió si li manifesto que havia estat temptat d 'c-sc.-iurc-li pt·è\iam<'nt al c·oncert i basant-me en el fl'l qur ja ha via tastat l'avt'nç -força exhaustiu- que ha via fet ui Mc1·cat de Música Viva de Vic, el dia p•·imer d' octuiH·c. Aleshores vaig considerar que pa dar ci'Ítil·amt•nl dt•l sru nou espl'ctacle a les l'nv-ÏI;t<'s tlc l'eslt·cna oficial hauria constituït un gest a uspiciado r de malt' avm·any¡.. i que>, per tant, era més honest esperar, o confi nna r , esdeveniments. O sigui, que a la fi , d ' una manl'ra o altra corria el risc de ser suspeete. Per ò a ahò. ja hi estem acostumats els qui ens prenem la p1·axi d'aq11esla professió òe la man!'ra més honesta pm;sibl<'. lle emprat ahuns el terme ·•fracàs" malgr·at la ronsriè ncia que tinc de ]a seva cruesa. perquè crec que és ri q uc t·xpr·essa més fidelment el que va passar el dia H de no,entbre al Palau. L'aspecte de les grad el'ics ho diu tol i no cal afegir-hi més. O sí. que cal. Pt•t·qu(· la buidor absolutament excepcional d'on henúcicle hahituat a percentatges d'ocupació intensos. es produïa de la mà d'una proposta que. com totes les se' es, va gaudi1· d 'uns prinlegis de promoció gratuïta als mitjanb d'informació absolutament sobredimension:•ts pel q1Je és habituaJ a casa nostra . Crec q1w la l'Osa <~onvida a un mínim de r!'n!'x.ió. Vos tè ha aconscgLút unes fites de protagonisme i prcsèn!'ia sense pa •;ó al nostre ambient musical . .Fi tes fill<'s d'n ua f•omplexital de circumstàncies i dc compon(•nls molt diversos, !'ntre els quals els de naturalesa cstl'ictunH·nL musical JHI acostumen a ser els més substants . Vostè ha bastit una cosmogmfia enormement rsrwNaenlat·, Hituada en aJJb tan nhet·t que els amerit·n ns unomcuen entertainment, qlle ho comprèn tol, en <'I qnal, i !'nP-Iseu ras particular, hi ha jugat un ~a­ pr•· fonAnwnlull'cqui voc dl' I eontinbrut musical. E l joc umLigu dl' l'l'lJlÚVoc i dt> J' apaL·ença d'uns continguts dt• nalurnl e~a 1'!!\Lrictament musical. és justament la rlau d l' volta d ' un tot que ha sahut conduir amh una inlcl·ligi·n('in suprrlati,•a. Aquest component pen;onal ~l'u és <·I quc·. pl'Obablcmt:nt, aparc>ix més diàfan t•u lot pll'gat. He parlat dc components i també de cir cumstàncil's. I entre ar¡urstrs l'al' alorar d'una manera acusad a u u l'on text puticular· en el qual una certa progres'>ia intt>l·leclual del país. bàsicamenl i gènericament 01-fa !lc rom·ixcmcn ts i sensibilitat musical. s'ha agafat a 'ostè i a la sr' a música com a taula de salvació per podt·J' tliti!>imulal· la seva inòpia en aquest camp, tol entronitzant oh•·a -normalment la menys rellevant- i ¡wr~ona als altar::; més encimbellats dc l'olimp musi(·ul. Una maniobra defensiva i graponera damunt In qual vost~, que en principi no bi tenia res a pt>rdn~ . s 'ha gt·onxal complagudament i n 'ha sabut exLt't•ur·c Lot l'I ft·uit que calia i més; p erquè, a la fi, el món es di videix entre els que van i els porten a cavall . Fer-li rctn~ t p e r no havcr·-hi <~po~¡at r esistència, sinó méK uviut potser tol el contrari, entra en el móudeJ judici dïniPntions, PO el qual no cm vull nisegm·ament cm <'Ol'l'<'Spon ficaJ·-m'hi. Pt>rÒ a V(•gadl's la t·o rda es trenca. I el cas qm· ens ocupa eu r<mstitueix una evidència . Vostè, que d an·enunenl hn nf!'gil a la \'ariadíssima carta de compotwniHauloprumocionals cngrescadot·s d ' opinions públiques engagés, In condició de cuiner selecte. sap molt bé que les "fideuàs'' i les p aelles valencianes ('Shm t·ompostt•¡; <·om a mínim de fideus i an·òs. Entre altres c·oses. Amb la cassola solitària non "hi ha prou. I en La porca i vibri.àtica teclúria. només hi ha posat justament la c•a¡;soJa. en forma d'un instrumentprinlt>¡,.riat-uu piano. ni mh. ni menys. man~a Bossendorfcr·. i d'un no menys model Jmperial.l h a fel d'aquest instrumc•nt t•l raig de aol. no il·luminadoL·. sinó encegadm·. dt· l' autt>ntica r!'alitat. I com a afegitó només hi ha situa t l'ornament d 'llll títol onomatopeic. com qua'ii lots p (¡, !!PUS sons detonants i enginyosos. Però po('a t'Oba mt-s. El rn·ograma de mà r epartit !'n el concert ho dei:\.a ben clar. Cartulina grui:mda i d e qualitat i disseny brillant-és clar-, i ... a la part d el daner·a , on s 'a('ostumen a exposar els trets del coneert, Lotalmt111l buida de contingut. imatge força significativa d 'allò que va sortir d'aqueU impressionant instrunwnt-c·uHsnlu i tamhé d e la platea i !!l:aderies dd e Puluu. Ah , i C(U(.I consti CJUe per a mi vostè és un excel·lenl miÍHÏ(·. Tlo he pogut 1~onstatar rle forma fefaent més d ' u na vcgu1lu ... , tlisso1·tadamenl massa escadusse¡·a. Dt>l Sí' ll affm. Jawne Comellas • ... PANORAMA Per un retrat robot del director de I'OBC per JAUME COM ELLAS E , s vulf,•ui dissirmLia r o no, el te ma dc la provisió de la plaça d(• titular· dr I'OBC comvor·ta un cer·L ner viosisme a lot horn e¡ ni !lC sent involucral més o men ys dit·cctumcnt amh aquesta caJ)da I instilur ió cir la música catalana (des de l' afecrionat. amatent, aiR qtú ell sí.n els ruilxims r:csponsables polítil:s i t!Xct:utius). La cosa és pron clara. L ' OBC està iniciarll un camí en el pla iJtstitucional que h a dc ser' Iu basP de noves t·enlitats que ufreti n r i Sl'll "ésser " i el seu " fer " . Un rssrr· i ttn fet· clinàmics, que tenen en la progr·cssió qu alitativa en el pla ar·tístic una dc les fites més irTenuncia bles. Fita persegtúda tic fonna tossuda pels q uj han estat t·cgidot·s <I t'ls df's lins d 'aquesta fm·mació en t'ls da r..-cr·s anys, sense que. pet·ò. s"hagi assolit n >s mPs que tula cct·ta apr oximarió a una t·csttltant idt'al. En Lot cas, aquest csfor~ no haurà estat in úlil, ja que com a mÍlúm ha ser vit pet·: a) Hcnovar· i fin s i tot transforma r· Ics bascs dc fun cionameni intern dc l'orqlJCsll·a a fi dc facilitar, quan 8 'tscaigui , el seu definitiu cnvolamenl en el pla dc la seva transcendènc-ia a r·tística . b) Mantenir un clima fl 'inq ui ct.ucl i ¡weocupació en aquest àmbit acuhnt cl'esmentar f{lte lru fet possible una trajectòria genc.-al per- damunt de tot positiva. Ens tt·obem, p er· tant, i sense que calbrui atorgar valor absolut al que anem a esmentat·, en un moment bàsicament fa vor-able per· eseometre amb possibilitats d 'èxit l'assalt a la fot·talf's a df's itj able del nou i a la fi important njvcll o pla dc qualitat. I en aquest assalt, Iu figur·a dr l dit·ector· apar ei.x rom a indisprnsablc. E sdevé pe~a cla u mt'stra ja que é-s qui ha de df'finü· estr·a tègics, Ics ha dc condttit· i t·<·sp onsabilitzar·-sc ' n i a la ~ h a de ser aqu<'IJa n·fcrèneia segur·a 1! erma que nuu-ra rccor-r-rgtrt i objectius. Cr ee que en aqu<'sls momt'nts s'està vivint un d ima massa net·viós a n !dós del t~>m a , {'ll el qual potser preval més la ut·gènda dt! la 11·ohada del líder segur i allihcwador· de tensions i responsallilitats que no la r·eflexió serena i raonada. Detecto, qui sap si tlornP:s éll una apt·c•nsió personal, que la nm·nda en l' objectiu - ll'obar un director ideal- difieulta o pot p et·torbar· In visi{, rlel ramí c¡nc cal tw•mit' per· atTihm·-lri i possiblement ta~1bé Pl dibuix exar-tc d ' aquest ohj rr tiu. Sc sap que cal un dit·ector· ideal - aix.í una rrú{·u en nbstract<'-, p cf'è¡ pens¿ que no s'ha t·ellcxionot pr·ou ober·to- ment com ha de ser aquesta fi brur·a ideal, valf,rui la r cdundà nciu. L•;, exp ectatives que acaben de produir·-sl' fa poc a redós de la possible figura d t~ l'israelià Eliahu lnhu.l l'n t•onstitur ixen una mostra si{,rrüficativu. En1 , és, tm nom sens duble important C(II O p e1· cit·cumstàn ries pw1tuah~ hi havia, o hlha encara, la possibilitat que acabi aten·ru1t a casa nostra. (, tunmatei.'X, si això es produeix, euld r·ia preguntar·-se fin s u quin punt una figm·a com l'esmentada pot r cu.lnwnt ser Ja icle<tl-tornem a I mot-, pt>r· a la tasca que ens ocupa i pr·t'oeupa . I amb això no vull ni molt mr nys pontificar que no ho sigui o no bo pugui arribar a seL En aquest morn Pnl el que em preocupa és qut' qnan t~s pt·odueh .i aquesta elecció, o Iu {¡uc sibrui, s 'hagi produït una rellexió ah solu Lament aprofundida, rigom sa i sen•nu. Cr ec que abans que mour·<' 's buscant un dirertor. cal plantt·jar·-sr quina és la r·ealita t exacta de l' O BC, quines són les SI'VI'S p ossibilita ts reals i quines són les sortides objectives a J'actua l bloqueig qua ljtutiu. I posats en aquesta lt'ssitut·a , ens adonarem fàcilment de fets tan cvidcnls com aquest: a) La qualitat i pt·t·sti¡,ri i projecicó dc l'OBC {>s Ja crue és i uo cap altra. Tautologia elcmeotul que vol dü·, de fet, que és discr·cta i que difícilment pot constitttir e5c¡tuw per·què noms d e r·eiJeu inlf't·nuciouaJ pugtún engresca 1:-s 'hi i, sobn·tol, el c¡ut: és més impo1·tant, estib'lrin dis pos ar ~; a jugar-s'hi el seu pn•sligi amb toles les conseqüèn cies. I amb uixò, no preten c afirmar que no exjsLPixi algun nom que sí que estigui disposat a ass unút· aquest repte . b ) L 'cstru r tura interna dc rOBC es basa, m~s clel que fóra cleistjalJie, t'n músics no del p ais, fet que comporta un elemental perill de mobilitat qtw p ot pet·judicar una tasca d ' afirmació d 'estil i dc dinàmica artística continuada. I a més. en cara no té cobct·ts algw1s llo<·s cabdal., de la formació. H om pocir·ia parlar en aquest sentit d ' una renlitul més pròpia "encara ", matisant tol ri que calgui, d ' un moment de lt'ansició pel que fa a la seva estntclura p•·ofessional artística més que no d 'assen tament estable. Amb tot aJiò que té d r r elatiu a<ruest darrer terme en el marc en què eu s movem. En tol cas, el problema de la incapacitat dd nostt·e sistema educatiu per fornir ofm·tn laboral stt.ficientmmtt qualiJïeutht plana de forma cxcessivn damunt d ' aquest aspecte a què m'estic n-'ff'rint. Acp.ú h om no pot deixar de bu nda un inevitable rf'gust d' urubigiütut. Apar· tir d'a<ruesta •·ealitat objectiva i fr·eda. potser no seria desm·onsellable pensat' no en noms més o menys r ellevartts i encimbellats dc pt·<·stigi rrco ncgut i quasi sempre d ' histo.-ial d ilatat , sinó en algun dirl'ctor· jove umh una autèntir a capacita t, pt·oj ecl'ÏÓ i ambició, qne pugui trobat" en un instrumrnt corn el nostre, w1 al ·Lit'il•nt •·cal i nntèotic de cara a la seva Hlll opr·omoció. Que assumci:od la nostr·a o•·c¡ucslm com una eina ic.lca] - lontem-hi mnh l'expr·cssiú-, !pte mentre avanci el faci avançat· a ell. i 1i pugui pcrmct.-c fer una autèuticu olwn prc)pia qne l'elevi i el ecalitzi ¡wr·ijomtlment i professional en una t·duc·ió simbiòticu mútttamenl em·ic¡u idoea. Aquesta cm Sf'mbla que és la fóemulu idònia i, dc fet, oo es tm cta de cap irwt' nl que mereixi els honors de st·t· palcutnl. Es tt·ar ta d ' un model molt pt·ovat arTeu. i gcncrahnenl a mb n:s ultals magnífics - pensrm en l'f'X<'mplt· pnmdibrrnàtic dc Simon Hau lc i la City ofBimüngham Symphony Or·ch estr a-, del qualla mateixa OBC es va beneficiat· primer· amb E duar·d T oldrà i després amb RosMa r·bil. I sense que aquestes referències pn•lenguin induir a exclusions de tipus loeal. Aqut'sta fit,r ura u qut\ ens c·stem r·efcr·int pol set· dc casa , o no. Això, avui dia, no suposa r·es decisiu. En I ot eas, aquesta és una fif,rtlru que no és fàcil trobar en el difícil i cornph•x món del m et·cat internacional dt! la mírsica. Una figura q~ue cal "endcvirHu'" i intllit· amb un olfacte molt fi i savi i amb la contumàcia , culma i srt·etlital que faci falta. E s clar· <rne acpresta és una aposta an-iscada. Que pol utTibar· a set· fins i tot molt arriscada. Juga r·la car·ta del nom rf'concgut resulta , en principi, més còmode i més protccto•· d 'ulter·lors conseqüències. Sobretot d c les poLíti<(ues . lan implacables i condicionador't'S. Una altra cosa és que a la lla rga no sigill més productiva. P er què. a la li , si es produeix la troballa cxa<'ta . els r·esullats han d 'esdevenir inexorablement gratificants. Cn•c t¡ue aquest és un bon moment pl'r actuar· en aquesta línia. P erquè, a més, la fi gtrra sòlida i segura - i coneguda- dc Franz-Paul Decker corn l i principal director invitat, assegura un possible contrapès equilihradot· d ' hipotètics tempteigs inicials i pot ajudar·, per tant, a afermar una tt·ajcc·Lòria de progressió segura i ober ta n horitzons amplis i ambiciosos en el pln c¡ualilaliu. Altres fót·mules cm scrnl>len , en les circumstàncies acllr.als, més problemàtiques . Encara que, en principi , insisteixo en l' argument, puguin comportar· un marge dc t·isc d ' imatge molt menor i fins i tot una t·endibilitat immediata superior. P erò el qtte està en joc a l' OBC no és un uvui fugi sser sinó un demà afer·mut. 15 PANORAMA Deu anys de l'Orquestra de Cambra Eduard Toldrà perRRMC E 123 16 I passat 1994 va ser l'any dc eclcl:n·ació tlel dC'sr aniversari dc la creació de l'Orquestra de Cmnbnr Ednar·d Toldrà de Sabadell , f11ndud a i dirigida pel violin ista sahaclellcnc J osep Lhús Puig. L ' orqu(•str·a - de corda- és fonuadu per un planter dc 15 joVPS nr{rsics, els quals han acabat o estan a punt d'acabar els estnclis superiors dt' música. Ells són: Francesc Rodoreda (conce rtino). Auxi López, Manuel Salas, Jonli lluhió i J oan Ribalta -violins primct·s-: Francesc X. Rcyes, ih ia Crusellas . .\!fons P érf'z i Ruhén Quirós -\'iolins segons-; anti Burgos, Cèlia Rufc i Vit'enle Alamà -viole -; Antoni Fernúntlez i Núria Beltrcín -violoncds-: i Santi Serrate -contrabaix. En la trajec tòria de r orquestnt <'S distingeixen clarament tres etapes. La primera, de 1984 a 1986, correspon a la iniciativa pi"Ïvada de Josep Lluís Puig. En aquest scntü, la forma ció nasqué amb alumnes avançats de Ptòg amb l'f'sperü d 'csdeveuü· plataforma pedagògica. Per això el tt·eball st- ct"nt1·à en l'estudi d"un repert01·i més clàssic -bàsicament obres representatives del ban·oc italià- que e desenvolupà amb un treball pacient de molLes hot·cs d ·estudi i pocs concerts. També, el fel de comptat· amb alumne deJ mateix Puig ( egu.int el mètode d e Dominiquc Hoppenol , amb la qual Puig estudià durant lO anys a París e sent l'únic ahtmne espa nyol que tingué) la dota d ' un so c·onnet i característic. La segona etapa, de 1986 a 1993, la for·mació t·està vinculada di nwt a mcn t a I Conservatori Pr·ofession al nc Mú sica de Sabadell , d'on Puig i'-s pmfessor. A paJ·Lir d c 1993, l' orquestt·a emprèn una nova rta pa, ca racteritzada per Ja ct·caeió d 'una associació privada que Ja manté econòmic·amcnl. Aqu esta danera etapa és la <ruc ha fet donar el Els membres de l'orquestra amb el seu director, Josep Lluis Puig, al centre salt a la fot·mació , dotant-la d'un cert nivelL fruit dc l'estudi dc tots aquests anys. El seu ca1·àctct· semiprofessional no l' ha pr·ivat pas d'assolit· una gr·an experiència als escenaris. La fo n nadó ha esdevingut força pn•sent, des d<'l 1992. als escenaris de gt·an nombre d'ind1·ets catalans, gràcies a la seva partidpació al Pla d'Acció Cultm·al de l'Associaf'ió òcl P ersonal de '· la Caixa'' . Tamb~ el seu bagatge forma lhr, li ha permès d ·ampliar i consolida ,. eJ seu repertori, que comprt'n obres clàssiques dc Mozart, Bach, Vivaldi i Handel, entre oLrcs rnés contemporànies d 'E igar, Brillen o el mateix Eduard Told rà. La seva presència u d iversos festivals de música catalans també ha estat palesa. A1·t ua<"íons al VII Festival deM {rsica el' Es liu Òt' Prats de Lluçan(>s; els concc1·ts de clausura clf'l Cun¡ dl' violí dc Tàrrega; o el Vl i Vll Festival Internacional de )l(rsica de Ger-ri d e la Sal i el XJl Fes li' al dc Música del Bruc fornwn pat·t del seu cunícttlum més recent. A aquestes actuacions, ca l ufegir la seva participació al X lJ Cielc Músiea Intima de la Caja dl' Madrid , l'I 1992; al Me1·cat de Música Viva de Vic, ell 993; i el X Concert de la Ver·ema al Celler· G1·a n d(• les Caves Codorniu, juntumcn t amh la Cora l Sant Sadurn1 -on s' interpretà la Missa KV 65 dc Mozart- l'a ny 1993. L'any] 994 tamhé va ser !'('llevant. Destaqu en la r.clcbnr ció d'un conceet amb l'Odcó (lc Sabadell per la Diada del Llibre -concert encàr-rec dc la Caixa d'Estalvis de Sabadell-; un con- t'ert per a Música per la Pau a Sabadell, anili la coJ.laboració del flautista Albert Mora (el passat 1 de juliol); un concert, a finals de juliol, obrint la temporada del Teatt·e Cirvianum de Torrelló: i, finalment, el concert de clausura del darrer Pla d'Acció Cultural a Torredembarra. També cal assenyalar la col· lahoració de la fot·mació amb difer ents in tèrprets, com la violinista Solauge Dessane,,els guitareistes Ricard SaucheziAngels Tormes, el violoncel·lista Sergi BoadeJJa, el flautista Bernat Castillejo; eJ violinista David Olmedo; el flau tista de bec Carles Vallès i la cantant Ingrid Morral. Taml1é cal destacar la col·labor·ació del dir·ector Lluís Vila. El desè aniver·sari de I 'Orquestra de Cambra Eduard Toldrà tingué el seu punt central al concer·t del dia 9 d e desembre a l'audilot·i de la Caixa de Sabadell , concert que obrí el primer cicle de concerts estable de la formació -cicle que es completarà amb dos concerts més, al final de cada trimesb·c. El programa, el conCiguraren aquestes obres: Concerto grosso op. 3, núm. 8 en Re major de Manfredini; Concert per a violí i orquestra, núm. 3 en Sol major JCV 216 de Mozart (Josep Lluís Puig fou el so]jsta); la Serenata per a orquestra. de corde.s en Mi menor op . 20 d ' Elgar; i Vistes al mar d 'Eduard Toldrà (en primer·a audició }Jer l'orquestra). Hi assistir eu , entre d'altres, la S1·a. Toldrà, el compositor Car·les Guinovart i destacades per·sonalitats del món cultural i polític de Sabadell. PANORAMA Una set111ana a111b Erkki Pohiola perRRMC E I Cor· Jnfun ti l III de 1'0.-fc~ó Cata là, di r·igit per· Lluís Vilamajó, i el Co r· Vi va lc! i ri ' l PSI , dj.-igit per Òsrar Boada , r·ebercn durant una setmana el mestratge d' Erkki Pohjo.la , director clc·l Tapiola Choir· dc Fin lànd ia. El mestre Poltjola , r·t•toncgu L pe dagog, portà a Barcelona, entre el 12 i 20 de novernLre de I" any passa t·, la filosofia i d s ain~s que han fet del Tapiola Choi t· Wl dels mill(JI"S cor s infantils dc•lmón. La visita de Pohjola e ns ha donat oeasió ne conè ixe r· la lasea d ' aquest direC'lor a l capdavant del cor finland ès i de t•om es viu <•I fet musical cor·al t•n aquest país t'seandinau. Erkki Pohjola .pianis ta i violista de formació, fu n dà el Tapiola Choir d 1963, a l'Escola Secnndàr·ia de TapioJa , una eiutal situada molL a pr·op d ' H~I s i n ki , modem a i arnh eclifiós de danera generació arqu itectòuic:a. El ] 964, a ss is tí a unes jomades cle la Soeie ta t lnte r·uacional j1Ct· u I' Edueaeió Musical , a Budapest. All!l concguè Zoltan Kodaly. Aquella trobadafou molt important pl'r a ICt meva carrera, ens explica Pohjola. Vaig descobrir l'instrument magnífic que pot arribar a ser un cor de nens i les seues possibilitats enormes en laformnció musicnl dels més joves. Amb Kodúly vnig trobar també un bon mètode pedagògic. D'aque ta manera. Erkki Pohj ola. busant-se en el mètode d<· Koclaly. i tamllé agafant idees dels mètoclt>s pedagògics de Cad Orff i J ¿u·qucs Dalc1·oze. >a desenvolupar un mè tod e pr·o pi adaptat a les U('Ct>ssitats dels joves finlandesos. El mes tre atribueix al TapioJa Choir un so 11atural, di r·ecte i r ic. Per· a i>..Ò críLics de toL el món coint"ideixen a parla r del "so Ta piola". El "so Tapio la " f'S buRa en quaIn: pun t·s. 1) Rocollil· Iu lntdici ó c01·al fiolandcsa. Finhlndia r-sttn país on la tr·a dició eond està molt arrelada. Mitja n~·ant el e ant ha n t's tat coneguts, de gencr·ació c·n gencrac·ió, la cultura, la his tbr·ia i les tt·aclicions, acompa nyats de la música. No és casualitat Ja gran at'Livi tal musical que es desenvolupa u F'inLàndia , sobretot a l't>stiu , amb t•ls nombt·osos festiva ls dt'rueu l ~ a Ja música clàssica , el ran i CQral i l'ètpcr a (una dada: Fit1lànd ia nom{·s té 5 milion s d ' habitanl s) . 2) Combinació vcrsittil f>ntr·e el cant i els instt·umenls m usicals. Malgr at qu e la veu humana Í's (•I millor del s in s t n tm ents (o p ini6 aquesta compartitlu pP r· mol l a gent), segons la fi lol:iofia drlnws tn~ Pohjola és important que es produeixi una educació simultània entr e el cant i l'iustnunent mu!iir·al. Aix:í, tols els memht·es d<·l Tapiola Choit· toquen almen)s un instnr ment. i poden formar una OI"<J llt'l!ll·a de cambt·a i r·eforçar algtmes a ctuacions del cor t¡uan rom iugui essent ells mateixos el!:> n•tt ·ics. Darrera aquest aspecte hi lw tola ww filosofut i forma d 'e, seuyar i entendre la música. Així. 110 solament es form en cantaires, si11ó també músics. I se11se cap.fi11alitat professional, encara que, estlldísticament , wut te1·cerct ¡wrt clels cantaires seran músics pr(~/f•ss io ­ nals, explicà Pohjola en Ja confl'rènci a que oferí duran t Ju sev a estada a Barcelona. 3) Col ·1a boració am b els com positor s actuals . Més d' una dot:t.cna de compositor·s. fin landt·sos o d ' altres països, han escrit obr·es per al Tapiola Choir. Així es j)I"Odueix un doble con r nt qu(' h ent'ficia ambdues parts, tol treballant alhora una herència cultLU·al i una adaptació al tarannà act ual. Tamb é els arranjaments tenen el seu lloc destacat en r ac ti vitat conri i obren noves per·spectives sobre materials m olt coneguis . De les mÍ's de trenta obr·es que s'hau C"Omposl per al cor finlandès, en destaquem dues: Water Under Snow ls lfleory d el finl andès Harri Wcssman, i Ma.rjatta , the Lowly Maide n dni també finlandès Einojubuni Ru utavaar a (peça ÏJ1spi ra tl a en tUl fn rgment del Kalevala , el poema è pic nacion al finlandès) . 4) Cançons q ue fmr d(• po nt. La música travessa fr onteres i p<"nnet iu te r·ca n via r· ex p!•r·iències i emocions entr e geni de clifen•nts rares i cultu r·es . E l Tapiola Choir hn f l'l. al llarg d' aCfUCSls anys . diVt'I"St'S bri- Un moment del concert amb Sanna Valvanne, assiste nt del m estre Pohjola r·l's per· Lot el món. en què ha visitat països 1·om Islàndia, t'I J apó. Cor·cu. Ft·an<;a, Alemanya. el Canadà. l'ls Estats Lnits, l s eael o l'antiga Unió So\ iètica. Amb to t ai..,.ò, l'evolució del " so Tapiola ,. descansa i camina amb la psic-nlo¡da i la fi siologia de la veu dc·l<; St'us cantau·es . Si més no , a F'inlàndia Jes acti vital s !"CH·als infantils j j nvenils sóu moll r·cspectacJes a tols els nivells. Pc·r·ò rèxit d 'un cor de nens dep èn del seu director , matisà Pohjolaen lo eonfc•rència. Ja en Ja nostra convc•r·sa, c' lmestr·e ens explicà que els pu ïsos e.~ccw ri in cms , i també els bètltics, són molt forts en el terreny coral, encara que elllre ells la tradició és diferent. Mentre que a Suècia la tradició coral neix a les esg lésies , a Finlàndia aquesta és més popular i molt activa CL nivell escolar. A Noruega es barregen els clos aspectes. Però , com he dit. són molt forts. tenen molt materiCLI per cCtntar i molts compositors que hi componen. En Ctquest sentit, hi ha molta organitzacié i molta educació musical de quCtlitat a les escoles .finia ndeses. Dur·ant la setmana d e tr·eball amb el Cor Infanti] lli de J'Or·feó Ca talà i el Cot· Vivaldi d'IPS!, s'esludi à un r·cpcr·tori mol t vat·iat i nniwr·sal basat en la ruficultat qu.e poden assumit· els joves canta ir·es . El trcLall culminà am]) un magnilïc concct·t el pa ssa t 20 de novembre, c'ssenl aques ta la primer a aclttació d 'E I"Idci Poh jola a Barc e lona. Aquesta experiència ha estat, per u mi, molt positiva, va dit· el mcstt·e lïnlandès, que ja coneixia Bar celona i es confessà grau admirador de Gaucií, cie la nosh·a llengua i Ja nostr·a euhura. 123 17 PANORAMA Nova associació que aplega les empreses que fan mecenatge Creaci6 de l' AEDME perJCC u 123 18 aett> prt>sidit p er la infa n ta Cristina 1 Ja ministt·a de CuJtura, Carme Albo r ch , va servir ¡wr· C'<'r·Lilicm· l':iniei d ' activila i dc l' Assoc:ia1·ió Espanyola per al D<·s••nr·otllament del Mecenatge Empt·c·surial (AJ~ DME) . L'arte va ser el colofó d ' unes jornades d 'estu di en Ics q uals van participar ¡wn;onalilalR t·cman·ahles vinculades al món dd mecenatge empresariaL t'nl rc les quals Cuy de Wouter , p t"I'Rid«•nt d e CEREC; Jacques Rigaud , d 'ADMlRAL, assocÜt(·ió fr·anrt>sa ger·mana de l a nounada C'Spaoyola: Fèlix Millet, pr«•sidcnt dc la Fundació Orfeó Català-Palau dc- la Música: Joq~e Segrelles, dt· l· empre:;a Repsol, ieldit·ectot· dc ' ·La Vanguanlia... Joan Tàpia, ultra el pre:.idenl d"AEDME , Xa,icr Ribó. El mateix Xa\'ier Ribó, ens sit ua l'abast d 'aq uc la iniriativa. - Fin s als anys ïOelmecenatge es feia sobretot p er part de p ersones individuals , en línia amb la trarlició Ollcestrnl que ve ja del patrici romà Mecenes, que ha donat nom a laJigu ra i qtte és a l'origen el 'una tradició secular ben coneg1ula. A partir dels anys 70 a Em·opa aquesta línia d'actnació fa un tomb. Es veu clar que si fins aleshores els costos d e ls esd evenim ent s culturals eren pagats entre les institucions i els consumidors - mitjançant el pagament de les entrades dels espectacles, per exemple-. aleshores sorgeix la iclea que les empreses no existPixen només p er gen e rar be n efic i s i oferir uns serveis, .sinó també per ser presents en la uida social dels seus àmbits d'actuació. 1 en aquest sentit, unnforma, idònia és el mecencttge cultural. El senyor Ribó t·emar·ca que l'any 1990 el mecenatge cultural emp•·csa t·ia l a Espa nya va assolir la xifnt de 15.000 milions de pessetes, 30.000 d els quals corresponents a en tita ts d 'estalvi. L'orig<>n de I'AEDME cal si tuar-lo en unes J onurd<·s dc• Meeenatge i Fomen t dc .la In vestigació i la Cultura q u(' va promoure l'any 1988la Funcla«·ió Cerde d 'Economia , j u nta ment a mb la Universitat d e Ba rcelona. n -Aleshores - n•ruarc·a ('I ll<' Ribó- es ua veure que tant als Estats Units com a Europa hi havia organitzacions qne rea g rnpaven ernpreses i també fun dacions vinculades a empreses qu.e feien mecenatge. Les .fin<tlitats d 'aquestes associarion.~ .~ón , per una part, es eleven i r cent res d 'intercanvi d 'informació , pe r una altra poder constituir bancs de dades sobre la matèria i també organit~ar seminaris de formació . Elmecenatge-insistc·ix-està evolucionnnt. tes acLI/acions de mecenatge en molts casos no són solament de cisió dels consells d'administració, sinó també de l'acord amb les forces labor(ds i els accionistes. El m ece na tge d'empresa w •ui lw de tenir coherència amb la finalitat i amb la línia d'actuació de l'empresa i ha de tenir uns objectius. com a mínim, a mig termini perquè pugui ser efectiu tant pel que fa a l'empresa com a la societrtl. El sen yor Ri bó r·C'cord a tambf. que el mecenatge no pol n i ha d e substituit· I' Administ t·ació, pt•rò en tot cas sí crue pot col·labot·arhi estretamen t. En aqul!sts moments , a l'Estat esp anyol hi ha prop d e 500 em p t·cr;es qu e fan m ece natge i l'AEDME es pera comptar en el seu si amb una par·t sï.,"llifie a ti va . -Nosaltres insistirem en com és de positiu la unió de totes de cara a aconseguir objectius comuns. T. per descomptat , la pertinença a l'AED.l1E no signi}tea cap mena d'interferència P n la seua tasca. Nosaltres el que pretenem és que es faci el mecenatge de la millor manera possible. P er a Xavier Ribó, la nova Uci de m ecenatge que acaba d 'apr·ovar el Parlament cspa n}ol f.s positiva .... si aconseguim que el desplegament sig ui satisfactori. 1 en això estem treballant. Què és elm és i mpor·tan t que élJH)l'la '? -En principi la recapitulació del que hiluwiafins a ra Pn mat.i'>ria fiscal. 1 el 'una fo rma genèrica, es pot (.tflrmar (jlle ningÍL no pot dir que no fa tasca de mecenatge per causa d'aspectes o im pediments de tipus .fiscal o jurídic. La nostra legi.~ larió , tnés o menys, es troba en línia amb la de la majoria dels països euroD) ot· peus avançats. l això resulta va indispensable, perquè en el marc institucional europeu, qualsevol podrin nnar a fer mecenatge CL un altre país que no fos el seu propi si hi trobava condicions més favorables . Tanmateix , h i ha un aspecte pr eocupant que subra tlla : - El perill que hi veiem és que la llei permet que l 'A.dminis tra.ció creï.fundctcions . No poden posar-se a fer la competència a través de fundacions pú,bliques. El mecenatge l'ha de fer l'empresa d'una manera lliure i voluntària i no deixant marge a possibles coaccions, m és o menys directes o subtils, si no hom podria cau re en el risc de l'impost revolucionari. Podem arribar a acords de col·laboració, nixò sí, i això ho con sid erem positiu, però que l"Estat es fiqui en la iniciativa privada, això ja és diferent. U n fullt>tÓ ben explícit acaba de situar-nos definitivament en l'abast i els obj ectius d'aquest no u ens. S'hi pot llegir que els objec tius d'AEDME són:" . . . Ja provisió d e serveis a les empreses, a:i:ci com taml)é la representació dels seus interessos, a fi d ' agilitar i enriquir la seva activitat de mecenatge i patrocini i millora r la p et'Ct>pció que la socit>tat té d'aquesta actuació de les empr·eses ... ", mitjançant accion s, com són assessorament, informació, formació, punt de lf·obada , actuació en defensa dels interessos de les em preses davant els poders pí"tblics, mantenir una acth;tal ed ito r ial esp ecialitzada , r ela cions amh els mitjans d ' informació . món universitat-i, món cultur·al i organismes internacionals, etcètera. AEDME , que dt> fet h a sorgi t sota els a uspicis de la Fundació Ccr·cle d "Economia, és membre del CEREC (Comité Europeen pour le Rapr·ochemen t de I'Econom ic et la Culture), m·ganismc supr·anacional q ue agrupa les associacions empre~aria l s nacionab d 'Alemanya, Au stria, Bèlgica , F r ança , Grècia, ld an òa . Països Baixos, Portugal , AngJaten ·a i Suècia i en el q ua l p a rticipen les associacions del Canadà , C'l s Estats Units, H ong-Kong, Israel i elJapó. e PANORA MA R T e A lxltib ició Saralt Cltang per X. CASANOVAS·DA NÉS Qualita t en el cicle Carter-S oler po r X. C.-D. G r·àcies a PalauCPnl (24. 11.94) t'ls bar·cclonins han pogut escolta r· la vio l ini s t a coreana Sarah Clwng, que, per rnl: r·its propis esbombats per w1 màr·queliog molt efectiu. cnt un dels dl•buts més esperats. f~s una noia de cat ur·zc anys reciclada a la facto da J ullianl , descoberta p e r Zubin M.etha , agombolada per nws tr·t·s més exigents i qlJe ja enregistra prl broc gr·us. Cal esp e rar d" ella alLr·ps valors musicals que els mcr·ament relacionats amh l'exlübició. Toca a mL pulcritud t~Xt r·e rna i un astorudr>r· d o mini tècnit·, pe rò es mostnr tun tleleros::r d'imposar ccl!'ritat a l"or·qucslra. que el fraseig s· atapeeix. La ver sió d el Concert núm. 5 d ' l::l en r y Vieuxtemps va ser vertiginosa, maneada d 'aqucUtr visió global i aquella ciPgà ncia qur ag r·aeixt'n obr·es tan acadèrnique11 com aquesta (no dcbaclcs escr·ita per· H un concurs d"alt ni vell). La Sf'Va pir·otècnia va estar· crnma r·cada pel pn·tnnsiós poema Dolor-a Simfònica del ga Uec Gr·egorio Baudot {1884-1938), d'orquestració ful"l"agosa i factur·a straussiaua i una intel·ligent vcr·sió de la L' Simfonia nrím . 11 de Shostakò, itx. Tr·iomfador, també, va ser radmirat Víl·to•· Pablo P é n·z , un dels " faf"lÒtmns" a t>St"ala estntul dd t·essor·gir s imfò nic (Madr·itl , Astúries, T c·ncrifc). lJUP va cansar una excellt•nt impressió davantcl"nmr orqucsll"a dc nova f" t"t'ació, la Simfònica de Galícia, integr·nda pet· una plantilla en la qual t'ls cst•·angcrs sÍ111 majoria aclaparador·a, ple tòrica d'trrr so que es fractur·a massa sovi nt per· uns atacs poc ('rtidats i, en grncral, massa vehements. DeiJut felif de Camell amiJ l'OSC ., perX. C.-D. e ompla u coml'ntar· que un piani;,ta arnb els mer·eixements d!' J o r·di Camell hagi t'sial. sol ·licitat per lacar amb la pr-inH•ra onp.restna del país. L"havíe m cs1·ulta t algunes ,·egadcs en •·eci tal i e n I" àmbit de la música t·ontemporàrüu. ,\I Palau Ul' la Músiea va inte r·¡H·ehar PI Concert fantàstic qun Isaac Albéniz va pr·t'sen tar a l'Exposició Uni vPr sa l dc Barcelona de l'any 1888. És l"Opus 78. qut•t•n no r·es fa supo~ar lïdioma pianistit• t¡uc aviat seria ('] seu . La vr·edotrrirrlrncia del tenlul. absolu ta per damunt d'un simfoni s rne d'ambicions modestes, d'nl'ord amb e ls pa tron:. c-oncertístic:. 'igt'nts al final dc segle. L· obt·a h::rstc~i~ la seva estructura sohre la paa·àfr·aHi i la rcelaho radtÍ t..le rnotivacio ns u mh res ullats rn é~ grats -pe1· vistosos- q ue no pas intcr·essants. rs Came ll va fer lrooor· a la t·orrfiança de l"OBC amh un pian isme dr·cturcr· i un fraseig att•nt als riseo~o 'irtuosísLics i a Ja quad r·a tur a am h 11 na or questra p oc· il·lrrsionada, nwnys en la c r eació d e s uggcs tior1s trlll ros fhiques. L'alr·rnany Bet·nhard C iiller·va demostrat· uo lra\'Cr a1H·ofunclit l"ohra i e l piuni:.ta ho va tenir l'tll'ara més d.ifíc-il cnfr·ontat a una roncertat"iÓ ocasiorrulrncnt erràtic<a . Va ser· molt aplaudit, rom, tambP , el di.r·ecto r en l'Obertura Canuwal dc Dvor·a k i r aspr·a Desena de Shostakò' iL\.. L'OBC, qu<• tenia P~''" p.-imer cop l 'excel ·leut Fa·all(·isca Mendo?.n com a concertino , va n.:spoutl•·c, nlmcstr·e alemany amb ductilitat. l~nct·gia i una rica puh•ta sonor·a. arnh inter·' encions hr-ill an tíssimes JH'r part dds prÍllWJ"S fa.-islols. AJ tt•nor· d 'aques t nou t r·l'haiJ amb e ls mús ics. Giillet· és 1111 dircetot· de r¡ui rtr l cspet·ar· col ·labonrcions ft·uc-tífer·l's. a t·t r v rt a l 11111 :.Ïnrl harl'elonina tlt·l rues dt• n ovcnr ln·1, vn t·orrll'rtÇar so tu t•l nwtt•i' signe aorh Cfl rt' nr a cabar· e l rru•s arrtr•r·io•·· és a dir. amh le¡, darTt' t"I'S manifes tacions cir· I rirlc Carlt·a·-. nlt•r· urgunitzat arnh t'rHWmc cornpetl-rwiu fH' t" la Fundac·iú " Iu C:uixa". Eulàlia olé, t•n millor fo nrra piuní~tieu - al rn t>u t'llll'lldn•- qut• la \ Ctt'r·u na Ur·sula Op¡wns, pm,.anr l"acct•rrt c•n la JH·oduecitÍ de J os•·p Solc·r t·rr c·l sru ret:itul :rmh l'x tr·cts del volunr Tde flarmunices Muruli (t¡lw t· lln lruvia estrenat l'un) 1978) i )p;¡ l'arim·ions i Jugo sobre un comi d"llban 8erg{dc·1982). Est upcmlt•!> nrnstt"t'S cic '·L'emoti vita t cercbnrl " d c Soler (t•n ufortu rurdu c•x pr·cssiú d ' un t·ni·IPga), va u port a r·-les ri Co ncert per a rlnvicèmbal i cinc instruments. intt·r·prctat pt•r· John Conslahlt• i la mateixa formació que les va t•st r'f'nur , la London Sinfonieuu, i d HDos JHli' IIIC'S per a urqrwslra, tiP 11)90 , oferts pc>r l'OBC. una ocasió mug nífien per· cops<n· la ftreililat el ~> Sole t· pt•r· con¡;riar clinrcs dr·amà tit•t- c·ontrostants . El pl'irncr poema, Lo Na tiuitnt, dt•splf•ga una s Ltbtilcsa nais lcriosa tencl int a la s ublinHil"iÚ i u l'es tatis me. nw ntrc yuc d st·gorr . llgonia al jardí. allihcr·a Ja U·n ~i6 e n passatges de pirotèc-nia orquc;.t nrl. Eseoltada al t'os tat dc la de Ca r· te r , la rrrúsica dl' Solr·r ,,s r-evehr l'orrr ru lnrt•ntmés lliur·e i més elàs tiea c·11 Iu divc r·:oilat del l>l'UI- n·eut'!iOS. unu miea <·om si r americà li donés la r·a(, un cop supernrks lt•s clapes més u' ant b'lranlistes. Quan Cnr·ter ha clt·ixat el seu aïllam eni , la sr· va r:n(lsica l'H I"UnVl't"l!'ix en paritúr·ia. Concel· ts molt &ignificatius van !!er· el de I"Enscmhh• Or·IJuestra de Caclaqu í·s, que va estn'nar· lma bellíssima Serenataper· a quintet de vent dt• Pt•,.., Cu sas i que Vèl lt' nir· en dclar·inMisla .) ou n.-Enrir Lluna un pt·otago ni;,tu d. ''" "Cpció en r obr·tr Gra dc Cac·tt'l". i t•l del gmp Bm-cclona 216 qu<• dirig;<:ix Ernest Martínl'z lzquienlo. qui' proposa va un dt•ns prograrnu Gt• r·hanl, Carter, Boulo·z, Lige ti. Totes les manifestacions van tenir· molt dc públic. fins i tot e l dot·umt'ntal c¡uc explorm a lrs influències, r•ls ¡,istt•rnes de tr·cball i les ex'}H.' ric'· nei<'S vituls i arlís li<¡ucs de Carter i Juhn Ca ge. Un èxit glohulqueinPita a no us hnnys de cu ltura. ;;: e!: ...s= -~ ~= ;;: 123 19 PANORAMA e R T e A El •ell concert cie guitarra cieM. Valls On¡ut•stt·a simfò niea d .. Bun·,•lnnn i nm·innul dr Ca tulun ) a. Dir·f'cc·ió: Elio B01wompu¡!lli. Guitnrro soli ~tn: Cades Tr·e pul. Rossini. Bt•r·io. \ ' ull, i Bt·•·th0\('11. Palau d f' In ,\hí ~ico, 11. 12 i t :{ clt• ll O\t'mhr·c. ' L per JOSEP CASANOVAS 20 actu al manra dc dit·rt·ciú tituhu· u l' ot·questt·n hat·r(· lonina mo!!Lrn t·om a (mjca contt·apartida i possible atractiu Lot un seguit de conrhu·tot'!l dr molt divrrscs procedènl'ics i pt· t·:,onaütat . El concer·t a què es n •fpr·t•ix aquest eomcntal'i era un rxt>mplt• <·araclerístic d e Ja ,;sió del món dc la música pròpia d'tm din·clor italià. Itàlia és, en efecte. un pais que s1•mprc• ha donat hons conduclon:l, de Toscaniuj o Giulini i'i.ns als Muti o A"hurlo. Tots ri ls mostren un segell propi que els és comú i del qualtampol' no fou aliè el Oor·enti Elio Bon compa~'lli. que era el titular de torn. Es tracta d ·una con(·c.> p<·ió e sencialment lirica de la músic·u, tal (•om si s'estigués re n· ant S<'mprr una imaginària escena per cantar-la dc (•ara al púl1lic.l d ' aquest punt dc pat·tida , en segueixen encara duc· s ronsrqi:iències; ~una és que aquest lit·ismc sol !'Omandre gaÍI·ebP Sl' lll)ll' t' rn un mat·c lluminó::. . mcdil<'rrani. d'aire lliure . sentimental. qttt' defuig \' Ísions cerebrals. inlinu~ te~ i dir·igides més aviat a lïntel·lectc . L'altra és que aquella escena que apuntava no deixa mai d ·estat· pt·(•M·nt en qualsevol interpretació, en fomw dc petits però constants <'fectc>s dramàtics, teatr als , gestuals. El programa s'iniciava amb una obt·a emblemàtica, I'"Obr rtura •· de la rossiniana /..et g azza ladra. és a dir. una producció oprt·Íslica. Una dc Jes músiques amb mr n ys compliracions però amb més alegria que mai s 'ham·an escrit; un p etit truc, tamhé, de bona llei de part dels dlr ectors per tal d'rlevat· d 'antuvi la ten sió i l'interès del públic· . P erò Boncompagn i va clemoslrm·, pe•· altra banda, que és un músic h onest, amb un alt senlit de la seva professió en ofer it· les Variacion s per CI orquestra de cambra d e Lut;iun o Bcrio. obra de programació trstimonial de pat·L deL directot· i que . .,¡ en el marc d ' nn festival d e música c·ontemporània n•prescnlaria una a)('nada d ' aire Carles trepat i Ello Boncompagni fresc i Lluminós, darrera de Rossiru havia UI' ¡;ignific·ar· en el concert un contrast incspet·at. Sobr·ctot l'escoltem am ro m el pol diametralment oposat a lc::. dialèc·tiques oceàniques de Bntàne r i Mahler. Els p e tits punts so nor!-~ cic Rerio. descamats, orientals segons m (LI tiples sèr·ies, s'afermen com u ncs rcmot·s indefinibles de lu natura, noc·llll"na ls, com nna estridència d ' insectes de fauna SUL'l'culista. Scgtúa cm·ara t'll la pr·imera purt el Concert per et g uitarra de Manuel Vall:,. oht·a que ,'ha tingut l'encer·t de pt·ogramat· enguany per commemorar· l'I clt'!lf' universal-i d el traspàs del compositor català. Servo r eco•·d puntual de Iu lll'l'Ocupació i la d edicació que tinguú l'li aquesta pat·tituru que •·ept'CHcntava, una vegada més, la fonanlt~ntal f'nl.c lèquia entt't' el món de l' orqucstnt i el d'un instrument no pensat en pl'incipi p er set·-ne solista. VaiJs va r·cnunciar a la solució fàcil,la de sct·vir-sc sobt·etot d'un ruàJeg con<;lanl, pe•· tal er evitar tant com fos po o,~:> i hlc• la sobre posició d ·ot·questra i solista i va optar per altres solurions : la d'un tt·aetament exquibil i tran sparent d ' un conjunt dr cambra i l'ús d'una di8c t·P LÍ~s im a amplificació electrònica del solista. aquesta en la mesura justa pPr tal cir no clcsfib'llt·ar el timbt·e que es 1wopi dc• l'ins trument. Obra bella , sensr c·onc·c·ssions, profundameni.Ln>ba llada i que! si no fos pels rillUl'S usimètl'ics qu e sovint hi van sm·giut , tms semhlaria molt més atTeladtt rn ('St¡ucmes dc principis del st•gle \VIII. El solista d el conce•·t fou Cades Tt·t·pat, un guitarrista de la j ove gl'ncr·a<'iÓ i que ha fet una esp eclantlar carl't't'a que l'ha portal ar-reu del món. El pt·ogrruua es doïa amh una inLct·pretació de la Segona de Beethoven. Lectura interessant, intenf'iOnada , perquè aJ marge de I'CJH'úduir Iot es aquelles constants mcridinnals c¡uc he esmen tat al principi , c·s féu moll. amb un esperit romàt1Lic i. prr tant. en cert sentit, molt més " lwclhovrnià' ' dc maduresa, quP no en d drl RC'glr "\ m que se li ba atr·ihuït s<•mpre. per la seva c•·onologia. i cnc·ut·a mrs avw elia p er· les obJocssions historic·istes. e PANORAM A R T e A El talent d'Andrea Luccltes ini per LLUIS TRULLÉN E I r·cton1 a Bar·celonu dd jove pianista italiu Anclr-ca Lucchesini, el deixeble dc Mada Tipo, amb aunt dc cou,•et·tit·-se rn una de les figun•s cabdals de la inter·pr·etació pia rústica, va palesar que la seva trajectòda roncet·tistica continua ferma, amb una ped'ecta i sàvia barreja de trc nica i musiealitat , assolida mitjançant un estil en el qual sobressm·t la natur·alitat, la profunda meditació del missatge i la sincer·itat expressiva. fets que repercutei'l:en e n un altí ssim g r·au d e comu~úcació. Dl' la mà d'llicrcàment, Lu cchesini, rw seut l'a ny 1965, vu pr·esentH-se a Bar·cclona l' any 1987 i posterionucnt hi tor·nà ell989. El programa presentat al Palau. dedicat a Chopin i Bt·ahms, ja teniu una estructura pr·ou interessant i meditada. Una pr·imera part dedicada a una selecció dels Nocturns i rubr·icada amb el Scherzo op. 31 i una segona part l'ntapçalada per· les sis peces de l'opus 118 de Braluns i c-ulminada amb ('( monumentals llihn•s primer i segon dc Ics Variacions sobre un tema de Paganini de Brahms. La qualitat del Chopin de Lucchcsilú rau en la sc~ va perfecta mes u ra de tempo, disposició de ru.bato i linealitat de traç; mitjanvant una tècnic-a immaculada, drsbordant en tots el& seus aspectes, Luechesini proposa un Chopin pur-, :.~•nst· caut·e en anwllt'r·aments ni, JWt· ron t ra, en tm a' c·t·Niú freda i intr·u lll:Wt'tHlent. Preocu put p(~ r recr ear 1111a utmosfeea, pt•t· rlifonill·c unes sonol'itats nítides i lwiUan ts, Lucchrsini bm;ca la quinta l'Ssèucia de r obnt prt· pmftmditzar 1'11 el seu m.i.!.sal~W· \lagistral r cxpr·e;,~i ­ vitat de l'Op. 15 mím. 1 i la noblt• distinció intequ·ptativa mostrarln Pn l'Op . 65 niím. I. Així mal<'iX t•l Scherzo núm. 2, amb el seu tt>mibiP presto, am h <·O H li nu ades pro¡;n·ssions d'acords i at·pcgis. amh {·pisodis brillants i èpics com rAgitato i intimistes i rcflr'l:ills com el Soste1111W, va ser aprofitat pet· Lucchcsini p1·r· ofet·ir una Vt'rsió monumental, lluminosa , obena, dinàmica i se mpre atenta ndlectir· el st•ntit de ia punnda Scherzo SCilSl' obviar lcrnws COlli r upassionamenl i la vrhemèucia. (•abdals per assolit· una iuterpr·etació notòr·ia de la par·titum. Del roma nt.icismr de Chopin, Lurc:hesini -que ja hnvia mostral part del seu talent, rncupçalat per· la tt·eniea i per· 1111 c.st il interpretatiu allunyat de gests inútils, de diuàmi(Jtres absurdes i de lot allò que pttf,'UÏ d!·~>­ torbar la eomunicaeió musical, 'a s ubmergir-se t'n la intimitat i ¡-( ;,imfonisme de Brahms. Pr·imer una lcetm·a deliciosa, df' l'Opus 118; sensibilitat en 1' /ntPrm ezzo en La, perfecte equilibri sonor entre ambdues mans -<·ahdal pet· trausuwtt-e t•l simfonisme br·alunsià- i un traç no- blt• i d istingit qm• df'ixaven bt•n dar lJUe Lucdw~ini st• r·ii un dels g;r·an~> t•n el món intt•t·prc•tatiu. La rnudur·rsu del seu Braluns, Iu sàvia c>Xpt•rit'·rwiu que sembla hn ve r·-sr acumulut t'li cadascuna clc· lt·~> notes que ¡u·r¡nu ncia amb una dinió clara i tliàfunu . denoten la st'\ u eatrgm·ia com u tnírsic. R ecolzunt-:w rn un so maj!'stu6s, poclia bawr· nfc•r· t una versi6 cie IP!i! l'a.riacions Paganini hasada exc·lusivameut l· H els jocb d ' u rtifiri , t>n l' c·~­ plosivitat de Iu t(•enica. Cadustuna de les l'ariacillm; te'· un problf'mu tc'•c-nic particular - ac·or·ds sincopat:. <·unt ra rin e e o,. '..c• r·c s en o et a' u u l'esquena, polirítmia ...- i Lucdtt'sini els va n~sulclt·e amb uua apun·nt fa cilitat, c·unr f!i Iu ti':enica i el vit·tuosi8mr fossin aspt•rws i nuats clonti unts a la pel'fcn·i6. La profunditat d'estudi i inli•l·ligència d'aquest pianista. lJlH' - pr•· cer·L- va suprimir· l' última va riaeió del pr·imer· tJU:td('t·n i el tenta iuiC'ial del segon 1wr· donar· 1rnitat fornrul i tonal a ambcl6s llibres, van sc·r· duus per· oferir· unu v¡·r·sió ober·ta, ditrfuna , es pectunrlut· i pt·ofunclunn·nt musical de le~ temibles Variacions brahm sianr~. Com a rúbrieu una onata de rurlatti i la Cam¡wnella dels estudis Paga 11ini de Liszt , 1111 pu11t finalt•nllut:r·mrdor, que vu evidenciar· ( (ll i:' Luc-r.hcs ini , a més clt• posseit·u11a tr•·nica sensaciona l, possceÍÀ una mu;,ic·ulital exqui¡;ida i r·l'lïnada. Correct e Oratori de Baclt perX. C.-D. S i a Catalun ya hi ba una or·cru;-st t·n a ~a cerca d' u~1 espat amph. aquesta es la Simfònica del Vallès. En aquesta ocasió han proposat - n preus popular·s- tres cantates de Ics sis que integr·cn l'Oratori de ada/ BWV248dcJ.S. Bach. El resultat va ser un Palau de la Mírsica ple de gom a gom i sat.isfa cdó general. Cal dcstacurun pdmer rengle l'estupenda actuU<·ió dc• la Coral Cantiga (~reparada pt'r Josep Prats), amh so d una gran excel·li-ncia, il·lusionadu i pletòrica, i alhor·a tècnicamen t equilibradn , homogi-nia , flexible. l també la intcncnció del tenor Josep Bell et en la cloblr eornesa d ' Evangc:- lista i tenor solista. Benet va brodar el paper d r JHIITador·. Ho va fe1· tan bé que és n•l·omanable que e ls organitzadors es recordin d 'ell per en ca n ega r- li I' Evangelista dc: lt•s Passions. papt>r ciri màxi111 compr-omís que ell defensarà com els millor·s per l'amplitud dc tessitura , iucish itat del frast'ig i consistència en la línia vocal. La mezzo-sopr·ano Mireia Pintó debutava al Palau i la seva millrJr ear·ta de presentació va ser u11 color· vocal r ealment t'I1CÍsador. Si és per·severant, arTibnt·à a solcar la profunditat de les àr·ies bach:ianrs. Bn·víssima, la iotrn t•nc·ió dc la sopr ano Maria Lluïsa Muntada , digna de Ics expectatives que t'I seu nom susc-ita, i cor·recta la clt•l bnt·íton .Jordi Ricart , forçat pt·ls r·Ntut•r·inrcuts en r i r·t•gisITe greu -i. !'11 cunseqüència poc· expressiu-, m~s (•Òmude en l'ària qne en els recitatius. L 'OSV, n•duïtla u fonna t:ió d c cambra, va trnir alts i baixo¡,, tan notoris els un b eom els altres. umh indubtalllt'~o moments de COJTrec ió. amb unes fustrs de primer ordr·r. La dirt>cció del seu titular , J orcli Mora, va potenciar una lectura àmplia a In r·ecorca d o la bellesa mrs qne no pas dt' plantPjamen ts cstr·uctw·als. Ala vi ta clt·lresnltal. cal rs pt•J·ar que cada al1) t'!> pugui comptar umb un tast d'aqut'bl Oratori nadalt·nc, com és ri cas dc l ' irrenu neiuhl c '·Concer t clt' vulsos" dels vallt•sans . 21 PANORAMA e R T e A Un cicle sòlid, un any més per JOAN VIVES A gran del han·oc: Antoni Vilutlumat. Lu r<'raan),desdell981. Iu t·iutat dt> Mataró ve ~autlint del qu<' podríem t¡ualilic·n•· dc- segon ft·sti\ul dt• tlllÍl>ic·H antiga H Catalu nya. òlH ianwnt dcspt·[·s del ci<~ Bat·cc·looa. E~; lnl<'lu de Iu St•tnmna dc Música Ani iga ¡n·omu¡.;utlu pd s memhrcs dt>l II'Ïo de mítsit·a hat·t·m·a Unda Ma ris i orguuilznclu c~onjuntamenl umh els nwmhr·t•s dt•lu eomissió dc música tlel Patt·onat Munkipal de Cultut·a de Matur·ó. Mulgral que pugu i semhlat· una ptu·atlo:o.a, C'll!,."liULl )' t·l n(uucro XIII hu JHWtnl Iu tonfit·mució tic la consolidació d'aquest ticle cruc jues venia comprovant t'li lt·s t•dicions dt'ls cinc Ítltim;, llll) ~:>.a lhora que tamht- el seu monwntmé!> àl¡,.rid quant a la rcspo La del p(tblit·. En aquc·st !'t·ntit. pot ,;pr signifieatiu el fet t¡ut• cn principi la ebnana té com u mat·¡· hahituall'anonwnada Capella dels Dolors dt> la l~a ~ilic·a dc anta .\lla•·ia de Maturó. de<'orada a prinópis delsrgle ' ' l l i pt·l pintm· català més 11) Capella en qiie<;tiÓ té 11n afm·anwnt inff'rior a les 200 pt•r,.,onl',, fl't que impossibilita so\rint In •·ealitzac·ió d'alguns dels concerts previ~tos. t·o m ha passat en a<ruesla edidi). La se tmana va romençat· di vendres 18 de novf'm bri' nmh <•I c·ont·t·t·L d t>l quartet voeul Oda rum , for·mul per· Mtu·garida LludÍI , Hit·a•·d 13or·das, Lluís Vilamujó i Pau Bonlus, que van ofl'rir un pr·ograma dc música exclusivament J¡·l RPnHi XPniPnt. centrat la pt·imc•·a pm·t rua u tor~; anglesos i la segona en' Palestrinu , Lasso. V:ízquez i Fll'txa . El dilluns dja 21 va venir t'I punt àlgid de la Sebnana umb l'aC'Iuat•ió de La Capella R eial de Catalun ya, diJ·i~­ da per Jor·di Savall, ÏJttcq J•·ctunt les Ve.~pres de Sant }ordi de Joan Pau Pujol (1570-1626), un eh·ls grans c·ulminadors de la polifonia rspan) oia dcl Renaixement (i pr·f'-hat·ror) que. a més. havia nascut a Mat~lrÓ. i\ part de atractiu intrinscc dc la matci'u música, s'hi afegia f' l del retrobament d'una música que no s'ha,·ia interpretat des de la mort del C'ompo~itor. r El t'onccrt va set· capaç UP con¡,'t·c.gar més dc 1600 persones a la nau ccntml dl· la basilic·a mataronina. El dia scgiient. 22 de noH·mln·t•, a la Capella dels Dolors. es va oferir Lula taula rodona a càJTec dels hjstor·iadors i musicòlegs Francesc Cor trs, Francesc Costa i Joan Gimi'nez, umh la tasca de modet·ador a cà rrec· dc Jaume Botet· d e Palau. El tpma va set· "El Renaixement, Matat·ó i Joan Pau Pujol" ... En definitiva , es vu tractar d'una r efl exió entot·n d c Iu pcr¡;omLiitat i l'obra cle Pujol i el St' ll marc hjsLòric i geogràfic. La setmana s'havia d'acabat· amb l 'habitual producció pròpia d el;; mPmhres dt>l Trio Unda Maris, que co¡,'llany comptaven amb la partieipació de J"intèrpret de viola dc gamLa P ere Ros. Però un accident drl clavecinista del Trio va obligar l'organitzat'ió a susp endre el concert. Aquesta XIU edició de la Setmana de ~lúsica Antiga dc Mataró ha refermal la imprc sió de solidesa i continu'itat d'un cicle ja ben eon<'gut ettLJ·e els aficionats a la música antiga del nostre país. HEWLETT PACKARD FUNDACIÓ ORFEÓ CATALÀ-PALAU DE LA MÚSICA S'ha renovat, per a la Temporada 1994-95, l'acord de col·laboració com a Membre d'Honor, entre Hewlett Packard i la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana, que en el seu dia van signar el Sr. Richard L. Raimondi, Director General de Hewlett Packard Barcelona Peripherals Operation i el Sr. Fèlix Millet i Tusell, President de la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana. 22 Amb aquest patrocini Hewlett Packard expressa, una vegada més, el seu ferm suport a la cu ltura. I PANORAMA e DeiJutclel Quartet l'olclrà perX. C.-D. E lcüumenge6denowmbrt•t•s va presentar· en d mar·c dl' la Sala Maria Aun~ lia Cupma ny un nuu quat·lt'l dc c·ordes anomenat Toldrà. Ho va frr· de la nul cie CataluJlya Mús i~:a i amb r·l gr·nrr·.ls putr·o(•ini de la casa Volvn. La fonnació està integrada pels violinistes Evge ni Gratch, concertino d!' rO BC en la seva etapa antt•rior. i !>l're Bardugí; el violinista Paul Cor·tesf• (també inte:,rrat en l'Or·questra dunmt unt•:Jtrmpor·ades) i d violoncd·lista J oaquim Alabau. El prognuna constava dr· hr Quartetsot:. de Schuhet·t, el Quartet nrím . .1 op. 18 dr Brethoven i el Quartet 111Ím. 8 op. 110 de S hostakòvitx i ral dir qtw la inl1'1'prctació més r eeixida em va semblo•· Iu d 'aquest rla1Tcr, a priori l'oh r n més comr•·omesa de la vetl lada. Srhuh cr t el s va tt·obar unu rniea fn•ds, encara, i el Qturrtet dc Brcthovrn. qut· no figura cet·tament enlt·c els millors de la seva p r·oducció, va bc r· dit amb m.S~ con·eció que no per;.onalital. En tols dos composit.or·s cli vu pnlc;,a•· cohesió entre el capteninwnt d1•l ¡H·illll'r· violí i el violo o cd, la forçu cont•lativn dt'ls alti·cs dos instruments i l' intr' nt tlt" poetització. Dc l'ohn1 dc Shostakòvilx. en va fo•· uno lcl'tura prou idio;,incnllieu. c·u l·n •gada de matisos en una aposta chu·a pcllil'isme i la introspecció i umh un cert rebuig p els ribets exp r·cbsionistcs IJUC C:\ plo ten s istemà ticanwut altn•b fo•·macious. El so gf'ner·u l er·u suau. sugger<·n t, com si tot el c¡ua t·trt tt•ndís d'un bon principi cap ol Largo final, lun im¡H·cgual d e lassi tud, dt• r·esignarió. R T e A Un excel.lent per a Byrne ' per DAVID PICÓ S. M ngradu que la gent bcrlli, ¡wrò també esIii bf. que el¡Híblic. senzilloment, escol- li. va t!eclanu· 0:1\ icl B) rne ('U an·ibar a Bru·celona. l'i o<-~ c~t1·nn~ que en veure el Palau dcJn Mú~oiru. ,.· cntusiasmí·s. Era el recinte idr•aiJwr· JH'l'Scnlfu· el Sí'U darrer disc, elmt'·s autohiogn'\fic: deia seva c¡uTeru. J>utsPt' per· això, el concert d el di a 15 dc novrrnh•·t• li va sortir rodó, i ulcshon·s qui 1'8 vn !'n lus iasmu 1· vH ser· el púhlit·. Un públir que omplia el Palau dc gomn gon1 i que VIt escol tar·. ga udir i, lïnallltt•nt - impnssibl<· dc rcsistit·-s'hi-. ballar· l<•s remçons de Byr·nc. Gairebé dut's hor·e~ d'un conce•·t fOt·malment senzill. ini l'li~ i eompletíssim, que va mer¡.ixt·r·una nota d'excellent. David Byrnt' Í>s una dr les personalitats del pop-roc!.- m(·s fhtils, eclèctic¡ucs i innovudon·s dt• Ics Í1himes dècad es. Noscut u Eset'rciu pc1·ò c•·ial a Baltimor·e (EUA). Bymr• (·s inL!•t·nacionalmcnt cont>¡;ttl t'n t·l món dc la música corn el cantant i l'ànima <I el gnrp Tulking Heads (Caps '\l·r·mircs). Talking H eads van dcbutm·l'any 19ï5 a l'emblemàtic CBGB cic 11va York, quan el punk deSl)llntu vu. Amll por tc·rnps es vun convertir en f'IHt•updavanter·s de la New Wave (nova nuu) amc·r·icana, ¡:,'l·àcies a l 'explosiva harTtoja del so retallat i incisiu d l! l'avnutgun r·du novaion¡u l!sa i una n1tnirna ha~t· lúdica d c ritme funk. A pr·int·ipi~ dels vuitanta van expel'imenlar amb tonudt•s africanes i noves tecnolobries. pPr C'l'l'ar· una música rítmica, obses~i\'a i ~ofi:;Lirada. quc els \'3 donar· a con~ix¡•r per tol el món. Amb els anys van,., oltH' ionar cap a ter•·en ys més melòdics, innucncials per· la psicodèlia i, soh r t> IOI , J)('IS r·itm cs caribenys. L'interès c11da !)Op més gran de B) l' Hr' JH'r ft•r· ('vuluc:ionn•· lt•R nt•vt•s tunçons-uquo•stu v<•gadu 1wr mitjtltl.•ls r·itlll l'~> llatins- va provorur·, a final!! dds ' 'uiluntu. In r·uptUJ:u dcfiniti\ u dt• Tuli-in~ llt•:uls. Des d' aleslwrt•s B) l'lli' ho t•ditaltn•., di~>eo,., t•n s oJitari. Rei .llomo. unu l'lllàl1·g de r·itmes ll'OJ>iruls t•n au gil·~ (1'1/lllbia. merengue. dro-dw dw. t•lt·. ), ( h-Oh. unu C.'<llujsidu 1111'~­ rla 11<•1 su Tul king lleads i ritutt'~ ¡·ul!'nts. i /Jrtl'irlByrne, c·lrompcmli ell' tuLc~ lct> habilitats i inlluèneies IJUf' By•·m· Ira us~i1uilu1 amh el tl'mps. A mí•s, IJ yr·nc ho compostmúsieu pt·r a ohn·s dr•l din•etor dc teatr·e d'avuul guunlu Boll WilMn -eoaulot· umh PhiUp C im.;, ri' Einstein on the Beneir. IJlll' t'S \ !l \ ('111'1' ni Liceu r any 1992-. pt•r· 11 co n•ogrufic·~ de 'l'w)la Thaq>, per u hamle:. '111101'1'~ (.llgo Salmje. El Mti mo emperador. True tor·ies. 16th 1989, etc·.). i ha editat recopilul'iun~ clt• rmísi1·n t'tll'iuenya. Byrur• 'isiiU\' a Barcelona Jll'r' 11'1'Cf' t' r·op. El eon!'<'l'l va començar umh to intimista i u p ot· n poc va u11or· l'n·i"*'nt fiu¡, n arlquil'it· la con tu nd(•rll'iu pròpiu ell' Tulkiul:( Heads. La formut·iél (hui,. guitarra. pt>rc·ussió i bater·iu) i 1\•spN·Lacl¡• Hllt Sl'r au~tcrs. (H't'Ò t•fi eaço¡, i o r·i¡,rinab. tol obtenint l'I rmhim t·esulta t dt'l-. míuim~ clements. B) t'lli' uo e-.' u limitur· u promoeionur el clal'r·t·r· tr·chall (nomé, \' a tocar 6 t.emi'H dels l2), sinÍl que vu fer un n•pii~ pc·t· la prinwru èpoeo de Talking li!'tiC is (Don 't rvon·y fL/)(m/ thegoven11111>rU, I Zimbro . .. ), per l 'època d'c(· losiú (Once in u lif!'time, This musi be tlt1• place ... ), i per·lu danera èporu (City ofdream~;. And she rvas ... ). u mé~> dt• eanlar· Ull ¡;r·upul de lemes del Sf'u pt·núltim i nHr(!nífic disc en l'olüal'i. I com a IJj., , t'lln~ons molt ovadonadt•s, com Bul'lringdown the hou se. T/ ea t' l'" (populur·itzuda 11 r·itmc dc jazz pt•r Sirnply Ht•tl), i la cuuçó-himn e Psycho Iii/I er. E"c't•l·lc·nl. Pretension s contracultu rals desfasades perX. C.-D. A usp1ctat per· lïnquicla Ibercàmcru i em h olt•allat amb una pr·opuganda despropo r·ciouoda, Cur l('s Suntos va presentat· al Palau un clr·ls St' IIA darrers treba lls davant d ' nn públic ton escàs co m pat·eial. I!:!! truc! u eh· Lu porc et i vibriàtica tecilírirr, per· a piano, t[nt· encadena lcl'l'abustu lls St'qiit•rH'iuls en contrast amb ¡wror·utcs ruinimaüstes, coi ncidètwia i Ji vcrgènriu de r·itmcs trufades amb nli:(UIII'l! fr·a~c;, ¡>a ròdiques. "Gn de tailf'lJWr· dcmosli'Ur-ne la inconsis tèn(·ia: un apar·utÍI;, f·rescendo va ser es tronc·al ;,r•n;,c <·ap consequenria Jlf'l'll ur lïnti'rprt'l s. eixugués la su o l' que li r·t•galima va front avall ... D f'ela rat·icm ~ ¡u·èvit>s. •·fideuàs" dc prt>!Wnta(·ió. cspl'rit de clan. curiositat. .. La pregunta és: ¿hi ha algú crne crcguj que par·tit·ipu en un acte de c r·eació que ll'llliRN:nrlr•ixi la facècia Júthca ¡unb nost!llgiu dc pretensions co ntraculturals? Total: ci nquuntn ruinuts dc sor·oUosilatf"nàtira CJU!' pall'sa una vocació de one mcw show 'àlidu, norn~s. a par'1.i r· de la connhènciu a¡wioi'Í~lica -i acrític·a- amb un públit• ufeetl'. ~na " san lonada,. per· no pt'r·tlre ron turtc amb un;; incondicionals 'l'"' r·c·em·dcu amb delit eb i.ntpa<:tt•s d'il/o tempore. J\ldopct·~ "tet·l(ll·it¡IH''·· que denoten esterilitat crcador·u. San to;, vu lcnh·una fWlciórc\ uhh a, lu d'un irwordi dvificador i ··antifilisteu '', P!'rb unr H"c ntcs ta massa HO\ ini en l 'usdrfnli l d'aquella eupacilat d'inl'ot·dittr· huhnus i l'S •·c·clamo t·ontt•stm·i IJIIllll 110IIIÍ'S of('rl'tx ineontinènrÍl'S tJJÍ'H pL·opÍl'ics tl In benevolença que u Iu polèmku (llu re' ulsió. Unes dcclumc·ion~ ~>Oht'l' 1\•nnmoramenl antb el seu nou piano h'lll'll més gràcia que t>l ¡·esultnt dc la tun uin·jada r·clació. I, per· ui-.ò, no <'UI arlllr·oeoncert: és suficit'nleomprur t'I !liur·i d tlia al1ans. 23 PANORAMA e R T e A Concurs Francesc Viñas: fidelitat a si mateix pe rJCC L a dun-c m t•di r iÍl tiPI Conc urs lnte r·na e io n a l d e Cant Fnrnel.'~t· \ iñas. I" edic ió tr·ent:r-tluM• uu j a, ¡..'ha mo¡,'llt en el nuu·c tan pr·opi de les scvPs caracted stiqucs . La d 't•uguan y sr sembla a la de l'untc·r·ior dt' maner a p r·àcticamenl exac ta, se n s<' que s'a lbirin, oi minimamt•nt , esd ctxcs innovadores d c cap nwn a . Potsr r· pen¡ ui' després d e tot. la rosa funciona prou bé. Hi h a una fórnmlu molt c-onsolidada. m olt ben a t•tc ptudu. també, segons la q ual UJl) rr r·n a ny es \ n produint r esd eveniment amh nua nor mal ihrt -creua i ¡.;r n ~e gair·e bé margr ni per· a la soq wc'ia m¡., Ueu. Pt' r altra part , !"organit zació t'S mou amb una su.ficir ncia rs pl(·ndida. amb u n dominj abso lu t d t~ tutu la complexa maquinà ria. fr t PRpPria lmcnl d estacablc si h om té p r·csent que tot es pt·odur ix en un à mbit familia r. de base amateur i cn t'I q ual I" expl•ri r ncia . el coneiwment del m etier. i sobre to t l'amor i la d cvoció pe r l"empr·esa substi tueL\.cn amb r esultats plenament satisfa ctoris r a bsència d ' una eSlTUClUra IJrOf(•;,sio nalitztlda. El Francesc Viñas Í's un concurs t' n t'I qual, òbviament. es r·et cultc• a Iu veu. P ct·ò n o a tota La ' E' u. ~>in ó d'una maner·a 1nolt prefe1·cnt -t'm permeto opinar que massa preferen t- a untipus d e "eu. La veu adreçada al teatre líric i. d'una manera m i'~ epecífica . a r òpera. Xin,uú no ha d' Pngun}ar--e. La pre~è n cia . en r oferta d e gtra r dons secundaris, d'un dedica t a oratori-lied. un altt·e al millor intè r·pret d e Schuber t , a un e;, p ec ia li s ta mozartià i un datTI:'L' a música espanyola , constitueixen un a mc-u a d ' illes -() més exactament illots- ah!>olutamr nl secundaris . lJUe passen d esap er cebu ts en vestiU:. enèr gica ment per Ja for ça dominant <¡U I' Ja \'OCaeiÓ operística del co n c ur~ . I cnt·ara hi afegiria, apur·anl la ron<~ id e raríó qualitativa, que fa La &cnsueió crue, al menys d'una for·ma implícita , dins tle l'esmentada vocadú o perística pr·e \·a l el con cepte n c la gr·undilot[iir ncía, d e Ja ve u di ta ¡,tt·an. ta mhr dita ' ·imp or tant'' -ct>n cc p tc molt cquhoc-, en detriml'nt cl'u na concepció més r efinad a i e:.tl'icta ment ~' 'Jirt'Ssi va o a rtísti<·a. Pcrò, a mh tot. n o voldria pontificar. En tol ea ~ . mati¡¡ar aquest as p ec·te• i ach oca r per re; 24 olH·it· d cu nc·urs u c·ons ide r·a cio ns m fs rompJt•Xt'" i rné;, I'Í((UCS del LUÓ U dc la Lírica . U na al tnt via dc considet·ació és el fet q ue n om í-s t'S valori el con cursant en t>lmonw nt del c·nneur·s i no en el si d'u n possill le pr·or(>s o d ' unes ex.peetatives . J crt aq uest sentit cr ec que ser ia opor·tú b usc·a r· uno forma de pl·cmiar - ass umin t d l'is c qu e ai xò compot·ta- no sols l'urlis ta j a fet. atluell que és a punt d e rlonar el salt a la p rofessionalita t oberta. sinó tamb é a aque ll qu e e n c ara no és en aquest punt pt•rò tJ UI' manifesta un bor·itzó fala gm' r· i obert a un demà més llw1yà. Amb gaireb é d os-cents participants -t'xa ela nwnl 192-, destaquen les aportacions d'ltr·t•cs geogr àfiques csp eríiiq tws, com la que comprèn l 'antiga Unió Sovit'•tira. amb u na trentena de pa rticipants, i l"asiàtica oriental c 'tn·nn1 a mh una qua rantena . mentre que països a mb un p oten cial artístic df' ta n t·cllcu com Anglaterra -dos purtk ipants- o els Estats Unüs -Rel-. c•n •n un a imatge b en oposada dc la matrixa moneda. Hom ad vertiria en aqu es t eontext qui' s' obser·va t¡uc hi destaca m és tm nivell nútj à JJotuhh• que no la p resència d e ve us o dP <~ avu c ita ts artistiques que ap untin a la genialitat. Fa la sensació que el món dt• la liricu ba entrat en aquell terr-en} del músic de ' ·factor ia .. q u e m 't>smc ntava fa temps \ 1adimir \ ... hkenuzy. referint-se als pianiste~; músics dota ts tots eUs d 'una tècnica i d 'un ofit·i molt consistent a un a edat j ovl' i q ue, tanmateix, qued en hloquc•jals a l' hor·a de l'autèntica tr·anscend r nr ia artística . Si d r la quantitat, r n sorgeix ]a qualitat , una vega da més el bloc soviètic ba im posa l la seva llei, acapar an t gua t·dons en una n ova demostraci ó d ' un c ap t e n ime nt b e n inequívoc cnv•·rs aquest roncurs . El fet que els límits màxims d. edat siguin força avançats afavoreix la prE·sèncía de can tants amb tma concr eta e~:pe r·ièn eiu prof¡•s!>ional o parapr·ofessionaL qu<' es henclïcien d 'un context de tr·ebalJ i formació l'or·ça afavoridor d 'opor·tunitats i <Jl rC fa que es presen tin a ('Oncursos com el Viñas, amb un t's po,.sibilituts implícitament ··prim ades· ' . 1 seguint amb el mateix axioma d e les JH'Opor·cions e ntre quantita t i quulitat , el domini força af•usnt dc veu s femenines ¡·es pecie dc Ics masculines pot havf't' afu vo r·i t tamhé que la màxima distinció c•ntr·t• d s lroml's hagi quedat tleser·tu , fet que a l' oïda del que es va poder esc-olta r , :;embla dc·l tot coherenl. I això no vol pas di r que no hi a parc¡,•ul'ssin ve us no tables, com les que a la fi van uconscgui r Ics distincions ato rgades. Prl cruc fa a les dones, el j urat no lro v a teni r fà cil . p er q uè hi havia dos conrr ptes inter·pretatius en joe molt lluminer·s, per ò bàsicament dissemb lants. Per una part la russa La l'isa Ruda kova-Pich tchik, una noia , millor elit una dona , ja fm·ça ft•ta , amb una \ CU lír·ica molt b en afermada i tuJu maduresa notable per a una concu r·sant i fiJ1 s i tot per a una pr·ofesHional. L' ultra cara , la posava la ila lianu Rosita Frisan.i, mf.s mf' nuda fí¡,ic·a ment. apat·entment men ys t'odada. a mb Ltna veu menys ·'gr an ' · , però dotada d ' una sensibilitat i una exquisidesa extra ordinàries . Les pr·ef<'rèneies finalment es van decantar· per· la primera , m entre que la segon a compartia el segon prenü a mb l' abkhaziana Klú.bla Gerzmuva , una cantant de notables qualitats però no especia lme nt a cusa d es ju s tame nt allú on la italiana cxccl·Lí més : l' aparlat expressiu. En el coneet·t de lluïment la italiana va gua nyar més que nin:,rú el ro r del púhlic, gràcies al seu r efina t gust a rtí-;tic. jugant amb l'avanta tge que Íb•twl que en la final , aquí no es va ..jugut· eltipw>" amb àries que eornp ortessin riscos tèc~nics exagerats i lumiJ{• que Iu guan yado r a va h a ver dï nler pr·ci.ar Unavoce pocofa en un to diferent del que volia , per imposil'ió dc l'orquf'str a. El trcnta-dosè Concurs Fru nc~rsc Viüas j a ¡;, hjstòria. O. m és ben dit, en e· a ra no ho és. La seva història continua a tra vés del seguiment de lrs truj ct·IÒI'ÍI'S d els seus pa rticipants. OPis CJlH' han aconseguit prt> mis i tlt>ls qui no . I h om , defugint el l'isc· que r·ompo r la scmpee jugar a futuròleg, llan çan t-sc a l b u:i t sen se l'ujut n i d ' u n ciPmnnt.aJ par ajgua , apu nta que la hisLèJI'ia q ue q ued a d ' aquesta edició, pol passar p er noms rom e·l dc r c·smcn tada Rositu Frisani o el del baix r us Stanisla v Ch eve ts, a Iii- a cap JH·cmi impor·tunl , per ò que am b nom (•s vint anys d 'ed a t té u n f u tur obcr·t u Lot. TEM A , El Tema que presentem a continuació és d'un interès molt particular ja que hom hi vindica la figura d'un dels músics catalans més importants d'aquest segle. Condició que, d'antuvi, sembla que no hauria de fer necessari aquest gest, justament, de vindicadó. I tanmateix no és aixi. A redós de Miquel Llobet s 'han congriat una sèrie de circumstàncies insòlites que han donat com a resultant el fet que actualment el seu nom s1gu1 per a molts amants de la música, fins i tot per a moltes persones vinculades al món de la guitarra , poc ~ menys que un desconegut. Darrer esglaó pràcticament del moment més transcendent de l'escola guitarrística catalana, la que va vivificar aquest instrument a la primera tercera part del segle actual, la seva dimensió gegantina queda testimoniada per algú que va tenir el privilegi de compartir ensenyaments i activitat profesional i sobretot per una obra compositiva d'una extraordinària categoria. El pretext d'una exposició, de visió obligada, que promou i acull el Museu Municipal de la Música, serveix per endinsar-nos en la personalitat exccpeional del guitarrista, compositor i arranjador barceloní; primer en base a les explicacions de l'esmentada exposició i de prés a través d 'un estudi biogràfic fet amb gran coneixement de causa. devoció i material de gran vàlua. Finalment resta a la consideració t>l testimoni memorialístic feliçment viu d'tma persona gran en si matt-ixa i com a músic; tma figura que ba viscut i protagonitzat part de la història 11cgcn(lària de la guitarra de la centúria actual. Tot plegat ens permet establir una aproximació significativa , hé que no extensa, a la personalitat i obra de . . qu1 mere1x un desbloqueig profund i ampli del context de tenebres en què s'ha Inogut la seva memòria. I amb ell, de l'obra de qui va ser molt més que el guitarrista més important de la seva . ., L' ogeneracw. bra d'un músic integral, d'una gran profunditat, renovador de la tècnica interpretativa de la guitarra, autor d'unes memorables i perfectes transcripcions~ i amant selecte de les cançons populars catalanes que la seva alta categoria de músic va entronitzar devotament i va divulgar arreu del món. Per tot això, i per molt més, s'imposa una revisió d'actituds i una línia de continuïtat intensa i profunda en l'estudi, anàlisi i, en definitiva, vindicació exhaustiva d'aquesta personalitat excepcional. Vindicació d'un gran . IDUS lC 123 català 25 TEM A El llegat de Miquel Llobet al Museu de la Música Una exposició d'homenatge (gener-iuny, 1995) per ROMÀ ESCALAS lobel nofousolamentel guitarrismés ext raordina r i del s elL temps, sinó un dels més eminents nrti.<;tes universal..s de la música, fet fo rça significa tiu en u n període en el quallaguitan·a no fruïa d"un veritable prestigi en el món musical. mancada com esta-va d'un repertori suficient per a guanyar !"estima del públic culte dat:ant del qual f1CilUL1-'0 •·. Aquestes paraules d·Emili Pujo] -condeixeble amb Llobet de Francesc Tàrrega- per a rarticle dt>c:licat a Llobet a l"Encyclopédie de la Musique et Dictionnaire du Consen·atoire de Paris resu meixen t>l motiu pel qual el Museu de la .Música volr·etrc homenatge a aquest mestre músic català. D'u o temp · en e; à el .Museu ha p r·e"rist un espai per a l'exposició temporal dels fons i documents pPrtanyeots al Sl'U ar.Mu mu:;ical, com un preluLli del que volem que sigui la Sala dels Mestres Catalans en el nostre• p rojecte a l'Auditori. Aquest projecte repl·esen ta nn i ntent de perpetuar la memòria dels nostres músic:s i alhor a fer més ac-cessible la seva obr a, per mi tjà dels d oc·umcnts musicals i biogràfics originals, i també dt> mob iliari i altres obj ectes, que, de mica en mica, h an anat engrandint el nostre arxiu : fons Albéniz, fons Granado . fons llalats. fons Manén. fons Mot·era, t'te. EI nostn• arxiu no eonsena pròpiament massa doc-umentació biogr àfic-a del mestre guitarrista, però Llobet. més que ningú, té una significació especial pE"r a la nos tra col·lecció dïnstruments musicals. Tenim el gr an honor de comptar. entre els nostres instrumen t , gair·ebé aruh la seva total co1·lecció de guitar res . 18 exemplars de notahilissima factura q ue la filla dc Llobet. Miguelina. oferí al Museu rany L953. Entre Jes guitarres. s·hi conserYen les més p t·euades per· a l'intèrpret iles que més utilitzà dúr antla seva dilatada carrera concertística an eu del món, rom lf's du es guitarres d'Antonio de Tor r·cs, o guüa tTcs d els mestr es luthier s dels segles xvm i XIX, Pagès, Benecüd, Alcañiz, Españ a, Altinúra , etc. Av ui , aq uesta exposició, volem presen tar-la al costat de les vih·ines on a· exposen permanentment Jes seves guita n ·es. les quals per a aquesta ocasió es document aran a h astam ent. A partit· de les mateixes guitarres i d e documentació origina] cedida en gran ' 'L 26 1a par t per la seva alumna i col-lega María L uisa Anic:lo, l'exposició pol fer descobrir -a alguns-, i r econèixer -a altrt's- la vid a i obr a a' aquest mest re catal à, que morí l 'any 1938 a Barcelona, diuen que afügit p<'ls f'Sdeveniments de la guerra civil. L' n posició q ue s 'inaugurarà d urant aquest mes de gene1· i es clourà elmes de ju n y d'aquest any. s 'illush·arà amb mostre· sonores dc les transcripcions per a guitatTa que .:\liquel Uobet féu de les melodies tndicionals catalanes. potser l'obra més coneguda i t·elcbrada del nostre músic. Ln rol ·Jt>crió de guitarres de Miquel Llobet inrlou ex:emplm·s d'cÀtraordinari interès organològic i musical. Ft>ut un seguiment cronològic de les guitarTes. podt>m l"f'\-iure la gran tradició dels guitarrers espanyols, amb la presència importantíssima de l'escola dels luthiPrs an dalusos i catalans. T1·adició que va lligada al desenvolupament ~l'un instt·ument que esdevindrà l'ambaixador mundial de la nostra música, JJL"Oj c<~luda amtJ la força i la qualitat concertística que li donà l 'escola catal ana d'i ntè t·p r·e ts i compositors per a guitarr a, representada per figures dc la categor·ia de F. Sors, F. T àrrega, E. Puj ol i el mateix M. Llobf't. Podrem fruir, a l'exposició, d'instr uments dc gra n <¡-u ali taL le:;timonis documentals de primer ordr e i, encara més. models per als constructors actuals. Hem de fer e&pecial esment de l"instrumenl més antic· elf> la col·lecció df' .Miqud Lloh et, la gtútart·a dc .J o~>t-p h Be n edid, feta a Cadis r any 1 ï83 {'\IIDYJB 634). instr umen t de transició entre la guitarra barroca i la guitarra romàntica del segle \. 1'\. Or·iginàriament estava encordada amb cinc rorclrs, i t"ncar·a conserva r esh·uctura original maJgral el cot·datge modern. am.b sis ordres simples. Aq uPst inslru nH'nt PS u n dels millors i escassos t·ep rcsentants de l'escola dc Cadis delsegle XVIII , construït amb ma ter·ial s cars -els r iscles són de caquiper la seva estructura interna del b anatge h armònic en V<'Ulall CfUC prefigUJ·a j a en molts aspectes la construcc-ió modE-rna. La guitarra de J uan P ages, Cadis, an y 179(2), (MDMB 620) 1 sf.>gueix les pa ules gen erals clels guilat·rer s anda lusos d e la seva èp oca. E ls elements decoratius l!mp r at;; en l'ornamentació, les lïleres de quad t·ets d e n ac-re de la bora, ce n~Jes de filete l"ia i TEM A ¡;¡: ---i• ~- Drets, d'esquerra a dreta: Lleó Farré, EIU'ique Garcia (constructor lutltier) i Juan Parras del Moral. Asseguts, d'esquerra a dreta1 Francesc Tarragó (fill), Andrés Segovla, Miquel Llobet I Eugenio Gual (foto: Vilatobà) arabescoR de] ponl són ben típics de l'escola andalusa. Manté ull cc1·t arcaismo en l'enclavament dels trasts finals sobre la lapa , però incorpora també el ventall de <'i nc varetes al barratge interior, característic d'inslrumcnts posteriors. La guitana José Recio, Cadis, any 1824, (MDMB 624), continua la trajcctòt·i~ de qualitat de l'escola de Cadis que fundaren José i Juan Pages amb Jost' llcncditl H finals del segle :>..-vln. És un instrumenL de sis ordr·es amb elements de construcció del mànec, trasts i claviller ja absolutament entroncats en la tt·adició del segle :x:rx. De la nissaga dels Pages de Cadis, Francisco Pagés, t·cpresentat pet· la gujtarra (MDMB 621) feta a l'Havana, Cuba, l'u ny 1841, fou segons José Romanillos/ un construetor t'ubà que es confon sovint amh un oficial guita net· del taller de Juan Pages, ja qut> tt>nia el mateix nom i cognom . Fet que ens sembla unu mit·a ÍlllJH·obable, atès que a l'etiqueta d ' una de les go ital'l'es de la col·lecció Gòclia Sales de Barcelona troh<>m una inscl'ipció qLle diu: ''Hecha en la Habana por D. Fnu~eisco Pages fabri cante de CarÜz Año 183(5)", text demosh·atiu que F. Pages dc Cadis es traslladà a l'Havana. Per finalitza1· la nodrida rt>pres~n tació de )'instrumentari d 'aquesta <'S<'olu, hem d'incloure la gtútatTa de P E>d r·o Pagt~s. Cadis !wgle XIX (lffi"à'ffi 622). La fif,''ln·a màxima d<' l' art de la guitarreria del se- ne gle .li..IX, <'t·carlor del rlissen y modf'l'n de la gnitaJTa , investigador i artesà incomparable , va ésser sen~; dubte Antouio de 'l'ones. Dues guilarres d'aquest gran mestre es mostrf'n a lt'S v itrines del Museu, proceden ts també del fons Miquel Llobet. La MDl\tffi 626, constru'irla a Sevilla r any 1859, és un instrument de disseny totalment modern amb 6 cordesmelòcüques i 19 trasts. Els ris<·les i fons són de ('aqui. Tapa harmònica bombada i varetes en forma dc ventall. Un trt"t especial d ·aquesta guitarra €-s la incorporació del torna"eu intern, pc~a metàJ.lica per millorar el so. Aqu est hriny acústic va ser introduït ]>er guitarrers tle Barcelona anteriors a Antouio de Torres, però sembla que aquest en millorà el cHsseuy per facilitar l'execució situant-lo a l'interior de la caixa. Un alLre inslnamcut és la guitarra d'A.n tonio de Torres, feta a Sevilla I'Auy 186(2), (MDMB625). Aquest cx<·mplaa·, d qual va pertànyer anteriorment a Francesc Tàrrega, representa l'aspecte c1·ealiu i dc rc(·en~a 1leJ geni rl'Autonio de Torres en construir-li el fons i els riscles a mL un material semblant al cartó p edra p~>r rll"moslrar que aquestes parts de l'iustnuneut no afl'ctawu s ubs tancialment la qualitat del so. És molt fima de construcció: un varetatge harmònic sofisticat i ren eni'\ del mànec j el taló amb la caixa demostt·en una forma de construcció innoYado- ¡;¡- 123 27 TEM A RECIT A L DE GUITARRA ASSOCIACió D 'A MICS DE LA MUS I e A CURS DE MIQUEL LLOBET PROGRAMA I MINUET .............. .. .................. ............. ESTUDI ................... ........................... . . ESTUDI ................................ .. .. ............ ANDANTE (Don Joan) .. ............. ... . .. .. . .. .. ESTUDI BRILLANT .......... .................... SoR AouAoo MOZART N. CosTE 1924-1925 II PRELUDI .. .. .... . .... ... ...... . .. ..... .... .... .. .. . ... BACR SARABANDA ....................................... . SONATINA (1.• audició) .......... ................ MoRENO ToRROBA (Allegro-Andante-Allegro) A NY X TERÇ CONCERT 01.\IARTS. OIA 9 Df. Of.· SEMBRE DE '9'4· A TRES m QUARTS DE Df.U DE LA NIT LA BARCA .. .. .......... ..... .... ... .. ...... ......... MoMPÓU CANÇO DEL FOC FOLL"l . .................. M. DE FALLA (De El Amor Brujo) PAI.AU DE LA .\IÍJSICA HOMENATGE A DEBUSSY ................... .. DOS PRELUDIS .......................... .......... TÀRREGA DANSA ............................................... GRANADOS CATALANA 123 i Programa de mà d'un concert de guitarra de Uobet al Palau de la Música Iii I· ¡¡;¡ e 28 ra' t estimon i de r ex traordinària imaginació i capacitat del seu constructor. La tradició de l'escola catalana de guitarreria es manté fins al segle x>.. amb representants dignes dels nostres millors intèrprets. Testimoni d'aquesta tradició són les guiLarres d'Altimira, Barcelona, segle >..1'\ (MDMB 619). Francisco España, Barcelona, c. 1900 ("\ID'\1:8 627). Pedro Pérez, Barcelona, segle lX (MD)18 628). Ribot y Alcañiz. Barcelona. segle XIX ()IDMB 1385), la de J. Riboti Y. Storchl\1asseguer. Barcelona, segle >..J~ Ç\·IDl\ffi 629) i la de J. Ribot i Y. Storch )fassegucr. Barcelona. segle XIX (:\ID:\ffi 632). Agustí(?) Altimira nasqué a Barcelona r any 1805 i establí el seu taller Fabrica delnstrumentos al carrer d'Escudellers. Luthier expert. >a construir un gran nombre de vioüns, 'ioles, violoncels, contrabaixos i gu itarres. Integrà, a la se•a manufactw·a, elements dc construcció dels luthiers francesos, ja que treball~'¡ 15 anys associat amb el mestre francès Etif'nnf' Mairf" Breton, establert a Barcelona. Fnwcisco Pcdro España. natural de Sant Joan les FonL'l, nt"ix el L793 i mor a Barcelona ell877. Influït també pelluthier dc Mirecourt establert a Bat·relona Thérèse, construí també instrnments de cot·da ne marcat f'S til francès, tot COntribumt a rimpuls de construcció de la guitarra amb criteris més con- scrvadon;, tir cw·t (64 cm) i caixa estreta. D 'altm banda, l'instroment d'aquesta col·lecció està fmament d eeorat i la ('Oustrucció és de la màxima qualitat. Els taUt-rs barcelonins dels Ribot i dels seus descendents, com molts d ·altres, han sobreviscut fins fa poes anys . en què Ja competència aclaparadora del con ·umisme .i la manca de suport a un art històric i a una tt·adició artesanal de categoria reconeguda mundialment. varen estroncar una trajectòria d'aprenentatge i elaboració difícils de r econstruir. Malgrat tot això. els instruments s 'han conservat i. sortosament, gràcies als col·leccionistes i a la tasca de conservació del nostre .Musen . I encara és possible recuperar i aprendre d'aquesta tradició mitjan~ ant el testimoni directe de les peces dels nostres mestres guitarrers. NOTES • MOM B (.~ ,.¡ ntírner·o t.le regi~tn~ de les col-leccions del Museu do• Iu Mútiira dc Bat·f•clonu. Per lrCibal'informació més detallada JlO" deu consultar el Catàleg d'itt$lruments d'aquest museu, publirat pt·r I'Ajuntanumt dt~ Ban·dona l'any 1991. . .Jo,e Romaní llu~ 'fite Sptwish GttÏLàr. Catàleg de l'ex:posit·ié, al )1ctcopolitan Mu~cum of Art. Sociedad Estatal Quinto Cerllt!nUJ;o. Madr·id, 1991. p. 143. 1 TEM A Miquel Llobet ( 1878·1938). Guitarrista i compositor ~ -• = -~ e~· ¡;¡- 4. J;) o. Miquel Llobet el 1 9 21 per FERNANDO ALONSO I CARLES TREPAT L ' escassa i a vegades equívoca informat ió que s 'ha tingut sobre Miquel Llobf't ha fet que sigui u na figura enigmà tica en la història de la guitarra , i per això en a·esta conJús un capítol. A la llum de novf's dades lfU(' posseïm, i coneixent bé la seva tasca i els seus mèdts, podem veure que la seva influència ha estat transcendental per al desf'nvolupament i protagonism e lfUC aqu est instrument ha experimf'nla l. en elta·anscur s del segle x.x . La seva traj<'t'tòria c-oncertística va ser tan brillant que des de molt j ove es va destacar com el primct· guitanisLa rl1•l seu temps, tot guanyant-se l'admiració i el respecte de lu crítica .i dels músics més prestigiosos, els rruals C'l va n considerar un dels millot·s iutèrpt·ets dd moment. La seva ohra és pionera d e la LÒc niea i el lle nguatge modea·ns i és un llegat magnüïc qne els gnitan·istes hem r ehut. Tot això el situa a lllh els gntns guitarristes-compositors del passat eom van sea· Fenan Sors i Francesc Tàrrega· El Sef,'ÏiC'n l r esum biogràfic in ten ta donar a conèixea· alguns rlds moment s més d ecisi us de la seva vida artís ti c~a. ....•• . r 123 Dedicatòria d'Enric Morera: "A l'amic Llobet, com re• cord dels mellors ratos qu'he passat a l'Argentina sen• tln ton deliciosament tocar la guitarra com ningú m••"•. Any 191 O, Buenos Aires Infantesa: pintura i música Miqu el Llohet i Solés va néixet· a Barcelona, al canet· de la Palma d e San Just, el lS d'octubt·e de 1878. Fill de Casimir· Llobf't i d e Joaquima Solés,, a n·éixer t•nvoltat ò ·ambient ar tístic. atès que el seu pare era daurador d'imatges i tenia, en societat arnh Dionís Renut, un establiment d·escultura religiosa on cont·l'aven tot tipus d ' arts plàstiques. Allà nahca·ia la seva primera' ocació: la pintura. A Ja Llotja dl' Barcelona, Francesc TonesC'asana el guiaria en aq nesta ma thia. Sentint lamhf una forta a teacció p er la música. als deu a nys va iniciat· estudis de solfeig, piano i violí a l'Escola Municipal de Música, qu e dirigia el mf'Slre Rodm·Nln , i va !lea· condeixeble de Manuf'l Bur·gés, Pau Casals i Maria Barríentos. El 1889 la i111pressió que li va causar un concerl. tlel fana ós ¡,•tlitan-istu Antonio J. Manjónlifaria cmpt·endt·c· l'est udi dc la !,"lli tana; ]es primeres Uiçons van SE'l' dt'l mestre Magí Alegre. LloLcl va sca· un nen especialment dotat per a l'art. Els tn•halls de pintura de la seva infantesa i adolcscÈ'nt'ia ai.-xí ho tlcmostren, dels quals destaq m·n pd seu vigor i fct·m csa eo el d.ihui.x. Va r eaüt- 29 TEM A e· ions c·nr·Ü(LÚen la tèenica de la guita na i li dona ven una nova dimensió expressi va . Poques lliçons van fer falta a Llobet ver asimilar els coneixements de Tàrrega: l'alumne va r esultar un superdotat. La eva clara intf'l·ligència, el seu caràcter observa dot· i analític, nnit a un acusat interès per tot allò que fos modern, molt aviat li van permetre bri]lar amb IJum pròpia. AmJl setze anys ja estava sòlidamt>nt formul , i a pat·tir de febrer de 1895 apareixen les primeres i engt·escadores cròniques dels seus f'Onc;t•rts en els periòdics catalans. En els anys successius, ambdós guitarristes van c:ol·lahorar en ]a realització de diverses transcripcions, tot crea nt-sc, clins de la seva amistut i adminlció, una competència en la qual els treballs de Tànega vau ser sup erats per la modernitat de LloLet. el tLual amb el seu virtuosisme desem·otllà la tèctúca que ha }Wt>dominat t>n el segle xx. Les composicions i harmonitzacions de les cançons populat·s Plany, La filla del marxant, EL testament d·Amèlia, t'tcètera, que va escriure al final de la se"a adolescència. innovadores i fot·tament Ímpt·f'gnadt'S de r f'Sperit modernista. SOrprengueren che u mestre. Xo dt>i.x-a de ser gjgnificatiu que la composició m~s avançada de Tàrrega, el Preludi núm. 2 en La menor. fos dedicada a Miquel Llobet. 123 Escultura de Llobet del barcelonl Josep Cardona. Es troba a l'lnstituto de Expresión Visual de San Juan, Argentina zar dhet·ses exposicions, i en una crítica publicada al "'Diari cle Bareelona '',el situen en ·•noc preferent entn• els nostn•s pintors''. Amh el piano i el violí es va mostrar com un íntèrjH·ct cxccl·Jcnt. Utilitzà aquests instruments en alguns dels sem. prirnet·s concerts. Però ell sabia que pe1· sohrcsot·tir en qualsf'vol de les facetes que dominava, hauda dc decidir-se per una, i va optar p er la seva vocació més poderosa: la guitarra. Una trobada decisiva 30 Miquel Llobt>L i Francesc Tàrrega es van conèixer en una guitarrctia del carrer Ample. l'any 1892. Emili Pujol, en el seu assaig biogràfic titulat Tàrrega t'ns ho rf'lata de la manera següent: '"Gna tarda del mes d'oc·tuhre de r any esmentat. van coincidir a la guitarreria Tàrrega i el petit guitarrista. el crual immediatament va ser presentat al mestre. En adonar-se aques t de les facultats extraordinàriet. del noi, li va ohri.- lf's portes de la seva llar per anar-hj tantes vegades com volgués rebre els seus consells. El st>ntit muRkal i artístic de Miquel Llobet, culLivat ja p<'ls t'Studis cle solfeig a l'Escola Municipal i per l'ambient favorable en què es movia, li va permetre adooa1:-se imm<>diatament d e la superioritat òe Tàrrega. i modificar, en bé de les seves execucions, l'orif'nlació dt>l seu sentit instrumentaU artístic··. En aquell temps el gran mestre d e Vila-real es trobava en plenitud creativa. Les seves innova- Primeres gires A c:omcnçamf'nt d e sf'gle inicia les gires arreu dels principals c-cntn's musicals d 'Espanya. El primer concert t>l va fer a València. L'èxit assolit va ser enorme i li valgué ser qualificat per Eduardo López Chava rd f'Olll "un músic complet que converteix la guitarra ('Jl orcrucstra especial i inesperada.,, i desvré!:l d 'elogiar lf's seves composicions, conclou que: "Jove com és, ha arribat ja, i la seva tasca perft>cta el col·loc-a en el primer lloc al costat del gran Tàrrega" (dia.-i "Las Provincias"). Després d·un concf'rt a Malaga. va ser nomenat professor honorari i soci facultatiu del Conservatori. En un diari de la f'iutat, t>l musicòlegRafat'l)litjana assCll) alava que- Llobet ·•és una veritable glòt•ia at·tí~otic·a. Potser ellmatei.x no tingui consciència del seu mèrit, p erò això no importa, els intel·ligents sabt·a n valo.-a r-lo <"n el que val''. I afegeix, profèticamf'nl: • ' ... f' s tic segu t· que el dia que vulgui recollirà. clmat<•ix a BN·lín que a París , el mateix a Londres que a Nova York, els aplaudllnentsi els llorers amb ren¡. un·cu era acollit Ferran Sors". A Cnwacla actua al Tea tro Principal il'entusiasme c¡u e d ~s pe t·ta fa cp1e li s:iguin organitzats Ll·es nous reeitals la mateixa primavera. A Madrid oferí diver!'ios c:onnet·Ls a l' Ateneo i al Teau·o de la Comcdia i, final:tn f'nt, la seva vertiginosa carre1·a el porta a tocar al Palau Reial davant dels monar·qucs. Alli fou presentat per Tomas Breton i hi va actuar tn~s anys c-onse('utius. Animal pels èxits aconseguits i motivat per· l'a- CATALUNYA MÚSICA Programació mes de gener DILLUNS, 2 DE GENER DE 1995 7.00 l.'OREUTl H \ 'hí,it•a p...- t•onwn~·ur· t'I dia. Ht·· t•ull d'olll't'' hn•th t•,¡•nllidt•, i prP .. f'ntudt· .. ru·t· .Juun \ht· ... l!l.OO SELECCIÚ IHGJT\1. GOl \0)): \1i"u Solt·n~rw tlt· Santa Ct•I'Íiiu. llu.-llltnt llt·n d o·il'k.•. La 11 .. ,.,.,.,. llult· . .I l'alt Philippl' l.ul"ont. Cor·, dt• Hiulio Fr:liH,'II. 1\nun·l OrTht•,tr·t· l'hil harmoniq11P dt• Hrldin Jo'r·¡trrt.;a. Dir.: Gt•tll'f\''" l'r~tn·. ( Ulnr). I..~IOZ \HT: S im fonia ea. En,<'nrhl" Eduan l 1\lt•ll,u•. (10m). E:"i(;l.ll\ll: Sonatn lpt·r· o pinnofnr·tt·. Et•r·u llt·innnl"n. (19m). C \ IH LLI: Cunt·•·•·tJH"r a guitan·a t-'n l.a \I t arTanjanH'III dl' llt·hn•ntll. 'ioq:frit•d flt·h n·nd. I \lu-il"i. ICJm). LECOCQ: 'larn·7..1lt• \n¡::ot. hnllt•!. \ationa! Philhurnwnit• On·lu•,lra. Dir.: HiPhar·d Bon) n¡:t·. 1:Wm). H \ YD\: Di, t•rtiuwnt ¡rt•r· u, ..,.._ da i wnln. :i ull '''lh.llob. '\::i. Hio·t•t-rnr Com-n~·t. (17m). ,ll .S- J..,,.J,., i""""'' SOR(,S"I: Cantd•· mnrl. (arr. "nio·' i \ho). 'lat·lfi Taht•la.lmi\. On¡tll•,tra Simfi>nit·a do• la Hlirlw Finlaoul¡·,u. Dir.: \o•o•nw .liini. (17m). 13.00 MllSICA P Ell A '\'EI\S ELC:\H: "'"'"'''\ MIÏlt•. On¡ttc·slno dt· l'l IM!I•r· ..llir·. 11. Thom•un. (:!Sm). (;HII•:G: P ..,.,. (;yut. Suitt·n. 2, op.;,:;, Or·q tw•ll·u Filhnrmònit·!l do• Bnlín. llir·: ll t·r·bt>r·t ''"' 1\.unojun. ( I!Jm). RODRIGO: C:in<' infantik Ür<flll'•lm rlt•ln ){¡I el io d .. Ht•t·lín. Dir.: llur"·Di,•tt·r Buurn. (I lm). l''''''"' I UJO LA CA\T.\ T\ DEL C.\- FÈ Prn¡!rurnu tlo· rnÍI,ic·u t·m·ul. s... lt•rt·i{). ~uift i prt• ... t•ntu(·IÚ: \t.., Rohlo·-. F.l. HIT'IE DEL COR: :'lo\t'lnts disrt~¡:r·ufiqru·,, con<'rrt. i nolír·it•, I]Ut' fan n·ft·r·o'·n t·ia al mo'm t'tii'Ul. !9m). ELLI~GTO'\: Suitt• tl .. .. Thl' RiHr .. (orquc,;tral per Rou Collicr·). Onptt>>lra Simfònic· u Jt• Dt'lruil. Ori.: '\o•,•mo• .liini. 127ml. C:H\.RPE:\TIER: In nat i' Ílall'lll Domini Jt•,u Cbristi. oratu•·i H H L L<", .\rt, i, sa ni'. Dir·.: " i li i a m Clrristie.fl6m). DYOR.Ui.: Simfonia n. 3 , Op. JO. On1uo•-tra Filharnu'•nil'a tlt· Berlín. Dir.: Rafuo·l 1\ub,•lik. (38m). G-\DE: Rt·•·onl< d"O,.sian. ohrr·turu op. l. O•·qtH'hlru Simfònica dP Iu Húdio Nu•·ional Dam•,u. Dir.: Drnitr·i KitoiPnlw. ( 15m). FI ELl): Sonata per· a piano rn Si l\1, 11 17. Mícl'<íl O'Hourh. ( l:{m).IL\YDN: Simfonia n. 29. Philhannoniu Hungal'icu. Dir·.: \ntal Dorati. (17m). GH-\\'A 005: \ ul:;o, poo\tir·'· J ulian Brt•am,¡;nitao·•·a. (12m). FI'"" 20.00 SELECCIÓ DE JAZZ Pr·o~rarna clccücal a Iu mú'i~u dt• jazz amb guiú d'Albert \{aliofr,;. 22.00 ELS :\OSTRES CO'\CERTS CO\CERT l'nrcgi;;trat l'"r Catnlunya ?\Iú,i•·a d dia I U<" mai~ dt• I CJ91 al Centre Cullnral Fundació .. La Caixa ... B.-\CH: Sonata JIPI' a 'iolí i r:Ja,icèmhal. BWY 1014. Sonata B\n 1015. Sonata BW\ 1001. Sonata B\'ïY 1016. ~1onica Bu¡:gctt. Ton Kooprnan. (5lm). 2:UO NOCTURN l\lú~io·a po·•· "cabar el dia. S<•lrrd6 i pr<"s<"nlació a ràn~~ tl'AIfr~d Co·laya. 00.:{0 HEPERTORI DE NIT DIMARTS, 3 DE GENER DE 1995 ï.OU l.'OBERTL"RA \Jír-ira p<'r començar· el dia. Ret· ull d · oJ,,... , hrl'U<i e'collidl'' i prl',entude< per Joan \ïvc,. 10.00 SELECCIÓ DIGITAL 16.00 SELECCIÓ UI G ITI\L OFFE\fi:IACII: Guito'· l'nri•i••rr ni', hnllt•l. Orqu•·~IJ·n Simfc'onic·u do• Montréal. Dir.: Chnr·l¡•s Dn tuit. C42m). TOHELLI: Con<•o•r·t JH•r· u t r·onr¡wtu L\11 Ht• l\1. Jl.lunl'i,.,.Amlr·(·, IJ·om¡wlu. Wt•ittl'l' SnList.•rL (8m). ROMB8IH;: C)uintrt [Jt•r u rlul'inl't, violí, tltH'H violes i 'ioloncd, op. 57. Tht•u King .Quurl!•t clt• c•tu·,lu Brillc•n. (23m). SC II Ü'IBEHG: l•' r·irtl" uuf Erdt•n, np. l:i. Cor~ i mt•m hr···~ d1• l'm·<JIIt'strn Mutoit·o Su~ra. Dir.: Hit·hurtl \\ ,•,lt•nhuq(. T:\ \JKO\ SI\.T: Simfonia n ..5. op. 61. OrCJUCslra Simfònica de l'URSS. Dir.: E'' g<·ny S"'tlanol' . ("18m). ROM:\1\-: Com·l'rt per· a 'iolí <"n r<" m. Nii~-Er·ik Spal'f. violí. Conjunt de Cambra Orplt~•us. (Hm). GIULIANI: Potpoun·i dc l'Opera Tannl'di pPI" U nuutu i ~U ÏI.arn'l. op. 76. Mikat•l Hcla~nto . .lukka Savijoki. (14m). MOZART: Mis~n in hnnnr"l'lll Sunl'lissimal' Tr·initnlis, K\ 167. Cor i Orquestra Simfònil'a de la RàJio de Lo•ipzig. Dir.: Ht•rber·t Kegd. (32m). GIUEG: Cant.ddanscspopulut·o mlrtli<JIH''· op. 17. (;t•rluu·d Uppit7, piunn. ¡:l::!nr). ( IU SFl.J .: Qtutr·lt·l amh da•·i•wt rr. :!, up. I. Tht•a h..in¡:. "''"olrr···· olt·l C)uarlt•t rlt• l"ttrtla \11•·~-:r·J. (llim ). l:l.llll 'Il SJ( \ PEH \ \E\S l'HO"OFI F\: I.a frrl(tii'I'U d'hi 't~l'll.. ~ui te.. 1uor u ll\•11..., op. 12:!. Tht• \t'\\ I undu11 l),·,·ho·•tr·a. Fin•·hlq Clrildr·o·n"• \ln•io· Gr·o11p. D11·.: Honald CrrJ'(J. ( 11JJn). \11 L.\ LOBUS: Duo·, pt••·•·• dl' "l'rnlt· olu lwhí' n. 1". Luiz do• Mrrtii'U Cn,t•·rr, ¡riunu. (·lm). 11 \l{'n: 'l'lli' C:hildr·•·n uf Lir, l'"''mtt J't'l' u ur'l"'''tr·u. llt•ntht•r·l l:li'JH'r·. "'l"'ttllrr. Onlrrl'str·n d1• I'Üisto·r·. l>ir.: 11. Thnllt 'tJII. n:Jnr). I Ulll '\10\IEI\TS LÍHJCS SOL TLLLO J \ EHT: Lu do·l so lo dt•IJI<llTal. \n~o·J.·, (,nlill. \11· to11irr Blum·a-. Fr'illH'i,t'o Orli>. 1-ah•·l I liAIII'ra•. Cor- Cnnlur' do· \lad,·icl. Oro¡w•,tra Frlllilrtnrrnin d'E•parr)n. l>rr·., Hufuel Früh lu·<·k el•• Bllr~u•. (:i:im). OEI.TBES. GOl \OD. Bl/1"1. L \UJ i DO\ IZFTTI: \r·i•·· olïr¡wnrpt·r a Lt•ntll'. \lnin \ anzo, tt•nor. Ür· qut•,tr·a Hndiu-I.)Jiqut•. IJ11·.: .lt-- 'í" Ett·lll'\ t'rT). (:Hm ). OFFE\ 13.\Cll: Lo (;r·nrr Duquc'"' dt· Go·•·n),to·in (o·\11'111'11''). ·"""' Hhotlt-·:-.. llt• h..... ¡!-r"Un~ lwntlt·~ .-;onon~~ dt•l t·i•~t•. \JT D'ESTIU:\\: Pr·o· '"'t•ntu<·i{, tfp ll" .. bandt•'"~ ... unnn·~ 2U . ¡:; CO:-ICERT EN DIHECTE T•·nu,mi.-iío l'O dir·t't'lt• rlt'• clt•l Palau .¡,. In \Jú,i•·a Catalana. Ohr·,·, d" FlSCIIEH. O. STR.\USS, llLB.\ \. BlnlniS, .JSJ'IULJSSi.lf.STJt\LSS. Hita C.úr·) · Bn¡:Úr, 'iolí. Ür<]ttt·~­ tr·n Simf(oni<·u .lohunn S tr·un•~ dt· Budupc·•t. Dir·.: l•t\un Ho~ur·. 2:-1.00 Ll-~S CANTATES J>E R\CH Guió: Haimon C:olonr•·•· i Jrrun 'i,.,.•. ··n.-r· Ht•n· tlt•nkt·t au "'" .. (Que t'rh r·ecnrdi J aln í· ). •·uniata B\\ \ 196. Ht•lntul Witlt'k. 1-.urt EquiJn,. Thomus llurnp•on. Cor de lll'll> de Tolz. Com·entus \lu>icns dt• Yi .. nu . Dir.: \ikolau• Hnrnnnt·ourl. (12m) ... Goll i-t un,r<" Zun·r·•il'hl" (Déu i.•, la no,lra M')..'lrro·lnl). eantnta B\'1\ 197. Jan Pa t•·io·l.. o"Farl'll. R<"nt! Jacolh. Jolrn Eh'<''· Ilnrr·y 'an olc•r Kump. Cor· dl' n('ll' tll.' Hunnov,·r·. Cnllt>p:iurn \'o•·ale. L<"onhurdt -Con<or·l. Dir.: Gu,la\' IA·onhardt. (30m). f1Wi'.i',tH.,Uf11'UIIU, ( )rque¡.¡l l"ll de !lnl'tlo•t'"- \q~titúllin. Dir·.: Huh<•r'ltl Bo•n7.i. (J:{n o). I 6.00 SELECCIÚ IHGITAL H \Kil" \I\ I NU\: llnrrM's simft'rniqut''· up. ·15. Orqt~t•strn Simfònir·a d•· Saint Lo11i•. llir·: L~onn•·tl Slat'-in. (:J lm).\ \1\1 E\ Ch.: l'u Ht lli' l.nt'r} IIH'. \In •·inn \'o·rhru¡:¡:••rr.llnrrtP• dt•IJI•c. (I lm). I>\ OH \1\.: Quur·tt•t rlt• rordn n. 6, up. I:! (B. lll). Qoull"tt•t do• l'ut'tla tl•· l'r·a~a. (32m). SCSS'I \' R: 'lrn it~wllt d•· cnnr<"rt p<•r a C'lnrirll'l hui'\, Tlwu K.ing. Or•Jttt·str:r tlt• Lumhrn \n ~¡<',a. Dir.: l.o•rrJ>rlld llngl'r. (10m). BEI{(;: ~onuto l"'ru pia no, o¡r. l. Glt•nrr Guniti. (13m). BIZET: Pàtr·in. Oht•r·turn, op. 19. Or<JUI'~Ira Filluorrn(rnit•n 1lt' la eiutut rlt· \li·xit•. Dir·.: Enrique Bútiz. (11m). BONPOHTI: Conrl.'l"ln" quall ro op. li n. 6. l \ïr·tuot<i d<·ll'\o·t·uclt-mia. (11m). VALLS: Curr~b dï~•to·r·. Annn Ric·o·i. nu·no sopr·:11rn. Bt•r·rull Custillc·jo, flnutn. (•lm). SCITt.BEHT: Sinrfonin n. 8 D. 759 ''lmt~·ahad:r''. Orqot~·~tru .¡,.¡ Cont•<•t·t¡:t·hciii\V d',\n"lt'r·dam. Dir: Ut•rnarcl ll nitink. (26m). 19.00 1..' \UDJO-\'lSl \L Un pro¡rrann1 d' \.Jc, Gori no. EL GH \ \ HFI'EHTOIU: Ht·,i•if> 00.00 NOCTURN Mú,iea pe~: a<·abar el dia. Sdl't'• ¡•ió i JH'!•sl'nlaCÍÍI U càiTCC d';\1fn•tl r.,•Jaya. 00.30 llEPERTORI DE NIT DIMECRES, 4 DE GENER DE1995 7.00 L.OBERTllL\ :\lr'r.it·a pt·r començar el clin. He cull d ·obres brl'ue <'SI'ollidt•s ' pr<'-t'nlades per Joan \ïve•. 10.00 SELECCIÓ DIGITAL B-\Cll: J\fiF•n B\\ \236, E-l. \¡tnès Mdlon. Ghurd Lt·sne. Chl'isloph Pr¡;gardien. Pt'll'l' Kooy. Cor i Orque~lra del CoUep:ium Vocale de Gaut. Oir.: Puili ppc Ht'rrewt•ghc. (28m). TIIALHERG: FantaRiu so lll'l' motius d~ Bratrio·e di Tt>ndu tl ~ lldlini, op. 49 . Fruncesco NicoloHi. piano. (HmJ. :MOZA RT: Con•'l't"l JlCr n oboè i orque&tru KV 314 (KV 271 k). Ht'iuz Ho lliger. oboè. Arademy of St. .Miortin-iu-the-Ficlcb. Dir.: Heinz Holligcr. (20m). ROUSSEL: Le fcolin de r araign~t>. ballet- pan l<lmima op. li. Orque~tr:o dirih'Í- cio IIC'r \ll>c·rt Huc""'I. (I 6m ). JOSQtl'\: Pan~·· Lcn¡wu.( Cant piu). Tfu· Tu lli• Sc·hnlur,. l>ir: Pc•t<'t·l'lnllcp,. ( hn). H \RTY: \ .John Fio·lcl ~nih·. Orc¡t~o•,tr·a tlt· l"(ï,tc•r. Dit·.: Bn clc·n Thom '""· (20m). P\G.\\I'\1: Quuc·11'1 pc•t· u ~11itnn·n i rurdn n. :J. up I. Q11artc•t Pa¡:anini. (21m). GEHS II\\ 1": So·¡:onu rul"tHiin pH a piunu i nt'Cjlll''tru. Cri,tinu Ortiz. Orcluc•,lt'H ~imf(HIÍC'a dc· Luncln·'· Dit·.: Anclt·é· l't·c·,·in. ( l5m). LULL\: L'Anwur mí•ck·rin. Cumi·cliu - llnllc•l. (C,It'll<' t<.'R). l ~u lwllc• Pouli'nut·cl. Agm·• M.. ll uu. Bc•t·nnt·d D..Jt'•t•·<·. 1,.,, Mu,ic·it·n• du Louvt·c•. (l l m). ELGAR: 2 man.t'~ militars dl' Pornpn i Circ·nm•t;itwia, op. 39. Or<IIII'St rn Simfc)nic·u dc• Iu BBC. Dir: Lc•onunl Bc•c·thlo'in. (12m). 13.00 'ttÜICA PER \\ENS STR \\ 1\SK.l: El<·anl cid ro"iD)·ol. Onl<ll'•lrn Simfònira de \lontr~ul. Dir. (. Dutcnt.(2lm). B \ '\: Lulluh~. lwrreu•o•. Eric· Purkio. piano. ( ~m). 'tl\IILER: Dc•• K. naiH•n "unclc•rlJCtrll. ~ ca nçoo•. 't'on ni' \lioton. mczzo-•oprano. Orc¡tw•lra Simfiinii'U ell' \.ira!(O. Uir: G .. nr¡! Solti. (15m]. \tOZAHT: Dotu 'nriadon-.. JH•r u piu nu ~.,hr~ .. \h, 'uu' el i rai jc·mnmun". KV 265. \\alter Chocloc·k. (11m). POl: Cançon;: popuJur,. Carmt" Bu•tamante. •oprano: Carme BraH>. piano. (16m I. P-\CHELBEL: ~aconu t•n fam. Juhn Bull. orgue. (8m). BE LLI '\1: Conr!'rl per a ohui- i rurola. IJf. C. :\iJ~,oo. Reial Ot·cJUI'•Ira olc· Cambra Sut"ra. Dit·.: ~lat' R. Liljt"for,. (llml. P1·ngt·amu dc• mÍt;,ic·n untigu. Sc·lec·c·ió, guió i prewntac·iò 11 cà1'1'1'~ dc: J oan \'ive•. C \IUSSL\U I L'ORATOHI. TEMPS DE LES MUSES. lfi.OO SELECCIÓ DIGITAL 2 CHOPI'\ : Conl'erl pt'r u piano i orc¡uc•lra n. 1, op. I I ..\furra) Perahia. Orc¡ut••lra Filharmònica cJ'[,rMI. Dir.: Zuhin \[,.bla. (38m). \IOZ \ItT: DiH•rtimento )H'r 3 in>lrUitlt'Oh dl' \t'Dl n. 8. K\ 213. Octopboro,. (10m). BRLCK\ER: '\lis-a n. 1. t'O rem. Joan Rodgt'r,. Cathrrioe \\: )n-Roger~. K.eith Le\\ÏS. Alastair Milt·'· Cnl') don Singcr, i Orqut'~olru. Jurnc•• O'Donnt>ll, orgue. Dir.: 'fullhew Be• t. ("1-1m). DITTEHSOORJ•' : Simfonia en DoM. "Sirnfonic·~ a partir dc lcH l\1t'tumorfosi• d 'Ovidj". Cantilc•nu. Dit•: Adriun Slwphml. ( 18m). FAURE: Bnlnda. op. 19. Paul Cros~lcy, piano. ( l7m). VJLLA-LO!lOS: Coorert pet· a gujturra i IH'Iitn orr¡uehtra. Turihio Suu toh. Orqut·•tru dc• Cumbru Brusil!·ru. Dir.: Hr·rnardo Bt·~•ler. ( l7mj. BEET110\'El\: Simfonia n. 6, op. 68 '·Pa~lnml". Orc¡ui'Sira dc Cambra d'Europa. Dir.: 1\il.;olau• llurooueourt. ( Hm). \JO~I- (,fiti! \RD: Sui li' l'unclnt·a. OrI[IIC''Irn tic· Cumhra el.·! Teutn· l.Liurc·. Dir.: Jc.-c·p Pon-. 1~7ml. BHLDIEl: Dtw, c·ançon,. Cuntl """' Junla. Oit·.: Orini \lm·ton•ll. 1(mt]. SCIILBEHT: Trio amh piano. D 28. ··sunatt·nt .. atJ.~~ :!0.00 SELECCIÓ DE :-\0\'ETATS Espai patrocinat pt'r GRISOL. EnreJ!;i""tra- mt•nt ft•t lli' l' Cntulun) u \lú-ira. Hamim Cull. (:nnçal C:nnl('lla,. \1m·~·ul Cc•rHru. (!Jm\. R-\CII: Cozu·t.. rl pt·r a •In~ piano~ i <·unia~ 22.00 A.LMAl'\AC Un espai destinat a evora1· i rt',·iurf' eb fets m~s r~pre>so·ntnlius clrl pas~al mu~ical. Guió i sl.' lt·tció d' .~lc>x Rohlcs. 23.30 NOCTh RN \lúsic-a per acabar el din. SI'IPrl'iÓ i pre,ental'ió a càrrec d · IJfred Celaya. BW \ wr.o. Enro·gi~tt'UJit(•nt ft•l pc·t· Cutnlunyu l\l(t;ic·u. l.o•luHwu l\1ilit i lk l'llnl U!'ltc·ll, piun01•. On¡ut•~otru cic• Cacnht·u cic• Iu .'\ina. Dir.: llau ZhnnJ.~.Iio•. (13m). (;VI\.J(),\1\: 1'f'n,iÍI Rc·lu,. \.uvit•r .louc¡uin, ¡wrc·u,-.ic). (J:3m). G \RHET \: Sn itt· t•n Snl. Orque·, tro ~imfiinit•n Catalana. Dir.: \nttmi n.,, \1nrhà. (30m). lfl.O(l SELECCIÚ DIGITAL 00.30 REPERTORI DE ~rr DUOUS, 5 DE GENER DE 1995 7.00 L'OBERTI:R-\ ~Iú-ica ¡.>er t·omcmçar c·l clin. Hrcu U d'obre> breu- e-cnlliolr' i pre•entadt>.s per Joan \'in•>. 10.00 SELECCIÓ DIGITAL 11.00 EL GRA l'I SEGLE 11.00 "(SH:S DE CAT \Ll''\1 \ )fOZART: Rèquiem, K \ 626. Elly A:nll'ling. Barbara Sc-llt'rler. Lo ui. De' o•. Roger Soyt•r. Emidio Coulinho. Cor Siofònic· i OrtJltl',tra de la Fundació Gulbenkian. Dir.: ~Jichel Corboz. (55m). S.-\1:\T-S.\E~S: Conc·ert per a piano i orquesiTa n. 3. op. 29. Pa.;cal Ro!!¡.· Orc¡up,tra Filharmònica de Londrt'•. Dir.: Charll'- Dutoit. 131m). ~OECH­ I.Di: La cur-a dt> la prima, l'ra. poema -imfòoic op. 95 rCi<"le "El Uihro> cil' la •t'ka .. ). Orque'lra Simfònica de la Ràdio d .. Berlín. Dir.: Da,id Zinman. (32m). YTVALDI: Concert pt'r a ,;oloocd i orque-tra. R\ 408. ~fikló' Peréo,;. Orque•tra dl" l' -\cadèmia Franz Li•zt. Dir.: Albert Simoo. (llm). SIBELIUS: Simfonia n. 5, op. 82. Philharmonia Orehl'•tra . Dit·.: \ 1adímir A-hkenaz). (32m). 13.00 !\IÚSICA PER A NENS T\.A lKO\SKI: La lH'Ila dol·ment, suite. Orquestra Filhnt·mònica de Viena. Dir.: Il. voo Karajan. (22m). KODALY: Suili' Hary Júnos. Orquestra Simfim.ica de Baltimore. Oir.: S. Comi•,iona. (25m). BER.'I'STElN: Peter Pan. ( ~c-ançon•). Hobf'rta .\lt·xaoder. soprano. Tan Crn· ne. piano. (8m). Pl R< ELL. "(;rc•nt pan•nt. hail lo thc·c· ... Odu ¡wl c-t•nh•nari cl..l Trini!~ Collt•~:o• Dnhlin. Soli•l<'• 'orni• . Thc· "in~·' Lollt-url. Dir.: Huhc·rt h.in¡;. 121m ). \IEDT'\FH: Dnn•t'' -imfi,nic¡uf'• )lt'r a 1l11• piano•. op. ~:>. Dmitri \lni'C'V 1 '\ikolni D.-miclenl.;n. piann. (32m). C.Ph.E . 13 \Cll: Dutn• ,·nriadno• "'hr!! "La ~'oliu", \\ q ll819. Quartl•l Purc-t·ll. (8m). lll \1\tEL: Cllnrert pc·t- u lrnm¡wta i orqu!'olt·a '"' 1\li lo M. I uclwig Cuulcr. !'.eu<'' Buc·hist'hc•• Colll·~iurn l\Iusic·um Lc•ipzip;. Dir.: '\fax Ponlmt'r. (16m). CI! A\ EZ: Simfoniu ínclin. Thf' 1\¡·w W nrltl Spnphnn). IJir.: \ lieha..J Tilsou Thomn•. (12m). STR \\ 1'\Sh.l: ~li"u ¡wr n ror 1dnblt· quinlt•t dt' noi. Trinit~ llny,· Choir. Coc· i mc·mhrt·• cic• I'Orc¡IH''Ira rl.r En~li,h Ilac·h Fc·-ti' al. Dir.: l.t•onarcl Bc·rrt•tc·in. ( 21Jml. T \RTI\1: "onatu t•o •ol m "El trinat dc• I cliuhll'". ,\t,ne-"ophit> ~l uttt•r. 'inlí. Orqut••lru Filharmònil'a dt> \:io•na. Dir.: Jamf'' l.c•\Ítw. (17m). BR \li\1S: Sonatupt.'r 11 piano. up. I. \mlrf'll Rona lla. (31m I. 19.00 P EJ\TAGRA'IIA Pro¡!rama dc• d.-11lp;oció """il'UI. Guiú i rc·ulitzuC'ÍÓ: rf'l'(' RuI'Í•• i ,\lc•x Holtlt•,, 20.!Hl "A LA MANERA DE.... " Un t•un•idat ''"" proposo i tnnwntu la mÚ•ico <¡UI' li agrada. Guic'o i JII'C'Iic•utul'iÚ dl' Joan Vivt·'· Proclnc1•iú 1l1• Dolor• Bu~­ quc•h. :!2.00 COl\CERT 1\IAGl'\AIU (;uié. i ;f'lf'rrió: Raimon Colnmt'r i Joan \'i' .... 23.30 :XOCTCR"í .\lú,ica per acabar dtlia. Sc•lpc·c•i(> i pre.enlnció a càtTI'C d' \1fn•d Cdaya. 00.:~0 ~JÚSICA DEL ~EGLE ~X S!'lrcci? de Carmina '11ula¡¡arrir;u . MLSICA A LA UNIO SOVIÈTJCA. Alta ns dt• 1950. GL\ZU.\0\: Concert pet· u piano i or<ltli'Sirn o. 2, op. 100. Omitri Ale,eit'v. Gran OrqiH'Sit·a Simfòniea de la RTV ,¡., '\lusNHt. Dit·.: \uri Nikolaevski. 120m). LYAPU"íO\': Zelazown Woln, po!'ma &imfòoic op. 37. Or<lllf''lt'n Simfònica de I'Acad~miu dt• l'URSS. Dir.: Yevgcny SHtlnoov. (15m). R\.KHI\l.\..'\1'\0\': Tre~ cant:,-. ru.o.sos. pern cor., i ur- que-tnt ,¡mfònil'a. op. ·Il. Cor' russos Yurlo'. Orque,tra ~im­ fònit•a de .\to,cou. Dir.: E'ptc•ni Svetlaoo'. (1-lm }. POPO\: Simfonia dc Cambra op. 2. en Du. Conjunt dt> >oli>tt>• del Teutn• Bob.oi. Oir: All',ancler Lazan·'. (33mJ. 02.00 REPERTORI DE :\IT DIVENDRES, 6 DE GE· NERDE 1995 i.OO L'OBERTLRA ;\'{ú,ic·a per •·omençar t•l din. Hrl'ull 11'ohrcs hi'I'U< c•colli<le-< i prl'•entacll'o ¡wr .Joan\ iV l'li. ( 10.00 SELECCIÓ DIGITAL R -\CH: Concert pl'r a I re• c-Ia' icèmbals i orqut>stra. R\\ \ 1061. Tun Koupmao. Tin.i ~lathot. Pu trizw \1arú.al<li. Orc¡uf',lra Burroca d'.-\m•terdam. Dir.: Ton Knopman. (16m). li..OR:\ GOLD: Serenata Simfònic-a op. 39. Orc¡ue.tru Filharmi!nic·u dc·l :'\ordo!'st d'Aif'maoya. Dir.: \\ernc:r Andrea' Allwrt. (32m). BIZET: Àries d'El• P~'•eaclur• d .. pt'rl.., i Carmen. Pladdo Unmingo. Orque,lra Filharmoinll'u de Los Angcles. Dir.: Cario \1' Giulini. (Sm¡. BOISMORTIER: Sona tu pern fa!!:Ol i baix c·onúnu n. 2. Danny Hond. fagot. Ri1·htc \an df'r Mt'er, \•iolonccl. Rubrrt Kohnen, clavecí. (Sm). VAUGHAN WlLLIAMS: Simfonia Antàrlicu. Sheiln ¡\Juslrou~, supt·uno.Cot· i Orquc~tt·u Fill•armònira dc Londreo. Dir: Bernnrd Haitink. ( 12m). RAKUMANTNOV: Rupsòclio •obre un tema de Paganini, op. 43. BeUa Davidovitx. piano. Or questra del Coor!'rlgcbouw. Dir.: l'íeeme Jan i. (2·~m). DE- r BrSS\: 'innata p••r a flauta. ,;oia i a.-¡HI. \\ olf¡.:nn~ So·hulz. \\'olfnun t lu·i•t. \luq:it \nna Sü•·· ( 18m). <,EHH \RD: \lt·t!f"Íu ... dhtj•~tinwnt nnnwru-. Or;111t-..,.tra ~inafnnit'a dt'" Tt•nt·rif~. Dir.: \íc·tor Pahln l'ht·'· ( l:!rn). l:l.OO \!(SIC:\ PEH \'I El\ S BR \Il\IS: (,,.¡,tJicho·s \\ '",.:"" lit·d .¡wr a c·ontnolt. 'iu la i pia nu. op. 91. 'lathnlit· ')tut111lllll, •·onto·alt. Gí-c·anl CuHsNi•, vio Iu. Françni~- Ro·ní· I llu·hahlt·, piano. (6111). H1\) Ell: l>it•l'uppt'll· r.... (La fada nina), IIIIIIC'l. Staatsphilharnoclnit· Hlu·inlllndPfalz. Dir.: l<.urt Eit·hhorn. (·¡2rn). BUSO'Il: Suuatina ad mnm infantis. (;, ..,f'fn•) llou~lus \latl¡:o•, pia nu. ( Ïm). 11.00 EL DIA DE L'OfEl'iT Prnga·ama('ÏÓ •·eulit.1:ada a partir dt• ¡,., peticions que eb no,tn·• oienb han frt al conl<'•tador de Catalunya .\lú;;irn. lt'l. 20:! 35 3:>. 22.00 ELS :\OSTRES CEHTS CO~­ CO'ii':ERT t•m·e¡,<istrat per Catalunya \fú,ic:n 1'1 dia 29 df' març ,¡,. 1991 a I'F:•¡.#oia dc Sant Ft•lip ~er·i de Bar·ccloua. Músit•a del SrgiP XVII. Cur dt'l Pnlt·iut·· t'UI do• Mo't'Oll. Dic·.: Anatoli t;rindo•uko. (60m). 2:Uo NOCTURN Múoi1·a pc:r· aeabar el din. SPlt•eeiú i prt'"<'nlaeió a ràrrer tl(' Mu- c·(, Junt-. 11.00 I'IOL'S lNTEIU'IIETS ~!OZART: JJnqiit i llohtiana, 00.30 REPEHTORI DE l'iiT òpera t•n \Pr~iú t'¡ltalnuu. Ho~a .\latt•u. •nprano. Flnn•nt·i Pui;.:. to>nnr . .1'"'1' h•rrt•r, haix. Orqur•tnt J .J. \I. \1. .J,. Cotulun~ a , Dir.: Franrl'''' Llon¡:ucrt•,, (:l0m ). \101 \": E,f,•r•·•. (.ntp Tahal, J'l'rt'l"'i"n' { i:{m). SE· TÚ: \\ orlo•· k. Enr••¡:istrunwnt f.. t pt·r Catalun) u \11l,it·n. Conrad S~tó Tt·io. (5m). 15.00 EL UIA UE I ( L'OIE~T Programat'Íét n·ulitzudn u llat·tio· dt• )p, fll'lit•ions I)Ul' 1·ls t10stt'l'k oi!'lolk hun ft·t al t·onto•stculor dt• Catalunya .\11lsit·u, tt•l. 202 ;{5 35. 22.00 CHA~S OBliES ~U:NDELSSOH'I: Simfonin n. 2, "Luh¡¡P,an¡;'' ("Canl dt· lluonça"). \l. Pdrt·. •opc·ano. S. Bur¡:~·•· •opranu. S. J•·r·u~nlt•n1, l!•nur. Cur Filharmiinit• dt· Lun drP<. OniLH'•tc·a Filhnrmtmirn ,¡,. Lundrl''· Dir.: Hin·ur·do f.haill). ( 7:!tnl. 23.30 '\Of.TLR:\ \(ú,ira pt•r at•uhur l'i dia. St·lo·rrió i pr•••t•nta•·w u •·ar·r••t· ol' \I fr!'tl Cclaya. 00.30 f{EPERTOIU DE 'IIT DISSABTE, 7 DE GENER DE 1995 07.00 L'O B ERTU HA r Míc~io•a po•c· o:urn,·n~ar· o• I din. Ht••· ull d'ohn•s hrt•uH t'Heull itlo•s l pn•senl:ulo~s J.H't' Dolllt'k Bu~­ 'IUt'lo. 10.00 PENTAGRAMA R ..¡wtirló dl'l pro~c·umu l'mh t·l clirnarlk. DIUMENGE, 8 DE GENER DE 1995 07.00 L'OBERTlRA \(ú,Íl'a pet· començar el dia. R.,. •·ull d'obre~ bren~ e~rollitl•·· i Jll'l"<'nlntle• per Pilar Snbirà. 10.00 LA .\l Í'SICA RELIGIOSA E>pai monogr·àfic dedicat u la música religiosa dt' tots ... ¡, 11'1111"· \VERER: 1\Jissa solPmnis o. l ·•Missa del caçador". SolisIcs v<~eals. Coc· i Ol'(¡uestra Simfòni¡·a <lc Bamber¡;. Oit·: HorHt Stt•in. 139m). LULLY: Exaudí Dt•ns. Prtil Mol~t. Les .\o·ts F'loc·isounto. Dir: William Clll'istic. (6m). ll.OO TRA.,SmSSIÓ E~ DlHECTE DE LA ~fiSSA CO'\'E:\'TGAL DES DEL MONESTIR DE \IOl'iTSERRAT 12.30 01\'ERTDffi'T Ln u11t'ritiu muoica1 d(' Carmina \lalagarrigu que combina la rnÚ· ~iPa amb In informarió i la partic·ipoH·ió dt•h nostres oil'nts. BLOC DE JXOTES. EL TRENC.\CLOSQUES. SAC DE DUBTES. dt• \'it•na. Dic·.: Chn..J,., \Lwkt• · rrth. (I;{ lm) , 19.2:; REI'EHTOHI DE Clll'\CFRT C.Ph . E.Ll\CII: Quurtt•t¡wr u duH·t·í. flauta. \ wla 1 ,·iuluno·t•l, \\'I 95. Tun Koupman. \\ illwc·t Huz•·lzt•. \\ wl Pt·••!t•c·"· Hol'lllt· ,·un <In \lt•t·c·. ( l:~m). SCIIL UEHT: Sinrfuniun. 9. ll CJ 11 "Ln Cron''. Onllii'Stt·a Simfúnit•u d,. \ i<·na. Dir·: ¡;,.,,.~Sull i. (55m). VJV \LUI: C.unt·o·r·1 l"''' n ful-\nt i rurtlu H\ 17:!. Cú lwr· .lunntu. Üt'll"''slru tlo• Cumho·n Fc·unz Lisz1. Dic·.: ,l111111~ Hulla. (l:!m). FAUHE: Dolly. op. 56. l'nliu i :\1uril'llt• l.al~t'.qllt'. olol!'t oio• pia no. (17m). \1l iSSOIIGSI,I: Unn Hil a lnnuonlauyo )l<'lnoln. Gron Orquo·stm Somflmio·a oio• Iu RT\ dr l"l HS~. Drr.: \ ludíntir· Ft•oln"''~', ( l:!m) . 11\) ON: ~irufo­ niu n. ï "El mi¡:tlin". Tlw En gJi,h Cncu·o•rt. Dir.: Trnor Pi11nou·k. (23m).\\ \G\EH: f:J, nw,tn·· •·uniUII'f'' ,¡,. \iirnlll'r¡:, Jll'!'lttdi i J.imnt• tit• J' UCII' JII'Ítllt'J', On¡uo·•tru tlt• I'Òpo•ra dt• \ it•nu. Oir.: Gt•or¡: Solti. (l:im). 2:!.00 ELS 'IOSTHES C0'\1CEUTS CO'ICEHT ,.,.,.,.~i,trut 1"''' Cu· talunyu ~Jú,it•u ,.¡din l(o <lo•tnurç d" 1991 u Iu Cull·dc·nl clt· Bur'l'<'lo· nu. e;,.¡~ r:OHGl E ])Jo: LA CAT ED Hi\ L. Oh r o• s d t' \ • C ·\ - BII I ELI, 17.00 TEl\iPORAOA D 'ÒPERA llE CATALUNYA :\1ÚS1CA J •\N.\CEK: Jcnufa. Elioalwth Siidrrstriim. \Vic~law Orhrnan. Pl'lr o,or·sky. Eva Rando\!Í. Luda Pupp. Cor de l'Òpera riP \ÏI'na. Orqncstru Filharmònka 13.00 DON QULXOT HUBI\STE I :"i: Don Qui,ot. humon.·kl·a per a on1ucstru, op. Si. Orqul"<lt'a Filhnrmònira E• Jo, uco. Dir.: 1\Iirhuel Halrí•z. (21m). REl'TTER: Cine capríl'i' sobre Ccn·antc•. Ih,an Turnagorl. gni1arra. (16m). ffiERT: Quatre c~nçons de Don Quh.ot. Frodor ChaliapinP, boix. Orqn!'slru dirigida IJI'r Jucque, Th~c·t. {13m). ., ·-.tra:. a 3 1 1.00 LA CANTATA DEL CA- FÈ 123 Progr·amn dl' música ror·al. S!•l<'<'t'iÓ, b"'ió i pn~•<'nlao:ió: Àlrx Hoblt·s. G.(;i\BHIELI, CASTELLO, ll.M,\HCI~LLO. PESCETTI, G \LUPPI i\ l- V-\ I. DJ. Dn,•idt• 1\hm~t·ati, oc·Stefuuo Cu"n•·•·iu, llanta. (66m). gu~. 23.30 NOCTl RN i\(ú,icu lll'r ao·aluu· t•l el iu. St•lt••·<·ió i pn•..:t--utut·i(l u ('tirn•c:- dt) \ln rét Jano•. 00.30 REPERI'OIU DE i\ l'f DILLUNS, 9 DE GENER DE1995 ï .00 L'OBERTllt\ n... }fú>irn ))t'l' romt·n~u····ltlio. r11ll d'obr·e, hri'U' c•eollidt•' i pt·o·-.·ntado·~ fil' l' Joun \ Í\ <'S. 15.00 "A LA ~lANERA D E .... "' Rt']l!'lició del pr.o¡,'l·amu cmèK el dijooR al VPRpr('. \I.H.\YD'\: Simfonia n . 5, P. 3. Orqut••tru dl' Cambra E,JO\at'D , ll11·.: Bo1lulan \\nrchol. (~6m). J. \ .ST nllTZ: Com·t'rt per· n lrumpda t'U Re .\1. H. Hurdt•nht•r•go•r . .\rademy o f St. 'In a·tinin-tht~.Field,. Oir.: "it"\ille '1ut'l'im•r. (16m) ..\RE"'SJ.;:I: \ur·raciou- sobn· un tema dt• T,uil..n\•ki, op. 35 a. On¡ue•tru tlt• Cumho·a dl' 'Bit'lnrn:a.•iu. llir.: Yal~r) Polian.ky. (15m). DEL·\LA.\DE: Ciuc¡uPnn SuilP (Siucfonio•s prl~ •opun fld Rei). Eul\l'tllblt' Lu Simpltonic du J\ilur·aiK. Dir.: Hu¡:n Rt•ynt•. (30m). HAII. II MAI\ INOV: Lïllu dl'lg morl•, pO('IIlU •imfònic op. 29. Üt't[Ut'bh'u Filharmònica dP Bl'l'11n. Dic·.: L. Mnuz!'l. {20m). 10.00 SELECC i cl DIG ITAL VIVALD I: Glokiu, RV 589. Syl,.¡u Mt·Nuir. E\ u Ml'i. Elisubo•th von Mu¡¡nus. Mur·jann Li)lO\'St>k. Cor Arnnlol St·hiinhcrg. Cunro•nluo )1m,icu' dt· Vit•ua. Dic·.: Nikoluu~ llttl'nllll<'nurt. (28m). BE ETilO\ EN: Snnutn per a 'ioloncd i piun11 n.:!, np. 5. L)nn li arn• li, 'iolonrt•l. \ 'l:ulí· mit· \sbkt•nut.\. piano (:!Sm). 16.00 SELECCIÓ DIGITAL SCHUMANN: Phantnsic;tikkc, op. 12. Knd Engel, pianu. (30m). St\ LI ERI: Coocert pet· a flauta. obol- i orquestra <'n Do l\1. .-\urO:·Ie l\iroll'l. flauta. Rt'inz llolligt-r. o bot-. Acad!'my of St. Mnrtin-in -lhc-Fieldo. Dir: ~c•i11<' t\lort·in!'r. (19m). BERI\STEI\: Conrf'rl pPr n orquestra "Jubilee Games . Orque•tra Filharmònil'a d"I•rnel. Dir.: LPonard Bern•tein. (30m). HA!\OEL: Bl'ato in ver, duet. Concerto \'ocalc. Dir.: René Jacob,. (9m). ;\fOZART: Simfonia n. 36. KY 125. "Linz''. Tbe Academ) of Anci!'nl '1usic. Dir.: Cb.llogwood. (.39m). DEVIENNE: ConCt't'l prc·n fagot t'U Si b 1\'f. Ec karl Hübm·r. Orqncb'tt·u de Cumhro Eslovaca. Oir. : Bohdan \-.:'ar~hul. (19m). SMETANA: Qunrtl'l de corda n. 2. Quartet S metano . ( 19m). 19.00 SEL ECCIÓ DE JAU ue Programa dedicat a la mÚ:!ÏCa juzz anrb guió d'Alhert .Mallofr¡?, 20..15 CO~CERT EN DIREC- TE 3 l'oiau clt• la \Jú,it·u Cutulona. BEETIIO\ (•,'\: Olwrtura Curinlu.np.62 \\ \1.'\EH: \\t'•t•n · dnnk l.it•tlt•r. D\ I)({ \h.: ~im fnrua n. !1. up. !1!1. Lilianu Bihnt•rlll'. "'Jlrann . .Imf' 111-'l"'''lr·n "imfúnit·~ dt· Catnlu 11)11. Dir.: Jn•o•p l'ur". 2:Un '\OCTl R'\ \ln•il'a p••r· acaloar d dia. St•lt·t'· eiÍ» i pn·1wntn•·iú u .~úr·t·t·t· ,r.-\J ~ frt·d Ct·laya. 00.30 UEI'E HTORI BE I'IIT DIMARTS, 1O DE GENER DE1995 7.00 L'OBElfl'lllA \lú•i•·a ("'' •·nmt·n~·ar· t•l el iu. Ht·· noli d'nhn·• lort•o" ''"·ollitlt•, i Jll't'~t·ntallt• .. JH'J' Jonn \ ÏH""'· WEIT.L L'òpt>ro <lt>l• tn·· ral-. Lotlt• l.Pn~ a. \'\ olfgan;: '\t·u.-. \\ili) Tn·nk-Tn·ltit.rh. Truclo• H!'•to·rltur;:. Erich Sclwlltm. Cor Giintlwr \rndt. Or·qut'•lr·a St'rull'r Freie• Berlín. Oir.: \\ ilho·lnr Brül'knt!r-Rü;:;:••IH•r!!. (ll!lm). -\RRIET-\: "Brindi ... o•· 'larina. Jaunw \ra:wll. \ io·tc.r dt· :\¡u·kl'. Cor oe Cambno dt• J'( )rfrú Douo.tiarra. Ül't(llt'•lru Filharmonia d'E,parr)a. llir·.: Hnfael frühbeek de Bur·;:<os. (fJm). St.LLI\ .\X: Tlw Pinrtt·· uf Pt•nzan('('. o•xtraNP•. Soli•tc·\UCal~. Cor·, del F•·•liva l do• Glyndt'buurnt'. Ur·qu<'•tr·a Pro \ rto•. Dir.: '1alrolnr Sur·,,•nl. "' d•· (l.'lm). DOXIZETTI: '\ri('q Don Srhnstian i Lueia di Lunr S \1\T-~ \I:'\ S: El Di Iu• i. pot•rna hihli<. Françoi·•· Pnlll'l. ,,.. pranu. I tll'ilt• \Ïpllln. mt•an··u· prann. Da nil' I (;nh <'7- \ allt'jo. IPnor. Phrlipp•• Hnurllun. harilon. Cnr Ht•punal \ ittoria i OrflUt'•lra '\n•·innal ,('((,. tlo· Front' t'. Dir.: .lat'I(Ut'' \lt•rt·i.-r . ( l:iml. 1\.l SSEH: S uit•· n. L L" \rpa Ft••lunt•· \ltinch.,n. Dir.: Mil'lri Gai~~- ll(un). SCilOBEnT: Trio ¡wr a pianofuril•. tintí i viulnnc-••1. Op. '\ n n. I. Lrwianu S¡:rizzi. piannfur· lt•. Chiunr Bunt"hini, 'ioli. Piuli pp Bo•lnu·h. vinlnnt•t•l. (15ml. S POl I H: Curwt•rt ¡wr u t•larin<'l i Orl(Ut•;.tra n. 2. op. Si. 1\.nrl ui•tt·r. Ür't(llt''tr·o Sirnfêinkn cio• lo Rtulin tl•• Stutl¡;art. Oir: Hafat'l Frühllt'ck dt• Burgn,. (2:im). \OST·\1\.0\ IT\: Piru¡:u•. ,uite op. 76. OrtiUt'•tra Simfòni1·a dt' Iu Riu Iin llt•lgu. Dir.· Ju-t·~ .. rcbrif'r. (17m). TELE'!\'\'\': Juudut•l d.-ru llt•rrn, all•· \\eh. cantata •ohr1• t•l •alm 100. Ern•l G .. rolcl "l'lrrunrm. bai,. Gu) Tou,ron. lrom¡ ... tu. SinfonrNla RI \S Bt•rlín. Oir .. U ro• Loju' ¡,.. (li rn). 'I E,._ DEI.S::.OH'\: Quarlt•l d1· rordo op. 12. (./uartet dP •·ordu Cnull. t22m). \BEL: Simfonia up. JO n. 2. La Stagiont• Frankfurt. Oir.: \Jj. l'lltlt'l S•·hrwidl·r. (I lm). 13.00 DOl\ QlllXOT Gl! Hll>l : Urur awntur·n dt• Dc.n Quixot. On¡ut·~tr·u Simf<'mit·u dt· RTVE. Dir·.: Mi~rwl A. Gónwz Mrrr·úrwz. (12m). H.ST nA USS: Don f)uixut, op. ;{!), nuplrad Wullfi~t·h, vinlnnr•·l. John Ilarrington. •inla. Ür'l(ll''"lra l'tuI'Íonnl E"''IH't''u. Dir.: '\t't'llll' Jiini. ( l-~m). 4 1 UlO :mntENTS LÍRICS H\\ \ l'lli (Trauo·r·-1 ltlo•¡. ln¡:ml '-\rlun•thü .. t·n .... upranu Charle·~ Brl'lt. o·nntr·alt. llm><rr·ol Crunk. l'••lt•r h. un). bai\.. Cor i On¡tu·•l o·a olt• la Clrap..llo· Hu) alt·. llrr·.: l'lulrppt· !lt•r-rt'\\l'¡!llt'. ( :l·lnr ). ·• '1o·in llt·r·~t• ,,.(¡"im ml im Blrrt' ' I El nwu •·nr· n•·tlu t•n la ·•ur¡: I. •·anlala H\\ \ IIJ'J. Barlour·a llnrrt·~. I :,or ,(,o no·rr- ,¡,. Tnl~. k~·. bai'Ílon. Phillr:11·munia Orrhc-rra. Dir.: lon :\lat;n. (!Om). T:\.ATh..U\'SK.I: Quartl'l d .. l'oroia u. 1. op. 11. Quarlt'l Bnrn· <lin. i:IOrnl. H.-\1D:\: Simfonia n. 68. On¡ue-tra R .. ial Cnn•·•·rt !!"huu•'. Dir.: :\ikolatr- llarnun· courl. (29m\. BACH: Concert per a clati<·èmhal i on¡n.--tra n. Il. B\\' 1057. Urc¡u<'•lra Bar·mea d'.\rn,lt'nlarn. Suli-ta i direo·lor: Ton Koopman. tl6rn). R.STR..\l'SS: :\octuro op. 1-1 n. 1. Linda Finnit'. rn¡•uo-Mtprauo. Orc¡ucslra .'lacional E•t·m·••,a. Oir.: '\'t'Pm<' .liini. (19m). KlriL\t: Gran trio ¡wr a nau"''· op. 90. Tokc Lunrl Chri' lian't'n. Henrik s,·itzt'r. Olc Birger Pedl'rseo. t23nr). RESPIGHI: Font;; dr Roma. Pot•mn .imfònie. Orqt,..,tra Simfònirn de ~an Frant'i•co. Dir: E•ln ,1 .. Waart. (17m). BOCCIIERI'\1: 'iimfonia op. 3.5 n. L G 51::!. Dt>ut•eb!' Kammerakadt'nrit' .\eu.-. Dir.: Jnhannt·- Goritzki. 03ml. BORODJ:\: Quartt•t dt· t•orda n. 1. Qnartl't Bororlin. n6m). H-\ "'\DEL: Conrrrt po•r a orgtrP op. 7 o. 1. HWY 306. HPrt,..rt Tarhczi. Cooccnlu- \fu-icu' d .. YiPna. Dir.: '\ikoluu• Harnoncourl. (12m). B\RTOK: BiH-rtimc:nlo po·r a orquestra de corda. Sz 113. Or· IJUf'•lra de Cambra Saint Paul. Dir.: Hugh Wolff. 125m). 20.00 L'ÀCDI0-\1SL\L Un programo d'.Mf'x Gm·ina. EL GRA:"~ REPEHTOIH: n,.,¡.¡¡, dt• )p~ t,rr·ans bande;; ""'",.,'" ,¡,.( rinr. :\IT D'ESTHE"'A: Pn·"·ntació dl' 1.., bantlo•' 'fonur·•·• mé .. rcl·ents. 22.00 LES CA'\TATES D E BACH Guió: Raimon Colornt•r i Joan \'il'es ... La••. für,tin.la·• nodr "af'•<' Pl'dro. Joan \lariÍn. lñaki Fn·-an. Juan Cah<'ro. Or !JUI',tra de Carnlrrn Tt•att't• l.liu rl' d1· Bart·elnna. Dir.: .lo-t•p Pou •. t:!7ml. tt'IHH'. C(lnt•••nla l .. ~lu~it'll"~ dt· \ Ít·nu. Dir·.: '\iJ,.,Jan• llur·nont·onrl. t:!lm). "lkkt·llllt'll \\rll io·h wi111'11 \anwn" (\ nllpnH·Ianllll' o•l .. t·u uurnl. I'UI1l.lt a (frut'nH·nt) 11\\\ :!1111. \lo•c·hthi lol c:o•ur¡:. t•nntrah. So li . . tt·.., irhl r·umt·ntal""~. Dir.: llt•lmnllr Hillin;:. (:lm). mt>nnuur. Dm itri Hvot·n,tu\ .;~ 16.00 SELECCIÓ DIGITAL 10.00 SELF.CUÚ DIGIT\L '"""'" StnolrJ'" I)),.""· priru·.-,a. dPi'a un ultn· •·aÏJ.:I. t'tHtlata 23.30 l\OCTl H'\ \Jír,it•n pt•r· II!'Ulrar t•J dia. S.-Jt'l'· riil i pn~,,·nhu-if. u t·àrrc•t• d" \I rr.. cl C:o•la) a . tlO.'l<l HEJ>ERlOHI DE '\IT DIMECRES , 11 DE GENER DE 1995 7.1111 L'OBERTl lt\ \lír•i•·n pt·r· o•nrnt•no;ar ,.¡dia. Ho·- •·rrll d'oloro•, l•n·u- •·-o·nllitl••, i pn· ... t•ntatlt• .. 1u•r· Jnan \ Ï\ t'""· 10.00 SELECCIÓ IHCITAL BR \1 1\IS: Cunt•t•rt (ll'r n 'iulí i or<(lll''lo·a. Op. 77. llatitl Oi,. traldr. Or·qu•·•lr:r ~inrft'onit•a dt· Iu HT\ d,. l'l H~S. llir.: 1\.irill 1\.nnclra,in. ¡:l'lm). Jl \YD\: \utl:rnlr· """ 'ao·ia:tioni. !Inh \ \ 11:1>. \lfrt•<l Bn•nth·l. piu no. ll!)url. I \SLII: .. H,·•t.tntlí;:krit blt>iltt t11t·iu \ t'r;,!fliiJ!t~n ~·. c·aJtta · ta p(·•· a tt~nur· 1 bai' e-untin u. Pt·tt'r ='•~hl't•wr. \ irtuu ... i ~u\.uniat· . Dir·.· I utl\\r¡: Crittl<·r. ( 7nq. C\\llli'\I:Qurnll'l<lno•ntnp.l n. 2 . C)uinlt·t \nwld. ( lllrn¡. BEETilO\ l'\: 'ourrfnnia n.:~. Up. :;:;, "I 1<-nur·a". Tlw \n11lt·m) uf \rwwnl \h.-i•· . Uir.: C.lrrhtupht•r lloJIWOod. (50m). TELE \1 \ "\ '\: 'iuitqwr a Oauln. 'i oií i rontrnu n. 6 •·n r·t· nr. Har·tlrnlcl 1\.uijkt•n. Ourrtu Sr¡.'Í•\\ald 1\.uijkt·n. 'iol i. \\ ro•lllful 1\uiJk•·n. úoluur..J. Holll'rl 1\.uhrll'n. •·l;rll't'Í. (HmrJ. HOSSI\1: Sunutu p•·r· u t·tmlu n. 1. Or·qrr•·,tr·n •lt· Curnloru Fnonz Li•-.1. Dir.: J:í"'" Hollu. (I lrn ). J:UJO UO N C)l !\OT H \\EL: llom ()ui""' u Dull'irwu. Slour·u G•·rlrrnun, hui,. \inn \\alk<·r·. l"auor. <7nrJ GERli \HD: llun•t·-< •irnlïllliqut•, rlt• Don l)u"ut. Orq~~t·•tru Simfònit•a <lt·lu BBC. Dir.. \ut al Durat i. ( ll>rnl. l \LI..\: LI r<·tahlo <lr 1 LOO EL GRA:\ SEGLE Pn,~r·ama dc- mú ... iea antigu. ~t·­ lt><TÍÓ . t!uitl i pn·..,t·ntou·i{, il ni l'l'l't' de Joan\'¡,._.,, EL CÚDE\ CALI\TL'\LS. TE:\IPSDE LES \J1,SES. lú.OO SELECC IÓ OIGITAI. F·\l RE: Quinlf'l n. ~- op. l J!i, .lt•tul Ilubeau. piano. Qua lu ur \iu~"' a. (31m). l\TOZ \RT: Lita niat- cie 'Pne:•J·ahili alta ri., ~u t'rantt'nto. K\' 21:{. Ho•nat•· Frank-H.eint'rke. \nrwli•·• Bur·ntt'i,Lt-r·. Elwrhard Bürhn•·r·. Ht't'tllann Cbri•lian PuJ,tH. Cor i Ort(ut•;tra Simfúnil-a de la Ràtliu tl.- L•·ipzi¡!. Dir.: u,.,.¡,,.,., h.l'gl'l.l:~7m). \'ORI5Eio.: ~imfu­ nia t·n n .. .\l. Orqnr-tra d .. e arnbnr Partluhirt>. Dir·.: (j)"'r lila' acek. (::!7mr. \ fY\LDI· ~unula )'t'l' a tiolí i rontinn n. 8. I· \lli .'ib. R\' ::!:!. Faloio Rinndr Hrnal oio .\l,•,,andrini. \laurizin '\,ol d.-to. Paulo Pandnlfo. Hulf U-lo•\aud. il3rnl. CLE\11.'\TI. Cnu<'t'l'l pt'r a prano ••n l>n \1. lt an On·nikot. Or'I(IJo•o,tr·a tlt• Cambra de Sofia. Dir·.:\.,,¡¡ h.a 70n<ljiP\', (22m). ().\'\SES ('(). PlL\RS FRo\'iCESES DEL SEGLE XVI. Th" BrnnrJ,¡rJ,. Baud. Dir.: JPro·my Bur·lo\\, (15m). TX.\IKOVSKI: s...-,·rwtu rwr· u rnrda. np. 18. llt't(lll''lra dt• Camhra dt• Bi<•lnr·t·ír>•Ía. Dir·.: \·aler·~ Polian'k). Olinl ). OTTO: Cunr•'rt p•·r· u trnrnpt·ta o·n :\li b '[. :'llauri•·•· \r11lrí·. \\ iirllPnthr-rgi:-.chf".., ~amnu·rnr o·hf'•Lt'r H .. ilhrnnn. Dir.: .liir~ fal'rhl'r. (l.'irn). J. Ch.R \( 11: Tn- c-ura!•. \\ïlbclrn Krurn · h:u·h. nr~u.-. (lm). 'f \HLER: Da- klagc·nde Lif'rl: Ilrwh7t•it.'líirk. Juan Rllll¡!t·r-. Linou Fin nie. Han• Petf'r Bl•wlr\\itz. Ht~­ lll'rt Ha~word. Cor• tlt•l Ft··tital .¡,.Bat h.\\ U)Dflt•to :"-III¡!PI'•. Bunrnl'mouth ::>\nt(>IHin) Or· rh.-•trn. t20ml. :!0.00 SEL ECCIÓ D E "i O\ ETATS E•p:ú patrorinal per· TOCS. 22.00 ALMANAC Cn t>l'ipai dt•!->tiuat H <•voc-ur· in·viur·•· els f<·t' rnÍ's repre"·ulatiu~ tlel po••at tllllhÍI'al. Guió i st·le•·· t'ÍÍJ d. }I.Jt'>. Rohlt•A. ::!:UO l'íOCTtJHN )fú•it'a per :ll"alrur d din. St•lt•t · t·ií• i pn••entarió a càn·•·•· tl' \1 frl'd C .. layu. r on.:10 REl'ERTOR I DE 'IT DIJOUS, 12 DE GENER DE1995 Jo"'P Fu.• ll'r. clm·inet. ()uartt·t Glinku. (13m I. \Hl:\IPOL: \u t"Ïat·iun ...... nhn• un lema tl<~ Cho- c·auea,.,iunt•.., 1''"· Jo,l'p Colom. piano. (23ml. nul FtlharlltÚnil·a. lli l'.· ( har(,•, <>Nharclt. ¡:!.)111). PHOII.O FIE\: llamll•l.niiÍ•ic•a tl't·•I'I'IIU. I uclmila ll.oruh•\ a, •nprunu. Bu ri• Stt·t•c•nku. but·itnn. ( <tllJIIIll c·ural Blu¡.:mc••t. Ot'<JIH'•t•·u Sim fc'onic·a \Iai) tic· \ l n•c·uu. llir.: \ladimic· Punkin. (:!lm). SORS: Fanta,ia np. 30. Lui' Orlandiui. guitarra. (12m I. 7.011 I.'OHEHTl H.\ \J{I..,¡,.a ¡wr t·ornt·n«:a•· 4'1 tliu. Ht·~ ·ulltl"nhn• ... hn·u.., e· .. c·oiJult•.., i pr·,·-.e·utatl('-. rwr .I oau\ 1\ , ..... 1 w.oo SEI.ECCIÚ nu;rr \I. ::ii'OIIH: Conc·.-c·tanlo• n.:! 1'<'1' a 'lolí. u1·pa i or't(llt'hii'U. lr~ula llulli~o·r. arpa. Clu·isloph l'op po• n. violí. ( 11'1)111''11'11 do• C¡unlora \n¡rlt•"t. lliJ·: llo·in:r. llulli,.:c·c·. (;!,'jm). J.ll].f.): Cc•tlf'¡lt' Dundin. C:mni·dia-Bullc•l. ( c·xtc·uo·[l•s). So lislt'' \ot·uk l.c•; 1\Ju,ic·ic·ns du Lonl\1'!'. Dir: \1:11'1' \linko\\•ki. (llml. SlllELil'S: SimfnnHt n. 6. op. lO I. l'hilac·mo11iu On·hc·s · Ira. Dic·: \ ladimir hhkt•lfat.). 12!lm). J...H0\1\IEH: Sntl'l dt· \Pili t'li \(i(,\(. ('oii,OI'Iilllll f:Ja--ic·unt. 117m). C.\ \I PH\: \(p._.- ad \lajtOI't'lll llc·i (,lorium. '\o(i .. tf• .. 'cu·a) ... Cnr i ( )n¡ut•,..,ll'a l.c• C:onc·c•rt :-:.pír·illll'l. Dir·.: llt•t·,¡. \iqul'l. (IBm I. I'HOJ...O l'I E\: Cnnc·c·c·t JH'I u l"""'' i UI'· <IU'''Ira 11. l. Op. lO. \líc·lwl Rforoff. Orq ,,.,,,. ., dc• la (,,. wundhan• dc· I t•ip.tí¡r. Di l'.: il. u ri \Ja,ur. (I lm). \1E\IlELSSOII\: Simfoniu n. I. op. <JO '·Italiana .. , OnJI"'''''" Frlhac·mt'HLic·u dc· Lo11clt·c·•· I)i e.: Sc· "')"" HF I'k"'. (:lOm). GlliLI·\Nl: (;,..,, duc•llo c·offt•t·r·tuuk. np. :.2. \ ir¡.:iniu Siuclc•lac·. lla11 ta. Ric·hnc·cl Sc·hilli11~. ¡.tllitnc·c·a. (I lm). I ll.UO SELECCIÓ D l G IT \L BOCCH ERL\ l: Cnncc·rt p<'r a t·lu\'t><'Í o hanltnPI flli!!e1 i or<¡utJ"ilm. E. So·lllt'im. CoU.•¡,'Íunl \ut't'Ulli. Dir.: 1·. \11'it•r. ( lïm). Fit\, CI\.: P"i'l""· pot:mu ~imft'o­ uÍt'l"''' a t'Ol' i ot·qu••slra. Curs dl.' la Hiidiu T\ lklga. Orque<lru dr· l.it·jn. Dic·.: Pn u( Straus~. (·lím). CEMI'IIA \fi: Sonata 1H'I' u viulunc·cl i hai..x ('Onlinu np. 5 o. l. llitlc•mi Suzuki, violoncel. Ri,.,.,.,.,... Consot·t. (1Om). f-0ECIILIJ\: EJ, Bantlar-lo~. po<'mu ;imf,)nic· op. 176 (Cic·lf' ''El lli111·c• dt' Iu •eh·a·'). Orquestt·a Simfònic·a .J,• la R:ldin dl' Bedío. Dir.: D:"id Zinman. (lïm). Hl\1:0.1\.I-.II.UHS.ti.O\: Concert IH'r a piano i oniUe>lra op. 30. \lalc·ulm Bino•. Thl' En¡di·h \ortlwrn Philhun11nnia. Dir.: Da,irl Lloycl-Jone". (11m). \BEL: Simfonia op. Ht n. 3. La Sta:.,'Íonl' Frankfurl. Dir.: :\li<'hul'i S..Juwicl.. r. (9ml . .\OSTAKO\'IT:\: Qua t'I l'I rfp <·unia n. 8. op. 110. Quartt•t tl .. •·••rda Bon>tlin. (22m) . .\10Z.\RT: Diwrtilllt'nlo n. 2, .11. \- 155. OnJIIt''tru l't·u .\rtc· dl' :\lunic. Di,·.: ll.m·t H1•tl"l. (<Jm). LECLA I H: Con,.,.,·t Jlf'l' a 1•iolí up . 7 n. 5. Collt•¡¡ium M•"it·um 90. Solista i olin••·tnr·: Simon Stanrlagt•. (15m). 4 19.00 PEI'iTAGR.AMA Pnl~t·ama cle 1:{.00 LIO"i Ql'l:\OT PLHCEI L: Uu11 Qui,utt• . .Ja""'' Rcmmun. Du, iol Tluu11u• . .I uolith \PI•un. E11u11a ll.ic·klt). \lurti11 llill. TIH· \t·tulc•nf\ nf \cu·í,•nt \[,,i,·. Du·.: C'lu·i,topht·r lln¡.:Wt>ntl. r:l9ml. \I \SS l'\ ET: Dnn Quic·ht>ttt' (tH'It• \. In muri cl.llnn Quic·hoollt• I Tt•rt••a Bc•q:an · za . .Ju,í• "'"llom. \lai11 l onolu r). Ort(llt'.<lra tlt·l Cupitnlt· cic· Toulou'"· Dic·.: 'lic·lwll'ln-"'"· f 12m I. P \ISIELI.U: Don Chi,"iottt·, •imfouiu. Ort(UI'''''" cic· I Tt•nt•·~· ric• l'Úpt•c·u 1lc· Rt1111a. Dir.: Pit·r Giur¡:in Muc·undi. (3m). 11.00 ) JÍ:S H:S IH: CATA I.lJ- Holll'rl Stu11km•k'. (:Hml. IPPOI.ITO\ I\ \\0\: E-.·,•n••, divulgac-icí nnu.i- l'al. Guiéo i n·ulit7ao•ié,: PPrc Bun·- i \In Ruble~. :W.O<J ·•A L.\ .\lA:\ ER.\ DE.. .... L n •·ool·irlat en• pro po' a i colllt'llla la músira que li agrada. Guiú i prr- .. t~ntarió fit:- Joan \i,,.,, Produci'ÏÓ de Dolor, Bu<•JUI'h. 22.00 CO~CERT DfAG~ARI f)np~t• ... tra ,.._u·iu · 02.00 HEI'EHTOH I UE 1\ IT MILII \UD: Sc·ut·amout·lfl·, •uil!· [Jt•t· a clos piaut>s. M. Lmcnlc•, i Lluís p;I'I'Z Moli nu. (flm). \NÒ \ll\1: \li'"" SuJi,IJur¡.:c·""i'. E,. •·olaniu 1lc• Mt>niM•c·c·ut. cl1· 111'11' dt Tolz. Cullc·~ium \u n•um. Uit·.: lt·t'lll'll "•·¡¡url'lt. ( l:lm). Tl Rl LI.: 'I I'Íptic tnnul. e;,,. '1l~h.LS I LA:>.CIIBERY: Lu lla) utlc•rc·, hnllcl en I t't'' IH'lt·s. Stc•ph111 til' Gonl1•y, \iolí. llr'1"'''11'11 ,¡,. Camhc·u At~gi<"Mt. llir.: Hiehurtl Bon)ll~t·. (11 lm). dó i \htsic·u Jll'l'l"nntt·n~tll' t•l diu. llc· c·nll d'nhn·' hn·11H t'M'ullítlt•, i f'"''"'llludl'' pc·c· .l<Htn \i \ t ' ' · Rl:\!SII.l-II.OHS \11.0\: Sut~fn­ niu 11. :i. up. :t!. Orcpu•,tc·u Sim fòmic·a de Lu11rlrc••. llir: 't untla11i Hutl. (:l<lml. li\ \llEI.: LnUtlalt· JIUI'ri. Saint 112. Hu-.·mar) Huc· tl). '"Jirauu. Dt•llt·t· Cun•urt. Dt'llc•c· Clwic·. llcr: \lark Uc•llt·r. (21m). CO\\ E\: Hut"nclta in· elia. On¡u•··tr·u l'lulhu c·mclni<·a E'tutul n il.tl'il·t·. Du·.: \dri.ut Lc·niH'I', ( lúm). (,tl \ \TZ: Trio "u nata JWI' U nauta~ uhut• i t'lO\ t•l'Í t•n do rn. En•c•tnhlc· llac·ntlllt' tlt· Pac·í,. (I lt11). IIOLST: lna fanta,iu neral. op. 51. Lynnc· llnw""'· "'l"'"""· Cuiltlfnl'll Ch111'al Stwit•ly . .luhu Bin·h, I JI'· ¡.:ut·. Hnyul Philhut·n cunic· Oc·· el~t·~tc·n. Dir.: llilut·y Dll\'un Wc·llu11. ( Illeu). \' IV·\LU I: Cn11· nrt JH'I' u manduli11a, t·oc·cln i hui, ,. ot lli i 1111 • l'. I :l J.. Pa u I fn·d Cc·luyu. ~l lÍNii'U (;,.,,,.1, \\ iic·ttc•mh•·•·~i-.·ht•s 13.00 00:\ Q li\.OT UO.:!O ~IÚSICA DEL SEGLE XX I J..OO NOUS I NT È RPH ETS Sc·lt•c•c•iÍI dt' Cun11inn :l'fnla¡l'nrriI!U. MÚSI C\ '\ L\ Ui\'10 SO\ !ÈTIC.\. Aban. dc 1950. \11 \SI\.0\'SII.): Simfnniu 11. 12. op. 35 "Granja rol-lel'linl ... Orquc•Lt·a Simfònica dc la Ràdin T'•'<'<l a Brati,la,·a. Dir.: FAUHE: Tr·iu umh pinno np. 120. Trio Lli'<. ¡19m). \I E~­ DEI.SSOII I\: CIHH't'I'IJII'r a\ inlí i OI'C(lii'Slra ll(l. f> f. St>t'~'Í \(pj,(<•, .l n\'1' Orc¡tu•slt'll Simftwirn dt• Catoluuyn. Dir.: .l"'''JI l'ml'. 129m). NYA r 22.00 Glt-\l\S OBRES ï.OO L'O II EHT I IICA \1{,,.,i,·a pt>t' arahar· t'I dia. Sr·lecI'ÍÓ i pt'I'Sl'nlarió a càrrr'(' ri'AIfn•tl Ct>la} a. 23.:~0 NOCTURN nit•nl• han fet al conte,laclnr dc• Cotalun)a 'JÍI,it·a. lt'l. 2(12 :l5 :!5. U.)() NOCTURl'i 1\.amnH·t·uc·c·lu•,lt·t·. lleilhc·onn. Dir.: .liic·~ Ft~~·rlwr. ( lOm) . .I\1\ .\e EK: I tlil·li.¡wc·" C'ul'lln. Or·<jllt>•lrn Filhat·mollil·a .lanut•t•k ci'O,trul a. Dic·.: Otakur Tc·hlík. (21Jm). "OZ \HT: Cullt'c·rttwr a piunoion¡u•••trn 11.l:l, J...\ lli. Hadu l.np11. OrtJII<'•Ira d .. Camhra \n¡¡Lt·,a. Dir.: l ri S,·~nl. (25m). L'O I E~T Pru;::::nJnuu"Ït'l rt-alitnula n partir tlt• J, .. , ¡wtic·inn.., <¡ue el~ nu .. tr(•'-~ DIVENDRES, 13 DE GE· NERDE 1995 TELE'l \1\:\: Dnu !)11i'"' u I~"' no<'<'' dc• Comuc·hn. Òpt•ra c·timi· t'u. Raim11ncl i\ult1•. \lichul'l Srlwppt·c·. Silkc· Stupf. '\tc·c·ltthild Burh . ll c·íkc• llnllu"'hku. Anca•llt' ll.ultlt·t·. lxurl l!c·inz llmmlt. Lu Stu!lilllll', Dic·.: 1\liebul'l Sl•lull'idc••·· (5\Jm). (;uit) i "·lenió: Raimon Colomer i Joan \ iH·•. l5.llll EL OIA DE pt·t· ucubnr t•l din. Sc•lt•(·- JH't':;t•nt:tc"ic'l a ('Ú ITt.-•e fl'AI· 00.30 R EPEHTOR I D E 1\IT DISSABTE, 14 DE GENER DE1995 07.00 L'O B E RTt:RA \(!,.ien (lt'r c·omt>nçat· el dca. Hc·c·ull d'obre- hrt·u- p-.•nlliclt's i (ll't•,t•otndc, JWr Dolors Bu>'IUt'b. IU.UU P El'iTAGHA;\1r\ Hc·pchciéo dPI JII'Ugruma t•m¡.s c•l dimnrl~. 11.110 E L DIA DE L'OI ENT Pt·o¡,'l·amuc·ió n·ulit7udn o pu c·Lir dc• lc•q ¡wlicinns que p);; nllS II'<•J> <tit·n t~ han fet al <'On tc·strulnr dc Cutuhrn~a Músic·u, tc· l. 202 :{5 :!5. :.!2.00 ELS NOSTRES CONCERTS CO\CERT enregi•trat p<'r Catalun) a '\Iú~ica <'I dia ï d .. maip: de 1991a(¡•, E,Pnle" Píeo dc Bar<'l'luna. ".\lG COR \L DEL B \RCELO:\'ÈS. Dr\ ERSOS \VTORS: Cançnn• profane• rlt' l'Europa del Renaixemt>nl. T.\ LT \Bt:LL: Cinc cançon~. RIIE1'\BEHGER: \fi,,a op. 109. Coral l,;ni,!'rsitària tle Cil>nl'il'> cic I'Educnciú. Coral Sani Jordi. Cor Ariadna. Dir.: Manuel Coher·o. J ordi NolllJcra i Mirt'ia Borrera. (62m). 2:Uo NOCT URN \1{,,i<•a per nen bar el elia. Sdcl'l'i{, i preM'ntnció a càt·r·ec• d'A1fc·c·tl Cduyu. 00.30 REPEHTOHI DE NIT DIUMENGE, 1 S DE GE· NERDE 1995 07.00 L'OBERTURA 5 \1thio·u po•r o·nuu•nçu r o·l .!ta. Re· o•ull <I· uht"l"' hro•u .. '"""nllitlt·" i pn· .. ~ntutlo· .. JH"r l'ilar :-inhin't. lll.OU I.\ \t(~ H. \ RELIGIO:o..\ E .. poi lllllllU!!rltfit· tlt-dio•nt a la mú ... it· o r .. lif!Í(U•U dc• tnt ... t>l .. lt•tnp ... T \ I LI": (;uttth• ¡:lurithn Dt•i \ !ut...-. Tlu· ~i,h·t•n Clwir. Dtt·.: llntT\ l.hl'l,tnpht•t·•. (17m). 11 \"'lllEL: llu\ t' lllt't't') npn11 nw. \ntht·m Churttlo' 11. :-1. L ) lllll' Dll\\Mill, supt·nno. I un l'ortritl¡:t•, 11'11111'. ( .tll" i Ort¡ttP'Inr T ho· ~i,t o•t•rt. Dir·.: llul'l'y Chr·i•lnpho· t·s. (20m). HRITTEN': Tlll' JoHrnt'\ uf tlu• Mo¡,<i, o·until• op. Bó. \ntllltll) Hulft• Jnh11'""· IPnoll'. \lio·hnl'l Chun1'1'. l"onlt·ott•ntw. \Jan Opi1•. buritml. Ho~t·r \ i¡:nnlt••, pinnu. (I :lm). 11.00 TR \:'1 ~ \II SS IÒ E"' OIR ECT E DEL.\ \II~S\ CO'\\K\TI \1. llLS DEL \10'\ESTIR DE \10'\TSERR.\1 dt• 199 I a J,.;; He iai, Dras•a nt•• dt• Baret'lonn. \IOZART: Onu Cio' anni .. obertura. \.onrt•rt pt~r a t•lariul'l i Ol'I(UI'•lru. K\ 6''"' .\lF'\TlEI.~SOH'\: Simfonia n. I. op. 90. Joan- Em'Ït·Unnn. elarint•t. Filharmonia tiP Cu mhra do· Ban·t•lona. Dir.: Erne,t \lartíno•z-bqtüt·nln. (6·1m). :!:Uo '\OCTLH"' \lúsiea per ueah:u· f'l tlin. :-icll'cl'iÓ i pr·t',entaeiú 11 eàn·o•r· tl' \I fn·d C..Juya. .. ic·a amh Iu infnrnu.u·i,; i lct purtí- I'Ípat·in tll'l• lllhtr«·· oít>nt-. BLOC DE '\OTES. EL TRE'\C\CIO~Ql ES. S\( or: Ol BTES. 15.00 "A LA \L\'\ER.\ nE....., R!'p("t.ic·i6 ch•l pru~ramu dijou .. ui v<'sprl'. ,,,n~..; c"l 17.00 TEMPO HA DA IrÒI'ER \DE C.-\ TALl N'lA \l lSICA DELIBES: Lukmí·. òpt•ru rn tn•s nt'tt•• ..\l"'"umlra Huffini. GiuM'Jll'" '\1orino. Bruno Prutici•. Serena Lavarini. Cur ell' Cambra dt• Brati•I:H u. Or<¡m•,trn lnternat·iunul trTtàlía. Dir.: C:arlo• Piantint. (152m). 19.15 REPERTOHI DE CO'\CERT KOD.\.LY: Dan•t·• d•· Galnnta. Ort¡ut•-tra dt• Cambra Saint Paul. D1r.: Hugh \\ulff. (16m). SCHl BERT: Quintet up. 163, O 956. ) o ) u \la. 'iolonnl. Qunrtt'l dt• Clt·nlond. (55m ). L. '\tOZ·\HT: Pa"t'Í¡! mr"íral en trint'u. l·~""'mhlf' Eduard i\11'1ku•. (2:!m). BHlJCII: Concert ¡wr a violí i orqu ...,trn rJ. l. op. 26. J.-un Jnt'I(UI'H Knntor·o•"On¡ut·•tnr ''" Cumhrn Ilolandl',o. D ir.: Autuni llo~-1\lnt·hà. (23m). 22.00 ELS 'liOSTRES CO~­ CERTS 6 CO'IiC:ERT o·nr••l!i•lrat ¡wr Cutulunyu \lú•ir·u •·I olia 30 d'abril 011.30 REPERTORI D E "ílT Pru~nuna fh• ualJ ... ic·u t•ürnJ. Sc.·lt•et·iú. ¡:uiÍI i prt''t'rtlttt•iú: ,\¡.., Hol.lo•s. 7.00 L'OBERTl"RA 10.00 SELECCIÓ DIGITAL ra. On¡ue•tra '\acionnl dr Rà ilio França. Dir.: Thnma- n..,. t•ham. ( 52m ) . ALBI"i0'\1: Conl"ert en Do \I. pt'r a trompt•ta. lrf'• oboO,,, do, fagot' i •·la' il'i'mhal. \\ olfgang Ba-rb. trompet u. Han dl' \ rit• • Bnr·t Schnet'mann í .!\faarten Dt·kkcro. ohot'. Fran, Hobt"rt Bukbout i Brian Polla ni. fagot. Bob •no A"pt'ren, ela' id·mbul. (10m). BEETHO\El\: Quurtet runb piano "\'foO %, n. 3. PhiüpPt' Ca,;;urd. piano. Raphud Oleg. 'inlí. :\ligud Ou Sih n. \ÍO· Iu. :\la re Coppt'~. 'iolnnn·l. (18m¡. COLL\SSE: Sur lc bon h•·ur de;, Ju,tt>• et .ur lt> mal he ur de" réproU\ é,-. segon dntic <'•piritual dt· Jenn Harinl'. ,\gnè• :\I.,Uon. SandrinP l'iau. Benoit Thi,·el. Les Talen• L~ ri<¡u~-­ Dir.: Chri-Lophe Hou...,I'L tl::!m ). BIZET: E•t·en"' bnh•·mi•·-. Orque,.tra Filbarrn•'mit·a ,¡..¡ Loira. Dir.: :\larr Sou-trot. (12m ). B0:\0'\Cf'I"J: "'onnta t'li trio p .. r a do. rioÜD· i rontmu. Il 51'minario mu,icalt·. (l:!m). STIC.H-PL"":\TO: Cnnt·ert ¡wr a trompa i orquestra D. 6. \luilimira Klií-nka-Bou<·halm a. Orqul'•tra de Cambra de Pra¡:a. Dir.: Franthl'k Vajnar. (14m). TL'RL''M: Canto a ,·mo. Pilur Lorengar. Orr¡uestra Filharrnòni¡·a de Lo odreR. Dir.: .J•••ú~ LúpezCobos. (20m). FUX: Trt''""" nate~. K 365. K 385 i K :no. Capella Agoslino Steffani. Dit·.: Lajo• RoYatkay. (10m). s.. 13.00 )fÚSICA D"ORIE~T J.STR.ACSS(ll): Les ;\lil i UDU \ïl•. \al•. OrquP..Lra Filharmònica de Yicnu. Dir.: Wilh Bo•- :!:UO :-IOCTL R"' I 1.00 L\ C \NT-\T\ DEL f.A- DILLUNS, 16 DE GENER DE1995 .r Tamu~n. lnt. Dit·: John L:uwhlwr·) .(6rn). Fl•: \llt•irn pPr començat· t•l elia. Reeu 11 obri'• bri' u• l'><'oUidf'• i pn·,.entade< per Joan\ i \I••. RESPIGHI: Cont· .. rt ¡:r.. ~:ori:i P"'' a 'iolt i m·qu<'•lra. DFI .\S: F.pisoclio- en d nrm·nlo. H \\'EL: Dafni, i Clot• . .\ndn· a Cappdlelli. 'iuli. On¡uo·•tra ~imfúnka d€" Ban·t•lnna i JHH·innal ,¡,. Catalnn~a. Oir.: \r·t111·u ,\lú,í<-a per acahar t•l elia. :-if'lf'o·ció i prl'senlut'ÍÓ a t":in·t'o· ,r ·\ 1fro•d Cf'la) a. Eu un ttlt't*('HI )H'I' ... u. \mhrn ... ian 'in¡4t't· .... Phibu·muuiu On·h~·"; ­ OO.aO REPERTORI DF. N IT BERLIOZ: Simfonia Fantà•til:n up<'ritiu mn-trul d1· l.~mtinu \lul¡~~urri¡:a qu•• t·nml•ina la mú- ku"J,;~. tllrn). ~\I \T -S . \E"'~: Cupi'Í•·i ri ra h. l.hri,tiun halo li i '\ui'! l.t•t•.¡nann•. (7m). L'I \Pl. '\0\: [Ja,Jti,lt. pownt•l •imftlnic nt·it•ntal "l'· :;3, Onptt••lf·a ~im­ ft'mit·a oio· l' \t·atlo·miu ,¡,. l'l HS'-1. Dir.:) '''I!'' li~ SH·tl.utu\. t:! lm). h.l lli. \l: ¡.;¡, ,,.,., ¡:•·rmart- ok lhrnw ...·• ubo·t·tura. Oro¡ue-tra Simfonil'a Otlo·n-•·· l>ir·.: Etl \\ltrtl !'t·nn. ('!ml. h.ETFLI!E): 16.00 SEI.ECUÓ mcrr \L F.J.G \H: \ uriut· tnn~ Enigma, op. 36. Ot·t¡u•·•tt·a :-iimfúnit·a .I.. \it·a~tl. Dir·. : (,,·ur¡: ..;olti. (::!9m). CHOfï': !'>uito· ,., tlu m. Bru.Ifnnl Tr·¡tt·o·~. l'la\ Ít·i•mhal. ( I :lm). \10/ \Hr: Cunco•rt p•·r a \Íuli n :;, h.\ ::!19. H:•¡:r .. Pa .. quio•r. ( ln¡ru·-trH Fílharmiorri•·a .¡,. l.ít·ja i dt· la Cmnnrritat 1-'ran,.,.,u. llu·.: ¡>¡,.,.,.,. Bartlwlouu:¡•, (::!llm). !.()( \TCI.I.I: lntrodutIÍullt' •·n Sol Clu·i-tiun "•·ntluzo•. nauta ,¡,. ht•t·. Con•·•·rto h.èil11 (llml. \lL \ IH-L~SOII'I: Qnm ll't dt• o•urtlu, np. 1:17. Sah aturi' \t•t•unln. \ l ur¡:ar•·t Butjrr. Toh) lluffmun. S~hit· Guz.onu. Gat·y llofftnun. (:Hm). GEH\ \!SE: :-iuito• dt• dun~o·~. \lu~inr \ntiquu. llit•.: Clu·i•tiun \lo•ndnzt•. (llm). DLIWS~\: La Damoi~•·U•· Eltw. \1uriu ¡.;,,in;:. Bri¡:illt• Balit•}'· Cor i Orr¡u••strn Sintfòniru ,¡,. Lon<lt·r•s. Dir.: Clautlio \ltluulu. (:!Im). li.\) D'\: l)uartl'l arnio ut<~ up . ;; n. l,llol.ll:l>9. Burthuld Kuijkt•rt. Sr~''""ld h.uijk.·n . Fntno;oi• Fnnnndo•1. \\ rt•land KuiJ · k•·u. ll:lrn¡ IIH \11\IS: l>an•l'' hon¡:urt'•t•• (n. I a 12). Oro¡Ut•stru Simftinicu tlt• Budnp••sl. Oir.: 1\.urt Ht•t!t•l. ¡:i(un). \1\R \1'-1· \lt•iutH'. primf'ra ,uit ... Lt• Cono·t•rl dt•, '\ation-. Dir.: Jur1li Sa, ull (l:!rn). F.BF.\0.\: Cont·t·rt ¡wr· n nuuta t•n La \l. \mh·ús ·\tlurjun . Eu-.. ml.lo• \.r, Ht>tlhiva ,¡,. l'ru¡:u. Tltr.: \lílun \lunl"lin¡wr. (I fJru ). na :!0.00 SELECCIÓ DE JAZZ l>t·n¡:rumn do·oli•·ntalatulhit•u dt· jazz amit ~uiú d' Allwr·t \1 allufr~. 22.00 TEMPOHADA L'O li C DE COl\CEHT t•rr•···~i~<tr·nt ¡wr Cotulun) a \lít,iru o·ltliu I:> rlP ¡:t'flt'r dt• I 99;} al Pulnu tlt· Iu 'lí.-ic·u Catulunu. \ \RF.S~.: f>,.,,,. ..,,. DIMARTS, 17 DE GENER DE1995 7.00 L'OBERTUR.\ ~I ú,io·a pt'r t'ttutt·n~·at· t•l dia. Ht·cull d' obn•• hr~ u· .. ,,·ullidt•• i prt'•t•ntades p<'r Joan\ i'"'· 10.00 SELECCIÓ DI G IT \L T\:.-\IKO\ :-hi: Conrct·t pt•r n piunn n. 1. op. I I I \f•r..;iÍ• cn~i~i­ nnlt. Petcr· Donnhne. On¡tll'•tr·a ~imftlt)ÏI'a dt• Bournt"mnutb . Oir.: Rudolof Rar-hai. ( 17m ). C.\ \II'R\: ··u-. F.. mtm··". o·un · !;lla rwr u hui' •oli-ta i I'IIDjunl ín,trumt"ntal. ]t·un - Françui• Gurdt>il. baríton. Lt•• ~\rt- Florio>ant,. Dir.: \\ illiunt Uu·i,tic. 113m). BOCCIIEHJ'\1: Tno tlt• eorfla op. 17 rt. 3. G 109. Tt·in l'Europa Gala nit•. (I :lm). PRO KOFlE\: Simfonia n. 5. np. 100. Orquestra Filltat·mònira tir Lt•nin¡rrad. Dir.: \lat·i"' Jun so oh. (38m). STHOZZI: llor rlw .\pollo. snenuta. up. 8. Hnoina ~onnrn-rbmi•IL. •oprunn. St·p· hira ErN•mhlo•. (!:lm). Cl)l\ROS.\: Cooct•r·tante P"'" u nau ta. obno~ i nrqul'•tra l'O Sol \1. \urt-le "\intlt•L. flauta. H•·ínz llnlli¡:l'r. oboè. \radf'nt) nf ~l. \lartin-in-tlw-Fi .. lcl•. Dir: "-"" Ot'th Sillito. (l7rn). l.h7T. Dr•pn~> d ·una ll'rlura dPI Dantt·. Claurlio -\rrau, piano. tlllm). 13.00 \IÍ:SIC.\ ll'OHIE:\T DLK.AS: La Péri. l""'tna tlnn Orc¡ut'-tra ,¡,. I'LI .. ter. Dir.: \an Pab<·al Tortt>Ji,.r. (18m). GLRDJIEFF- DE 11 \HT \1-\N'\': Cants i RitmP' ci'Orit·nt ¡,.,!IODa part). 1\lain K•·•·m~ki. piann. (13tu). fH.HTOK: El mandarí m<•ra,dlúlo op. 19, ""¡ lf'. Orquestra Philhurm11nia. Dir.: l\eo•tu P Jiin;. (20m). '111. 11.00 1\IOMENTS LÍRICS ~IETO I GD1Él\EZ: "!\to• llu· man la primoro~o", d'El hurb1· ro de Sc, illa. (,abel He). Or· IJUI'~tra de Cambr·a \n¡:leu. Dir.: Enr·iqu•· Rirl'i. ¡5m). \\ OLF: 'lanu¡•J \ I'IH'~II,, fra¡: nu·nh. "jt,nkiJ Shirai. Ju-.·f Prot-~hka. Cuntt•lith lluupt maml. Chri•tnph Spiith. Olin·r \\ ulnH'r. Kor .I un Du,"·ljt•t•. \\ tirttt•rniH·•·¡¡i-.·lu·r Kummt•r t•hor Stutt¡¡urt. llarmut llüll, piann. r:J lm). 1.1·.11 \H: <;iuditta. t•xtrartt''· .Ju•·miln \tl\llln:l. ({j,·hnrtl Tuulu•¡·. OnpH•-t•·a Simfiuli<·o dt• \ il'nu. Dir.: Fnmz r.~lwr. (19m). \lOZ \HT: L1•,; ~ .... ,.,dl' Fi¡:¡u·n. (Oiwrtu•·u inll'lll'tt'S d1• l'ul'll' I i 11 ). Cundulu ./onu11it'l.. E1lith J\luthi>. Trotinun Troyu nu-... llt•rruann Pn·y. lli~t•·ir-h Fi,l'lll't' l>i••sknu. i On¡u•·,t•·n tl•· l'Opl'''" ¡J,. llt-rlín. Uir.: Kur l Riihm. (:lOm). E'\- e,.,. THACTES D'O PE HE'r.\. \1. Tlill Smith, "'l'l'uno. P. 1\'Juni>On,lmrítun. Tlw Cluuulo, Con•·~rl ( ln·lu•,lra. l'lw \mhrusiun Sin¡¡1•rs. Di•·.: Stuurl Hun·). (11m). H>.<IO SELECCIÓ DIGITAL "-t•ntarió de leo;;; bandP:, ml·.-.. re(·ent:-.. 22.00 LES B\CH Jotonort'~ CA~TATES DE Guió: Raimon Colomer i Joan \ i\l•s. '"Sin¡.:t>t dem Ht>rrn l'in ,,....,., Li .. d ... .\lot.-t B\'i'Y 225. Bnchco•· Storkolm. Concentu, \fu,ietl' dt• \ïenu. Dir·.: '\iknlaus lla•·noncourl. (!:1m). "OI'r Cr•i,t hilf un ..·r St:hwar·hlwit uur· . .\1ott·t RWY 226. Soli,tt·' Ynt•n iR. Co•· Monte,·erdi. En¡¡lisb RaJ'04tll: Soloi8ts. Di1·: John Eliot Ganline•·- (8m¡. ''J<'su, 11u·i11e F•·l'utle" . .\lo t <'t BWV 227. Tht:' Sixt~!'n. Dir.: llarry Clu·i,topht>r·<. (22m). ·'FürPhtl' dit•h nie ht", motel BWV 228. Tt... Amo•· Arli• Chorale. (9m). ~·f\.urnm. jPl-111, kon1m!~·~ motel RW\' 229. The Sixlt'l'n. Dir.: Harl') Chr-i•toph('n. {9m). 23.30 :'iOCTL'R.I'\ .\Iú•ira pt'r acabar el dia. St:'lel'l'i<Í i pr·e,t'ntarió a eàrrel' tl' \lfred Cdaya. eunçon .. 'int·..,.,~""~. \lnnt~oot•rrut \lartttrt•ll, ¡·untrnlt. CtHtJUIIt .¡,. eaml11a. ll1r.: \larçal (,ni •. (llml. B\1.\KIHI-.\: 1-luntt') · Orqu<·stru Simfúni•·a ,1,. l' \t·ud~miu •I•· l'l HSS. l>ir.: I . )'., 1· tlaJHI\. (!lmt. ll.STH \l 'SS: \lu'itu d1• f••• tu japnn•••u. 11p. 8 L On¡tu•,tra d1· l' E•tulth• Hant'I'U. Oir.: H~t·hanl Str·uu''· (l lm ). TAHREG \: Cnpr·i1·i il.-ah. l'<·pe RnJnen• ~ f!UÏIHIT<t. (:im'). lLOO EL GHAN SE<;LJ~ Prugnunu tlt• me·ll·dt·u unlit::~L St• lcrC'iú, ~uiii i lll't'ht'nt:wit) u C'ii,.,.,.,. .¡,. .) onn Vivt·H. <,ll i \ H'I'ETS DE TEI.E~I \N'I. TEJ\II'S DE LES MUSES. 16.00 SELECf. IÓ lli GIT AL P ·\DEHE\~ Sl\.1: Sunntn IH'r a pinnn op. 21. \ndr·l.l'J Stt·fun•ki. (28m). :\-IEIIL L: Simfunia n. :i. Orr¡UI••IJ·a tll' Iu Funtlnt•ij¡ Gul lll'nkian. Dir.: \lil'ltt•l 'iwi<•r<'''"'"ki. (21m). 11 \\U\ : Cunt•t:rt IH'l' a t•·umpa i un¡tll''tru n. 2. Hoh \ lltl:2. Luwt•ll Grt•er. Or411t'•L•·u FilhurnHII1it•a d1• '11~­ ).IC. Dir.: F••r•nnndo LuJ.IIIHI. {lllm). F \S(' !f: Ohl'l'turu ( •Uitt•) 1'11 l'l' m. \ i1·1uo•i S:"nninl'.l>ir.: Ludwil( (,illtl<·r. ¡:llm). G \H CfA: 1\uhlt·, 11111¡:1·•tun>u. l'lllliU· ln . Elvira l'ntlín, M>IH'nnll. Cnnjunl imtt'llllll'lltul. Dir.: \1i¡:ut'l An¡:t·ITnlluntt·. {6m). BEETIIO\ EN: Qun•·ll•t dt• l'uniu op. !Il. n. 4 . Qtuu·IJ·t ,J¡. t•n•·rla dp Tnkio. (2t.m). IIANDJ.:L: CnUI'I' I'tiH'I" u urgu1• op. 4 n. 1. 1'1·1n Tlu..fol'tl. Or'llll''~ll·n d1• Cuml11·u tlt•l Con('l'l'lW'hOIHV. IJi,·.: Ju~ l,uo Rifkin. (16m). 1\IOZAHT: Simfonin eonr·r·rtnnt KV 21J7h. \uri-lt• 1'\i¡·oh•t, floutn. llt'inz llolli¡:t•t·, obor•. J:l¡·rmunn Buurnunn. trompu. Kluu' Thurlt'munn, fn~ot. \¡·:uiPm~ of St. \lnrtin-in tht•-Fidrk Dir: \,., illt• \lurr·inH. (28m). ,111.11 \LD: Sept<'t tle corda. op. 108. Ghnrd Jal'l'). Jucqm•• Ght'•t••uJ. S¡•r¡;•• Collo t. \tir· ht• I \\ alt•,, \li<·ht•l Tournu,. \1it·ht•l Rt'nartl. .Jnc<JU<'~ Cnzau•·an. (lírn). Pl R CELL: Rt•joit•t• in th•· Lord ulwn). Z 49. Snli•h'' \urnl,. Cor i Or~¡uc.,tro ,)¡•I Coll¡•¡:ium \ot· nil'. Dir.: Philippt· lil·rri'Wt'¡!ht'. (8m). LJSZT: Rt·mini.,t·i•nrif'~ d" ~or·ma. S :i91. Lt•sli¡• Jloword, piano. (17m). P \{,.\\I\ I: Cmu•t•rt p1·r a 'i oií i or.¡u¡•,lro n. I, op. 6. Gabril'l Cruituru. On¡ul'•lnt Filhurmò n11·a dt• \içu. Dir.: Claudt• Hurdon. (:i6m). 11\ 'I I>\: :.imfuniu n. 81. ''lunomint• Domini".{)¡·<jllt'•tn• Filharrnònil'll dt• U1·rlín. Dir.: Il.'"" Kurajun. (26m). llL:\1\IEL: Sonutu pn a \Íolí i pinnn, Op. ;; n. :i. Hulph Hui me•. Hi('hartl Bunwtl. (21m). STH \YI~Sl\1: ·\pul·ln i le nllt seF, hullet. SinfoniNiu d1• Mon t•·í·al. Uir.: Chn.-l1•s l>utuit. (31m). VI\'AI.Dl: In tudtnta l\lu,·e lr·uto , HV 627. Em111u Kirkb). Nnpruno. Orc¡ur·o.tro The Tnfl'lm•"ik IHli'IIIJU<'. Dil·.: J¡·on Lumon. (15m). SCIIV BF:RT: Simfoniu n. 6, D 589. Or<¡m·~tra Sirnfimint d1· In H•òdiodifu•ió ri<· C.,ltmiu. Dir.: Giintt·•· \\anrl. (:i2m). BÚl\1 \ \ \ : Quintt'l umh •·hu·inl'l n. :i, Op. 2:i. Dit•t1•r ~l¡;,.r,.,.,.. l'hilharmonia Quart•·tt rl1· H.. rlín. (19m). C.Pb.E.B \CH: ''llt•ili¡:". p1•r a enntrult. <lnhh• rur i dut•s nr•¡u<•,trr••. \\ q 217. llllk1• Ilt•Uin~:. Rht'ini•r·lw Kanlllrei. Uas kldfll• h.on~r·rt. Di1·.: Ht••·munn \la-.. (im). R \h.IJ\1 \'\l'\ U\: La rorn, funtu,iu op. 7. Onpu••tl'D Nacional Hu~~~~- Di•·.: \fikhniJ Pl<·tnn. !13m). PR \ETORIUS: 9 dnnNI's !11• T1•rp~irhon•. MuKirn Antir¡uu. Dir.: Chri,tiun Mt•nd•Jzr·. (lOm). TAHTINI: Com·•·•·t a 5 pr·•· o flnutn , r·ordn i rontinu <'11 Sn l M. S••v1•rino Gnzzcllou i , fluutn. f Music-i. (12m). FRANCK: Simfonia en n•n1. 0•·qu~¡;tro dt- París. Oir.: li. ~on Kurajun. (43m). BACH: Sonata per viola de gamba i davieèmhal. BW'Y 1029. filin Kasbkashiun. Keith Jarret!. (13 m). STH.-\\ H\SKI: Eocenes tle balit•!. On¡neslra Filharmònica d'Israel. Oir: Leonnrd Bern'tt•in. (19m). \lYALDI: Concert per a oboè. corda i cla\'ed. H\ H7. :\tnurirt> Bnurgu('. I Suli,ti \ t:nl'ti. Dir.: Cluudio Scimone. (13m). ELGAR: Quatre CanÇOih op. 53. The Finzi Sin¡;ers. Oir.: Paul Spicer·. (17m). C.Ph.BACJ-1: Simfonia pH u rm·da n ..J. Wq 182. Tht: En¡;lislr Concf'rl. Dir.: Tre,·or Pinnock. (13rn). CHAVEZ: Simfonia Romàntil·a. Ncw York Studium Symphony OrdH.•stra. Oi•·.: C.al'loK Chav¡·z. (22m). SCIIUBERT: Quar'lt:'l dc cor·da n. 7. O 91. Qua•·tet Mdos . (19m). 20.00 L'i\UDIO-VISUAL 13.00 lUÚS ICA D'ORIENT 22.00 ALMANAC L'n lll'ogruma d' \1 .. '< Gol'inn. EL GRA!\' REPEHTOHI: Rc\isió dc 11'• gruno hnnd1•, .<onon•s del cine. t'iiT D'ESTHEt\ ·\: Pr(' - RIJ\ISKI-KORSAKOY: Sodko, op. 5. Orc¡u<'slra Filharmònica tir Rottl'rdam. Oir: David Zinrnal1. (12m). TALTABVLL: Cin<' Un r'>pui rlt·~tinut n t'\<lt'Ut' i rt•' iurt' l'I~ ft·t~ olt'• t•t·prt''l'nl<tliu• dd pu~.,ut "''"il•ul. GuiÍI i •1'11'1'dó d" \in Holtlt•,, 00.30 REPEHTOR I DE ~IT DIMECRE S, 18 DE G ENER DE 1995 7.00 L 'OBERTL'R.A .Músiea per comt:'nçar (']dia. Ree ull d'ohrcs brt'US t!SCOJijdes i pn•sentades per .Joan ViYcs. 10.00 SELECCIÓ OIC lTAL 20.00 SI<:LECC IÓ DE NOVETAT S E~pui vutt·ut·innt IH''' TOCS. 2;UO t\OCTL R'i 'lú•Ít'U 111'1' UI'Ohur d tlia. Sl'lt'l.'· ciú i prc~!'>~ntarió n rñrrcc d" \) fn·d Ct•laya. Ull. JO REPERTORI DE XIT DIJOUS, 19 DE GENER DE 1995 i .00 L "OBERTURA 1\Jl,.it•n pt'r conwnçar ,.¡din. llt·1' 1111 d'ob•·t•s br<'ll> ,.,t'ullidt•' i fli'<'St·ntucl!'s Jl<'l' Joan Yive~. 10.00 SELECCI Ó DJ GITAL BLOW: venus i Atlnni¡,, Cutlwl'inc Hutt . J\li .. lr:wl Gt•org¡•, Lihh) Cl'llhtr·et•. CorL'tt:'s dt' l'E,,..,. lo dt• l' \JJHdia dt:' ,truin,ler. N1•w L~tndon Cumurt. Di1·.: Philip Pil'kett. (57m). HOUHIGO: T,.,., Jlt'l't'' espunyolt:'s . .J uliun Bn·um.¡.'llitarra. (15m). \ OLK'[ \;\_\: Cunt:t•rl Jlt"r u 'iolone1'l up. 33. Johann"' \\ oblmorlll'r. Orqul',ti'O Filhnrm(lllira d<·l .\ordot'>l d' -\IPman)a. Oir·.: "l'rnt•r \ntlrea, .\Jhert. (17m). J.C.h.B \CH: Simfonia op. 6 n. 6. ,\r., Rt'di,·iva En,embl1•. Oir.: Milou \lundin!(er·. (13m). SCifLRERT: Impromptu n. 3. O 935. Cluudio Arrnu, piano. (I lm). HL\ISKI -KOHSAKOY: Caprit•i <''-JIIID)'Ol. !.Uite op. 3-k On¡ueblnl Simfònica dc Bolxoi. Oil·.: ¡\Jexund<·r Luznn•v. (15m). I LA\ ON: Quartet de cordu op. I 11. I. Qunrlet Kodaly. (17m). TELEJ\IAl'lfX: "Am 3.Sonntu¡¡e nní'h Trinitntis',. cantata. Bf•~'~'Y Hoyw;ml Con•ort. (12m). w.. 13.00 MÚSI CA D'ORI ENT B R ITT E\: El Príncep d1· l1·s Pal(nrle•. ballet op. 57. (Primt:r uclt•). OrlJUt:'stra de la Ro~ ui Opt:'rn lluu'"· Coven! Carden. Oil·.: Rt·njurnin Brillen. (33m). !11..\HTl"CCI: Colore ori!'nlulc. op. ·14 n. 3. The Philham10nia. Dir.: Franresco d".\,alo~. (10m). SZDL-\SOWSh.Y: Li1•der d<·• \'Crlichten 11ut·zzin. op. -l2. Gt>rlrud OttenthaJ. soprano. Orqu,.•lra Simfònica de la Ràdio de Berlín. Dir.: Guido Maria Cuida. (11m). 1•1.00 MÚSI CS D E CATALU- NYA BHOTONS: Sonata per u violonl:t'l i piano op. 19. MP.mbri'S rlt•l Lt'opold Piano Quartet. (15m). FALLA: Homenatge n Oukns. Homenatge a Ocbus~). Eulàlia Solé. pitlno. (7m). A.SOLER: Sonalu pt•r a eln~-icèmbnl n.132. BobvanAoperl'.n. (10m). GERIIARO: Cançoner de Pedr·riJ. Josep Benet, tenor. Or- 7 qou·•lru olt• C.auolora clt•l Tt•utro· LLiuro·. llir.: J "'''l' Pnn•. (17m). Dl \ I \( I[): ~1111t• ¡wr a loai' cio• 'wluo·n ~ni \I. Jnrcli Su'"11. ( lhuo) BO\ ET: llrouwual¡:t• a (,auoli. ( lrqou·•tra Ciulal cio· llun-•·lona. Dir.: Jowp l'un•. ('Jrn). C \\l'S <:BE<:OHI \\S: i\li"u """!'"" I. Cnr \loouÒ•lw .¡,. r \hadoa ,¡,. \lnui"'IT<II. Dit·.: Odil<o Cunill. (12m). \1 \HTÍ: Sonntu. (;n•gna·a I·:!'lti'Udn, uq.tuP. (lm). enroda. •uite. Orqu••-lra \oeinnul E<PoPe,a. Dir.: "\t·~nw Jiir"· ¡ lóml. h.lL\TXATrRl \\: Sun11111 - Fanla-ia per a 'iolon1'1'1. \,·an Chiffolt'att. !13mt. \OST.\h.O\ ITX: Sona tu pt·r n Yiolnrw~l i piano. op. 10. han .\1oni¡.!helli. \ a"ili Luloulto\. ¡27m). ~OST\K0\1TX: ."unata ¡wr a 'iola i piano. op. 1·17. Ft•udo•· OroujininP. :\likhail .\luntiun. !:30m). 16.00 SELECCIÓ J)JGITAL ma .¡jmfúniC' ,~n n· m. Ortpw¡,¡IJ•a Sinofòuii'U dl' Iu Hi11liu ,¡,. l'l RSS. Dir.: llnri• Dt•mdwnko. (12m). C..\\II'H \:[),.¡oro fundi•. Snh•t•·· 'owul-. Cnr 1 { lr'l"'''lo·u Lo· Conn·rl Spiritu<'L Dir.: llo·r\1' \it¡uc•l. t 17m). GRI EC:: Snnalu ¡H'r a' inlí i pia· no n. I. op. 8. Oli\io·r ( harlil'r. Bri¡:ill<' En¡.¡t·n·o·. (2 lm) J \\ \CEh.: Tnra• llulloa. rap-nclia per o ort¡uo••lra. Or<¡tll'•lru Filltornu)nio·a Two·u. llir.: Jori R~­ lnhl.í"·k. ¡:!:lm). (,[LLI.\\1: Ct·on "'t't•nulu, "fl· 82. \ irénia Sindo·lnr. flauta. Ridoarol Sc·hillin~. ~uiluo·ru. (I :>m). HELD: Conrt•o·l ¡wr 11 piano i orcptP•tra n. 2. John O'Cunnr. i\o,a Orqucslru de Curnltro l rlondt••a. Oio·.: .Ju noH Fii n.t. (31m). CORELlA: Sumtlt' du t•unu•ru op. 2. n. :i i n . ~- Loo11lon Baroqu ... (13m). 19.00 PEJ\TAGill\!\lA P ro¡:rnoma tlt• olhul¡:rac·ií. mu•i¡·al. Guió i n·olitzat•iú: Pt•n• llur¡., i .\] .., Hohl•·•· 20.00 ··A LA :\lA:\ ERA DE... :· L n ro on tdal en• propo•a i rumt·nla la mú•it•u qut• li a¡!ratla. Guió i prt'"'nluf'ÏÓ do• Joan \i'~-. Produl'c·ié. dc· Dnlnr• Bu•IIUl'l•. :!2.0U CO"iCEHT 1\1-\Gf'\ARI Guió i wlt•t•t'i6: Hui mou Coloml'r iJoanViH·•. z:uo NOCTCHN MÍJhÍI'U JJf'l' ucalHII' l'I diu. s~lt•r­ ciú i III'C'M'rt lariÍJ a !'UI'I'PI' ti'AIfn·d Cc•luyu. 00.30 MÚ!;ICA DEL SEG LE \X 8 S .. lt·t·l'if• ,¡,. Canninu \lulu_rurriga. \1USIC.\ \ L\ l"IO SO\TÈTIC\. \loun" i dt•>prÍ'• dc· 1950. h.IT \T\. \Tl IH A '\': \fn,. DIVENDRES, 20 DE GE· NERDE 1995 7.00 L'OBERTl 'HA 1\lú"ica per comeno;ar ,.¡diu. Ht•ntl l ol' ohn•, breus o•>collidn i pri'H'nlade• per Jnan \),·e,. 10.00 SELECCIÓ DIGITAL BEETHOYE:\: Conet'rl ¡wr a piano i orquo'•lra n. ~- op. 58. .\Jfre.J Rr~tu1~1. Orqlll'•ll·a Simfimira de Xirago. Dir.: Janw• Lo•,in•·· !33m). LOC.\TELLI: Sonata per a' iulí i •·onlinu. up. 6 n. 6. Trio Lo<:7atelli. ( 1Hm). GLCCK: Don Joan, mú-ica ,¡,, baUet. Rheini<ch~. h.anmwrur<·hf'•lt>r h.oln. Dir.: Jan ( .unt~u­ IIa. 119m). HA:\DEL: Dixit Dominos. L~nne Oaw-on. L~ 11cla Ru"t>ll. Charles Brell. I un Put·· lrid~e . ."\licha.. l Gl'orgl'. Cor i Ot·qu!'lro The Sixlern. Oir.: ll urq Chriotophl'rs. (33m). BRAIDIS: Trio amlo t•larinel, op. lli. Thea King, da ri net. Karina Georgian. violoncl'l. CliUord Ben.-on. piano. (26m). J . .\.BE\DA: Simfonia n. 8. Orque,tra de Cambra Salit•ri. Dir.: Tamas Pal. lïm). 13.011 )ltsiCA D'ORIE:'-iT Pru~rama,·íú n·ulit7:..ula u partir dc• 1.... pt·l ic·inn ... 'llit' e• I.. nu .. trc•-. nic.. nt .. han ft·l alt·cHilt•-.tadur ,¡,. Cutuluu~a \lío•it·a. lt'l. 21)2 ;~;¡ ;{5. J.l.Otl NOUS INTÈRPRETS SCHUBERT: 6licdct·. A~bump­ ta \1ateu, "oprano. Yf·rZ) \t·l) ,z. ha rÍlun. Guillem 'I arlÍ. piano. (23m). PAGA.'H~I: So nata runrPrtada. g,.,.~,¡ Alpi•ll•. 'i oií. Carie- Trepat. ¡..'Uilarra. 'fú-it·u pl'r rom!'nça•· l'I dia. Ht·rull ,¡- ubn•, lu·o·u• ,.,.. oJiiclo·- i pn·•<'nl11deo pPt· Pihu· !:-luloinò. 10.00 L.\ .\JLSlCA RELIGIOSA 00.:-10 HEPF.HTORI DE ;\IT E•pai monu¡:r:Hir ol .. dio•ul a la rnú .. icu rcligiost~ tlt• tol"' t•l'\ I<'IIIJb . .\IESSIAE:\: \leditac·ion> oolm: d mi·ll·t·i ,¡,. la San tí"ima Tt·inilal {nlt'dita•·ií> (I i~). (ll i' i!• o· .\l~ssiaen. or¡..•ut•. (15m). l\fOZ.\ RT: 1\li,,alm·,·i, h.\ :!20. Thom1o. Ri,•ger. Flm·ian \'lot'!... Go•rhao·d Wo·rlitz. Ulddo Sto·t·<"k· rnann. Cor dt• Cambra dPI Au~,­ hut';!'"' Domsin;:knulwn. Cullo• ¡.(iurn \urt'um. Dio·.: Rcinhard Kummler. (l..tm). PALESTIU \A: Magnificat Primi Ttolli. Cunjtml \opa! Europeu tle la Chap!'Ue Royule. Eohl'llthlo• Organnm. Dir.: Pbilippe HroTt' · ""t!hP. (l~m). \Al GIL.\:'\ \\1LLL\.\[S: Te Dt'11m. Cur ol•· la Cato·dral d!' Wnr<'e•lf'r. Oir.: C:hri,loplu·r Hobin,on. I 7m). DISSABTE, 21 DE GENER DE1995 I UJO TR..\.:'IS)IISSIÓ E:'\ OlRECTE DE L\ .\HSSA C(J:\- TEL\EIH \:To· llt·um.¡wr a >nlil'lh'Joi, t·o r· i urqtlt'!-i li'H L)ndu Hu"'·11. Ci lli an Fi"ht•t·. Ca tlu•I"Ïno • lh·nl t•y. Cal lw r inc· \\) n-Hn¡¡<·r,. Cnt· i On¡ttt'>lno Tl,.. Si"\1<'1'11. Dir.: llat·r~ Cl ..·i,lop l~t·o·,. (80m). 2:1.:10 l\OCTl RN "ÍI•i<"IIJH'I' ut·ahur t•l din. Sdccc·il) i prt·~t·ntowi{t a t·;irrt•t· cr.\1fn•tl Ct•la~a . \ E\Tl'AL DES DEL \10\E'iTIR DE .\10:\TSERR.AT 07.011 L'OBEHTllt \ ~lío-i•·n ¡~t•r •·nnwnçarc·l dia. Rt•- d'o>hro·• hro·u• t'•<·ullul••• i pl't'M'rlluole, ¡H·t· Dolor• Bu•- 1'\111 <¡tu·l~. 10.00 PENT\C: HU1A Bqwlit·ió dt•l dimurl,, ¡wn~nunu eml·• el 11.00 EL J)J.\ DE L'OIEJ\T Prt~go·umut·iú 1:!.:{0 DIVERTDIEi\T ln a¡writiu lllll>irnl dl' Carmins l\lalagarri~u t¡UP nom hi na Iu mo't"il'a amh la infor·mnl'iÓ i la JHII'Iiciput'ÏÚ dc•ls no>lt'l'' uit·nl,, BLOC DE NOTES. EL TIH:\CACLOSQUES. SAC DE DUBTES. 15.00 .. \LA 'IANERA DE ... " o·t•nlitzucla u partir cl1· '"' !ll'lil'ion" <JUP t•l, no,lrl'' uio·nl" hnn fo·l ui •·cmto•,lutlnr ,¡,. Cutulun)U \lú.u·a. to•l. 2112 :{5 Hl'pi'Lio·ió cll'l prop-ama dijous al '''•pn·. :J;;. 17.110 TE.\IPORADA o·òPER\ DECATALt"\1 \.\ILSIC\ 2:!.00 ELS ;\OSTHES t.O'\- \ EHDI: Ott·llo. òpera en quolrr art"'· Plal'ido Domingn. Cht•t·) I Studt'r. Ser¡:~i Ll'iferkth. Do·n~ · ro· CruH''· Cor' i Ur<¡ue,tra do• l'Òpera cir la Ba-lilla. Otr , : \\ )Ung-\\nun t.hom¡:. ( l:~~m¡. Rl.S0:\1: Turandot. Suite op. H. Orqur-tra Filharmuni<'a Jo· la Scala. Dir.: Rico:7ardo \lulo. (2-lm). RA\ EL: Sheb¡;razude. Ell) Amelin!!. mezzu-•n¡orano. Orqul'stra Simfònica de San Fran•·i·•·o. Dir: Edo dc ~sari. (17m). KETELBE'r: Al jardí d'un temple xinè~. ~\mbro,ian Chonh. Lontlon Pronwnad!' Orcbe•tra. Oir: AlexaodH Fari ... (7m). STRA\1:\SKJ: Tro·' pot'mt'h olP la lírif·a japnnf'HO. Evl'lyn Lear. soprano. Orqm·'lra Simfònil'a rle Colúmhia. Dir.: Robert Craft. (3m). Oï.OO L'OBERTCR\ 15.00 EL UI\ BE L'OIEl\T 2:!.110 Gft\i\S O BitES 02.00 REPERTORI DE NIT \ IOTTI : (:uno·o•o·t pn a violí im·!(lH'Nira 11. l:i. ·\ do·lina Opn·un. Oo·tltto••lo·u olt· Cu ouhru oio• In Comuuilnl Eum¡oo•u. l lio·.: .lüq~ Fat•rlt~·r. (22m). SCltl \Bl~: l'ne- (llrnl. llEIH SS): lmat;:•·•. l' ,¡.,.¡,., Eulalia \ ull•. piu no. ( J.;m). CEH r~ C:O\CEHT t·nro·¡..'Í•lral rwr Catulnn) u "Ú•iea ,.¡ •li a 26 oio· mai¡:r ,¡,. 199 ~ui SuJú dt• C•·nl ,¡,. 1'.\ juntumenl dt• Bart•t•louu. CICLE I.'OCB. DE SOLISTES \TOZ.\ HT: Trin umh piano n. 2. 1"\\ 502.1\JE:"if>EI.SSOII\: Trio umh piano np. ~9. Fraowis•·a Mt•mlozu. \ïnrt·nt Ellt•¡..'Ït•r•. \1¡,..rt Guinuvurt. (:;;}m). z:uo NOCTl iHN \lú.ic·u )11'1" uo·alull· ,.¡dia. s,.,,... _ ,.¡t, i ¡u~t'"ic•uttu·if. u citrr't'(' de ~·ta­ do .I uní·. OIUO llEPEHTOHI DE N lT DIUMENGE, 22 DE GENER DE 1995 l'llit'> o·l 19.30 REPERTORI DE <.;0'-iCERT RESPIGHI: Pin;.tlt· Homa.l'oo· ma ,imfònil'. Orqueolru Simfionica ,¡,.San Fo·aneisf'u. Dir: Jo:do dt• \Va art. (22m). BACil: Sui u• an~lc·so n. S. B\VV 810. Glo·nn Guu ld , piu no.¡ l(>m). SCilU;\L\1\'N: Oh!'rtut·a Munfn·d, Op. 115. Orqucsto·a Simfònil'n rll' In Ràdio de Bavi,.ra. Dir.: Hufot·l Kubelik. (12m). :\10Z4.HT: Conc~rt per a violi i orc¡m·~tra n. 3, KV 216. Itzhak Perlmon, \iCl lí. Orquestra Filharmònira dt \ icna. Dir: Jame• Le,inl'. ,. ' \lu-wa ¡to•r ,,..,¡,,. c•l <lia . ~c·lc·c·­ J prt•to;t•ntac·i•l a t'ÒITt' t el" \I ~ frc·cl e,.¡.,)"· ¡:l:;ml. L\1.\HCELLO: Cunc·f'rt pt.. r a ohHl•. •·nnh1 l •·untin u Pn Ht• m. H~int llolli!(<'r. 1 'lu•u·i. ¡l:!rn). BR \11 \lS: Duc·• r·ap•Ú cli~~. op. 79. Hadu Lupu.piann. ( 16m ). COI'L\'\1>: \ppala ··hian "prin!(. Saint l'aul Chnmlwr Orc-lll••lr·a. Drr.: IJ. Hu..-11 Do,¡,.,, (26m¡. clc·r Kiini¡,.,;toc-lth'l' (El patg<' i la filla J..l r<'i). quatre' lntladl'< p<'r a ooli>tt••. c·ur i or·qu~•lra Op. 110. D.Suffel. \\ .B<'rr~. I.Gramutzki. B.Linclnt'r. J. Prol<ehka. 1' ..\lc·H·n. \. \lieha<'L .\.S~h­ miclt. e,,. de, Stiidti,..J,en \lu,ibert·in' d<' Dü--ddorf. On¡ue,tra Simfiinit·a de Dü-'<'1clurf. Dir·.: Bernhard Klee·. 22.00 ELS J'IOSTHES COJ\'CEHTS (2 1Jrn ). 7.00 L'OREitTI HA 11.00 LA CANTATA DEI. CA- Mu,it·a pt•r c·mau·nçur· e· I el iu. Hc••·ull d"nlll·<·• ¡,....,, c·.c·ulliclo•' i fll't''l'lllatlc·• l''''' .lnu11 \ï"'' · COIXCEHT c·ru·c·l!i,.tr·ut ,,..,.Catalunya ~lír•i!'u ,.¡ elia :.!7 "'" no wmlm· dc• 1'19:1 u l'Arulitor·i dc• la Cuixa dc· Saltacldl. ~IÜSJCA DEC DHIH \ . .loun Cnf~e·r·u. lc· nor. \lnnuc·l CuhPt"o. piano. (12m). FÈ Prngr:tmn th• música corni. SPIc•cc·it.. ¡;uit. i pre&l'Diac·it.: ~~l<:x Huhles. lú.OO SELECCIÓ DIGITAL :!:Uu 1\0CTl H"< ¡wr ,,..,,¡,,.,. c·l dia. Sc•I<"C' ,r \I C<·la)a. ~lí"iea ,.¡¡. i pr.-... e·ntuc·ii'• a t·iir-rt•t· fr~<l uu.:m Ht:PEHTOHI I>E 'iiT DILLUNS, 23 DE GENER DE1995 7.00 L'ORERTl H \ 'li~>i<·a pc•t· romc'll\'tll" c•l elia. Hc·c·ull d' ohn·, 111'1'11' ''"·ollid!', i pre.. ..,t~utndt.. ~o~ pt•r .Jnan \ i"t'k, 10.00 SF.l.ECC:IÚ JHGIT\L M.JJ\YD"': Mi~'" Sruwti \luysii. Enc l\lurlon. J..utuliu S:r.iikc•falvi -'lai-\)' . z~u·""a 1\í-ull'l h. Cm· <h· 11oil.'' i (lr-quc•,.ir·u Fi llucnru'•· nie· u (;yiir·. Dir·.: \1iklét,. Sznhé.. (31m). 13 •\ L.\"-IHE\: Ct~uc·c•rt pt·r· n piann i ru·•tu•·~Lru n. 1~up. l. \lalc-nlru Biuu... Tht• En¡~li .. h "iortlll'rn Phiflllll'lllt>llia. Dir. : IJaviJ Llo)d -.lonn. ( f fm). \\ITT: s,•pt<•t ,,.,.u I'IUI'ÍIII'I. fu;lot. trompa. \tnJin,_ \ iula. \iulnnn·l i c·m¡lnrhuh.. t•n Fn \1. C:huri• En•c•mhlc·. (26m ). SZ' \1\ '\0\\'Sh.l: llnr·nu,it•, hal It-t pantomima op. :;:; , Cnr· 1 Orquc• , tr·u Filhunnrtnu·a r:,tutal Pulonc·•u ( h.utm<ll"c• ). Dir·. : J..a rol Str)ja. (211m). TLLE\1 \ '\ "' Sonulu Jll'r u uhui· i ur¡;nt· t·u \11 b. \ndr~ hnir. \lit·ht·l (;ihuu rrau. (lOm). 1\1 \!lLim: Simfnn.ia n. 1. OrlflH'~II'll Filhru·11ulni ru d'hr·u••l. l)j¡·,: Zuhin ~h·ltin. (5lm). 13.00 MÜSICA HElAL IIXNDEL: "Etr·r·uul So'""''' uf Lif!hl Diviru•", Oein JH'I" u l'AnivcrHuri dt• Iu H•·inu Anna. Gi lliun FiHlll't", ~llfii"IIIHI . .I u nH'' Buwmun. <'nnli'Oh'rwr. ',lidtut·l Gt•or·¡;••. hui'(. e,.,. •l••l Nnv Coll<• gr d'(hfurd. Tlu· J..in¡(• Cun'ort. Oir.: Rulll"r'l J..in¡:. (29m). SCliL \l \1\I\: \nm Pu¡:t•n u nd ZE.\ILI'lSKY: La Xercida. Or·'l'"'''ra Simfòo.ica dc• In Ràdio de Bt•rlin. Di1·.: Ric ..anlo Chailf). ( lOm). \IOZ,\RT: IJiHrti nwnto J.. \. 251. Orqtwsta dc• Cambra OrphPns. t.25rn ) . CH \1\'GER: Faola,ia , .. ¡,,... Por¡:) and U.--~ de Ger>IH•Ïn. J..atia i \laridlt> Labèqm·. piaun-. (22m ). LECLAIH: Ob~rtu­ ro op. B n. 1. Th~ Purcell Qua•·lc•l. (12m ). LIPL\'SKJ: Conc'c•t'l JH"r n \'iolí i orquestr·a n . 2. op. 21 ""l\lilitur·". l¡!or lwanO\•. Or·quc•stra Simfònica :\'arioual Polon~sa a \ arsò,;n. Dir.: Stani,fow \'\ islocki. (27m) . .'\ULli -\UD: Sui I!· sohrc Corrt>Ur ¡wr a tr·in .lo• ennyes, op. 16l b. Zrlelll'k llerlha, oboè. Adolf ... ,... h, úlal, f'farirwl. Pavd Zl.'tlník. fa~nl. (l)m). LISZT: Simfonia l'"uu<t. G. Konmdy. tf'nor. e,,. cl'honws cic• r ..,t-rcil hon¡;ari··· On1ne•tr·a dc l'estat hongari'>. Dir·.: .In no, r .. ,... ,w~ik. (6(inr). POKORSY: Coocet·t per a flauta. op. 27 (AtrilluÏt a Boc.-lwrini). Simion Stanc·iu ""Syrim.... flauta de pan. Orquestro de Cambra dc> Zuric. Dir.: Edmcul!l d~ Stoutz. (17m¡. 21l.ll0 SELECCIÓ DE JAZZ l'ru!rromn dc'cl.irat a la mú;.irn d~ amb ¡rnió d ·.Ubert )Jallofré. JOU :!2.00 ELS NOSTRES COi\CERTS CONCERT ent·e!(ist.-at per Catalunya }fúsicn el dia 6 d"octuln·l' d<' 1993 al Cenh·p Cultural dt• Iu Cuixa de T<•rras,a. SCARLATTI: Trrs sonnt•·s. BEETHOVEN: Somata per a pianu n. :12, op. lll. BARBER: Sonata up. 26. COWELL: Tn'~ pccf.'s. CHOPIN: Andante spianutu i gnrn pnlorll'oll. Christint• Diwyk, piano. (8 hn). 00.0<1 ~OCTI'RN 00.:{0 REPEHTOHI DE ;\IT '.,,.,.... t 15m). LEIIAH: Srhii11 i•t die" dt. ,.,I raNI'• . s~ h iu Gc·v" . Hnclulf Sc·hock. Orqul.',lra o.;¡mfclnic·n dt• Bcrhn. llir.: \\ crrwr ;o;chrnioit-Bodeke. (:! hu ). DIMARTS, 24 DE GENER DE1995 ~Cili t•in lll.OO SELECCIÓ DIG ITA L I. \1.0: Sinrfonin t'li ,;ulm Or·lflll''lru Nuc·in11nl tic· f'Opc·r·n ,¡,. \Ioni\• Cur·ln. Dir·.: \11lt111Ítt dc• .\l11wirlrc. (~!lm). 11 \Cif: J.'ofr·f'na mu•i•·ul. 11\\ \ 107'1. 1\lu,if•a .\ntu1uu tlo• Culimin. Dir·.: Hl'in h n rel G cH·lw I. ( 19m ). 'I \ \ TKOYS"-1: Suit<· ¡~t·r a .. ,..,.,,.,,,.., 11. L np . (¡f "\luntrlmua" . Ot·· 'l"'''tra Sunfclnll'U tl<· l't HS:o- . flit· .: E. S'l'llunlt\. (211m). S \l \1 ELL: Quutn· •·untnulart-<'' · Gc•ur¡¡c•• Rultnl. pia110. (6m ). L.:\107..\HT: ~imf1cniu ela ,.,...,.¡o ¡ll'r a qual re· I """'l'"' i t•urtl.r. Hc•r·nutlt J, .,,.,"''n. '\lil'IHil'l lliil lzc·l. \ inr<·nl Li·"·"'f"'"· Lc·nnu d .. Hu) lt·r. Cunc·t·rln llullc•r· tlatcl. Dir . : fl<·in~: r,.¡,.,,.n . ( l2m). 11\' 1>1'1: (;,., ...,.,., I~~"" re piunu i m·c¡u•·•lru. llulo. \\lli. On¡tl!•stru eh· Cumhrn ,¡,. \ Íl'IHt. Dir·p(•Lm· i -.cli.. tn: Philip¡w Eutr·t·mulll. ( 11Jm). \' 1\l{f)l: ()uru·h•l d(• t·unlu t•n mi m. (;iuvunt• Qutll"ldltt liulinuu. (I !lm). J:UlO MÚSICA HEIAL PU RC:ELI.: Músic-u ¡~e·l fum·r·.,l dt• lo Hc•ina I\! ur·). Soli, lc·~ 'u· t·ul,. Cur dt•f J..in¡:'s Ccuhurl. Cur dd "'"" Cullc•¡¡c·. (hfur<l. Th(• h.in¡:"s Con,ol'l. Dir. : Ho h ... r·t J..iu~. (2fml. Bl· ETilO\ E:\: ··FI n,.¡ Es te'"'. ' . mír-ic·a tf't·,~•·na. Op. I f 7 \mhru,ian Sin¡:u,. Or·c¡ut'''"' Simfi>nira clt· LonÒr<''· Dir.: \lidwl Til-.on Thoma". (21m). SCITl \T.\'\\: Gt'drt..!u· cl..r ll.iini¡~in \lor·in Stuart. op. 13:;. \ ir·tclriu cl<•l,. -\n¡~t'ls. '\lumwl Gur~·íu Morunll•.(lOm). I LOO ,mntEJ\TS LÍIUCS DO l'I 17.ETTI: li•· li), ltpt•r·ll fw fn. Muul'izin Cnmt•n••ini. Susunnn Hi¡~tu•t•i. Hoht•r·to S•·nltr·iti. Cor tld T¡•ulr·c• Hus.ini. Ort¡lll'o· tro S im fl'111 i•·n dt·ll" E mil iu ll.cunugna '"\rturn Tns.-.anini, .. Dir.: Bnuut Higa(·•·i. (6lm). SEHH.\NO: El mal.¡,. u11uu·•·,.. \J,.. •·ía l riz. lsuhl'l Rivu•. Ct•(•iliu Foftlf<•\ i Iu. Hnmón C.uulrc·rn,. .I nan 1'011•. Or·c¡ut••tr·u Scnf(mira dc Btcrt•donu. Dir.: Gm·l"Íu '\u- lh.liO SELECCIÓ DIG ITAL \Bl'l: Simfonia n. 2. up. 29. Gran Ot·qm•,lm Simfclnic·u d~ la llT\ clt· l'URSS. llir.: \. Fc·cloM·"'. (·I-lm). :'l'IOl\ TE\ EHlli: 1\lu¡:nifil'nl u 8. (IIinu~t• clt· "St'ha l\1urufe e• Spir·ituah•"). Emmu J..ir·kh)·· Ho¡:t•r·~ Co\l') · Cnunnp, Otnicl Thn11cas. Tu\c•r·rwr· Consort i Trnc·r·n<'l' P lny<·•·•· Dir·: Arulr<•w Pnnotl. ( J:~m). IIONEGGER: Conc<·•·to du Cnmt•r·a . .Jo•l"f .l<'lírt<'k, Oautn. Jir·i 1\.aniok, <'Orn angi~JoO. OrquP~tn' d¡· CnmiH·u de Pru¡:u. Dir.: Frantisek \ ojnnr· . (20m). ST.\NLE\: Conr('l't ,.,.,.a nq~Lu· t'lli In m. Ilannc, \h·}er. Quart<•t Snnan·. h-hiro 'Ioda. <'cllllra hui,. (1-!m ). SIBELil'S: Pd·l•·· ,., i 'h·li-anclu. op. -~6. On¡ueslra Filharmònit·a Je Il<·rlín. Dir.: Il. \Oil h.arajan. t:l:!m). HESPI(.HI: Antic·' aín•, i don"'' fll'r a lluiit. suite III .I \1uM('Í. (IBm). '\JOZ \RT: DinrLirnt•ntu ¡wr 11 in,lrmnt'nl• <11' H'lll n. 13, h.\ 253. Ü('lophoro,. (15m). \f \HTI:\'L: Obcrtm·a, 1)('r u or'flll''lru. Ür<rueslra Fillrarmclni•·n Txc•ru. Uir.: .li .-i Brluhlún•k ((u11). RER:\TSTEl~: W<·st Sid<• S tur). (Selecció) Kiri T•· Knnu wa . .Jo;;<'p Cnl'l'tol'!ts. Tatiunu Troyanus. Knrt Ollmunn. Mar·ylill Born~. Cor i On¡u<'Rti'O . Dit·.: L<·nnard Bt•r·n~lf'Ín. (5()m). :!0.00 L'ÀL'DIO-VIStJAL l n pi'Og-romn d' \lcx Gm·inu. EL GHAI\ REPERTORI: H<·vi,iú dc· lt', ¡;•·ans bund!'s scmor<'" del rinc. :\IT D'ESTREt\'\: Pn·· ,,·ntocií> dc> lt>~ bandes 'onnrt·• mé.; rt"t·enb. 22.00 LES CANTATES DE BACH Guié.: Hairuon Colomct· i Joao \ i\\'o. ""Lobl.'t deo llerrn nllt· Hc•itlt'n··. motet BWY 230. Tfw Si,tet•n. Dir.: Harry Chriotup· h<·,.,. (7m). ·'Sei Lob und Prt'i• mit Ehrl.'n", motet DWV 231. Soli~ les vocals. Cor .'.1ontcv•••·di. Engli•h Barnl'jlle Soloi8ts. Dir: Juftn Eliot Gar·diner. (4rn). Oratori dl' Pàsqua, BWV 249. Ernily Van Ev('ro. Cnr·olinP Trevm·. Ch:al'lrt< Dnnids. Peter Kooy. Tu,cnwr Coosot·t and Playen;. Dü·.: Andn•w Par·ruu. (40rn). 23.30 NOCTURN \fúsil'a per acabar t•l dia. Selct·ció i prc;wntació a càrr.-•· d'Alfrl.'d Celnyo. 9 IIO.:lU H EI'EHT OHI n E :\ IT DIMECRES , 25 DE GENER DE 1995 7.00 L' OBEHTI H \ \ lu"t'll ¡wt·t·nnH·nçar t•l<liu. Ht• l'Ull d'niu·••• hn·u, t•••·nllidt•' i pr•·"·ntu<lt·' pt•r Junn \"i"·'· l!l.OO SELECf:IÓ [)I(;JTAL \.OSTAh.O\ IT\.: Cnnc•·•·t p...-u ' iol otu•t• l i or·q ut·• t•·u n. 1, n ¡t. IOi. P it•tTI' St r u1·h. OrqtwH I ra lti'~Íonul ,¡.. l'k ut·diu .. Le SinfonÍt' II H". Dit·. A. My•·nt. (:ilhn ). D.S\.AH L.\TT I: Sonn tu, K IOl. \'iq:iniu Blar·k, •· lnH•t•Í. (6m). HEETI IO \ E:\: Cnntatu ,,,¡,,.,.¡a llllll'!llt· .l n"'Ph I l . :\ntlim• [}¡•nizt•. Jumt·, Doin¡.:. Hnhl't't G;,.,.. lat•h. Cor' i Urq¡u•,trn Philharmnnin "'at·ional ,¡,. Cra•·i" iu. Dir.: J•·un- l'aul l't·nin. (:!7m). S \LIJ.o:HI: Ful,tuff (..¡tmfunial. UrtJIH''Ira ,¡,. Camhrn Salit'ri. Dir.: Tnma• p,¡l, tim ). SE\ Elt\C: Dnat•on•·•··· Pltilip¡w Cu· rr .. , l.dnunr<l L"·rjt•an. duet dt> pwoo,. (18m). Sl BELll"S. Rl'i Chri,tutn 11, mu,it•n uwidt'ntal op. 2ï. Sault Tiilikainm. lm riton. On¡oH''Ira Simft'mi•·a .!'1.lànclia. Dir.: l'l'tri Sakari. (3lm). RUST: Trio per 11 ,·iola d'amf)l' i tlm•H 0uutl't. t' O Rt> .\1. Doroth1•a J appt•, \Ínia d'amor. \ 1unfr ctlo Zilltlll<'rtnnnn i Chri.'toph ll un t~..lllll'th, nuuto·• truVI'~Nt·rt·•· ( 15m). R \\E L: Cont•crL¡ot• •· u piu no (mà c•querra). P nsc·nl H o~[.. Urcpw~ t ra Simfi'•uicu dt• Mull tt·t-u l. Oir.: Churl•·• Du toit. ( IIJm). :\l u•ici. (6m). POL LE'iC: -\lltatla. cunrert coreo¡:rafic ¡H'r u piunn i 18 in•trumenf,. Julian E' ans. Thl' '"" Lu1Hinn Ord..,, Ira. Dir.: Rooald Curp. !19m). C.Ph.E.BACH: Sonata pt·r a 'iola fia gamhn i forlt~pia­ no. t·n •ol m. SiP~rit'd Pa11k. Chri,tian,· Jaccottl't. (18m). Rl SSO: Strt•f•t .\I u-it·. un l"on,.,.,., dt• hlu"'· Cork) Sit·~l'l . harmimica. Orqut',lra Simffmit·a tlt• San FrnnrÏ!.eo. Dir.: St•iji Oza" 'a. (32 m). Fl ELD: Ron dó l"''' a hammerOü¡;e l i •·nrda. E. St·lhl'itu. Collc¡tium Aun•um . D ir.: F'. Meie t· . (8ml. IIAND J:: L: T bc Faithful S he ph enl S ui !I· ( .-\ tTttll· ja m l'n t d e Bcec h am). R u y al l'hill tar·rnonir Üt·rhcstt·a. Dir.: Yt•hudi :U.. nuhin. (26m¡. G R .\\ ADOS: E:,cenes romionti1¡ue• . .\!iria do> Larrocha. piano. (2-J.m). FIBICH: La Rnmança ,¡,. la Pri.nla\<'ra. op. 23. ~. Sorrnt>· HI. -oprano. K. Prno;a . baix. Cor de la Ràdjo dl' Praga. Orqu•••tra Simfònica de la Ràdio ,¡,. Pnt!!ll. Dir.: Frantl><'k \ ajnar. I 15m). HA \"D': Quat·tt>t ,¡,. t•onla op. 77 n. 2. Hob III: 82. Quartet \ln•aïquP,. 127m). PO:\CIIIELLI: Dan-a d1· lt·- ho rt••. de La Giol'onda. Urqttl'•lra Filhat·mòni<·a dt> Bt'rlí11. Dir.: II<"rberl \'011 Ka•·ajan. (I lm). \ ' TLL-\-LOBOS: Quatre rnnçon• de "La Seh·a dr r -\mazonl'~ .. (in• trumenl ació d'Aifrerl Hdl..r). )Jpmbre• rlr In So•·iC'lo t dc· Cambra \'illa-Lobus. (]2uo). 20.00 SE LECCIÓ DE NOVETAT S E•pai patrocinat per TOCS. \\ illt·t>k-. (:~7mJ. HU''I~TTI: l'nrthín. t'li Fu. lktnpltor"'· Dit·.: Pau l llumlu·l'l'ht. ( IIJm). TELI~ \I \ :\:\: Suitt· Ft•,ti' a. :\m·tii\H''' Lltamltt•t· On·lw• trn nf St•attll•, llir.: \lun Fri!nt•t•. (17m). GLI:\h. \: (;run "''del ¡wt• a piu nu. dus 'inlins. viola. 'inlnlll'l'l i t'ulltrnhni' l'li \ l i lt \t. Conjunt t!t• Cnmlll'n d1•l, •n(i;.tt'• .;mii•ti•·s. 1:!7ml. CIIOPI\: Con t't'I'I JH'I~ u ptano i urqut·..,tr·n n. 2.. Op. 21. Clauolín \t•t'llll. Onpw'lnt Fi lhu rm tul it·n dt• l .nntlr·,•o;. llir . : E l iah11 l n h n l. (:Jlmt. ~I OZ. \HT: fli"• r ti ut~·n tu ¡wt· u ronoi di '"'"''tttln. :!. KY l 39h . T lw 'lt•w \\'n d tl ll asM' I Bo r n Tt·io. ( I Rml. \1 \ HTi lCCI: 'liutttu·no pt•r a' ioJoTwt•l i nJ'tJUl·~ t ra n . 1. np. 70. Ct•n t'!:l' h t·•· Urqut•, t t·a l'hi lhtll'tllllllia. Dit·.: Fnmc·e•l'rttl' halo,. (im). 22.00 AUL\X .\C C ll ERL UIJ'íl : 'lis~u dc Iu Corun:wió del Rd Cari¡•, :\. Cor i Orc¡ut',lra Philarmonin. Dir: Rirl"n r do \'luti. (;}Om). J .STR U ·s-.¡ 1): llom¡·natg<• a la Reina \ tçttlria dt• (;ran Bretanya. \ al• op. lO:L Orc¡ucstra Simfònira dc Londre,. Dir.: John Gcm·¡tiadi'. 18m). Un e•pai rlt'-tinat a ,., oear i ri•,; u re r·b feL• mé, r<'pre,<'ntatiu• dPI pa..•at mu•iral. Guió i ,,.1..•·l"ió d'.Uex Roble-. U.OO EL Git \ l'i SEG LE 23.30 '0CTl'R' :\lú-ica per acabar el dia. Scl.-c·ció i prt'-enlarió a ('Òrrl'(' d'Alfred Celaya. 00.30 REPE RTORI D E :\lT Pro~ruma dl' rnÚ•Ít'll until(a. SeIen· ió, guiÍI i pr••r.t•nt neiÍI a t·àrrer dtd oun \iv¡·'· LES SI\I FONI ES P E LS SO PARS D EL HEI (Dl'ln luul ll'). T EM P S DE LES MUSES. 16.00 SELECCIÓ OIGITAL 10 ST R AV IJ\SI\1: S im fon ia rl1· l• Sa hnH. Cur lli' Cambra Romnnd. Cor l'ro At·Lt• dt· Lau•n11m•. Sot•i¡•Lal t•m·al dt• Bru•ws. On¡ut•s· tru dt• la S u i~~!' Humnnde. Dir.: Ncrmc J iini. (21 m). GEM II'I IA' 1: Culll'l'l'trt ¡:t·o••o. op.:~ n. ·I. I DIJOUS, 26 DE GEN ER DE1995 7.00 L'OBERT URA ~fúsica pt•r romt'nçm· ,.¡diu. Rt·· cull d'ob r es breu& cscollid.,., i prPsentndt>s pPr J oan Yivt·~. Q n intc~ t a m b g ui tarra n. 7. G ~5 1 . .In~~ Lui:- Ln plÍ t l'gui. Quut·· t<·t MO) H 's. (22 m). 19.00 PENT AGRA.\IA Prog-rama de d i' ulgac: in muiii- <'31. Guió i realit zació: Pere Bun':,; i ..\J.. x Rohl .. s . !:UJO Mls l C \ R EL.\L '\IOZ \ RT: "1lwmn•... Rt·i oi'Ecipte·: nuí ... i,·a ,r,·.. t·ena ¡wr a ... o !i-tt••. l'nr i nr<{lll'-lra. h.\ 3-15. Th .. mu' Thnma-..!ol..l' . .lallt'l p, .. rr). \nm· \larit• \lithl<·. \la riu'an .\ltt•na. ILu·r) 'an do·r hump. :\it·<l••t·Lituli•t·lfl•r Kam· l!!l'rrlwr. Cullq:i11m \ '"·alt•. ( lr 'l"'''tt·a ,¡,.¡ Colll'l'rl¡.rl·huu" 11'\m•t•·rdnm. Dir.: :\iknlau• Ilurnon•·nurt. (15m). 11 '\'\f. DEL: Tt• 1>.-um l'li Ht· :\1 ("Qu•·,... Carulino·"). Jonu•.; Bu"man, roll l ntll'lllll'. J ohn \lurk ·\in•lt•y, l t•n or. 'l ic·hnt•l ( ;,~nrg•·~ huix. f.nr dt·l Nt·" Cull•·¡.w d'Oxfo r<l. Tht• King'• Cnnlim·t. Dir.: Rn lw t' l King. ( J 1m). 20.00 ··A LA :\IA...:\ER A DE...... l 'n convidat en~ prnpo..,u i c·um .. nta la mú<ira que Jj n¡!:T'a<lu. Guió i prt>-l'ntació dl' .lllnn \i""'· Produceió clt> Dolor- Bu•qut'l•. :!2.0n CO :\CEHT m \GI'i .\R l (;u;{, i ''''l'l'ciÍ>: Haimon Lol<>mcr i Joan \ï,e,;. 23.30 NO CTCRN :\1úsica per al"aba t· d din. Sdt·c· r iú i prl.'senLarió a càrrl'!' d' .\J. fred Cel u) a . 00.30 MÚSI CA D EL SEGLE U ll.OO '\ItiS I CS U E CATALl- l\YA 13.00 '\JÚSI CA lt EIAL Popp. •oprann. Wolf¡!UII¡! S:maLli,l"h. piano. (2~m) . \1 \R \IS: SuitP n. I per a flauta. baix ,¡,. 'i nia i e· la\ PI'Í. Lo•upnltl Sta'll). '\ikolau, Harnom·nurt. Ht>rl ... rt Tat•hezi. !15m I. GOL \BEh.: Simfonia n. I. Ot·qn<'stra Filhar mònica de Caml11·a Pnt.nan. Dir.: Robe•·t Satanowski. ( 1 hn). \'\' .F.BACH : 8 Fu¡;IJI·•· llt·l•·•w Snlome. piano. (18m). PHOKO FLE \ : Romeu i Julieta, Op. 61. (Extral" tcs). Ül'(jUI.'Slru tle la GPwantlha u• dr Ll'ipzig. Dir.: h.urt Ma>ttr. (45rn). ROCC H F.H I I\'1: RH \ 11 \1!-i: \'ariut'io11• •ultn• un lt•ma d1• l'u¡:unini. up. 3:. . .lo'<'P Cnlnm. JliUIIII. (:!(un). c;ER 11 \HI>: \lltadi! . tllll'rh11h 1 dan,,.. On¡w·•t•·a Simfitni1·a do· 'f,.. no·t·ift•. Dir.:\ Ít·tur Pahln Pí-rt•z. (I lm) HJIU)l EH\'\: !-uit.· n. 2. Jurd1 Sa,all. hai' •lt· \Ínia. Ton h.uopman. rla\I'I'Í. Chri..toplll' Coi n. ho i',(¡· \iola . 123m). Bl..\ i\CAFURT: Can~:ó d .. l'a mur prinwro. \nna Hi.-l'i. nl<'ZZ<> 'lllll'llllll. \n¡!rl Snlrr. piunn. ( 1m 1. SCII l \ I '\.''-': Con<'t•rt rwr u ,. inlnnc•¡•) ¡ nn¡ut•'--lra. op. 129. Puu CaMtk On¡u~stra <ll'l Ft••t iva l dt· Pt·U<!t·;. Dir.: Eu¡.r•·n<• O t·mu rll l ). (2:lm). DEL P UE HTO: Con•o t·t. Quurt••t dc ht'l' ''Frullul o". (!Om ). 16.00 S EL EC<~ I Ú S!'let·,·i? dc Carrnina Mala~arn­ ~~~. 'rl'SIC.\ ·\ U l '110 SO\ 'J ÈTICA. Oe,prl-• de 1950. R \ B \DJ.-\\ 1.-\ '\: Rap•ò<lia armenia pf"r a do-.. piann'"'. Sl•tn Tany.-1 i .Tt·rt·my Brown. (fiml. DE:\'1:-iO\': OrPi Bil<lf'r nat·h Paul Kle~. '\ii'U\\ En•Pntltlt·. \\ ilke Te Brummr-ltrol'l<'. rntzzo- ,oprano. Oir.: Et! Spanjaard. (16m¡. GL"B.\IOLI.I;\ \ . Off!'rlnt·ium. Conrt·rt ¡ot•r a n11lí i orque<tra. Oleh Kr~ ,,.. Ro·wl Orqu.. ~tra Filharmit11ira <l' E• tocolm. Oir.: JamP' DPPt·ei•t. (3·~m). SXEDRI:"': Ll'nin ul•·or dt' In gt"nt, oratori per a .,.oJi"itt,"'. l'Or i orquest•·a. Ludmila B1•ln lor·a¡.<ina. Lud mila Zikina. \rtur Ziz~;n. Cot· i On¡ue-c t·a Simfòni1"1.1 dc la Ràdio de I'L" RSS. Dir.: G•· nn ad i H oz lt d¡•¡¡ f\ l'n•l<). (23 m). nu;rrAL 02.00 REPEHTOHI DE NIT 10.00 SELECC IÓ D IGITAL HOLST: Himne• coral' del Ri¡.r \eda . op. 26. Royal Philhnt·monie OrchP-tra.Royal Collo·¡.re uf :\Ju,ic Cbamber Cboi.r. Dir .: D. IIEHBEHT: Cunt·•· r·t pt•r· a 'iolnno·o•l n. 2.op. :10 . .J uli nn LLoyd \\ t•h lwr. Orc¡ '"'' t r·u Simfò11i1"u do• l.ot!llt·•·'· Di t·.: Charlc•• \la•·kt•rru,. (2 lm). H.STR \USS: " \ ..I tt Lil'tl!•r", op. l O. Lucia DIVENDRES, 27 DE GE· NERDE 1995 7.00 L'OBERTCHA \JtÍ<il'il JH'I' I'Hntt•nçar l'I dia. 1{¡•ht·t·t.- t''l'nllitlo•, i pn~ ... ·ntadt·-. pt•r· Joan \"ht•.,, CIIJI d'nhn·~ Piutú. soprano. Joan .\!annu. piano. (5:!m). JS.OO EL DIA DE 10.00 "FI.ECCIÚ nu;tT\L n \1.11: "Lnlwt <.utt in ·•·in•·n Rt•iclwn" ( l.lm·u D!·u t'li o• I "'" rt'¡!IH' ). I':OIIIUIU ll\\ \ IJ. llar·l"t ru s.. hlick. Cutlwr·irtt• l'utriu-L. Chri•tnph l'n'·~nr·<lit•fl. l'o•tpr· h.nn~. Cnllt•¡:itllll \ o<·uh·. Dir.: Pltilipp•· llt•t'I'I'WI'¡!Iu·. (:l'lm). IU IEI "'ll:lEH(, EH: Si, l"'"''' ¡wr· a \Íulí i uq!tH'~ up. I!lO. Ernêl St· Jw,t)'f.ll. \ndr·•·u• .J ufiÏII¡!<'t'. (:~im). \1.11 \) DN: Simf'nuiu 11. ló. 1'. 6. OnJI"'"'''!I do• Cam lll'a J·: ,Jmuo·¡r. Dit·.: Buhdun \\'at·dtal. (J!lm). S \11\T-S.\ENS: La j•no•ntlll d'll(•t'l'lllo·'· I"H'IIla •tmfinti•· n¡o. :ill. 1\ouH·I Ort'ill''trt· l'hillutrmnlli<¡uo•. I> i e.: \la n·k .lannw,J..i. ( IRmt. B \C \ IUSSE: Cnno·o·r·tino l"''' a L'OLE~T Pn)f.,'Tamaei<l realitzacln a partit· W.Utl 1.\ m" !'li( \ H FLJ<;IOS.\ .¡,. Je, peticions 'l'"' ,.¡, no<trc, E"'pai mnnn~rúfit• clt·clil'ill uit·nb han ft>t al •·ont•·-tador olt· ( atalun~ :t 'lú<it·a. t!'l. 202 35 :~s. 22.00 GRANS OBRES OFF'ENR -\Cil: La llo:UP IIÍ'I(·nt·. Jeh'ye J\urmun. John Alt·r·. Gabril'l Bart]IIÏt>r·. Jean - Philippt' Lafont. Clwl'ics BurJ.,,, Colt'ltt• All iot- Lu¡:az. CorRi Ot·que•tra .J,.¡ Capito li de Tolosa. Dir.: Mi •·lll·l Plas.,on. (109m). 00.00 NOCTllR i\1 \hr-i•·a l'l't' aeabar el dia.~,,¡ ...,.. •·ió i pt·esentat·ió a ràrn••· rl' \1fn·d Co•laya. guitan~a J ort{ll~'"'tr·a~ op.7~. \an·i"' '''l"''· ¡¡uitarr·a. Or· IJIH'•tr·u Filltar·m•'uti<·u d'E'l'" U) a. Dit·.: R. Fnihhl'd, d1• Bur~"'· ( 2:{m). \1\ \LDI: Di'\it ll<•mtntr-. H\ 51) I. \lur¡:an•t \lar•hull. •o¡orauu. \nn \1u rru~ . rnt'/Jn .... ulu·unn. \ruw Cu llir". cont ntlt. \nt hon \ Hnlft• .lnhn•nn. to·nur. Hnlwrt llull. !tai'\. Jnhn \lltli, C:hnir. Ot· que,lnt tlo• Curnl11·a \n¡:l.·,a. llir·.:\ itl<ll'in 1\o•¡:r·i. ¡:Wm). \ \UC,H \1\ \\ I LLI \MS: Tn•·•·a ta mnrziul.·. cu .. juut "'' \t'lli Eu•tmun. Dir·.: J>onul<lll1111., lot'l'¡!l't', (Sm). \ltí-n·u¡wr l'llllli'IIÇar o•l dia . Ho·· c·ull tl'nlu·t•, l>rt'l" t•,•·nllltlt•, i p•·•··•·nt¡uJo·· ¡wt· l'ibr !-onhid 111\-1 "'i ra l't•) i p;j n"' ._¡ tt·Hr¡.-. l' \LFSTHI\ \ : \li"u .J,.¡ l'upu \lar·•·o·l. Cor .¡,. l' \hadiu dt• \\ o·stmirhto·r. llir·.: Siurnn Prt•,ton. (:~:lm). S I 'Oli H: Tn·• Salm, op. 85. Hil·nrdo \nil · Jll't'l'hl. Dori' Z11o·k•·r·. Co•nt'¡! Tu11llt'. l\.otll'nd l l'imu. Cor tic• la I{(,.Jio dt• lll't'lín. llir·.: l>i<·tl'i..Ir J'l.notlw. (18m). 11.00 T HANSMISSIÚ E'i 01 HECTE nE J. A MISSA COI'IIVEN'I'l' \I. ll ES llEI. MONEST I R nE \I O~TSEHHAT 12.:{0 D l \ EHTDI ENT DISSABTE, 2 8 DE GENER DE1995 ripar·l{) o;.oo L'OBERTCRA TES . de•l .. nn,tn•" ou•nt!'>. ULOC DE \OTFS . El TRE\C.\CLO~<Jl ES. '> \(. DE Dl B· 'lú•ira per com<'nçar ,.¡dia. R··· c·11ll tl'uhn•, breus e,collide• i pr·t•-.•ntade,: per Dolnr• Bu,. Rt'jH'ti•·ií> th·l IJIH'b. dijon' al "''l"'''· 10.00 PEJ'.'TAGRAMA em~s Iu l.n upo·r·itiumu,i<·al do· Cunninu \lalu;wrTi¡:a 1)11<' t·omhinu la mú.. ¡ca umh la infunnm·icí i la ¡uu·ti- 00.30 RE P ERTORI DE 'ífT H<'JWLÍI·ió del programa tlimur·ts. ¡¡ tl t• t ut .. ,.] .. l'i 1:3.00 " \ L\ \1\'\Eit \DE .... '' JII'O~ruma l'llit'' ,., I ï .00 TE\JPOHAHA H'ÚPERA J}E CATALI NYA "'I ÜSJCA MASSEN ET: l lí·rmlind ... iopt·r·n lJIIUlr'l' lll't<'' (l' lll'l'¡!islt'UIIII'IIl f,.,,.,. <lin·o·t<· ..1(>do· oh·••·ml~t·o· d•• 191!-~ ui Gru11 T<·ntt·t· dt·ll.i•·••ll). D11nju \'••jzovi•·· Mouts.•r·rnt CuiHtlli•. J'"''l' Cnn·t•t·as. Jonn Pon,. Enrit· St·r·r·u. Cur·, i Or· <[lll''tr·n dd (;run To•nlrt• dt•l Li· t•o•u. Dir.: .la<•<Jih'" lh•lat•iitt·. (155m). l'fi J:too J\IÍJS ICA H EIAL SCIIEIBE: Simfonia •·n ,im d,• Iu Cantutu fíllu•J,..,. l"''' Iu n•inn Ln' i-.e. Curu•t•r·to Co¡wnhu~en. Dir.: \tlllrt•\\ \1unt.t•. (I lm). LL.\J\OEL: "Sin¡; llnto Gud", \ntlll'm pl'l •·a,unu·nt dt•l Prín· r~p Frt•do•rirk i la l'r·in•·••'a \11 ¡!l"ltl do• Sa"·· Cuh11r¡:. Gillian Fi .. Jwr. "'upn1nn . .Juntt• ... Bcn\rnan. t'tHitrato·no.-. John \lark -\m•lt·~. trrwr. 'lll'hn<·l Gt•or¡¡e, bai\, Cor·,¡,.¡ '\o•\\ ( .oll<•¡;t• tl'(h fnnl. Tlw h.in¡;·, <.on-<>rt. I>ir·.: Rohert Kin¡;. (lïm). BEHLIOZ: I.A• Cint¡ \Ini. l'unt '"¡".''Iu mort de l' Entpt•ratlur i\'upui<•Ú. Lio·u· we \ ϕ'l'l'. \.ur· i Ot·qut•,trn S im fònit·u d•• la llr'uliu llolundt••u. Dir.: Jo•un Fourm•t. (12m). 'liLÀ: lmutg¡·s do• In Ctll't dt•l Com to· Hert·ngut•r· I\ d<• Cutnl11nyn. l.A•onur·u Mi lit, piu nu. (12m). H.OO NOIJS I NTÈR PH ETS COI\CEHT •·ur¡·~i~otr·nt JH't' Ca talunya "1l"il•u ,.¡ dia 2i dt• no· '·rmlm·tlt• 1992ulu Ca"' Eliznl dt•. CICLE DE .)Ov ES I~TÈHI ' U ETS. OJ ... ,., ,¡,. IIUI'U\, LISZT, H.STt{ \l.SS, \IOZ.\RT i RELLII\ 1. \lit·t·iu Jl.llO EL DIA DEL 'OIENT Pro~ramació realitzada a partir lc~o ¡wtirinn• que •·ls no>tr'"' ni<•nt' han fet al •·ontestador d1• Catalunya .\lúl'ira, tel. 202 3!) dt> ;{;). 2:!.00 ELS l'iOSTRES CO!Ii(: ERTS CO:\CERT o'nre¡_ristrat per Ca lnlun) a 'líhi<'a l'I dia 17 tl .. nu\l'mbt·e d~ 1993 a la Catedral d.Ban••·luna. CICLE L ' ORGL E DE I \ C \TE ORAL. Obn·· dc FRESCOBALDI. TITELOUZE, B\CH.DC MAGE. Bl~­ TElll DE i TERBL\.~1. \ri• Christofdis, t:ontr·at('nor. FrÍ'dt·rie Desenclos. orgut·. (63m). 2:UO NOCTURN Música pet· ucahar el dia. Sel~t­ o·i(> i prPsentutió a ciirr·ee d'AJfl'f•d Celup. 00.30 R EPEHTO Hl DE NIT DIUMENGE, 29 DE GE· NER DE 1995 Oi.OO L' O BERTC'RA l1J..J.5 RERTOR I D E tO:\- ( 0\CEHT enro:¡ri-trut pt•r Cn· talnn~ a \lú·i•·a o•ltlia 1.) olt• nu H'mlu·o• ,¡,. 1993 al \lunt•,llr tlt• p,..J,·aJJ.,., dt• Bnn·clun:r. CO'\. CFRT PRF.SF.:\T \CIO 1\. TF\II'OH \0-\ El HOCO'\ Cl:HT. Dl\ ER~OS \1 TORS: J,' E'I"·rit Sant. Antoni !->tihut. ¡,.,.,,.... \¡,.., Hnhl••,, ll't' lllr. -;dm la tk la Ca¡wlln lm¡oo·r·ial dl' \ it•nrl. Dir.: H11hert I>upf. ((•'Jrn ). 23.30 i'íOCTUR~ ~ltísi('n pt•r acubar· ..1 diu. S,·Lc·•·· t·ió i f' I'I'HI'Il lllt'iÓ a l'U l'l'l'l' .J¡• '\1nI'ÍI .I uní· . U0.30 UEP ERTO HI OE NlT DILLUNS, 30 DE GENER DE1995 7.no L'OBEHTl'RA .\lír-icn p(·r· rornen\·nr t'I diu. Rc t·ull d'nltr.-, breu' o•,rollrd••, r pn·-entadl'" per Joan\ ho··· IU.OO SELECCiÓ DI GIT AL .\R E\'Skl: Conco•rt pt>r u 'iol i i on¡tu••tra up. 5.!. S!'rgt•i Stad)¡or. Orquc-tra Filharmòni<·a cJ.o I.A·nin¡¡rad. Dir.: \ ladioln\ T.,,,_ t·nuÍ\1'111'11. (23m). LA \IBEUT: Lt• •·e po~. l' ombre. lc ;i]en<·c•. àr·ia a due~ vcu~. Ll'S Art• Fltlt'r·i'""''· Dir·. : William Chr·i,tit'. (!lm). BEET HO\ EN: Les cr·iatru·o·s dc P •·om<'ll'll, ha ll l't op. ~3. Or·t(ll!'SLra d•· Cambra OqJ· Iwu". (ó6m). ELGAR: Eso·t·u•·• dt•lt·s tern·s ultes bnvurcsf'q, up. 27. Cor· do• I'Orc¡ut>str·a Siruffmit•a el•· Bnurnemoutlr i The Bour·m·mouth Sinfonietta. Dir.: 1\nrman del Mar. 123m). CH USEU.: Quartt't amh darint"t n. 3. op. i. Tlwa NU¡!. Membres dt·l ()uartl't de cm·da .Alle¡,:ri. (22m). SATIE: (,luutr!' l'"''"" per a piano. Pa,cal Ro¡:~. (18m). CEHT F!F.I.D: Sonntu ¡wr n piu no op. 1 n. 3. \ll<·t•úl O'Ruurkr. ( lóm). H \) 0\: Simfnniu n. 83 "Ln gallina". l.nntl<m .\f Mart Pla~ t•r,, Dir. : J un t• GI tl\ t' r. ( 23m ) . S.Al'\T S \Ei'IIS: El Cnmovul cl~l' \nimnl,. Tlw Loncluu Siu fonit•ttu. Dir: Chnrlt•., Dutoit. (23m). \IOZAHT: Quin11•t nmh t•lm·inet I\.\' SB I. Tllt'u h.in¡;. l'Iu l'im•t. Q11urh•t •h· <'nt·dn Gul~t·io•­ li. o:{m). BAC il : 1\lu¡!Hifi•·nt. B\VV 21.:1. Mur· in Stud•·r· ,•OJH'Uno. Ht•rthu 'J'¡;p¡o<'r, rontralt. Ernst I hwfli¡¡•·r·.to•uur·. DiPtr·irh Fi•l'hu-Dio•,koll, harítnn. C:nr· i Orqu•••tt·a llnl'lr ,¡,. 'lunic·. Dir·.: Kurl Ri••hwr·. (30m). 22.00 ELS l\OST H ES CO~­ CERTS 13.00 CHOP L"í Trio per a piano, ,..¡oli i' iolon<·t·l op. 8. Anna ~·e-olow,¡ka, piano. Burbat·a Górzynska. \iolí. Stani,Ja, Firlt>j. \'ioloncl'l. (29m). •\JI¡·gr·o de •·oncerl, Op. 46. Frunknski Setrak. Orque;lrn dP Cnmhrn dc la Filharmònica de Polònia. Dir.: Wojci<'ch Rajski. {16m). 4 cançons, op. 7<t. Eli.•aheth Siidnstr¡;m, so¡1rano. Vlo <límir A~hkcnazy, pi uno. (10m). 1<1.00 LA CANTATA D EL CA- FÈ Programa dc músira comi. Sclerrió, guió i pre~entació: ~¡.,,. RoiiJr,. 16.00 SELECCl Ó DlG IT.\ L 11 UH \11\1~: ~c·rc·nuta n. I. np. Il. Orquc·•tru Filharuwnic·a cic• llc•rhn. Du·.: 1.. \hlmcln. I l'luc). U~ L .\ 11 \ H HE: Suitc•¡"'r u nuu ta ti'U\t· .. ~•·ra i c·nntiuuu.;; {pri- mc•r llíhrd. Stc•plwn l'rc·•tnn. flautu. Jurcli 'iuHdl. ,¡uJa cic• ¡¡urnhu. lllunclirw \ c•rlc•t. c·la\J· l'Ò·mlcul. llupl.in-.cu Snuth. Icor· ha. (I lm). LEII \H: Or 1 plutu. up. ili. Orc¡uc••tru .lulcaun Stc·ou" cic• \ ic•11u. Dir.: \\cili Bo,kiJ\,J.).('Ir").ll \'\Dl\: Sirn foni :o n. Ú "\lc•c·nu·i". Tlu• En¡:li•h Cnnc•c•r·t. Dic·.: Trc'Hll' l'inncll'k. (:!lm). CH I EI:: Sccua tu np. 7, (;pc·hur·cl ( lppil 1., pia1111. {Hlm). J)'JI\I>Y: l'oc•ccll' clc·s c·i' u~t·~~ toiiiÍtt• ~ilnfúuit· u up. 77. Orqcrc·•tru Filhur·rncinira ri .. Mnntc·-Curlu. llir.: Ct•rll'!:''' Prf·tr·c·. ¡;l~m). LOC \TEll I: Cunt·c·r·L "JI· ;¡ n. ;¡ "[' \r·tc• elc•l \ iulino". Elíwlwtlc \\ ollfï•ch. Tlu· Ha¡:lun Barnc¡uc• Plu~c· r•. Dit·.: '\i,.Jwlu• h.ruc•ncc·r. (18m). \10/. \HT: l.itani;w I aurt'lanac• R\1\. h.\ JC):;, Hc•nutc· Frunl. Rc·inl'l'kc·. \ntwlic·• llurnll'i•lt•r. Elu·rhanl lliH lcnc·r. llc·rrnann Chri•Liun Pnl•ll•r. Curi Orcluc·•· tru Simfnnic·a cic• la Hàcliu dc• Lt>ip7i¡:. Dtr.: llc·rl,.rt h.c·~c·l. (28m). \IELSI· '\: I}Utntc·t ,1,. \t'lli. up. l:l. Janw• l;al"u~. fluutu. Bjiit n Cari '\rc·l-c·n. obni•. '\ic·ls Tlconhc'n. c·luritll'l. .Jen., Tuftl'·ll:cn•en. fo¡.:ot. Bjcirn Fusclul. tt·umpa. (27m). 20.00 SELECCIÓ UE JA7:J. l'ru¡,rrumu clc·clic·ut u Iu mú•irn clf' ju"1 urn h ¡.:ui{c tl' \llwrt \lulloft·i·. 22.00 TEl\tJ>Oit \lM DE L' ORC COI\CE HT c•urc·¡:i•trut ¡wr Catnluuya \lú•u·u t•l tlia 211 dt• ~.-twr d1· I <JC);; ni l'niu u ,¡,. la \ltí•it·;t Catalana. \I \liLEH: Quatrt• ran~ccth cic· ju\C•ntut. Da• Kla ~~·ntlt• l.íc•cl. Rl•rnacl1•11.- Gn·e' ~ . Poui J· rt·~. (hkur llillt•hramlt. Corni Citrmínn. OriJUt••tra •im· fòni1·a cie Burc-c•lonu i :\ariunal de Cutulun)U. Uit·.: frau, -Paul T>et•kt•r. 23.:10 l'íOC1TilN \lú,ir·u ¡wt· ,u·altut· c•l tlin. Selt·rr·iíl i prt•ot·nttll'l.-, u ¡·urrc•e d' \J. fn•cl Cc• Iup. OU.:lO H EPEHTO IU DE NIT DIMARTS, 31 DE GENER DE1995 7.00 L' OBE HTlRA 12 \lú•ic·u ¡wr r·nmc·n~ar t•l clin. Rt•· rull d'oltrt'' Ior""' c'foc•nlliciC'• i prt·•t·nt:l(lt·•lwr Joan\ ht·•. 111.00 SELECCIÓ Dl GITAL L\LO: 'lamoun:c. rnú-tc·a tlc·lcallc·t. Ortlll<'•lrn Filh:cnnr'cnio·a cio• \lnnt•·-Carlo. Uir.: Ua,itl Ru bo·rt-on. (5fitn). ~.\U~Hl: ContTrl pt•r a pianufortt· i orqut· ... l'a u I 'i i b \I. 1 ro . t·n Oudura -SI.ucla. I Soli-li \ t•nrti. Utr.: l.luudio St·imont·. ~~lm). (;¡ \Zl \0\: Quartet ,¡,. <'nnl:c n. 2. up. 10. Quarlt'l ~u•tal.o \it·" (3Um). ALHit\ IZ: 1\amrnc. Üt'CJIIt'<tt·o t'\aC'ional ti'E,(Hill):c. Dir.: .\taulfo _\rgt•nta. (6m). LISZT: Hon~ria, JHH'nta RintfcJuj" . Urqucslru Sirnfr"u1Ít·a tlt• Rutlapl''l. Uir.: Aq•iitl Jnt.. (2:!m). PURCELL: Ocla ¡~<·t· l'nniH·r·•uri ÒC' Iu Reina l\Jat'). Dt· llt·r Cun,nrt. Orquc·,lrn dl' Cambm dc•l Fe>ti"'l ¡),. Stuur. Dir.: \lfn·tl Dc•llf'r. {22m). tim). C.\HTELI.IEHI: J>i ..·rti:i. CHn .. nr tium Cia""''"" · t:!2ml. Dll' \HC: l'hírl,lc:. :-tnupit·. Bc·ruanl h.nt)•c·~.lcaritctn. '\nc·l l.o·t·. pi.11w . (8ml. HH \11\l::O: ¡wr a piauu i nrc¡ut· ... tra n. 2. up. hun~an•..,t• ... :!I. ~faria Joan Pirc••. Hn~:d Philharmonir llrc·ltc••tnt. Tlir.: -\mirÍ' Pn·,·in. ¡32ml. Do- n<w· IU l'li• p<'r a piunn. Op.:;,; .lt•J-z) '>tt•rc·zyn•ki. ( 9m ). Dan ... t·~ 1:! E-tmli' pc•r a piano, op. 10. \ ladímir \,bkeoaz)- 130m). ln trcllhtc·c·ilc i Polone,a hrillant p.-r a 'iolnnr·,.J¡ piano t'll Do \lajur. up.~. ~tani-la< Firlf'j. \nna \\ ... -olo\\•ka. (9ru¡. Andonto• •pia nato i t:ruo Polnn¡-•a brillant. Op. 22. ClauJ.io _\rruu. piano. Orqu ... tra Fïlhnrmò.ni<·a ,¡,. Londrt·•. Oir.: Eliahu lnhal. (l.';m). 11.00 \lOliENTS LÍRI CS l\l\SCAGXI: L'ami<·ct Fritz. \lirl'lln Fr<'ni. Luciano PuHJrcttli. L:cura llirlit•r- Gamhardo·lla. \ic·t•nte Sartlint'ro. Ro}al O¡ ... ru Clwrn•. Or1¡ue,tra dr• la Ro) al Opera Hou• ... CnH•nt Ga¡·Jo•n. llir.: Gianandt·ea Ga,unt•ni. ¡'J3ml. PE'\ELLA: "'Si Tor"r" quit•ro ...... d'El Galu \fctntf,. .lct•l'f' Carro· ra,. l•alwl Rc•). Or·c¡ut>-lra dc• Caml.ra \n~lc>•a. Dir.: Eoriqut> Rin·i. (7ml. lf>.(lO SELECCIÓ Dl GIT \L DF.BL~:''r: El llar. Urqut>•tra ;\"" Philbarrnonia. Dir.: Pif'rrc> Buulf'Z.t2-lm). )fOLIQt; E: C:ctn· r-t'rt ¡wr a Oau ta i urqut•-tru l'O l't' rn. \Jain )Jarion. Orr111"'tra Filharmimiru dl' la Uutat dl' '\ir;a. Dir.: )1a~miano \ uldí-•. (21m). :\10\lPOL: Pai•satg.-•. Jo•c•p Cnlnm. piano. (13m). TX \ [h.()\'<;KJ: Sinúonia n.(¡, up. 71 ''Pathica". Or·quc>•tru Fi lharrnòrúr·a ell" \ïenu. Dir.: Clunrlin Ahhado. (·l5ml. MO'\TE\ EH Dl: Lanwnt d'Aritulna. Conc'<'t'· to \ Ol'ale. (12m). \ \I'GJI.\ '\ \\ ILLL\\IS: SC'rl'nnla ¡H·r· Iu mú•ira. Orr¡uc•,tra Filhurmònic·a Je LooJre,, Dir.: Yt•rncur llanrllt''' · (11m). \li.L\-1.0HOS: ui,i!!açao. Sonhar. B.. ,.. l'f'U•f'. op. 50. Rc>bc>rru Hust. , inlrm¡•,.J. Da\ itl -\pt•·r, piano. ( )n¡ut' ... tra Fo·•ll\111 tlo•lluclupl·•t. llu·.: ¡,,¡n l·i·c·lu·r. (i;7m). l n p1·o~r·arna ri" \I~·" (~onnu. EL (,H \'\ HEI'EHTOHI: Hni,iú d~· lt'!-> ~··an., lmurlr~ .. ~UIIOI't'!"> th• l I'Ïn1·. 1\IT ll'ESTHE'\ \: l'rl'· :;l'n1tu- iú dt· nu··~ lt·~ lu&ntlt•., I LOO EL GR.\.i'\ SEGLE Pn)~rama ~0.00 L' \t DI0-\1~l \ L Je mú..,iPa anlien. St•- lt•<'dú. guió i JH"t~l-lt··ntnf'lÚ u c~ú ~ rt'<'~' d•· .Joan\¡, e•. ELS ··e¡ )i\ · ï.EHTS SP1 RTTUELS'' DE 1'\HÍS. TE\II'S DE LES Ml - SES. I'IOIIHn·~ ft'f't·nb. 16.00 SELECCIÓ DIGITA L 22.1HJ ESPECIAL I.! CEll ~;uo 13.00 CHOPL'\ \\ itoiJ Ho\\ick;. ( 1-lml. Cnnt'l'rl nwntH pt-1' H n·nt 11. \OCTl H\ 'fít-ic·u Jlt'r uc·;thar t•l •ha. ~··lc·r· ­ ,.¡¡. i pn· .. r~nt~H'iu u c·..irrt·t d' \1 ~ frc·.l C..Ja~ u. Oil :111 IIF I'F.HTOJtl llF '\IT DIMECRES, 1 DE FEBRER DE1995 7.1HI L'OUEHTl R \ \ln•Í<'II Jll't' c•ucc1t·nc;ar c•l cita. Rt·1'1111 el' ui on·• lon·u• t'•l·nllídc•, i prc·-.·utuclo•, p1·r· .luun \i"''· IO.Iln SELECCIÓ IHG IT \1. GOL \Ol>: Simfuniu n. I. Orc¡c,..wtr·u d1•l Cupituli dc• Tuln•a. Dir.: \1,..¡,,.¡ l'In"""· (:!Bml. 'I' EI.I·:~I \'\1\· Snnulll n ,,.,., Pll ulwi· i tlum. , ... ,." nuutn rlt• t•rcntinn. 'I ripla Cun<'tll'clíu. 1 I lm). \I \ HTI C.C:I: l.a c·atmcnc• clc•i Hll·ut·cli. Caro! \fadalin . lllt'/.tO "'oprun-. . Orqu•· .. tra fJt· Caml11·a \n~lc••a . Dir: \lfrc·clu B" na"' r u I :11m I. ..; C lll • \1\ '\ '\: \nclw-c·. np. 18. \nrh·a· 'ir·luff. piunn. (7m). :->IBLI.Jl.S: La dría<la. up. I :i n I. Onlllt'• tr.¡ '\ 1~t·iunall·:-r·•Jt·c·•u. Dir: \1.-'anllc·r (,ilo•un . (brn ) . ¡;r:;. B \ l Elt: l)uintl'l clt• "'lli n . 2 1.,. Cnn1·c•rt lmpt·umplu. (:!'iml. BER'\'iTE I'\: ~c·rc·rtata Jll'r a ¡,,.,.. \Ínli. nr·tpu· .. t,.a dt• c·urdtt. arpa i JII'J't'll"iú. Giclon h.t•t•ntc·r. Orr¡ut·•tra Filhnrrnuuiea ll'l.,·;tc·l. Dic·.: l.t•<ctttu·cl Bnn•tt•in. (:lOm). e \l\II'H \: Tunr·rt•clt• (t•X It'OC· 11'.,). C. UuHouut . .J. Bounu. A. \nq1inn. Conj11nt \Ot'nl ri 'A,invú. Cuujunt Jn .. ll'tlllll'lll!ll ,¡,. l';·tt\c'nt;n. Dit·.: Clc·nlt'nl Zuffïui. (:!2m). B.IHl CIIOPJ'\ Hurultt u Iu h.noko\\Íuk. op. 11. \\. h.c·dra. piantt. Onlut''tra Simfi>nic·u tlt· \ur"'" iu. llir·.: Sï.RI-\B I'\: Couc·•·rt p<'r o piunn i orqu¡,•tnt. Op. 20. (;urríl'k OhJ,;:on. Orqut•stru Filltat·mt,. nit-a Twra. Dir.: Lilohl' l't'•l'k. ¡:lOm). F.COLPERl'\: Cnnc·c•rt n. 9 "lntitulé Ritrattu dt>ll'unwr.-.. (l,,•• Guitt--HPuni•l. Auri·lt• '\i.-olet. nauta elf' lwr·. TllfltmcBratuli-. 'iolí . .Jo-•·f ll-arnt·r. , iPiu ,¡,. !!arnha. Chri•tiarw Ja¡·•·ottd. rJa,io·Ò·mhal. 1 1:-rn). I>E· I ll S: '\orth Countn Skt'tdw( )n¡ut• ... tra rlt> I" «"'•pe·ra n~¡·iunal l;;ol·lc·•u. Dir.: Cltarlt·- \lar·l.c• rr·a· . ¡2:-ml. ~Cill BElfl: \ui'"' Il. 90\1. ( l all~). \lit·c· \tlc·r. piano. (13m). \U\ \I: Gi·•·llc·. hullt•t (e,tntt'lt••) On¡ctc••tru Filbnrmònira dt> \lenu. llir.: 11. vtnt J.i.arnjun. (60m). \HR I\C..\: Quurlet cl1• c·onlu n. I. CJuurtc•t na>OilntOV•k). (:!lm). MOL'I~ET: Suit<· rlt· .. imfouit·,: '-t';,!UilH ... uit('. Il. Buumann 1 n. \ lutkm ic·. trorn¡"''· Lt•< Trum· P''' dt• F'rant;a. Tltt' \r·arlc·m) uf St. \lartin-in-tho•-Fi<·hl-. Llir.: 11 :;m ). flrnl\11. I ona H. 'iTR\l'SS: Quatt·c· ltltin1- lic·rlo·r· Luc·ia Pop¡c .•n¡crancc. Or qut~ ... tra SilnfitnÍí"U dc• I .nncln·~. Dir.: \li,.hac·l Til-un 'lïtorna•. t ~11m l. HOTTESI '\ l: Cunt·c•rt Jh'r a •·nnlrabaL' u. I. "Cun<·c·rtn rli hnl\ ura". \la riu Hin·iull. t·ontrabah. Lui:..-i Zananli. ¡ua nn. t !I ml. ~o. on SELECCI Ó BE '\0\ f .• TATS E-paí palrrH'Ínat J"'r TOCS. 2~.00 AL!\IAN \C l n ~•pni cf,.stinal a e1·o1'<ll' i n•· 'iu t'l',.¡, fc·ts m(.s rr•¡n·c·•c·ntatiu' <ld passat mmil'ul. Guiú i ".¡,.,.. ¡·ir'c ci'Àic·x Hnblc·~. 2:uo NOCTURN Míu.ira ¡wr ocuhar el diu. Sc•ft•¡•r·iÍ> i pt·.-"ental'iÍ> u ciiJTc•t• 1I'AI· frc•d C.-la) a. 00.30 REPERTORI DE \l'l' DIJOUS, 2 DE FEBRER DE 1995 I.Pc', piano. llOm¡. :\IOLTEH: Cnnet•rt pt·r a trompeta i rol'llu 11. :!. :\1\\ \ IY. 13. \\ ~nlnll :\lar- DIV END RES, 3 DE FE· BRER DE 1995 7.00 L'OBEJtll R \ '"'"· On¡tu·•t•·a dt' Camh•·a \n;!lt·-a. Dir.: Ha~mnnd Lt'ppanl. 112m t. <.ORF:CKI: \nti~a \1¡,,¡ _ "'' l'niu ut''". op. 2-1. Orque,Lm Filharmònica ~nc·ional a \ ar .. ll' i a. Di1·.: And r7t'j :\larkuw,J..i. (::!7m). \!Ol'TOl'i: Cc·lt',t<·lu·nc•fio·ium. Em,t'mhlc 1\lr·tamnrphn"'' .¡,. P arÍ•. Dir.: :\lnuriro· Bunrhnn. (llm). LISZT: Mi"" o·ho11·ali>. Lylllnn AtJ..in•un. \ltn·k Tink lc·r. Cl~t·i,loplwr Ho)'ull. William Kcndnll. Rirhanl S na1·t. Cu•· dt·l St. .John'• Cnllr¡:<'. Camht·irlgr·. Stephcn Clt•nhu1'), lll'f'llt'. Dir.: Geor go• ( :ut·st. (:i:!m). BEETHOVEN: Com·<·t·t ¡u·r· a piunn i lli'<Jilt'Slnt n. 3, op. :17. \lfrc·rl Bn•ndel. Ü•·•¡m·•t•·u ~imft,niea dt• \.icng:u. Dir.: Ju""'' J.,·,ith·. (:Em). DE:\JEH:; !'IE\1 \'i · BERTHELE,IY: Duo h•·•llant¡w•· 3 nauta i nhoè .. obre h·mc·- ,¡.."Guillem Tt·U" d1• Hos,ini. Jt•an Pio•rTe Hampa!. Oautu. Piern· Pil'rlut. ohnè. Hoyal l'hilarmnni<· Urrh<·-tra. Dir: f'ltkidu Llorningn. (ll m ). 7.nu L'OilFHTl R \ \lt"'o·u po·r c·unu·n~ar o•l elia. 1{,.. .. ull cl'uhro·- l>n·u• t••o·ullido•, i pn·~.-ntudt• .. pt·t· Joan \ ¡, , ..... 10.00 SELECC IÚ IHGIT>\L I F:h.El : \ndninu•cla. c·anlai<L llínuh Bt') unt. Zo•¡.¡o·•· \ ando•rslt•~ o'llt'. Phílip¡ll' llntlo·nlodll'r . .Iu¡,., Iluolín. e;.,,. S imfònic· d o• ~~~ mur. ~)npu· .. lru Fi lhar·mt.nit•u cio· l.io•ja. Dir.: l'io•t'l't• llaJ'tlwl unli·c·. ( l :i m ). H \\H: \!f : So•¡;u n I'OfH't·rt t'li ~o l 1\1. En•wlll ldt• l.t·r;. llutuinus. ( lllln). '11 \HTI\l: l.c·• l'a•·al.nl1·•· Orqnc•sll·n Sim fimi••a do• la Hudio do· l'ra¡!ll. llir.: Zdo•no·k h.n•lo•J', ¡::!:im). "OZ.\11'1': Di>~·rtllno·ntn ,,..,.u t•·in do• cm·da. h.\ .ÏI>]. Tr·iu oio· o·urclu do· l'urí-. 1 1. Tl H 1\ \: Simfunia ,,.,i llana. On¡tu•s tra S~tufiHIII'a do• HT\'E. D1r.: nm \11~11•·l \. (,omc·t \lartÍnt•z. t::!lnn ). SCil\IEI.ZEH· Somata a .i. Tafo·lmu•ik. Di1·.: .lt•amu• Lamon. 17m). 19.00 PEJ\TAGRA'\1\ 1:{.00 CIIOI'I\' Cunt•t•rl pt•r a piano; H1'fJUt· .. tra up. Il. Sc•tt·ak, l'"'""· (h·qut•,. !l'li Simfunio·u do· la Filharnwm c•a Bltlti•·u. llit·: \\ uwio·o·h Hujski. (10m).::! I l'n·l11di.s ¡>l'l' a piullu, "l'· :!Il. (n. I I:!). ~ln•·tlta \r¡wrir h. (lluu). 11.00 NY,\ l\J(:.su:s HE CATAL!- Prn;truma dt• ,Jj, nlga(·iú mlhÍ- c·al. Guió i rrnlitzurii>: Pt•n• Ru•·í·s i ,\Jo., Rnhl•·-. :!O.UO •· A LA ~lA.'~ ERA DE...... Un e·onvi41at Pn~ p•·uJu•~a i t·o- uwnta In mltsieu t¡ue li ugrnrlu. Guió i lll't•so•ntal'iÍ> de .lnan ViH·•· Prothu·l'i{l dt' Dulo•·• Bn>· <JII t'l'. n \l. \ '+¡) \: l't'M'Uditn do• I Can túht·io·u . .ln-.•p '1!.11·iu Balan)'it, piano. (.im). ll \\EL: T,.,., o·nll · \'"'" l~t·l,.·nic¡uo•,, \nnn Hio·o·i. IIII'ZZu •UJ>I'IIIICI. ]Ciroli Hu"in~ul. ¡!lltlarra. llim). I· \LL \: C•nwo•rliH'r u o· Iu\ io·i•mhal. Oau la. nl.ut·. •·lun1w1. 'iuli i\ iulnn · l'l'I. Llu;, \iola I. On1uo•stra oio• Camlora To•atrc·l.litll'o•, Dit·.: .ln''' 1' Pun-. (I lm I. BOLl\ HT: l'm·mu •l'o•,tiu, Jll'l' u r·nloln. Culola :\l nnl¡!rin,, (I :im). I(\\ El.: Cnrl!'t'rl Jll'l' u la mit t'"llii'I'I'U. \lír·iu dr• Lru-roo·hu. Orqur••t•·a Filhunnionio·u rh· l.omlrt•,,, Di1·.: L:m•·t·m·" F o"t•••·· ( l'>ml. BHOTO~S: l}unrll'l urn h piaun n¡o. o·o•lo•l~t·ution uf)¡ , iu~~··. Lo• opulrl Pian<> Qulll'll'l. (I i m ). FEHltABOSCO: A lmaiu. C<> runtu. Gullin•·•l. Cnt'tlllln. p,.,.,. Ho.s, \Ínia olu (;umhn. (<i ut ). m·• \ 16.00 SELECCIÓ D IG ITAL :\l \ SSE"'ET: Sunr· d'E•t•lnr •norulo•. o,-,Ju•·•t•·u Filhartnc'mi •·u tlo· 11 nng h.~tn¡:-. Dil·.: h.o·llllt'lh Jo·an. (2:im). \IOSC IJ EI.ES: Sunutu mo·luno·oht•u, op. 11), 1\ni'l 22.1l0 COl\CERT 11\M.G IN\RI (;u te', i ~~·lt>fTii",: Raimon Cnlomf'l" i Joan \ Í\1''· \llt-ka l"'' c·nnH·n~HI' PI clHI. Ht· · rull cl'uhrc·• ht·o·th ,.,,..,Jiítlo•, i pn~""~t·ntadt•.., ¡tt·r .Juan \n''"· 10.00 ~F.LECCI Ú ll J(;I'r\L PHOh.OFIJ• \ : \lnando·•· 1\,.,.. k~. np. ïR. I.nuln Finuit•, nwun"'JirHun. Cow i On¡ut·•t r·n ~•tt·iu u ni Eso·owo·>tt. llit·: \t•o•uw .l iin i. ( lllm ).I\10NTECL\IH : St•f.(nu Cmu·o'I'IJII'I'II fn~ut .dn\Í<'t'·mlonl i 1 iulcoll<'t•l. ,), ..,,_,. ll c·at l. h.u t'l'li FI ini. Duu ~ \lo·l\anH·•· ( lllm ). IHJ:\!Jo:HO 11\IOHE'-HlTOHHO B \ : Cntll'l't'l do• \l idn¡;11. l'o'J"' Hunu·rco. ¡.¡uilut'l'll. \c·utlo·lll) uf St. \lurlin 111 tho• Fio•loJ,, Dit·.: I\ o·\ i Ilo• 1\l .. rriuo·r. (:!:irn). 11 \ 'Dl\: Simfunin u. :1:1. lïw ' "" ch•m\ uf \t~c•it•nt \III ,ÍC'. llir·.: CJu·i•tupiWI' l!u~\Htntl. (:!:!rn). HF:SPIC;Jil: l.a ltnulll)llt' fantn,. ., ..... hullo•t , ..!Jro•to•nfl·- clo· n....;. ni. \o·ado•lll) uf 'it. \lartin -in tlu· ·fit•lrl,. Dir·: \o•\ ili o· \1al'l'i m•r. (2Um). 11 \\DEl.: Snnnh•• lll'r n Oautn 1c·untintt "l'· In. I h. ;; i 11. \nrH• \io·uiPt . CJ.n,tiun .fao•nttc•t. \l:u·i Fnji\\111'11. (:!7m). \li Lli \l ll· ¡;,..,..,.,.,,""d'hi 't••·n pt••· u tn~tubú i tH'tll1t'~lru. up. a:.!7 ..lo·un llnU U). OrtJIII''ll'll Ht·~inun l tlt• Cn ruu•o.¡ . PJ·u,·t~nt·t· \lp•·•-Cêotc- \znr. Dit·.: l'hilip Jll' l.lo•lfolo ·t·. ( lOm ). ,r J:UJO C liOI'IN ;¡ VniMtN, op. a I. •\ t'I lli' Huhin·· !l'in. piu11n . ( J:im). l.o·~ Síl fitlt·•, >UÍh• clo• buiJt•l. (CII'IJIII'Sll'lll'iÍO oio• Ho~ Duu¡.¡ln•). Orqw·•tm Simft'> nic•a cio• la lhltlw oio· Bt•dín. llit·: llo•inz F•·n·ko•. (2'1tll). l'uluiH''" Fatlta,ia up. 61. l'c·to·t· h.utin, piunn. ( I lm). :!3.:!0 :\OCTl Rl\ Mil•i<·a ¡lt'r a!'abar· el d1a. Sd!'l'riú i pn·-l'ntarió a c·àrrt'r d' \lfrc·•l Co·la~a. 00.31l :\ll'SICA DEL SEGLE X..'X S,·lo•t·rif' elf' Cnrrninn '\lalafarri1!"· \Jl':-,Jc' ' LA e~ro so. lJ.On ~OIS l \Tf~HPHET!-1 SCIH BEHT: Fantu-in.np. ln:J. \lai'Ínu Hnol•·íguo•t, piann. Juan· Jn-•·p GutJPrrr•¡, piunn. ( liJm). GLE\T\\ OR TIJ: Blut·• fur Gilht·rt. Hulll'l'l \rmt'll¡!nl. 'iiH·tt fon. 15m). B \RTOh.: Si• dutht'' I'OIIIUIII''I'S. \fo•n;Í• lf t•l'\ nrJa, pinnn. (5m). BEHIO: St•<¡ut•n7n 1\ . .I uan p,. ,.,. Gil. o·la•·int•t. (13m). C IIOI'II\ : '\ tw tnrn , up. :!i n . I . Es¡wranttl M ttiinz, pi n- \ ll~TIC \. Ur,prÍ's dr 1950. SC II \'ITTKE: Choir o·cHwrrto. Co1· ri<· la H(HJjo Dnn<'sa. Dir.: S tc•fnn Pnrkmnn. (I lm ). AGOPOV: Con('t'l't per 11 ,·iolom·o•l i on¡u!'strn. op. 10. Arto Nora~. Ot·qucstru Sirnft'mieu tle In H•l· diu Finlandesa. Dir.: Jukku Pc·kkn Sa t·aslo'. (23ru). lo.OSII[\.IN: "La eait-'llda dels oet'll."'. ( \llduntl' quasi pns~aeuglia i tuc· t•utu). \li eo· \r-tzt. guita•·•·a. (llm). :!5. 0:!.00 UEPERTORI DE NIT 22.00 GR \'\S OBRES ""· ( J.m) . 15.00 EL OIA DE L'OI EI\T l'rognnnut•iío l't•n lit zuoln u purtit· tl!' lo·s JH'lieitlll" 'l'"' d~o nosll'l'~ oit•nl~ hau ft•t ni o•outt•,.tiHinr oltCutnlunytl \lt:.-it·n. !t'I. 2U:! 35 El(, \H: Tlw Li¡!ht nf l.ifo•. nruturi up. :!'l. Jndith llu\\;ll'th. l.intla Finnic•. \r thur Da\ i o·-. Jnhn Shirii!~·IJuirk. Cell' i 0•·'l'"''lrn ~imfo'o11io•n tlo· l .nncln••. Dir.: Hio·hnnl Hirko'\, (C1:iml. :!:UO :\OCTl H'i \lú,u·a pt·r uc·uh:u· t'I dia. St• l<'<'t•i,'l i prt'!<ot'llladú u ràrTc•,· \1 fn·cl Ct•ln~n. tr UIUO HEPERTORI UE 1\ IT DISSABTE, 5 DE FEBRER DE1995 U7.00 L'OBERTURA J\1 LISÍ l'U JIP I' t'llllll'n~·ar t•l din. Ho·o·nll d"nhro·~ hn•us I'M'<llholt•• i prt•wntadt'> po·r Dulur• lln~ ­ quets. lli.UO PE'iTAGR \ H A Ho'JH'lit·iu tld pro¡ri'Uma rmi•, o•l di mart,. 11.00 EL OI.\ DE L.O I E\T Prup;r·amaeitl rí'alitzaclu u Jnu·tü· dt• ¡,., JH'lio·iun- t¡ut• t'ls un'll'l'' nio•nt' han fl't a) l'Oillt',lndnr dt• (.atalun~a l\ltíRu·a . tc·l. 20::! :iS 35. :!2.00 ELS !\OSTR ES CONCEHTS COI\C.EHT <•nrel(is trut Jll't' Cu talunya Mt~Hir:a d Jiu li cl'nht·i l d t· l1J91 ui Su ló ,Jt. C:o·n t olt• l' \ juntnnwnt dt• BaiTPlnnu. CICLE SO I .IS TES DEL "OC U. Di•u En¡:li .< h, nhol-. David l'nt·kcr. trumpu . E,~u(•ui GJ·uteh .. \lolí. Da, id Hunnion. violonc•c·l. \iu l'l'lli Elle~l'r,, 'iolonl'l'l. ( l.im) . :\h.-iru per a<'ahar l'I dia. :-;..1.. ,•• ric) i prt''-t'ntarió a «:àrrt-t dc• :\1uro Janí·. 00.30 REPERTO RI DE ~IT DIUMENGE, 5 DE FE· BRER DE 1995 Oï.OO L'OB ERT URA Míí, i<'u prr t'omençur t'I diu . Rr·· •·ull d'obt·cs bn, us cscolliclo·~ i prCJb(·nt.ult·¡; pt'r Pil a t' Subirll. 10.00 Lt\ ~fÚSICA R ELI C IOSA E,pai monogràfj c dl'di cn t 11 la rnú sico religiosa tlo• tot• ,.Js to•mps. SCHUMANN: Missa op. 117. :\.udrt') t\lü·hael. Liliu Bi7illlt'l'lw-Eisingt-r. Elisabetl1 Sil ' ei1·n. Swmnna Tci.•Pira. '\fnrJ..u, S<"haeffer. Mi chu..I 13 llr·udanl. <.ur i Orcpw•lt·a do· Iu Fuudtlf•iu GullwnJ..oan do• J.i,. hou . Dir.: \ l orlwl <.ot•ht~¿, (llml.l'l HCII.I.: ()(,ml . lhou ha,l ra•l u• 11111. Z :Jll. SuJi,lt·• \fll'al•. Cor do·l 1\.m¡:', <.un•nrl. Tlw 1\.,,~·, ('"''"''I. Dir.: Ho bo•o·l k..on¡:. (lm). I UJO TH \Mil\11SS1Ú E'l [)(. HEC1 E UE L.\ l\IISSA CO"''\ El'\Tli.\L [)ES DEL i'\lONESTIH DE l\101\TSERHAT 12.30 J)IVEHTH1El\T Un u¡wriliu "'"'io·ul cio· Cnrmina Malngm.,.i¡:u qtu• 1'01nhinala mlo •it•u nmhlu infomonf'ió i Iu ptll'lil'Ípurit, tll'l"i nusll't'"' uit•nt ... BLOC DE NOTES. EL THE\'- C.\CLO<;Ql ES. S \C DE DUB- TES. 15.110 •·A L.c\ l\1A:'I EllA HE .... " n..,,..tiriÍl drl pro~ranw Prni·- ··I dijou• al w-pre. 17.00 TE.HPOH.\OA U'ÒPER \DE CATAJX.\YA )llSICA L!EETIIO\'E.\: Fid .. lio. Gun dula Janowitz. Lu1·ia Popp. Ht·nf. h.ollu. Han' Suliu. Oio·· I rich Fi•dH·r- Dit·,kau. C:or ¡)¡•J'Òpt•rn Òl' \i!'UO. Ül't)UI'S · lno Filharmòn i ca clt• Vi!•nn. Oio·.: Leonartl Berol!<Lt•in. (I:Hm). 19.25 REPERTOHI DE CONCERT BEETHO\ E\: So•ptl't op. :!0. Schwt'iZt"r ,.,¡¡,tl'll. (~lm). H \ \O~: Conc!'rt p<'r a oboè i or- qu•••lno.llnh. \\ ll¡::C:I. Lajo< Lt•n''"''· Onpu•,tn• Simrolnil'a tlo• In Hòdiu olt' Slnll¡:m·l. Dio·.: '\o•1 ili o· \larr·int·r. (:!:!m ). I ISZT: l>c·IIH·c·-.ol a la tumha. JIUI'Illll 'imfunio·. Or<Jlll'•tra Simfc'llllt'll cio· Budup••,t. Di o·.: \r¡uícl.lón. (I Ï m J. B \CIJ: Funtu,..ia ··rnmàtit·a i Fu~u~ B\\ \ fJlH. lln,:uf'llt• llt·•·)ftllo, f'l:nt·· c·t. (12m). S \lVI' S U::'ols: Ht·· quit·m. up. :li. l·~r·:uu;ui!'\t' PuIIC'L. M "f!" li Cloalnll'nll llnmuntt• . .leun-Low 'iaia. Ni .. nla- llilt'CICJ. c .... n•.. ¡!innal \Ïllnriu d'Ilo• dc • Fr:llll'<'. Oo·c¡toc•stno 1\ne inn:o l tl' ll c elf' Frant·o•. I> i o·.: .I nt·q Uf'' i\l!'o'c•io·r. (:35m I. H.STH \LSS: Lc•, en to·p•naliaclun·, dt• Till Eul¡·n•· pit•¡;t•l, up. :!Il. Onp~t•,to·a dc· Clt·ll•laol!l. Dir.: L01·in l\1uaul. (15m). 22.00 ELS "iOSTRES C:Or'.CERTS CU\CERT Pnn•gi•lr"t ¡wr Catalunya ~lú-il'a ~1 dia 16 dl' ncowmhre do• 1993 a l' E-¡:lí·"a cic· Sant Felip '\Pri tl.- Rao·c·o•lnna. I'\ TE:\IPOH \0\ El'ROCO\. \.~.HT. Dl\ EHSOS \l.TOHS: Lloança a la ;\fan· dc Dt-u. \it'\. Hohlc·s. lector. Au toni Sú ha t. IN·too·. S!'hola cic· In Capt'!Ja lm po·rial tiP\ ÍPIIU. Dit·.: lluhnt Dopf. (72m). 23.::!0 NOCTU R N 1\Joí,it·a JlPI' nc·ahuo· Piti iu. So•lo•c·· pr·e:-eut.u('ic) a •·àrn~•· d••MartÍ .I aní·. ('ÏÓ j 00.30 REPERTORI DE 'iiT CONCERTS 6GENER 12 h. Barri Còtic Cont•t•o·l clt• c·anlln. Eric· BI'Cltlit•r. <"ariUoni;;ta. 7GENER 19 h. Centre Chic CoL'I.ere.- cir Sants Banda \lunit•ipal do• Bar·t•t•lona. Dir: Jo"'P 'hrt. Yodcr. Chuttcn. SC'haefft•o·, (,nofí·. S GENER 11 ,30 h. Centre Chic Banda \lunic·ipal t!t· Bm·c·elona. (S!'¡¡nna audició). Cotxeres de Sanb 9GENER 21 h. Palau Jow Oo·qm•nlra Sirnfi\nic·a clt• Catalun ja. Liliana Bizinl'l'he. rno•zzobopruno. l>io·: .lns!'p l'on,, Beethoven, Wagner. Dvuník. (llwn·a· llit' l'U). 10GENER 21 h. Palau Jnuquín \dlÍ:<"nl'ro,piano. Srhuhct·t, Bach, Ravel, 'Vlornpou. Gm· nado•. \Jhí·niz. ( l'uluut·t·nl ). 12GENER 20h. Saló de Ct>nt \!furo- Hc•Hrtí• i Ca-a•, rlurinet. SalvaJor· _\lLerola. fu¡¡ot. 1Ja1 itl Ro•t·ll. lt'OiliJHI. p,.,.,. Sc·t·ra. 1 iolí. \ntnni P<'ña. violí. Et·it· 1\.uontz, 1 iola. '\ Lll'ia Cah o. 1 ioloou·t·l. Enric Riga u. C"ontrahai'l.. :\fnzuo·t. Hpc•tlw11·n. !Soli•lc·• clt· l'OB<. ,ol Saló tll' Cent). 14GENER 19 h. Palau 19 h. Centre Ch·ic On¡ut••tra •imf¡)nit·a dt• Bart·t'lona nut·ional de Catalun) a. ,\nd rea Cappallc•tti. 'iulí. Oir: Art u ro TamU)O. \ art'•!'. R ..,piglú. IJt·là•. Ralt'l. Banda \lunic·ipal dt" Ban·t•lona. Uir: R. Scoll Coht·n. Fillmon•. Bon Pastor Pt·r~it•lwtti. Grain¡¡n. Borni'•·Chancr. Jaguer, Scolt. Cuplancl. \\'art!. 15 GENER 11 h. 11 ,30 h. · Palau Sant Andreu T eatre Ot·qup¡,tra sirnft'mit·u dc• Ban·rlona narional de Catalun)U. (Segona audició). Banda \lunit·ipal de Barcc•loua. Dir·: R. Sc·olt Cohrn. Fillmor·t•, Pcrsii'IH"tli, Go·aingrr. Harnc·G- Chance, .laguer. Scolt, Coplancl. \Vani. 16GENER 21 h. Palau 18GENER 20h. Catedral Au¡;ustiu Uum uy, violí. .linn Wang. violoncel. Maria J oñu Pir·c'h. piano. Mozart. Bl'C'lloovl'CI, Ur·alomb. ( lb!'rc·amcra). Gí·J.n o· l.t•lwlha, Ol'(.!;tiC'. Piki·thy. Forkas. vb otka, Bach, LiHZl. (L'm'l(lH' u la c·ott•drul de B urC'clona. Euroconc·erl). 21 h. 14 Institut Francè~ \Jairo \lar·imo. nuutu. Snlvadm· Gr·atacós. Oauta. Jordi R<'guant, t·luvirt;m¡,ul. St•q;i Bnatlt•llu, violonrrl. Bach, Vivaldi. Telemann. Dc•,it·nm·. l!t•mla. CONCER TS 20GENER 21 h. Palau Ot·quc;,trn ~imfcinirn dc· ButTt•lonu nuc·ionul clt· Catalun) u. \utnni Bt•sscs. pinuo. Uir: Paul Poti, nit•k. Nu ix, Burtélk. Mussoq~sl<i/Ash kennzy. 21 GENER 11 ,30 h. Dra"anes 19 h. 19 h. c..ntn· Cí"ic Cotxct·cs de Snnls l'niau Banda \lunit·ipol dc Bnrt•t•lonu. Dir: I-alll'l Cthtl's. Ro,,ini, Gómez. CIIUpt. TUJ·ina. RaneJa ~Iunieipal tlt• Bun·c•lonu. {St>gonn unclic•io). 19 h. S.\T 11 h. Palo u 11,30 h. 12h. Ct•ntt·c• Ch;r Cotxt·t·e~ de Snnt .. SAT 23GENER 21 h. Palau ::\liriam Fc·ic•d, 'iolí. \Jan \lurl.s, piano. St•hulll'rt, Bt·ahmk, Rartók. RaH•I. (Ihercamera). 24GENER 21 h. Palau Orqut•stnt cic• Cambra Tt•alt't' LliiJI·e. Joan Calll'm i .Tost•p Bt•rwl, tcnot·s . .Jo~c·p Cabré. bat·íton. Jo~ep Piert·H, L111ix. Dir: JoM·p PonR. Stravin•ky, .1. Strauss/Schüuhcq :, Srhi)ulwr¡(. ( Euroconn•rt). 22GENER 27GENER 28GENER Orqttt'slnt ~imfC:miea dt• Btu·t•t•lonn narional eh• Cutalun) u. (St•¡:nrta uudiriól. Orque~tru dt• Cambra Cutulana. Dir: Joan Jlàmio,.;. Tt>lrmunn, Haydn, Pt·t·golPsi. Orque~tnt simfilnica dl' Bnt't•t•lona narionnl tlt• Catalunya. ('l't•t·c·t•ra audit:i(¡). Banda \luniripal de Barc·t•lona. Dir: I-nlwl Co.. tt'!-. Ro•,.ini, Gómcz, Chupí, Turina. Orqnt•strn tlt· Caruhrn Cntnlunn. Dir: Joun Pitmias. Tt•lt•muun, Tlaydn, Pt·t·goll•si. ¡) .. E 21 h. Palau 19h. Pul u u 19h. Ct•nlre Ch ic Can Felipa e 1::1 -_, Orque,tra •imfònica de Bal'('t'lona nacional de Catalunya. t.nrnl Càrminn. Suli>tcs 'ol'nk Uir: Franz-PnuiUc•c·J.¡¡·r·. Mahlt•t·. OrqttestJ·o simfònica tiP Barc·eluna nocional de Catalunya. Coral Cànnina. (St•¡(onn audit·ió). Banda )lunit·ipal dc Bart•elonn. Dir: Jo•ep \Iu t. Pcnder. Lt•nntm i \fcCarlnt'). \lalnnda, Kundc•r, Rota. \fam·ini. \lt>nken. •a!21: 12.3 ~ ~ El 29GENER 11 h. 11,30 h. 18,30h. 1 FEBRER 21 h. Pnlnu Centre Parroquial d'Horta Con•ervatori l\lunicipal Ba•ilira Sta. \lario dt>l \lar ~ Orqut•,Lru ~imfònicn Òt' Bm·l'elonn nacional dt• Catulunyu. Curu l Càrmina. (Tl't'l'cra andicib). Banda \lunil'ipal de Ban·t·lona. Dir: Jo~ep \f ut. Pendet·. Lt•ntHm i .\IcCarlnt·). \1alanda.:Kandt•r , Rota. \fanrini. \lenken. Joan )las>iu. \1. Rosa Llot't'IIH i :\úria Tt~~·ull. piano. ~1en·t- Puntí. soprano. ,lm.ep Calvo. Yiolí. ;\1aHsià. (A•,ot•iut•i{) Massià-CarhmwU. Concet'l ronml'rnoratiu dcl25~ a ni versa l'i dc• la mort dc .luun Massi à). !il. e. E Orque,tru Simfémica i Cor dd Gran Teatrc• dd Lil'eu. Z.:n ri>c¡uíem alemany. dt• Bralun~. 2FEBRER 20h. Saló dc Cent Salvador MurlÍnt•z. flauta. Magdalt•na Borrer·a, at·pa . .Jozt>f Toporcer, dolí. Eric Koontz. \iola. Ghcorghe \ lotatu. violont·t·l. )foza t·t. Ht•gl•t·, Yilla-Lobo,. (Solist~ de l'OBC al Saló df' Ct·nt). 3 FEBRER 21 h. Palau Orquestra •imïoníca de Ban·clono nacional tle <..atullmya. Amit· Ka u, pillllo (Pt·c•mi Ma t-ia Canals 1993). Dir: Franz-Paul Derker. Rachmnninov, Shostoku,itx. 4FEBRER 19h. Palau Orquc,tra •im fònica de Burrdona nacional de Catalunya. (&gona nudició). S FEBRER 11 h. Paluu Ot·qttcstnt ~rimfi'mica dt• Bar'l't·lonu nacionul dt> Catalunya. (Tcrct•r·o u utlició). 8GENER 18h. Auditori ~lunkipal OrqueHlra Simfònica del \all(.s. Dir: Jordi Mortt. Festival dr vnlRt)R i danse~. 15 CONCERTS 22GENER 19h. Ca~a Cultw·al Or·quc·•tra ~imfonir·u dr·l VaUi·•. Oir: J01·di "m·a. F~ti,·al de valsos i clan~P'-. 4GENER 21 ,30h. 7GENER 21 ,30 h. S GENER 11 ,30h. Onpw•tr·a Simfúnir·a rlr-1 Yalli·,. Oir·: Jor·di Mor·a. dnn ...,·~. Teatre Con;,rr·..-ator·i Can Gwnà Fl'~t1val dr• Yal•n' i On¡ucstr·a Siml('mir·a dr·l \ ullt·s. Dir: Jonli Mora. FesLÍ\'al de vulRos i rlansr·~. ÜnJU!''Lna Simfbnir·u rlr-1 Yalt;.,. Dir: Jordi ~lora. Fc-;tivaJ de Yal•rh i dan''''· :;;¡ ¡;;;- = --.. ""' a ¡:;;- = 29GENER 11,30h. Aurlitori 0~\' On¡rw-tr·a ~imf¡rnir·a rl.-1 \'ulli·,. Dir: Jonli :\lora. Biwt. (li Cidt> <.un· l'erts ,irnfúnir·, pn¡mhrr,). 3 FEBRER 21,30h. La Faràndula OnJUt'•lno Simflmir·u rlr·l \a lli·,. Dir: Jor·cli ' lora. Tolch·à. ~ilwlith. Rizr·t. 27GENER 20,30h. ~1a~ SanL Juan Qmwtl'l nu·ul B:rc·u•. 19GENER 21 h. Centre Cultural Caixa dl' Terrn••a \lír·ia rlr• Larrrwhu.piunu. Grnnadr>-. \JbPniz. Falla. (funtlacirí Cui_'\a dr• Tr•t·ra•,aJ. 2 FEBRER 21 h. Cc>ntn' Cultural Caixa dt> Tf'rra-.;a Orqur·-tr-:r '\acirmnl rlr· la Ràriíu dc• ~olia. Dir: Llui• Yila. T'\aikuv•ki. Bizl'l. SiJwlius. ( FundariÍl \.aixa fi!' T~>rra,.;a¡. S GENER 19h. Cine Petil Hunt1onia Quintl'l rle \ r·nt. Ro•,ini, Bizrt. DamaM~. Danzi. B!'rir·. Ger,hwin. (JJ \1\1 rlr• Tur-rnr•lla dr· \ 1ontpi). 13GENER 23,30h. La Sala Jorw· Pur·du, •u,o. Tumas Sun \li¡,'lwl, piano. J azz. (JJ,L'\l de TntTO\'Uu tlt· 1\lunt~rí). lS GENER 19h. Cine Petit Carll)s Br•q(aRn, hndlon, ,\m¡mrn Gareía, rinuo. Ravel. NavatTO. ,\ 1ol'l'llll, Ginuhl!·t·n. \1m:a r·t, Wolf, Donizf'lti. (J JM'M de Tonodlu dr· '\1ontp;r·í). 27GENER 23,30h. La SaJa Dr·lwrult Duvil•s, vr-u. piano, ('Ontrabaix. baLeJia. Jazz. (JJ MM dc Tut·rnc•lla clt• Mmrt¡.rr·í). 29GENER 19h. Cmt' Petit \\ullin Lit•sl..r•, ¡..'lritarra. -\lhi·niz, Roch;~o. Llnbet. (J JM\1dP Torr()j•Ua cir• \funtp:rí). g· 123 ~ _,_ = a ê. ~ ¡¡ S' ¡¡¡- ...= 16 TEM A Dedicatòria d'Anclrés Segovia: 11Al insigne Llobet con los oi os en blanca clespu•s cie olrle las dam:as". Es refereix a les Danzas españolas cie Granados tracció que irradiava l'ambient artístic de París, dcdclcix traslladar-sc a la ca pital francesa. Per a això compta, entre d ' altres, amb e) suport de Felip Pe,lrell, Tomas BTeton i Rafael Mitjana. Paris, consagració internacional Durant el període comprès en tre el1905 i ell914 LlobN va viure a París. de la m à d'Isaac Albéniz i Ricanl Viñes s'introdueix en els àmh.its musicals més avançats de la ciulal, i és escoltat per Fau•·é, Ravel , D'Incly, Dukas i Debussy, el qual, meravellat per l'art de Llobet. es dl'clararia "el seu més ff>J'Vf>nt admirador i devot amic". La impressió qut> ca usa en ells li obre les portes dc la Société N ational de '\IJus iqn e, La Trompetle i altt·es centres musicals. en els quals escoltar un guitarrista era fins a)c¡,hores inaudit. Un dels èxits m és ressonants en els seus primers mesos de París va ser la seva participació en el Conre•· I dc Múr:;ica Catalan a celelll'al a la Gt·an Sal a de la Schola Cantorum, on tumJ>(• van intervenir Maria Cay, Rlanca Selva i Ricard Viñcs. Deodorat cie SéVI'rac va publicar a "Le Monde Musical'' sobre aqu<'st concert: "En el tt·anscurs d'aquesta sessió es va escoltar el guitart;s la Llobet. Llobet és en pl'imer llor un músic encantador, dc gust delicat (la mant'ra com ha hannonitzat El testament d'Amèlia ho pro- va); p erò a més, és un intf>rpret extt·aordinari i Ja guitan·a es converteix H ]es st•ves mans en nn tm·raV!'lJós instnunent capaç df' tr·ansmett·e tant els sen.timents més íntims com els més intensos i tan emodonanl eom el violí q uan él:liO(·at pels més grans". Després de nombroses EH'lllaC'ions a .França i Bèlgica, en un dels seus \Ïatgcs a Bal'(·clona, l'any 1907 es easa amb l'e.weJ.leJll pianista Anna Aguilar. deLwbla de Malats i de Granados. Fruit d 'aquest matrimoni se•·ia Ja seva única filla, Miguelina. En anys SU('('<'ssius Llobet va emprt'nd.n• fÜV('rses gÏI'cs per Europa i Amèl'ica. Visita.Anglaten·a, I'Argentina,Xile, e1 BraAil, t>ls Estats Units, etcf.Lt>l'a, i dóna a conèixer la moderna escola que s'havia t't'('at a Ba1·celona. A Alemanya assoleix u u dels tr·iornfs més g•·ans dc• la seva carrera. El cdtir musical Dr. Baure va publicar· a la r e"ista ··De~· GuilarrefreLtud" de Munic: ··El professor Mi<¡uel Llohl"t, r anomenada del qual com a primer virtuós cic• la bruilatTaha-via arrihal a nosaltres des dc fa ja lc>mps, ha aconseguit un h:i.t tal com rares vegades ha pogut enregi!ilrar-se als annals de les sales dl' l'Ont'l'L'Ls . M'imagino qut· en el seu temps Paganini, a l<•s seves acl11acions, devia provocar st'nsaeionH idf.ntiqucs. Una tècnica t¡ue supera en molt tot el que nosaltres havíem cont'gut fin!i ara. una sono•·itut emesa per aquest inslntment simple. de sis conles qu<· ningú no hauria sospitat mai. i encar·a 111~!\: una manera veritahlemt'nl musical d•intt>rpn•tar lf>S peces més hetet·ogènies, amb una delicadesa l'Xtr·ema. No sorprèn que 31 TEM A l'entusiasme del públic hagi anat en augment d ·obra f'n obra fin s a arribar· finrtlment a produir un untèntica foJlia". Va ~et· tan gran, la impn~ssió causada per Llobet a Alemanya. qut> ui llarg de la seva vida va L01·nar· cüverscs vegades a HCJUt'Sl país que tant va valorm· el seu at·t. Allà, el seu n~eor·d i reconeixement romanen tan Yius com ale.shores. L'esclat de la Primcr·a G uer·ra Mundial!. obliga a :o;uspendr e una sèric dt> con c<>rts que t<>nia prt>vist oferir a Alemanya, i cht\'ant la brravetat de la situació es trasllada amb la s<~ va família a Barcelona. De la seva època de París, Llobet portava amh ell Ics composicions següent s: La pastoretn, Variacions sobre liTI temn de F. Sors, Scherzo-Vals i El Mestre, lma de les pàgines més belles que s 'ha escrit per a gtútarra. I el que va poder ser la cosa més valuosa per a ell. l'amistat d'Albéniz, Viñes, Ravt'l. Caplet, Debussy. Shet·ac, Wanda Landowska. Falla, S travinsky i )Jompou. Amb motiu de estrena mtmdial de òpera Goyescas, Enric Gran<tdos va viatjar nmib a Nova York el mes denovf'mbrc• df' 1915. L 'acompa nyava el seu entt·anyahl e amic Miquel Llobet, el qual havia d e paTticipar a diver·sos t•ecitals que s 'havien organitzat en homenatge aJ C"ompositor lleidatà. Goyescas es va estrenar e126 de gener dc 1916 al Mett·opolitan Opera U ouse i Granados va poder gaudir de l'èxit acon ·chruit. en companyia de ]a se\- a esposa i de nombro O!> amics. entre els quals es trobaven Pau Casals ila brillant pianistaPaquita Maddgu era. Al matei1L temps en el Princess Theatre i f"n presència del compo:;itor. tamJlé s'havia prodtiit una estrena singular: per primera vegada Granados f' t"a interpretat ala gtlitan·a i Llobet n'havia estat l'artífex. L'obra esco]Jjda fou ]a cèlebre Danza e:;pa- r 123 r iíola núm. 5. Del mateix autor transcriuria també les Danza.s españolas núms. 7 i JO, La maja de Goya. Declicatoriai, per a dues guüarres. les Danzas núm. 6 i 11. Homenatge a Debussy: elegia de la guitarra 32 Entre el gran guita ni~ la i \Ianuel de Falla hi havia una admiració mutua i s" havia creat una ferma amistat. iniciada en els seus anys a París. En diverses ocasions JJobetfj havia demanat que compongttés per a guitarra i, satisfent aquest vell anht>l, t>l 1920 Falla va escriure el seu Homenatge pour fe Tombeau de ClaudP Debussy, qne seria publicat cm el número de la «Rcvuc Musical» dedicat a la mcmòr·ia del gran compositor. Llobet el va estrenar a Bw·gos d 13 de febrer de 1921. Per a l'ocasió ba via transcrit dues peces dc El amor brujo -'·Romance del pescador"' i ''Canción del fuego fatuo··- que acompanyarien l'Homenatge: era la primera vegada que la música de Falla sona va a la guitarra. El fet q ue un compositor que no tocava la gu itan·a escrivís pt>r a aquest instrument, va ser un fet sorprenent. A eonseqüència de l'exemple clonat per Falla i per· Llobet, en pocs anys la lit era tura guitaJTÍstica es veu da incrementada amb les aportacions dc López Chavarri, Moreno Torroba, Ponce, Turina. Rousse], Broqua , Rodrigo, Frank:M:artin. Antoni o José, Castelnuovo Tt>rlesco, etc. A partí r d' aleshort>s, 1· Homenatge a Debussy, la sentida ele¡,'ia qtH' .!!..,a lla va fer sorgit· de la guitarra, Llobetla po•·tar·ia amb orgull en el seu repertori. Els nomht·osos concerts que Llohet va oferir a l'Argentina i les seves llat·gues estades a Buenos Aires havien creat ttn ambient favorable per a l'estudi i vitalització de la gtútarra. El seu alumne Domingo Prat i la eon<·t>rtista Josefina Robledo, dt>ixebla de Tàrrega, va n contribuir a difondre la no\ a escola. en la qual es formal"ia la meravellosa gttilarrista Maria Luisa Auido. En ~918 Llohct q uec.la ria impt·essiona t per la precoç artista -qne aleshores tenia onze anys- i ell va ocupar de perfecciona t· els sens estudis. A ella va dedicar el seu impr·ornplu Respuesta, l'any 1922. ·E n els seus dos darrers anys a Sud-amèrica -1925 i 1929- va fer c-oncerts a duo amb María Luisa Anido a Buenos Aires, províncies del nord d"Argentina i l'Uruguai. Per a aquest duo. Llohet va transcriure obres d'Aqtlin, Mozart, Mendelshonn, Bral1ms, Txaikowski, Bizet, Albéniz, Granados, Falla, López Chavarri, Aguirre, Villa-Lobos i Rogatis, tot crean t un rc¡)crtori important i atractiu. En aquests anys Hl efectuar gravacions discogràfiques per als segells Odcon i Parlophon, algune~ d'elles amb María Luisa Anido. D'aquesta èpoea f.s el seu Preludi original en Mi major, la Cançó del lladre, les transeripc-ions dc Còrdova d'Albéniz i la Canción leonesa rle ViUar i en els seus prog•·amf's apareixien obres de Robert de Visée, Poncc, Rousse!, Grau VHla-Lobos, etc. Ell931 va viatjar pe•· darrera vegada als' ERtats Units, contractat per la Lihrary of Congn~Sb de Washington, on va intf'J:}H"t>tar sis peces per a guitarra sola, i va acompanyar la soprano Tina Ko.sh etz a les Siete ranciones populares espatïolas de FaUa, que Llobet havia tt·anscrit especialment per a aquest concet·t. Allà va ser nomenat Soci H onorífic de la institució. Fins all933, rccon·c novament Europa i rculitza l a seva úJtimn gira es trangera a Alemanya. A partir del1934, i despt·és de gairebé quaranta anys de tasca inca nsable i viatges ininten·om j)lll~, roman a Barc-Plona amb la seva familia, oferint concerts esporàd ics a Catalunya. Això li permet{· atendre de forma continu ada els alumnes que en aquests anys sol·licitaven els seus ensenyamc•nt~>. El 1935 esct·iu les seves últimes composióous, els TEM A El pare de Llobet dibuixat per ell mateix ( 1890) Dibuix de Falla dedicat a Llobet ( 1925) Preludios en iUi major. i La major, que juntament amh El mestre, destaquen entre les seves creacions més evolucionades. Després d'nua vida feliç i plena de triomfs, la se' a gran sensibilitat no va poder supoxtar les atrocilats de la guerra, que lentament van anar fiblant el seu espc•·it. Amarat d'una profunda tristesa, les seves forces vitals el vau abandonar i el matí del dia 22 dc febrer de 1938 va morir a casa seva, a la Via Luictana, envoltat de la seva fanúlia. EI dia segiif'nl va ser enterrat al Cementiri VeU; Joaq11im R en a t·t, el seu amic de la infantesa, va escrim·e en el seu dial'i: "Adeu Llobet, en pau descansis. Ja vas complir la teva obra. Que el llorer simbòlic que del ja•·dí del poeta Apel·les Mestres t'ht>m posat junt a tu, sia t-1 mellor homenatge qutamics i arlnúra.dot·s t'ofrenem en nom dc la veritable Catalunya, •. LtÜ!W Walker, Rosita RoMs. Rosa Lloret. GJ'Ucià Tarragó. Eduat·òo Sa inz de la Maza, Antonio FranC'isro Serra, '\lagcla E~'~pinet. Ray de la Tonc i Andn~s Se~ovia. que l'any] 915 va venir a Ba redona pet·l.'studia•· amb ell i arriba ria a assolir gran <'t'lebril a t. Com a compositor. Llobct obre nous camins i possibilitats. E l seu llenguatge és avançat i el tracturn«.>nl tímhric i harmònic suggereix una atmòsferu màgica i evocatlora. Les seves obres só n l'f'Vt>lado•·es d 'u n eRtil mode1·n i eJ separen df'l romuuticisnw df• Tàrrega. Les Cançons populars catalanes, éllgunf's de les qualsfor·en publi cades en vi da del seu autor, han ajudat a difonch·e els uost•·c& l'ants. i han estat el suport més ferm f'n cruf. Llobt>t ha prevalgut fïns als nostres dies. La resta de les SC\' CS composicions van ser puhlicadt-8. t'n la seva majoria, molts anys d esprés de la st>va mort. i això, unit al fet que la inte t·pretació de gran part requet·eix un \"Írtuosisme poc rom{J. no ha a fa, ol'it el st>n coneixement i divulgació. Despt·és de la gut>n a civil, la postguena i <'Ïrcumstàn<'ies adverses ''an fer que la seva figura quedés injustament en la venomhra. Tanmateix, coneixent la seva tt·ajectòria i després de l'anàlisi dc la seva obra obra. Miquel Llobet se'ns presenta com d gran nwstn• de la gnital'l·a del segle}.'){ i un dels cims més elc>vats de la seva història. Avui, a I' t•stru ngcr és més r econegut t[Ue en el seu propi país. A Barcrlona, la seva ciutat, on podem sentir-nos orgu.llosos d'ell, no s'ha r etut a ht seva memòria el tribut que mereix, i en les publicacions o f'sturus que s'han fet solwe l'at·t ila cultlll'a de la s<• va època , o sc l'ignora totalment, o simplement se l'esm('nta, st>nst> tenir· consciència de com ha estat, d'importat. pe•· a la història de la guitana i de la uostt·a nn'•sicn. Mestre i compositor del modernisme Pertanyent a una d'aquestes generacions de grans artislt>s Cflle van ilorü· a Catalunya durant el període modernista, Llobet era dc temperament senzil1 i no feia exhibició df:'ls seusvropis mèrits. En les S«' ves df'clat·acious d 'agral'ment envers Francesc Tàn-cga mostrà cJ seu caràcter gentil i generós, S«>mblant oblidnr· que ell havia arübat més lluny que t>l seu mestre. lJa sev a tasca 1'het't'Laria tota una generació de nous guitatTistf's i , at¡\s que va ser responsable del dcscnvolupamrnt de la tècnica moderna de la guïtana, p•·àcticamt-ul ningú no ha JWgut sostrem·e· s a la seva influència. A més de María Luisa Anido i Domingo Prat, van n•l)l'c c1s seus ensenyaments: í3 e. Ei --.. El s· ¡:¡_ 3 123 33 TEM A María Luisa Anido: apassionants vivències al costat del músic per J. COMELLA$ iquel Llobet era considerat el millor guit,arristn del món. Va arribar publicitat d'ell a. l'Argentina arra n dels concerts que hi havia de fer i també a l'Uruguai. Era l'uny 1918. Es vanfer molt amics amb el m eu pare. Va. ser en el curs de la seva primera gira allà. Va tornar el 1922 i va escriure mÍLSica per a dues guitarres. Fèiem gires amb ell i amb el meu pare. Yam tenir una relació molt estreta. Després va tornar el192.5 i també el1929. Aleshores no es vialjnva amb avió. }o crec que J1liquel Llobet nwi no va pujar a cap mlió. Qui ha pronunciat aquestes paraules ba estat una lúc·ida. in Lel·ligent, menuda, venerable i gran persona , anomenada María Luisa Anido, en un petit salonet d ' un disct·et habitatge situat al cor del barri de Gràcia, a to<·ar del Teatre Llitu·e. Darrera cl'aquestes pa r aules, o del context en el q ual han es lat pronunciades, hi ha una història personal quf' se'm fa difícil silenciar. La primera vegada que vaig sentir anomenar Miquel Llohet va ser fa força anys, durant una entrevista -absolutament inohlidahle- feta al gran cantant i poeta argentí Atahualpa Yupamrui. Jo aleshores encar·a era més analfabet E·n cultura musical del que ho sóc at"a. I l'entusiasme amb q uè aquell artis ta excepcional pa d ava d<'l guitatTista barceloní em va produir una st>nsació d'indefinible neguiteig. Sensació que se m'aguditzava en contemplar sovintejadamen t la p laca situaria l'inici d<'l carrer de Sant P ere més Baix. a tora r dt>l Palau, en què es perdura de manera suec in la el nom d ·aquest músic i la seYa vinculació a aquf'll t>difici: músic que després vaig t enir ocasió d e comprovar que ju tificava plenament la considcr ac·ió tan expansh'a de Yupanqui. La figut·a dc Llohet m'havia arrihat a resultar obsessiva i això m' ha portal a viure nn procés de r ecerca de possihil_i tats de vinrliear-la q Uf' , a la fi , està esclatant en el "Tema " que ens ocupa. Procés en el qual la con versa amh aquesta persona La n encantadora que és María Luisa Anido ocupa un lloc molt important. Ella va néixe1· fa 88 an ys (els farà ara, e) 26 de genCJ·), a Buenos Aires, en el si d'una família d'origen gaUego-català . Una àvia d'aquesta guitarrista tenia com a cognom Rigau. Va viure en un ambient de relativa comocliLal i benestar i envoltada d 'amor a la (•ttltut'a per- Lols costats. Especialment pel patern. M 123 34 -El meu pare era un idealista. El seu amor era lo cultnra. Fwulava. reui,stes cle contingut artí,stic i les regalava. ])ilttnva. i també tocava bé la guitarra.. (l nfegeix:) El meu pare tenia à.nim.a de mecenes {m,entre advc1·teix que la seva mare també tocava la guitarra i cantava) . Als set anys d'edat va conèixer el que seria el seu pl'Ímet· mestre, un barceloní, Domingo Prat. - 1 tant. que rne 'n recordo, d'ell. ] o aleshores tenia set anys. Em va presentar en concert quan tenia onze o dotze anys . En realitat ja vaig tocar en públic als 9 anys d 'edat. Cronològicament sóc la primera dona a oferir concerts de guitarra . Almenys al meu país. rileshores la grútarra era un instrument menyspreat. /..,es amistats de casa que se les donaven de "copetudos". deien al meu pare: "Com deixes que la teua filla toqui la guitarra en públic?". Aleshores fa guitarra era un instrument de gautxos. ) o em sentio avergonyida, però el meu pare no es deixava impressionar per nqttests comentaris . Teniafe en l'instrument. Era un home molt culte. Un pare c1uc de jove tocava an1h altres guitarristes a'l·gf'ntins i que havia començat a estudiar amb l 'esmental Prat , un més dels molts gr ans noms de la guitan·a catalans que van visitar· l'Argentina en els vri11'H'J'S anys d 'a<rucsta centúria. Un pare que no va renyat· pas la petita nena - sinó tot el contrari- quan va descobri r qu e amb cinc anys agafava la seva guïtana d 'a magat. El possible o, més ben dit, l'impossible reny es va connrtir en l"inici d'unes classes particular impagables . Prat és, en tot cas. el primer esglaó d'una cadena de relacions de la senyor a María Luisa An ido amb l:,'llÍta J·ristes catalans de gran r elleu. El segon va ser Emili Pujol. Novamen t la memòt'ia lïtlelíssima d ' aquesta dona de tracte amable pl'rÒ auslc'r, lluny de xerrameques aparatoses i supèrflues, esdevé mater·ial de gran valor. -Emili PLLjol és un capítol a part. Va venir et l'Argentina e/1 918, contractat no sé per qui. Però es va. prodnir una.g ra.n epidèmia cle grip espanyola i va n morir moltes persones. A PLLjol, qui el va contractnr Pl va deixar al vaixell, al port. Però el meu pare el va lUW ra buscar i el va portar a casa. Li va preparar concerts. Va, estar un any o un any i mig a casct. Però jo no vaig estudiar amb ell. Era una persona meravellosa. Un sant. Una persona fin&sima, boní.ssirna. Pujol era la darrera etapa de Tàrrega.. TEM A Mique l Llobe t amb Marta Lulsa Anidoquan aque sta e ra una nena Tocava sense ungles. Prat i Llobet tocaven amb ungles. Jo també. Era un home moltfi, molt intel·ligent, escrivia molt bé. Sí, sí. Estava instal·lat a casa. on, a més, nosaltres érem quatre germans i hi residien tres germanes de la mare, conques com sóc jo. María Luisa Anido sovint recorre, conscientment o i nconscientment, a un dci.x d'ironia i de sarcasme indolent, com aquell que no vol, que demostra una finor d'es perit i una visió sorneguera de la vida que cnl'iqut>ixt>n el SNl c>ncant p ersonal. Així parla d e les seves relacions pe•·sonals amb la mar e, d'una manera deliciosa . -Quan em va11 oferir la càtedra al Conservatori de Buenos Aires, jo t.enia prop de 30 anys I la mare em deia: "Ja 1 'acompanyo al Conservatori i després et vindré et buscar" . I jo li responia: <'Papelones, no " . Però m'esperava a la porta de casa. La meva mare era una clona del segle passat. Després vaig viatjar tota sola al Japó, Hong-Kong, Filipines ... , sense saber idiomes . Em vaig dir: si m'ocupo d'aprendre idiomes, p erdo els viatges. Prefereixo els viatges. Jo sóc molt independent. La seva cal'l't-ra concet·tística, desem·otllada sobretot despt·és dt- la mort de la seYa mare a finals de la dècada dels cinquanta. li va fer deixar la seva tasca docent des de les càtedres, també, a Olavarria i a Rosario. -"Els alumnes necessiten professors, i no corresviatgers", Pm vaig dir. El món és 1nolt gran. He estat; a la Unió So·ui1?tico diverses vegades, Àustria, Itàlia, que potser és el país que conec més, França .. . ElnumrlelmtaEuropa uaseraLondres el1951. pon.~als Scn$e voler, estem situ an t la in1atge d'una concer tista exrt-pcional, reconeguda internacionalment, i que ar a, quan conversem-la con versa va tenir lloc fa uns dos anys- encara té penden t la realització d'un víatgt> a Xile a impartit· un curs sobt·e l'escola guitarrística espanyola. És un personatge q ue incorpora, €.'n la seva aparent senzillesa, el pes privilegiat de vi- ' èncit>s lleg(!ndàrit>s i q ut>. per tant. esdevé representant gt>nuïna d 'un moment histl)ric excepdonal; intrínst>cament llegendari. valgui la redundància. Ens acostt•m al g•·an objectiu de la ronvet·sa: aquesl músic exll·aordinari que va ser Llohet i d e qui la senyora Mada Lu isa Anido st-rva un n•cord molt viu. -Amb Llobet 1migjer molts concerts a dues guitarres. Viatjàvem amb el meu pare. I ell em dia: "Mimita , quina llàstima que siguis dona, perquè sifossis home faríem molts concerts per Europa". La meua famílut havia d'anar acompanyada per la família. Aquí fa una Jig•·cssió tot recon ent a aquell ma tís d ' ironia sorneguera que he apuutat abans. - .lo comprenc la gentjoue. Comprenc la llibertat . Que les dones tinguin llibertat . .lo no la uaig tenir, p erò tampoc no sóc una vella remugaire. Jo comprenc eü jou(> s. El meu problema no era per Llobet , era per tot. La mare tenia por fins que travessés el carrer . .lo era una dona. Després d€'1s anys vint no va veure més Llobcl. La se' a rela(·ió HI ser, doncs, intensa i inesbon·able com cut·ta. -Quan viatjàvem junts sempre era p erlArgenlina i Uruguai . .1\o sortíem mai de Llatinoamèrica. Sé que ua viure molt a París . Parlava molt bé elfrancès. Tots els anys ana va a Alemanya i crec que també viatjaz:a molt als Estats Units. -Qu ina rn·u CjlJ(' va sr •· l'aportació més important de Llobet a la gu itarra'? -Sobretot, el que destacaria és la sevagrancultnra nw.sical. Quan venia a casa toca,ua fragments d'àperaalpirwo. Viviaperipera larmísica. Liagrada ven le.s petites reunion.5. Mentalment sempre feia míLSica;feia unes transcripcions meravelloses. No les feia del pu11w, .~ inó directament de la partitura orquestml. Tenia un gran sentit orquestral de la guitarra. Escolta t'a molta tmÍBica. Escolta uala música amb sentit orquestral. Tenia w1 domini extraordinari de la 35 TEM A tècnica. )~ra w1 gran virtuós. Però a més de ser un gran virtuós. era un gran 1111Ísic, molt profund. Era molt miísic i molt culte. Era amic de Falla, d:1lbéniz, de Granados. Jo he vist una foto seva ambAlhéniz. Es feia amb tots el.s grans músics c[p[ seu temps. Ara inl'idt•ix en una dc lf's eat·acterístiques humanes més (lt•fi ni I ò l'i es del gu ita n·i¡,ta català (rue el contrast amh 1m altre gt·an nom fa ponderar encar·a mi's positivam(•nt. -Elt•a perjudicar molt la sem gran modèstia. i\'o ~ et -~ .... E!l êi: ~ 123 necessitat•a l'aplaudiment. El seu món era més interior que no exterior. Una mica com també Tàrrega, qzte era molt modest. Amb Segouia es vanfer molt amics. Sego via, l'únic que respectava era en Llobet. Llàstima que Llobetfes les coses tan en pla petit. Sego via va portar la guitarra al ,U etropolitan i al Teatro Colon. Com que era tan arrogant ... Llobet es confonmwa amb el.s seus amics. Deia: ·'Doneume tres flotes , què voleu que faci?". I amb tres notes feia un tema amb variacions, o una masurca ... només amb la base de tres notes. Ell amb això era més feliç que tocant al11etropolitan o a la Scala de llilà. Jo el comprenc cada -r;egctda més. Llobet. Ri ha qui busca la fama, el renom. Llobet, no. Ell era per damnnt de Iol un ésser humà . María LuiFïa Anido va enrt"gis Lrat· diversos rUscos a dues guitart'es amb ell. En aqut>st punt de I" entrevista i pe1· sinton ia dïdees. no vull dei..ur de reproduir el judici de la senyora Anido sohre un aJtre músic important, el ja esmentat Atahualpa Yupanqui. -Som de la mateixa lleva. Érem amics. Era 1111 home genial, com a músic i com a poeta. Tenia "punta··. Jo també estimo molt la cultura popular. Sóc molt del poble. Estimo molt la gent pobra. l\Iada Luisa Arrido re:.ideix a Barcelona d'ençà que ell974 va prendre una decisió que aj uda a definir la seva acusada personalitat. 36 tarrís Licu de Catalunya-, va St' l' objecte d'algun inLent d'apoderament pat1·imonial ignonúniós, salvat en dan·era instància gràC'ies a la família d'un alumne seu distingit, el guitarrista GuiUem López Quer. En tol cas, ella ara viu tranq11il·la. amb més alumn<'S gaire])é d els <ftte pot atendre i sed1protagonista desi ucada de l'exposició dedicada a Miquel Llobct que ¡Jromou el Musf'n de la M\1sica aquests dies. Lluny ja de recordances. parla del seu instrument. la guitan·a , amb tm amor ··maternal'" absolut. -És l'instrument més íntim que hi ha. És com un perllongament sentimental d'un mateix. És con:fident, discreta, parla a l'orella. Va del cor al cor. ]o també he estudiat piano i violí, però ... La guitarra és com la perllongació del cor humà convertit en música. La frase darrera és d'una bellesa corprenedot·a i ella J'ha dita amb una disf'rcta convicció. Amb una naturalitut que denuncia fins a quin punt bo té íntimam<'nt assumit. Sense cap mena d'ànim exhibicionista ni voluntat pretensiosa dt" llegar la b'l·an frase a la postel'itat. -Quines limitacions té? -Depèn del que es busqui. Jo he tocat el Concierto de Ar anjw·z amb orquestra al Japó i a altres paisos. Però m'agrada més sola. Per escoltar-la m'agrada amb orquestra, però per CL mim 'agrada sola. En la solitud. la guitarra ... El meu pare tenia camps i a mi. que era la filla petita, em portava a Z'estancia. Jo sóc de la plana .... té Wl encant especial. Allà hi ha les dues immensitats: cel i terra; la guitarra allà té un sabor especial, a mans dels gautxos . Tot depèn del temperament de cadascú. Jo sóc solitària i per això m'agrada el més solitari dels instruments. La guitarra sempre ha estat molt bona companya dels homes. El.~ gautxos a cavall la porten penjada a l'esquena. Com a instrument, non 'hi ha cap més. Jo em penso va e¡ ne n.omés era cosa, de la raça. Però no és així. S"ha divulgat arreu del món. Potser precisament per aquesta dimensió solitària ... -Encara que sóc tímida, a vegades sóc rebel. Estava farta de cops d'estat militars al meu país. que es produéxen des dell930. l'a començar el6 de sPtembre dell930 i cada any cops militars. Jo ja estava sola. Tenia una alumna filla d'un coronel que treballava amb VidPla. Jo havia. de viatjar a la Unió Soviètica. lla mare de la noia em deia que hauia de demanar permís a l'exèrcit. Jo ja havia demanat permís a l"ambaixada russa a Buenos Aires. Si jo cifluixava. em demanaven que toqués per als discursos que feien els mandataris per telet'isió. Per què. si jo no pensava com elLs? Si hagués tingut fills o família, aleshores ja hauria estat diferent. Jo aleshores ja tenia vinculacions amb Catalunya. No és que hi tingués amics. però nomen 'hauria anat a viure a Londres ... BarcelonCL és el lloc més europeu d'Espanya. Si abans hem parlat d'un moment llegendari. aquí podem fer-ho d"un món també autènticament llegendari evocat per· la senyor·a A1údo amb una molt exac ta i st"n tida precisió. Acabem tornant a Miquel Llobet, encara que sigui trencant o sincopant el ritme de la conver·sa. Tor·nem al r·t>cor·datori de la figura crue avui ens ('al destacar abusant de la memòria i de la categoria excepcional d'aquesta dona, María Lujsa Anido, que essent com és nn autèntic tresor en el pla artístic i personal, viu mig amagada en un racó molt anònim del mfs individualitzat dels barris barcelonins. -A Llobet, -referma arnh tota Ja seva autoi'Ítat la senyora Anido-. no se li ha donat tota la importàn- Tanmateix. aquí, malgrat el t·econeixement que ha tingut especialment en els müjans gu:itanístif·s -damunt un mohlf' lluf'ix una distiní·ió de la Societat Cui- cia que mereix i qu.e té en la història de la guitarra. Potser per la seva modèstia. Però crec que a poc a poc el seu nom serà. justament uindi-eat. l\lalf•rinll{ràfio: <I el Tt•non t•colíl pc•r l'Arxiu Ft•rnnmlo Alonl\o. Prohibida In 8C\'"a rcnroou<'t' XXIIè. Cicle de Divulgació Musical Del 2 0 de gener al 14 de juliol de 1995 Divendres, 20 de gener Dissabte, 20 de maig Quartet de cordes ABRENE AlAMAn Jordi Coll, violí Jordi Gimeno, violí Jordi Cos, viola José Ignacio Etxepare, violoncel Carles Collado, percussions afro-llatines Luigi Cabanach, guitan~ acústica i veu lluc Pi, guitarra, baix i veu Divendres, 9 de juny Divendres, 17 de febrer COCKTAU.. DE ClARINETS TxaL Susr & AuGUST 'fiiAimATs Truo Queralt Roca, clarinet Albert Gumí, clarine" corno di basseta Txell Sust, veu August Tharrats, piano Artur Regada, contrabaix Aido M~ bateria A mb la coHa boració d e: Manel Vega, contrabaix Javier Juanco, guilan'a clàssica i de jazz Divendres, 24 de març Divendres, 14 de juliol LAURA FOLCH, violoncel Con cert de Cloenda LLuís A VENDAÑO, piano CIAU DE llUNA Cesc Sans, flabiol i tamborí, gralla, viola de roda, percussions, veu i animació Francesc Tomàs, guitarra banvca, guitarró, mandola i violi Pep Coca, contrabaix, percussió i veu Pere Pau Jiménez, acordió diatònic, comamuses, tarota, flauta travessera i veu Charo, animació Dissabte, 22 d 'abril DIXIELAND .Truo Pau Casares, clarinet Ricky Araiza, banjo Artur Regada, contrabaix lloc: Auditori de la Llar de Jubilats Hora: 21,30 h . Organitza: Ajuntament d'Arbúcies Amb el s uport dc: fiiiW Generalitat de Catalunya lliM Departament de Cultura *' AJUNTAMENT. IYARBÚCifS MUSI CALIA R E T El tenor Nicolai Gedda visità Barcelona el passat mes de novembre amb motiu del Concurs Internacional de Cant Francesc Viñas. En aquesta ocasió, a més de ser un dels més destacats membres del jurat, es permeté -i ens oferí- el luxe de delectarnos amb la interpretació d'algunes àries durant el concert dels premiats en el certamen d'enguany. Lliçó de cant? Desafia- R A T ment a la joventut? Voluntat d'encoratjament als cantants novells? Record d' una època que encara triomfa? Segurament, una mica de tot plegat. I, això sí, i per sobre de tot, el seu saber fer i l'exemple a rtí stic i humà, que demostrà tant a l'escenari com en una conversa més íntima, tot aprofitant les poques hores lliures entre les proves del concurs. NICOLAI GEDDA Un veterà que mira al futur per NONA AROLA I VERA 123 38 a dant>ra vt>gada que vostè va 'enir a Barcelona fou pet· al concert urnh Victòria dt>ls r\ngcls o rganit zat per lbet'càmera. Quin r ceord en lé, d'aquell concert i dt> Victòria dels Àngels? - Bé. Fou w1a experiència molt C1.g radable, perquè vaig venir dos o tres elies abans del concert, ja qne era Iu primera eegada que jèiem plegats aquest programa: duets de Schumann i un ctltre grup de duets de compositors francesos. com Fauré. Saint-Saens, Berlioz, etc. Vèirem assajar molt amb Geoffrey Parsons a casa de la Victòria, aquella mercwellosa ca.sa. Van ser uns dies preciosos, i per acabar-ho d'arrodonir, el concert en aquesta mag nífica sala que teniu a Barcelona , el P(l,lau de la Música, qne és WHL de les sa les més boniques que jo mai he vist, amb una a.cústica meravellosa. Fou realment ww experiència única. Sempre qne I!S fa Lm recital, un programa per primer cop, hi ha una micet més de tensió, però realment va anar molt bé, el públic vet mostrar-se molt cèilid i en tinc w1 record magníftc. Després L vam fer deu concerts més amb aquest mateix programa: a lladrid, Londres, Roma. al Festival d'lsuwbul, a alt res llocs de la Gran Bretanya, etc., i sempre amb molt d'èxit. -Penso qtw aciucll c·om·f•rl amb VictÒJ-ia dels Augi'IH podia eonvet·tir-sc en u na gra ll lli ~·ó per als joves cantants. A propòsit d'això, ¿creu vostè t¡u t' ac-tualm en t hi hasttficients inter·c·¡ulVÍS c•n lrc- e-ls cantants ja fam osos i con Silb'l:·a ts i els joves que comencen? -!Vo ho sé. A mi personalment m'agrada quan els joves cantants se m ·apropen després del concert i em pregunten coses. sobre com estudiar, o sobre la veu o la interpretació. Penso que això estèi molt bé im 'agrada molt que ho facin. En aquests darrers anys m'he dedicat també una mica a la docència, no tant com m'agradaria o com podré fer potser més endavant , perquè arn de moment encara estic r·entrat en la meva ca rrera i no em quedo massa temps. I això és tuwfeina que en vol molt, de temps. Però a mim 'agradn, aquest con tacte. -Padi ' m una mica de la seva tasca en aquest aspecte·. -Bé, intento sempre diferents coses, perquè és WL mestratge rlifl- c:il i diferent per a cada persona i jo riÍ nica cosa que puc fer és intento r ajudar. Quan algun jove , . ve a veurem per pruner cop, d'entrada m'interessa escoltarlo i li faig cantar alguns fragments i alguns exercicis per sentir algunes notes del registre agnt, central i gretL, i això em permet ·ueure qui tinc davant i què necessita. I llavors començo, durant mitja hora, a suggerir-li alguns exercicis útils que ell pugui fer a casa, vocalit=acions, etc. Després treballem també el fraseig, la manera de dir certs passatges del seu repertori habitual i els comentem i cerquem quins són els problemes i les dificullats principals. L'ajudo i treballo amb ell. Si ell troba en això un ajut, una millora, llavors l'oninw a venir més vegades i a continuar el contacte. Es clar qne això molts cops és el problema principul, perquè generalment faig les classes a Suïssa, però 110 l1i estic massa temps, corn a màxun dues setmanes, i després me'n torno a Estocolm, on visc normalment i on tinc també Ull estudi. Però, clar, sempre hi ha el problema del desplaçament. Generalment faig les classes a Ginebra, i la gent ve de Berna. MUSI CALIA R E T R A T iio1 s-!:! ..• ~- ~- 123 d'Alemanya, etc., i han de conrlnir tres o quatre hores abans d 'arribar i el cansament no és el 111és indicat abans de posar-se a estudiar i de fer més profitoses les lliçons. Això és un problema, en l'actualitat. Quan jo era un esLudiant, tenia el men professor a Estocolm, sempre a la vora, i podiu fer lliçons tres i fins i tot qnat re cops per setmana, du ran f clos o tres anys, i el mateix em va passar quan vaig anar al Metropolit un, el1957, i vaig continuar estudiant i formant la meva veu. Vaig trobar una mestra encantadora que vivia a Nova York i durant els meus contractes de cinc o si.s mesos al Met aprofitava per fer nnes classes llarguíssimes cadet cop que jo ho necessitava o tenia algun problema. Per trrnt, vaig tenir sempre la possibilitat de veure i de treballar amb els meus mestres molt sovint, i això crec que és molt important per al jove que comença, per tal d e fer progressos de veritat, ja que el cant és tUL procés I'011tinnat i quan fas un progrés estàs content i tot va bé, però també és molt fàcil equivocar-se i obsta,c ulit:::ar aquesta progressió. Per això és molt importa/LI el control continuat i si$temàtic d'allò que estàs fent i això és una cosa que jo intento tenir sempre molt present am,b els meu.s a1umnes, i quan hi lw algú que realment no pot venir sovintji11s on jo em trobo, li plantejo de seguula la conveniència de trobar algzí que li pugui dedicar aquell temps i la constància que jo no puc oferirli, un mestre que el pugui controlar com a mínim tres cops per setmana. -Creu vosti'> que l'actual vida moderna, plena d'e11très, de pt·esses, de viatges, és la vida ideal per a un cantant? -No, ben segur que no, i cada vegada esdevé una vida més dificultosa per als joves cantants. r wt altre problema p er a ells és la pressa a arribar al capdamunt. L 'objectÍlL de tota carrera de seguida es converteix en una ràpida obtenció de diners. Jo, en els meus principis,fins i tot quan ja havia f et coses importants, contirwuva encara estudiant i treballant la meua uen com en els primers elies, i per preparar 1m nou debut, m'hi podia passar tres anys. -¿A l'hora de fer el seu tlehut, un cantant ha d'e tar totalment p•·<·pat·at o hi ha coses que nomfs Ie~:, podrà ap•·endrc damunt r escf'nat·i i a còpia de cantar? - 11bans ero més així, però en canvi a ra crec que w1 cantant ha d'estor molt més preparat, perquè eL~ teatrPs no tenen temps p er perdre: el temps costa diners. Tot és u11a qüestió de diners! En els meus temps, quan jo vaig començar, la situació era diferent. esfeia un gran treballdesala. el,s assaigs et servien per preparar 39 MUSI CALIA R 123 40 E T R A T sempre, el suono cober lo, el frasque es pot aprendre o adquirir el paper, per madurar-lo, i en seggio, etc., tot termes que proveuna bona tècnica. el domini de lct certa manera eL~ teatres eren els nen de l'antiga escola italiana. veu. l'estil, el .fraseig, però cal qui construïen els joves cantants Potser hi ha diferències en la intambé una musicalitat in11ata. que després esdevindrien famoterpretació d'aquesta escola, peues tècniq difer·ències ha Hi sos, era rw me.~tratge assolit al rò no en l'essencial. llarg dels assaigs. Ara és -Es parla de crisi de veus, diferent, es demana exqu e no en surten de noves, periència ja d'eni rada i Nicolai Gedda és una persona plena etc., ¿però és una qüestió les carreres es consI rueid'afabilitat i cortesia. Pausat i tranr ealment per manca dc xen segons la demcuula quil, es pren la vida amb calma i veus, o el q ue manca són de ls teatres, no de les poscomoditat i gaudeix plàcidament mestres, educador·s d'asibilitnts reals de cadasdels darrers anys de la seva carrera cruestes vens? cú.. Això és ww llàstima i com a cantant, a la vegada que obre -Bé, jo no ho crec, que hi ttn risc, perquè d'aq uesta mestre, a com horitzons: nous encara hagi crisi, és simplement manera es.fnn malbé molcom a membre de ¡urat de concursos, una escassetat de bons tes veus i moltes carreres, dona seva La turista. simple a com o Aqzwsta és una mestres. perquè s 'arriba massa el aprofiten plegats i corrent entre l'acompanya dificultat d'hora, i en canvi les coels joves cantants. Alguns temps lliure per passe¡ar i anar de ses volen el seu temps. I , a em vénen, després d'hamés, hi ha molt poca compres, una afició que els atrau forver estudiat ja sis o set gent, actualment. al capça, si ¡utgem per l'embalum d' equianys amb més d'un proclavant dels teatres realpatge que els acompanya. Vaig tenir , però sense que els fessor ment capaços de projecl'oportunitat d'anar-los a rebre a l'ahagin explicat i fet ententar o encaminar la eroport a la seva arribada a Barcelodre moltes de les coses més carrera d'un jol'e canna amb motiu del Concurs Viñas i de essencials . No els ho han tant. constatar que per a una estada de dit ... ; potser és que no els -Quine són lt>s qualitats via~aven , ... sehnana d'una més poc ho han sabut dir. arriper indispcnsablt>s van Quan maletes! enormes sis amb és més determinant -Què bar a ser un bon cantant? i vuit, en convertit s'havien ... marxar per a la carrera d ·un can-Bé, cal una mica de tot. el contingut de les dues noves no era tant, la tècnica.la qualitat Sens dubte, cal tenir una de la veu , el públi c, un només el resultat de l'acolliment del bona vetL, perquè és la bon agent, l es fi1·mes dismatèria primera, però públic al Palau de la Música, o per cogr·àfiques? sobretot és important la l'interès despertat entre la premsa en de tot, qzwn una -Primer musicalitat, perquè si un general, o per les atencions i eficàcia la determipren persona és músic no tindrà prodels organitzadors del concurs. Ni en convertir-se de nació blemes a l'hora de cantar contenien, només, records ingràvids cantant, més o menys ja té i d'interpretar. És clar del fantàstic i càlid clima de Barceloels seus propis somnis de que una millor qualitCLt na el mes de novembre, tan diferent els seus projectes. futur, de lct veu l'ajudarà. però fotografies o natal, Suècia seva la de malauradament, Però, per sobre de tot el cantant tan que ciutat, nostra la de postals i moltes vegades consisteiha de ser un músic. agrada a Nicolai Gedda. No. Pel pes xen en una carrera mete-Pt>1·ò, d'aquests faclot·s: conteque records els maletes, les de òrica, que li permeti fer quins han df' ser innat i diners. Potser una carrenien eren molt més materials i conq uins poden aprt>ndre's? ra curta, però que el faci - 1muLta és la presència tundents. O potser l'únic secret del ric. Ara bé, el cert és que escènica, el temperaseu equipatge ... és, senzillament, la cal anar amb molt de ment, els diferents tempequantitat de simpatia que Gedda compte, cal tenir cura de raments, és clar, i la perprodiga contínuament a qui el tracta i la veu, no voler córrer sonalitat. Maria Callas que s'emporta arreu on viat¡a. massa, perquè només així tenia la se·v a i era única, fer rwa carrerCL podràs inim itable. Pots ajudar llarga. Potser no tan brillant i entre la maoe1·a dc cantar l'n el algú a desvetllar el seu temperanret,eòrica, però sí més llarga, i passat i l'actualitat? ment, però si ell no el sent, no això, en el fons, dóna una satis-No, no ho crec. Els tnestres i els aconseguiriis gaire cosa. Hi ha molt més gran . Els facció cantants parlen dels mateixos tecoses que és possible ensenyaragents ... els agents, per desgràmes tècnics que s 'han fet servir les, d'altres no. Per exemple, sí MUSI CALIA R E T R A T Nlcolai Gedda durant la seva actuació al concert d o guanyadors dels Concurs Viñas 1 994, al Palau de la Música cia, tinc la impressió que actualment només molt pocs agents -com ha passat sempre, d'altra banda- són capaços de "construir" adequadament la carrera d·un jove cantant. És una tasca di}1eil, perquè implica que ha de conèixer bé aquell jove cantant que té entre Les mans, ser capaç d'encertar quines seran les seues possibilitats. i a més l'ha de saber convèncer de fer les coses justes i al seu moment. Ha de saber on i qnè. Pot haver-hi una oferta temptadora alMetropolitan, que potser és justa quant a repertori, però que potser arriba massa d'hora,. No s'ha de cantar aquell repertori al Metropolitan, de moment, sinó que de primer cal cantar-lo en un fllu·e lloc, adquirir l'experièncifl justa i després debutar al Met. ) o tinc la impressió que molts cantants joves volen fer massa coses im assa avitt t. Tot ha de ser, pPr força, ben important, en grcw quantitat i de segttída, i això é.~ un error, per- què sense adonar-te'n et pot dnr a la desaparició fulminant. -Què cal per entrar als gr an s cjrcuüs, als gnms teatl·es? -La preparació, i també la sort enorme de trobar les persones justes en el moment adequat. ) o, als vint-i-nou anys, ja cantava a l'Òpera de París en la funció inaugural, o el Rigoletto al Coven Carden, i estava començant una gran carrera, perquè ha via tingut la sort de trobar les persones adequades. Però no tothom és tan afortunat. És una qüestió del destí. Però, d'altra banda . un jove cantant ha de saber discernir també per a qui és important cantar, qui convé que l'escolti. Si fas una audició per a uf/ director molt famós, cal valorar rnolt bé què és el que t'està oferint. Fins i tot el gran Von Karajan va fer malbé moltes veus fentlos fer coses equivocades. massa feixugues, o fent-los cantar en e::>;cés. Però, és dar, un desitja cantar per a Von Karajan, per- qnè és una oportuni-tat única important ... , però que pot ser p erillosa, també! 1 hi ha molt.~ casos, com aquest. -Vostè té un t·t>pet·tori molt ampli, que abasta fins i tot la música contempor·à nia. -Sí, però sobretot jo he cttltiva.t el repertori romèt ntic. -Però per ('Xemple ha interpretat Vanessa de amuel Barber, o The last savuge de Menotti. -Bé, sí, he fet alguna incursió en aquest repertori del segle xx. -Cren vostè que l'òpera és un gèner·e en cu ra vi.u, o qu e és quelcom que pertany a] segle passat? -Sí, desgraciadament és una mica aui. Quines òperes modernes podem esmentar? Ben poques. Perquè es poden comptar amb e($ dits d'una mà les òperes modernes que han tingut èxit. La gent prefereix sentir una música més melòdica, més agradable, però per altra banda també és cert que hi ha unes poques obres que han causat un impacte important, MUSI CALIA R que han clespPrtat I'Pntusiasme del públic i que han nportot algun et cosa a la música con temporània. Per exemple, Schonberg és el darrer compositor modern. chonberg, i Britten ... - I A.lh an Berg. potser ? - í,sí.AlbanBergtambé. Les sel'es obres escèniques . Lulú, \Voz:.wck, són importants. Però són ben pocs ... -En q ui n rep ertori r sen t miLlei!·'? -En el romàntic, sens dubte, però també el Britten que dèiem ara , i Ito tan sols el de les òperes. -SL p erquè realmen t vostè és un ca n tant molt Yersà til , q ue ha cultivat l"òpel'a. el recital , l"oratol'Í. l'opereta .. . Quin és el gènere que pt·efereix? E T R A T nar amb recitals constituïts per repertori típicament alemcmy, amb grans clàssics com Schumann , Sclmbert, Stranss. No he acabat mai d 'entendre aquests cantants que agafen una sola òpera i fan només aquell p ersonatge. i alguns cantants lw fan. Agafen Tosca i no fem res més, d'una ciutat a l 'altra. Potser és més fàcil , però a mi em sembla que deu ser twa mica empobridor. -La seva c·utTera discogràfica és r ealment importan t en quantitat i en qualitat. Què pl·efereix , el concert. la •·cpresenlació en dir ecte. o h f r c m·e:,ris tt'ament? - L 'enregistrament, perquè els concerts en tJÜL són molt més esgotadors per als nervis. Natural- :_No ho sé, depèn. És di.ficil, triar. Depèn de moltes coses. -Ct·eu , per ò, que hi ha ' ~> u s més 123 aptes p er fer un gènere o un altt·e. o qu e realment Ltn a r tista hauria de er capaç d ·afrontar q ualsevol gèn ere? - Bé, depèn també de la t'eu que es tingui. perquè per exemple algú que fa molt repertori wagnerià, una soprano wagneriana, ho tindrà potser di.ficil per fer un recital. .. Sí, pot cantar els Wesendonklieder. però li serà més difícil adaptar la seva veu a chubert, per exemple. Dependrà sempre del seu tipus de veu. ]o, personalment. /r e de dir que estic realment molt content d'haver pogut cantar coses tan variaeles i diferents, repertorifrancès, italià, rus, òpera americana, etc. , i d 'haver-ho pogut combi- l 'Aventuro de la Guilorm la Aventuro de la Guitarra The Adventure of tbe Guitar ~o ~ cn ~z C\Í - o có - ~c 11 Hi ha escassetat de tenors. No sé què caldrà fer ... 11 ment, si és un programa que ja has fet molts cops, no tant, però de totes maneres en l 'enregistrament pots arribar CL ser perfecte. i en canvi en el recital11o sempre ho pots ser al cent per cent. És clar que el concert en viu té el seu encant, el .seu clímax, aquell punt excitant de tot el directe . Però com a elecció personal, em quedo amb el disc. -Quants discos ha enregistrat. aproxima damt-n t? -No ho sé. l1assa. Més de closcents. -I p el q ue f a a les posades en escena, què en )Je nsa, dels rcgistes? Creu q•te aC' t uaLneu t tm bon cantant ca] que s igui tamhé un bon actor? - Sí, és important que ho sigui, però per altra banda he de dir que 110 m'agraden els directors d'escena act uals, aquestes versions modernes ... Massa sovint .fan coses del tot gratuïtes. No m 'agroden. (Vis t qu e el temo es p odia fe r incòmode i q ue l ' a fabilitut n atu t·al que fins aqu ell momrnt Njcolai Ged da m ' hav ia demostrat s ' alterava lleugt>ramcnt i corrja el risc de d esaparèixer pe•· obra dels registes, em vaig afan yar a canviar de tema .) - Qui- en pot dir, del Concurs Viñas'? - Bé, és un bon concttrs, amb molt.s co nta nts que hi participen , alguns cl'ungran nivell. Però encara , wz cop més, he constatat que es presentaven molt pocs tenors. Hi ha escassetat de tenors. 1\o sé què caldrà f er ... - I. ja per acabar, quin set·ia el sru c·onsell principal a un jovt> ranlant? -És dUicil (llat'ga pausa) . Que no ting ui pressa a fer carrera. Que no vulgui fer les coses nwssa aviat, perquè pot ser fawl per a ell. é que és fàcil dir-ho i més dificil fer-ho. El problema és el sistema de vida d'avui dia. Perquè atmi la vida és molt més diflcil que 110 pas quaranta anys enrera. Entenc que els joves t.ing nin pressa, però tot i així ca l que s 'etgaji n el temps necessari per estudiar i que pensin sempre que la veu és quelcom molt jN'tgil i que es/et en Lot moment sotmesa a grans perills. Per tant, els errors en aquest sentit es paguen sempre cars. El consell , per tcwt. més important, és que tractin d 'evitar aquests errors. I que no ting uin pressa. Realme nt, a la vista dl'ls rcwltats, seria bo se~;uir el seu ('On ·ell . pcrqu(> no tothom. als 69 <~nys d'~>dat. es pot permett·e €.'1 lu~t· d ·estar encara en carret·a, i de canta•· "Kuda. kuda' ' d'Eugeni Onieguin, '"De'm iei boiJen ti s piri Li " d e La Traviata o "Amor li vic ta" de Feclora com ho va r~~ r N icolai Gecld a en el concert d«> C'locnda d<'l Concm·s Francesc Viñas d 'enguany . I , segurament, Gedda es podrà p ermetrf' c l lu~ c de no tenir cap p ressa pe•· plega r. cnc·at·a. MUSI CALIA PRE · CRÍTICA CATALUNYA MÚSICA PROPOSA la Jove Orquestra Simfònica cie Catalunya per VICTÒRIA PALMA Q uan el 26 de sett·mbrc de 1993 es pre cntava en púhbc per primer a vegada , al T eat•·c Jarcü de Figuer es, la Jo ve Ot·que lra Simfònica de Catalu nya (JOSC), es posa •·cn les bases d ' una experiència a rtística destinada a jugar un gran paper en el pan orama musical català . AqueU concert, en el r¡ual els joves in tèrprcts s' enfronta ven no res men ys que a una sinúonia d e J ohann Christian Bach , un concert de Wolfgang Amadeus Moun·t, una simfonia de J oseph Haydn i una suite de F ranz Srhnbert, marcà el punt de partida per a una formació que des d ' aqueU momen t s' ha presentat ja a Cc1·ver·a , Reus, Barcelona , Tort·oella d e Montgrí i Santes Cr eus . L ho ha fet aconseguint un exrellent acolliment per· pat·t del pú- blic i de la críti<·a. Com assen yalà J osep Pons, director de la J ove Or·questt·a , l' obj ectiu bàsic del nou conjunt és preparar intèrprets capaços d 'enfrontar-se amb el repertori clàssic amb totes les eines que el coneixement dels in sl ruments i l'estil de l'època propociona. La JOSC , que es reu neix dos cops l'any, vol qu e els joves intèrpr·ets tinguin p erspecti va p rofessional immediata quan es troben en Ja fase final d e formació acadèmica al conservatot·i. Amb la fm ali tat d Ïntroduir els componen ts de l'or questra en tots els estils mubicals, la segona tongada d e concc·rts, que tingué Uoc el juliol dc 1994, estigué dedicada al ptimer romanticisme (Mendelssohn i Beethoven ). La vocació pedagò¡,rica de la JOSC es posa de manifest r n el fet que els seus components reben, al costat d e la formació insll'llmental i es- tt·icta nwnt musical, ensenyamen ts <·ompl<'mentar·is d e tipus estèti<' i cultural sobre r època històrica en què visqueren i componguer<'n els músics les obt·cs dels quals inteqlretcn. D' aquesta manct·a s'aconsegueix, com diu J OS<'P Pons, w1a visió g lobalitza.clora de l'art: la cultta·a.. Amb aquüsls anteced en ts no ha d't>s iJ·a nyat· que Catalunya Música vu lgui contribuir a acosta~· Iu magnífica tasca musica l que •·ealitza,la J OSC a tots els seus oien ts. Es per· això que el vinent dia 9 de gent> t', a les 9 del vespre i, des d c] Palau de la Músil'a Catala na , Ca talun ya Música oft•rirà en dit·rctc i sota la dil·ccció del seu titular , J osep Pons, un concert in tegrat per l'Obertnra. Coriolà, op. 62, de Ludwig va n Beethoven , els lflesendonk Lieder, de Richard Wagner·, i la Simfonia tHÍ m. 8, op. 88 d 'Antonin Dvorak. XLI CONCURS INTERNACIO NAL , D'EXECUCIO MUSICAL MARIA CANALS DE BARCELONA «Membre d e la F éd ér a tion Mondiale des Concours lnternationaux dr Musique» Presidenta d'Honor: S.M. La Reina Sofia d'Espanya Del22 d ' abril al9 de maig de 1995 PIANO/CANT PIANO JUNIORS Límit d 'inscripció: 15 d e febrer de 1995 Total R ecompen ses 2.100.000 ptes . Límit d ' inscripció: 15 d e febt·er de 1995 Total R ecompenses 1.300.000 ptes. Medalles - Diplomes d ' Honor Medalles - Diplomes d ' Honor Pa trocina! pe r: &JI@l;ii§ ïjt•J•littiJ.IIJ:t·~ llt:SI.1UIO dt IU Mes Escfntr.as Yót li Ml.llica 11111 Generalitat de Catalunya iUUI Departament de Cultura '* Ajuntament ~de Barcelona Àrc:l de Cuhurn Inscripcions i bases: ARS NOVA Gran Via de les Corts Catalanes, 654 08010-Barcelona. TeL 318 77 31 43 MUSI CALIA PRE·CRÍTICA Varèse i Delàs comparteix en cartell a l'OSC ' 'E per CARLES LOBO dgar i solimarginal\!arèse. tori. inimitable blor l't'l'àtic··.* llmb aquests IllOtS de Pierre nonfe;; (de f llib re Point.s de rl!père) d i- 123 ln ri xcm el perfil d'un de l¡; comp ositors més personals que llu clonal el no8lt'c' segle. Edgar· Var(\sp (18831965), tol i ser· fnmrè;, d'ol'igcn va sentir· la necessitat impt'r·iosa d'·'auLot·xiüar-se' ' a ls Estats unit¡, {'n un s imbòlic refús dPI pa~~a l c·c>ntr·t·uropru que tant ha,;a pt>QUt c•n la :,eva t·durarió. Vari-se volia i lun ia d e trencar (al preu qur fos) amh aqucstu espasa que penjava f•ons tuntnwnt sobre la seva condieiÍI de rr·c>udot·. En UJJ principi va c•studiat· matt'màtiques i enginyrria, vcrò als 21 unys i sense d eonscntimrnt farniliar ,.a dt'cidir dedicar plrnanwnl Ja ;,e-. a atenció a la música. Pt'r· defini r·-¡,e en el camp estètic.\ arf-Qe rns adr·c•t:a al st•u vessant d e fot·mació m é;. eirntifica: Trobo més inspiració musical en la contemplació de les estrelles -si pot ser flmb untele.~copi- i en la prof unda poesia de certes explicacions matemlitiques que 110 en la conversa més sublim sobre les passiom humunes. De totes manere.~, no s'han de buscar planetes ni teoremes en fa meva música. Música que prr a Va•·èsl' .. . no és 1111 rela t. no és una il· lustració. no és una abst rcr('cÍÓ psicològica o filosòfica. És. simplement. la meva nuí.sica. Té rwaforma definida que es pot percebre més corl'f'Ctament escoltant-la qtte no efucubrnnt-hi: l'anàlisi é.s estèril. I en Va- r·èse la n ecessitat de f· r'f'<ll' unu nova música és total , absol uta ... radical! 44 Aquesta nova mú;,ica no podia p t·escindir de la tr·an!lfor·mació del t¡uc ha,ia estat la tradició. tant e n els par àmet res sonors com eon(·pptual . La ct·eació nova havia d<' pas~ur pels camjns d'una a u tè ntic·a revolució q ue a fectaria tots i cadasc·un dels aspect es de Ja composi ci(, i la intrt·pretnció, d es de la instt·umenhH'ÏÓ a la fo nna, el ritme, la melod ia o l'harmonia. Varèse seda un inconformis ta. E s va avançar al seu temps i va marcar· r Js azimuts de1que haul'ia d c> donar de bi revolució musical. Jluny dels f'amins dels pos tulat;, pot~webl'r­ nians. va,·èst' \'a lrnir· una vrrilable obsessió a in tl·od u i r· nous ins truments a les plantilles dr la inamO\"ihle o r·questTa del Heglt> \.1\. (ins truments dc prrcll!;sió o rlc•¡·tr·ònics : 1lmèriques. Déserts, a<pH•s tu última va ser l'obra q u e va f'Onsol idm· ri movimen t Musique Concrète u Puds): va treballar· (com Tclc·mnrllt 200 anys abans, pel q11c fa a novrs rumhiJHlcioos tímbl;ques i inslntmcntals) pc>r· d escobrir nous son s . novt>s úmhl'iques i esborrar les f,·ont<•r·t•s entre el o i el soroll: ,-a ~e t· dels p rinwr~ compositors a eó\criLU·e olwrs Ítni<·amt'nt per a ins truments dr pcn·u 'Sió (aquesta va set· u na família ins ts·unwutal amb la qual Varèse es va tr·oh ar molt ròmode i a Ja qtHtl vu f1• r molles npo r·tacions : lonisation, la pr•i~twra oln·a oceidental escrita ítnif·anH'III per a Iu percussió); va ser· tmnln~ ci.-IRp rimers a treballar rn el eump dc re1ectrònica (Poema électronique): un camp aquest l'li qtH~ \ al'(\sc va bCr un veritablt' pion<'r tol treballant amb cJ;, científics en la r·ert>r·ca dd que després seria la mír~-tic·a rlc•ctroacústica. P el qtrr fa u la uti lització d e la cor·da, en Varèsf' Iu corda és ~ovint per·cudida amb atac·s durs, una cor·tla gairrhr ohlielada, inrxis tent, una corda q11e dt'Í\a lloc· al;, instruments de ''cnt i, ,obr!'lot (co m ja hem vist), als de pet·cu.,;,ió. En Déserts. l'obra que avui ens ocupa. hi trolwm reunit tot allò dïnnondor pel que fa a la plantilla instnmre ntal d(' J'nn1ues tra. És a dir, no hi ha ('(ll'llu , 1111 gr·an despl~>ga­ ment d ' ins trunH•nts d e pe r·cussió i d e vent; a mr~;, l'ellll'lt'ÒJiiCU, suportada en una dntu magnrtica en la qual dife ren ts son s c·xtn·ts de J' adrs tica real són trans for·mals i elaborats. En una cic les sc·ves estade¡, a París va ser quan va compondt·c Déserls. despréc; d'un pari"nlcsi compositiu (dese rt c reatiu? ) df' du ps d ècades . La intenció durn·r·a fh• Vat·èsc en aqLH'Sta pàgina c·abdu l de la seva producl'ió és so b r e tot la cl 'entnu· de ple en aqueUs espais tan intrriOJ;lzats a l nostre ¡.sst•t·, tau nosts·es que, en moltes ocasions, no s olament els obJjdem , s inó que ris obviem. En a4ucs l ma teix p t·ograma dc hi tt·obrm un eomposítor cutalà absolutanwnt drscone:,rut per· la majoda del pírblit·. d e ls melòmans i àdhuc el mÍln IH'ofess ional. Qui es- rose, cr·iu ac1urst eomcntari també C'~> clc•elanr c•ntt·c els qui l' ham·an cil'M'ober·t 1w•· primer cop drspr·l-s dl' J'audidó de l'obra que rns ofer·ir·à I'Orqut>str·a. Parlem de: Orlàs va nri,x er a Burcc•lonu d 1928 i, a més de compositor·, rr·u dircelo r· i huviaestudiatlll'is. Oc·sprés, corn nrnlts dels seus companys dc· genc>r·ac•ió, rs tl·uslladà a AJemanyu Jlt'l' tal d'ampliar estudis. país on fi,à la ~<·vu rl:'sidèneia (conct·etamrnt a Colònia) als 30 anys d'relat. Abans. p<~­ r·ò , IHt\' ia estat con,·idat a Bar·cclona a dir·igir una sède de concerts d<• m(tsiru <·<mlrmvoràn ia i també va srr· dit'N'IOr rlr l'm·qnestt·a de la dutut dc• Bilbao. El 1958, doncs, s'estableix u Colònia i tr·ebaiJu en diferents rns r·arliofbnic·!-1 i <'studis i labomlo1·is d 'rlcctr·oncústira, so brc>tot el S tudio Ciir· Ell'ktroni ~ehc .Musik (crt'a l r1195 l ). qur 'a S<.' t' con s iderat el b1·aç t(\cnic· dt·l~ ('ltn.os de Dann<; tadt, allà on r~ ~t'~tionà pt·incipalmrnt l'rsdc•\ t•niclor d c la que coneixem com a música d'aHsntguarda i contempm·ània. La música dt• Delàs pa rtf· ix dt·l dudt'f:ufonis me de Schonbrr·g, però aviat c•l seu llenguatge evolucionu t'ap a fornws més lliures i alt'aliil'it•s, I'!IP a l'dc•!·troac(rs lica i Ja nova tímhrit·a , amh tot Pl fi ll<' de recerca això significa. t•gon<t els programa de mà d'aqrl{'l-Lmateix eonC'Cl't. J' obr·a que ~<·n­ tirc•m dt· Dchís (Episodios en el reCII<'t·do) està basada en una d'antri'Íor (Episod en. des Tages und der Nrl(·ht), i si aquesta tr·us llueix tlllU Hc·litud més compmmesa per· ptll'l d1d t·ompoAitm·, accentuada per· unu dinwns ió gairebé programà I il'u. c•n ii41H'IJa t'i tr·uetament s'acObl U mrs a Iu JHII'<•sa sonor·a s upot·tadu prs· una majo t· rJahoració estrueturul i ¡·ielursa formal. * Coml·nlat·i exu·et del qu t' l'I mntc•i, au- f'!!!' l'i' í per al pr·og¡·nma rJ¡• mli d'un cJ¡·I¡, I'OIIC'f'l'l~ de I'Ot·qucstrn dC' Cumllra 'rr·ut re• Lliut·c l'I muig de 1992. tor· TEMPORADA OBC 94-95 Deserts d'Edgnl' Vnrèsc E¡1i.wdios en el recuertlo, cic J o11cp Lluí!! cJ., Del[ts i ohr·e~ dr Respif!lu i Rn\'el Pala u dc Iu ;\l úsica Catalan a o ;,,uiJtt·, 14 d e gener, 19 hor ('¡, Diumc n¡;f•, 15 de gener, I I hor f', MUSICALIA PRE - CR Í TICA Espirals o la simplicitat d'una línia transformada: estrena de Nuix per l'OSC pe rC.L. p rr prime ra vegada I' Orqurs ll·u S imfòni c a d e BatTe lona i acional de Catalunya iutct·pt·ctat·à, eo la sevu temporad a habitual , una obt·a cie .}ep Nuix ( lltli'Ccloua 1955), i en acJU t!S tu Uüas ió sedi uno estre n a. En prC'guntut· al rompositor q u ines obres, u m(·s cl 'tttJLWs tu, huvia dedicat a I' Ot·c¡tws tra S imfònica, va dir: Vaig començar la casa per ln teniada, ja qu.l' tenia un pla Pstablert, seguint uns passos progre.~sius. fins a arribar a l 'obra per a solista i orquestra simfò nica. De~;prés dels grcws conjunts de cambra Polia escrill.f·e per a orques/ ra de corda. després per u orquestra simfònica sola. i finalment per a orquestra amb solista. Doncs resulta que no només vaig començar pel final , per u g ran orquestra nmb solista (r s t·rfe rcix al Concert esterilit zat, pe t· a n ~m t a dc Llet i on1ues Lt·u), sin ó que a més, aquí, encara lri vaig afegir el tractament electrònic en directe . Després vaig compondre p er rt orquestra de cardet, i nru, per fi , per a orqnestra simjònica. S(>gu,rament la, rrtó d'a.quest. aparent desordre és el.fe t. t¡ne si 110 veig clara l 'oportnnitat d 'ésser interpretut , ja 110 com enço una obra , i els encàrrecs o les ocasions m'lumfet variar aquell pla progressiu. Ara li demuno amb qu ins material~ ha c·o ns u·uït aquesta obra que porta pt>t' títol Espimls. Doncs . uixò: m'he passat molt temps dibuixant PS¡Jirals diferents, perquè des de Jeia temps pensava, i m'obsessionaven les espimls, i no sé ben bé per què. Vaig comprar-me w1 compàs i uaig documeutar-me sobre el Lema de les espirals. l'aig establir une.~ relncion s eutre e l.~ diferents segments de les espirals, o bé entre els seus radis . Aquestes relacions eren nwnèric¡nes i no exa ctes, i a partir dels resultMs vaig aplicnr-les arbürclria ment sobre notes o sobre fórmules rítmiqnes i em sortien I/llU espècie de modes o escales que es convertit·en automàticament en els nmterials dels qnals .wrt iria l 'obra. }uguua amb cu¡u ps t es con versions musicals d e les relacions aritmètiques nbsolutanwnt lliurement: sobreposa llt -les, ret rog radartt-les . Jep N uix destinant diferents e.~pirals a diferents instruments, etc . Pel qnefo al discurs harmònic, aqu.esta experiència no m 'hn clonat mosset po.~sibili­ tats, de totes manerPs l'obr11 està e.~ ­ crít.a. sobre Urt ''mi" i Pis sems harmònics naturals que defineixen Wl(t línia ampla que es va mod!{u:ont. A partir d 'aques t "mi" obro diferent~> espirals, fabrico diferents espirals: algunes són realitzables. d'nit res no, n Ïzi ha que es fragmenten, n 'hi lro que sorgeixen de Les relacions aritmètiques a partir el 'espirals d 'un. dos o més centres, o de les rectilínies .. . . fins que p('r fi c·s ¡·r·<·u un a gr·an espiral final. i l'obra s 'araba. De fet , doncs. tol t> I que s 'ha dit,.,._ ff' rent a l es espirals. la seva construcció i les se,-es •·elacions amb tl llenguatge mus i c al n o dt>ixu dt• s <•t· l 'excusa per compondre una obt·a u partir d ' un a detf't·minada fónnulu. Tot el que sct,'1lir·à és l'autènlicamrnt creatiu , ima¡;,riuatiu i musical. Vista la par·titnra i fe ta Iu con ve r sa, born potb·ia establir una rrlacib molt es11·eta en ll-e l'ús qu e .J p,p Nuix fa dels elements ptw a hr c:rcneió d<· músic:a acús lic:a (no s olament d'aquesta obm, si nó do moltes d' nJtrC's d el seu optLS) i el tractament elel·tr·oncústi c , món aq1.1est que el nostn· compositor coneix b é . Pat·al·lf•lismc que es pot establir. per· C'\Cf'lll plc, en t•l tr·ac tament de la timbrica a Espimls, .. ..ja que en un grup tan n ombrós d'instrumentistes la novo tímbricn està més limitada que en un grup reduït ( ... ). Així i tot utilitzo retards fi COII SPI{Ltits am(, els mMeixos inst t·uments o e,{Pcte.~ semblants al.s qu.e res n/ten de La manipula ció d el so a j)CII'I,ir rfp la. tmda d 'un laboratori electrortctí.~til· ... Per· allt·a h an da , en rcr· IIOlll l' aquesta ¡·e luc iÓ l'CCÍ!Jl'lH:H e n IPs ~Pvt·s oh res, .Jcp Ntúx diu q ue ... la inJTuènria del món electroactístic n l 'acús tic i viceversa és moltnormalNt molts compositors que lw11 treballat en els dos camps. }o 110 puc ni v ull evitc11·-la. .I e p N uix ens comenta. p e r a ca bat· la eon vt'rsa. qu e .. . melòdicament. tímbricament, harmònicament i rítmicnment parlant. Espit·als és UIUI obra molt assequible a L'orella mitjano, aquella que no estel habituada a sentir miÍsica d 'avantguarda. però C(l ( adurirque aquesta no ha estat la meva primeríssima voluntat , sinó que han estat els mateixos elements escollits per a lct constm cció de l'obm el.ç que han dissenya.l el resultat definitiu ... IJan estat don cs, ells i només ells (els matel'ials ot·i¡;inals) els que h an mut·ea t l cs pmttes i e l com pos it or 11 0 ha volgutfot·çar-Jos am b manipu la cions agos a t·ades que a p u n tessin cap u una m odernitat sintètica. Així hu aconscb'ldt una obra natru·al i c•spontània a partir d ' una idea apa- 123 i:! ¡a.- 1 ~ r entment caltuluda, m·itmètica i , pe r· tunt, con sc·ient. TEM POHADA 9.J-95 OBC Estlirals ((', trena) de Jet>Nui't ohrt'8 dc Bartók i Mu,sorgskyt\..hkcnnZ) Pal nu 1lc la .\l ú,.ica Cntaln.ua Di vc mlrc-., 20 de gener, 21 hor(!;l Di~'o bll• , 21 cie gener, 19 h ores Oi um1• ngc 22 d e gener, 11 bor es. Des de/1904 af sen-ei def món musica(, llcluafitzant dia a dia el seu calà/e~ "'-.;ORIAL DE ~v .._,.._. ~f(/¡ ., r .. ~' r._?-s't- BO l LEAU ~C, ~ r rovcn(l1 21<7 Fa)! I Tt-1. 215Sl34 4 O~Ol7 • UARCEI..ONA CE>~>nya) Edició ibèrica Edicions originals (Urtext) Obres cabdals de la música Nous compositors Obres pedagogiques Música escènica 45 MUSICALIA PRE-CRÍTICA Clàssics clel Segle XX a Euroconcert: Stravinsky i Scltonllerg per CARLES LOBO E 123 ntn•clslOconrr•·ts dc· la X Trmporacla Eur-oconet•t·t, pe· I que fa a la músit-u clclnos trc sc•glc dcstnrp•emt·ls ron<·(·rts níuncros 3 i 7: els únics d('(lit~nts n aquest pcdodc bistò•·ic·. l~ l pt·im.w. ri t[llf' ara comentarem, dedica t uls "C: IàRs ics drl segle x>." i t•l st•gon ÍntPgran•rnt declicat a Bélu Burtók amb motiu dt'l 50è anivc1·suri dc la sevn mot·t. L'in ten"•¡; del J.H"inH·t·, dones . rau cu dos cPnt•·cs. Prrun cos tnt, en la (i_ g111·a tlf" S tra\ insky. del qual se sentir·un d11rs obn~s ( Nagtime i Renard) i, IH''" alu·<·. (•n la d r Sehonbrrg. at·a JH·rsrntal dc•., d" una pr1·..,peetiva molt curiosa: Srhi'inhc·rg com a arranjadot· i , <-hêinlwrg rom a ananjat. or:, dc· ~ro ncguda la inclinació de Schonlwrg a c·ompondre obres d e música lleugrra i a arranjar valsos i operctt>s tl"ultn•s <-om pos itors, sobretot vi<·nesos. Els ol"Ígens nacionals, en uqm•st r·ns no poclien obdar la músi<-a lll'ugcra de saló que tant s'iclcntifku amb Iu Viena del segle XIX. Pol sc•mblar un pN frívol que Sehiinberg i els seus alumnes Berg i \Vebt•t·n , c·ls u·c·s grans •·eprest•ntants de Iu Segon u Escola Vieucsa i per exll'osi6 del dodpcafonisme que tant ba influït en la música uni versal dc la sego u a meitat clcl nos tt·c srgle, es dediqujn u r·einstrunl('ntar obres com el VCLls de l 'emperador dc .Johann Strauss, JH'I" exf"mple. J és que el mateix Schonhcq;, am b aquella autosulil'il>nl'ia que el cnractcritzava. aqueLla intt·uns igènria de l'home segur d 'ell rnat('Ï.).. qut' vorejava SO \ int la mala t•ducar ió, digué fra ses com aquesta: seria hipòcrita per part meva negar qtte, en certes ocasions, hagi baixat volnn tà riamen I del meu pedestal, per gcwdir plenament de la mtí-sica lleugera. 46 Fou el 1925 qnan Schonbcrg rcinstt·umentii aqurll famós vals. Les orquestres cir~ saló dc pt·incipis del segle xx e ngrandiren el q uartet de corda bàsit: umh ins tt·umcnts dc vent, el piu no i l' hurmònium. Aquesta era la pale ta in s tt·umenlu1 dels arranjaments de Scho nbe rg. En el cas que ens ocu1.m , Ju fluuta i el darinet substitueixen l' hanni'lnium i es conserven el piano i ri quintrl dc corda. Hem dit que Aruold Scbéinberg és pt·ogramat al ro rH't'T"t com a arranja- Schonberg dori <·oru a ananjat. Fins ara lïwm vist en la primera fatcta. Fou un d{')¡o; s1•us aJumnrs preclilr<'tes i. pots ct·. un dels que m~l-< influí en les gene•·al'ions postt·t·ior·, clt• t·om positors . Anton Webern. qui va lltTanjar Ja s eva Simfonia de Cambra núm. 1 op. 9. AqiJ(·sta va set· una olwa quf' t'I (I in de res l!·ena l' any 1910 (un any dt•sprés d'es(Tittre-la), d públic Ja' a rebre molt malament. Al <'ap dc 30 anys Schonherg r f'visu l'obra <'li un intent de fer-Ja més assrquiblr al púhlie i aconscgUÍl· d ' aquesta manc•ra qnP t'S programi més sovint u les Ha les dc con certs . MPntrestant, l'any 1923 Webern va t·eduit·l 'or:iginul ( p(•t· a 15 instruments) a fluutu (o s t•gon violí), clarinet (o viola) . violí , violon<·rl i piano: d e fet. pet· u quiutel umh piano. amb la possibilitat d ·alguns in ~­ tt·umeots d e ve ut s uhstituth. L"altre dels crnlt·cs d'inll•t·ès del programa. rcco nlem- ho. c•·a Stnlvinsk:y. Despr·és d 'un viatge a ft:llia en companyia de Daighile' , S u·u,·insk y torna a Suïssa i r!'pr~n la ft•ina. Dos dels p r·oj<·ctes immefliot s vindr·an de ternúnats per· uns textos populars que va aconst•guit· e n el !>L' U darrer- viatge. Pet· un eostat , seran Les noces, un qundn~ p int orrse d 'un casament campet·ol, i l \1ltt·c Ren a rd , basaL en un conte •·us. Cal notar q ue fe ia poc temps Stnlvinsky havia tle~:~co ht•t·t un nou instnuncut, el qual el va fa Hc· inur c·n gran maner u: el cymbalum (xilòfon popular- hongat·ès semblant ni gushi rus), ins l.-umcnt q111' incloun! t•n la instrumentació de He nu rd i m(•s tard al seu Ragtime per u oma~ ins truments (obra que tambf podt·rm Sl'lltir al concer·t que comentem). Per- tant, el cymbalum és el nexe d"unió enter Ics ducs obres del pt"Ob'l·ama. o· aquells dos peojcctcs. S teavinsky atacat·ia en primet·a instànc·ia t>l segon, ja que e n un viatge a París va <'onèix<·t· Ja princesa de Polignat·, qut• li ¡woposà esrriure una òpm·a. S travinsky acceptà i oferí Renard, de fe t meitat ballet, meitat òpera: en definit iva , un diver-timent teatral poc habitual. Els fll.Hlh"t' personatges (una gu ine u , un gall , tUl gat i una cabra) són mimats a escena , els t extos són c¡lntats pN· d os tenors i dos baixos, els quals no t·ept·esenteu cadascttn d 'ells un sol dels pe r·sonatgcs. L" Ot·qucstt·ació inclou el cymbalurn esmentat. al voltant del qual es desenvolup~c•n ris altt·cs: la fu s ta. dues trompes. tt·ompeta. quintet de corda. timpani i pe t·cussió. E l contt· explica l'estupidesa d"un :;all que en dues ocasions e,; dt'b..a t'ngalipar· per la guineu perquè ¡,ur·ti del seu amaga tall i el gall cada vegada ha d 'ésset· salvat pels Reus auúcs: el gal i la cabra. En aquesta " Històt·ia burlesca can tada i interp•·etada" (tal com diu el snbtítol), constalat•(•m la populat· llestesa de les guineus per aconseguit· el seu objectiu. Dt> Jll·imcl' intenta enganyar el gall fent-se pasStll" pet· un n·ligiós que li pet·donarà els seus per ats j sobt·Ptot la poligàmia nuturnl dels gaUs. En el segon intent li oferit·à una bona •·arió de g•·a, i eada vegada el gall ensopega aml1 les dues trampes. Prl que fa al Ragtime. aquí Stravinsky rns demos tm la seva eapucitat d"assimilar les noves mús iqueh que 'a descobrint aJ llarg dels seu' nombrosos ·datges. En acrue,ta ocas ió és el jazz, el qual. fascinaria tant el compositot· rus. que hi dedicaria més d"una obra (Ebony ConcPrL. dt>dicnl a la Big Band d c Woody Hcrmann). Escoltem Stravinsky a pi'Opclsit dc I" obra: ... la sonoriUtl del grup ( ll ins truments) s 'agrupa a l'entorn de la. d'cLqu.esl instrument (el cymhalum) que tan/m 'agrada ... i si no hi he e.scrit més és per manca. d(' rmísícs que el sàpigu.en tocar bé. TEMPORADA EUROCONCERT Cf1tssic.~ del segle XX obr·p¡¡ df' Str avinsky, Sl1·a•11!8/Scbonhcrg i Schouberg/Webl'r·n Or·f¡u estra de Cam bra Teatre Lliw·f' J o~o~cp Pons, directot· Palau d c la Música Catalana Dimarts, 24 d.- no,•euthre. 21 hores l i MUSICALIA 8 A L L E T 50 ANYS EN DANSA La petita història de la dansa a l'Institut del Teatre per MAIUOLIJN VAN DER MEER nc ara qu e l' e n senyament i:lc la dansa a l'Ins titut del T eatre ja esta va oficialment decretat d es del 20 el 'abril de 1935 , d e fet n o va cntr·ar- hi fins al ] 944, que és quan l ' Ins titut va muntar la sccrib rorrC'sponent. o són gens difícils d ' imaginar els molius d'aquest retat·d, a la vista d e les grrus vi cisbituds de l'època, Ja nt>gativa influència de les quals no podrem saber mai fins a quin punt han frena t el d esen vo l upanlt'nl. dC' la dan sa e n 3(J.I ICSt palS. Sigui com sigui , la nova secció df' dansa no s'instal·la al Conservatori tlel Lü~C'n , com sembla recomanar la tra dició , s inó a l'lnstiL"tat del T catt·•·, el qual integra, al costat dc l'esmentat Conser·vatori i de L' Escola Municipal dc Música, el nou nat Const>t·vatorio Su periot· dc Mt'as icu y Declamaeión de Barcelona. Co m ja veurem mes enda vant , aques ta ubicació serà dt>tcnninan t, a la ll arga, pet· al renaixement dt' la dansa a Catalunya. L ' Ins titu t , dirigit a lesho r es per Guillenno Díaz-Piaja , convora concm·s pca· a la pmvisió de la càtecla·a de dansa, la qual <JLICòa adjudicada al baJlm·í i cor cò~;raf Joan Magrinyà i Sam·om à . S'obre així La llarga etapa d e Magt·inyà com a responsable de la secció dc dansa . PPI llU C fa a la influ ència del mesll·e Maga:inyà sohrc l'escena coreoga·àfica catalan a , sc n ' ha (Ut i escrit per a tots els gus tos. Cosa ben natut·aJ , p ea·què són trenta anys d ' una activitat pt·ofcssional omnipresent. En la hü,tò ria re- E Classes obertes de l'Escola de Dansa I Coreografia, octubre 1 994 (foto: P. Ros) cent d e la nos tra dansa es fa molL diñcil de troLat· una figura d<' dimen sion s i proj ecció comparables. Són uns anys en q uè el mestr·e ho omple tot: fa d ' intèt·pret, de coreògra f , d e pt·ofess or a rJnstitut . p erÒ tamllé a la SC \ a escola privada del cau er de Petritxol; dut·ant tm cert període dirigeix els Ballet de Bucelona i s'ocupa de muntat· les inten·encions cor eogràfiques q'ae reclamen algunes òperes del Liceu. La tasca d e Magrinyà ha mer escut tota mena de valoracions. P er a algt111s cal agrait·-li lll111 perseverança que ba ma nti ngul encesa la flameta de la n ostra ela nsu rltnan t els anys m és obscua·s i m en ys creatius de la sena his tòria ; p er a altres, només ha estat un tap que ha impedit l'entrada d 'a ire nous i d proga·és d ïnicintives innovadore . En cfectr, ga i- a·<·bé tothom sembla r econ èixe r qu e el desaconl amb els seus mètode o els seus gus tos no tenia m és bO rt ida que l'e migració a I' t>stranger. També ca l t·econèi.xer , p er ò, que atès el clima vigent a La seva època, tan r efractària a qualsevol cam·i. fou en b ona part gràeics a J oan Magrinyà que Barcelona pogu é mantenir-se co m a capital d e l'at· t coreogràfic a E pan ya. A princi¡.lis dels setanta , la jubilació de Magrinyà dóna pas a una t·ees tructuració de Ja secció de dansa t.lc' l'Ins titut. El director del ccnta·e, H ennann Bonnín, en confia la responsabilitat a la profcssoa·a polonesa Klm·a Kmitto, la qual propugna immediatament una divis ió dels estudis e ntre clan a clàssica , espanyola i contemporània. 47 MUSI CALIA 8 A L L [ T Drs pt·é-s UI:' lt·s breus col· lnho- Montes, cncancga t tlespt·és dc dir ibrit·l' Escola Supc t·iot· d e D ans a i. Coreogt~a fia , f'I Depu r·tamc nl de Danlln Contempori\uiA ja trued ariu defï niliva mc nl organitzat el 1978 t·om a divis ió autònoma de l 'lul>titut, sota la dit·ecc-ió de Gilherlo R niz-Lang i Awlina Ar- •·a<·io n s d ' Al fon s Ro vi nl i d e Pila t· Llorcns ( Pas tor-a MariOs) i clt•lttm~s lla rgu de Conxi l aMa rtí- es con vida la ballat·in u i pt·t•stigiosa p•·oft•ssom María dt\, ila. Ha s onat !"hora. JH'rÒ, d 'un canvi en pmfundilat i la lotal renovació dels plantejauwnts 110 f•s fa cspt•rut·. Eb pt·o fessors polon<'sos Bogumil Silwinski i Janusz molins ki són els iniciadors d ' unes línies, It-s quals. amh la ineorpot·ació dl' Barbant I as pt·owit'z. s'orientaran fiuaJmt'nl l'HP al s is t ema dt• aguuo,•a. Anirà c n•ixent rle seguicla la pat·tic·ipaeió del professor at català, amb u oms com Jordi Ventul'a. Ra mon Soll>, E s tev<' Bruant. Neus López-Uauder , (u· i a Piet·a i J osc•p M. Escudero. Rosa rio Contr<'ras defw eix la m<'todologia dt'l Dt'partament de Dans a E s pan yola. qu e podrà eomptar amb profe so r e:. com Cds tina Gtúnjoan, ,María Ru ·ca i Palmira . Uco' t'rr·o. També inco rporarà Men:è Falcó i Emma Malet·a . la qual impartei~ c ur' O" de cas tan) oies al co tal d t> les r ia - e de dam.a . Jose Sa nrho. Fcrnando Rodríguez i Manucla Rodríguez d onaran classes d e folklot·e . 11('7., 123 L'hora de les revoltes 48 La coexistencia de classes de dansa cià i ca i dansa e panyola no e•·a cap novetat. Durant l'època Magriuyà, a l'lns titutj a hi havia hagut cursos d ' ambdues disciplint's . L'única dife rè ncia radica en el fe t que la reor ganització imposava ara una separació dels d epat·taments. E l que sí cons tituí una autèntica novetat fou la creació del D e partame nt de Dans a Contemporà nia. Tant és així, qu e encara avui és l 'únic ex istent en una esrola oficial a tot l' Estat c:>panyol. Les r evoltes ~el s anys seixanta. començant pe r la del Maig d e J968 , no van deixar d e pr·odu ir ef ectes a Ca t a lu nya í, mal g•·at 1· c•ncarcara m <'n t ins titucional güell e~>. L'Institut , avui Joan Magrlnyà que d franq1ti SIIH' l'ncar a supos a va, el país romcnçava a mou L'e 's. A la secció dc Teatre es fo•·maren di,·ersos grups alternatius amb moltes ganes cie tt·encar molUcs . Els joves estudiants, asseciPgat s davant d els nous corn~ nts C(li C amo més O llH'Il )S entrebanc·:. art·iba\·e n d t> l 'cs tt·anger. no pat·a vcn d'organitzar •·e unions i de bats a l'Institut. El mon delteatt·e estava r e \'ollut i la seva •·evolta no va trigat· u cm·omanat·-:.1' també al món de la dansa . Lraclicionulment una mic·a més cons("rvatlor. La baUarimt i coreògntfa Àngels Mru·gal'it. que en aquell!-> any es tudiava dama clàssira. ho recorda: Gràcies al vei'natge de les dues disciplines també nosolt res vam començar a sentir la necessitat clel canvi. El primers qu e impartiren clas es de dansa eonte mporà nia a rJ nstitut fore n els ballar·in s ba scs J ose Laín e z i Conc iti ta Mar-tínez . la se o.a muller. Després d e llur r e t orn dels Païso:. Bai:\.os, on hav it'n ba11at v uit anys amb el Ba ll e t N a c ion~tl d'Holanda , bavil:'n fot·mat Auexa. un grup de dansa con temporània. Quan els Laín cz marxareu a Pamplona , forc·n s nbstitu'ils pet· Gianeado Bcllini , ex-ballarí dt· J osé Li món , i qur c•n realitat ser·à el defmidor de les bascs de Ja nova esp ec·ialitat. Marcc•la Aguih11· i Gerard Col]jns acabaran d e perfi lar·-les. Amb la d ecisiva incorporació a l'In s titut d e Miqu PI A Ruiz- Lang, que venia llavors del londinenc The Phtce, el sot·prengu~ agradahlemf'n t la consid e t·ablt' quantitat d<' tall'nts qu(• va descobrir de seguida a Barc<'lona: ju hi havia pt·ou mater ial p er for111a r un bon gntp de dansa. La qual cosa es va pt·oduir poc més tat·d amh r apat'Í<'iÓ dels prim er s grups inde pendl"nls: Balle t Co ntt'mp oran i de Rut·ccloua . H e ura , etc. Ja feia alguns anys que a l'aeadènúa d'Anna Malt·ras hi hu\' ia gent qut' s'e¡,Lava familiat·itzant amb les diverses tèt niques r.oH t c mporàni<'s, fin s al punt que , <'11 obt·ir l'Ins titut les portes d('l nou de put·ta me ut , 'a provoc·ur una a utèn tica allau d' as J>it·uuts a les sevt>s places . Calgué- impat·tir les classes oficials als matins i les obertes a les tardes. A pat·Lit· de 1992 , tlcsprés de la dolorosa i prem al u ra d esaparició de l ' inohlidahlt~ Miquel MonLes, Ba..J>ant Kaprowich es conver tc i~ <'n la nova dit·t·etOt·a de la secció de dansa. Com Ruiz-Lang, tam bé arri ba ell978 , pct·ò ella ve de Polònia. És pt·ofessot·a cliplomada en dans a a('adf.mi ca i compta amb dos anys d' experiè n cia e n el Bohhoi . Bat·ba t·a descol)l'ia també a Burcdona tale nts inexplotats, (H' rÒ a la vegada hi Lroha va a faltar molta pacièn cia a I' hora d<' eons tnJir una bona basc . Entre t'ls d e pat·taments df• dansa clàssic•a i de dans a eontc·mpot'àni u no regnaven pr ec isa m e nt un <:s t'f• l acion s excel·lents: Sort que això ja ho passat, comenta avui Barbara. Ara s 'ha pognt començar a parlar de fusionar eu un de sol els dos departaments . Ens podem MUSI CALIA B de u- nt Le- at na de J '- TS t·- >i- Je eal a. JC "I- et :~ , ys e- .felicitar qu e l 'a ctual generació de lwllarins del Departamcmt de Dan sa Cont e mporc'inio ha g i arribat a la. conclu.sió que un cos ben preparat no destorba ning t.Í. /Jen ol contrari, amplia considerablement les possibilitats creatives . I a la inversa, als ballarins principalment d edicats al ciàssit, convé també moltíssim t rebn1/ar amb coreòg rafs contemporanis. Resulta irreal, a v ui elia , prep11rar ballarins amb el rep ertori clcl.ssic com a únic objectiu. I més en ca ra en un pa.is com el nostre, 011 110 es n·acta cle conser var cap g ran/legat coreog ràf ic, com pot ser el cas de Fran ça , Rússia , Ang laterra o fins i tol els Estats Units. Nosaltres intentem subministrar u11a bona base tèc11ica que sig ui susceptible cl"enriquiment posterior amb twa g rcw diversitat d 'estil.s . L' an y passat ja es van dt'ixar· \l'llrt' (•ls pr·ime r s r esuJtats d ' u- A L L E T ques ta ori c ntad b. L "In :. litut s'ha obe rt a nw;,trt'l> i eot·eògrafs d e tot arre u i (•¡.; un t'Jll'l'l"t p r o curar qlte col·labrwirr tanrbr c·n les tusques docents ballarins i eot·et)gt·afs d e lt's pl"imt•r·t.•s fonwdes d ' alumnes d e la cas a. Són precis ament els qui integn •n a,~ ui el nucli de grups t>« tab)('s a mb una bt•rt , també es pot as abor.-it· alg una ope ra prima d ' alumn es i ex-alumrw s dt•l ni v ell d c Mar Gó- ex p erièn cia i pr·estigi irrtt.•rnacionals que és bo qm• c·ompa t·te ix in amb les noves gt•rwraeions d ' a- pat·tic·ipaL 15 alumnes dels cur·so¡, s upt.> r·ior·s d t.•ls tres dt'partauwrtl s d e l' lnstitul, s'han inauguraL les cc·IPbruc·ions th•l 50 ani vet·sari dl' I'Eseoln Supt•r·ior dc D<t u sa iCorcogntfïu Po!St' l' s 'lra Lrig<tL mrs d e l q tu• c·alia , p e rò finalrnt'nl st'mhla que IH•m inic iat d bon camí, t'I d ' un im.titut o ber·t dc bat a haL al :> nou:. c m-re nts . ving uin lumnes. Ara fa un any qtu·Rumon O Ue r.¡ els alumnes do l' Ins titu t obtenie n illl èxit moltnotabk al F estival Jonge Dans dt> Hotte rd a m , d edicat a r e.x hihiC' iÓ ci e tr·e halls d ·escoles. I d s fin a ls d c c ur·s que t e nen lloc eada an y a l T ea tre Gual cons tituei'!'ll a e lualme nl una cita obligadu p e r al s hons amants de la dansa. I és que al c-os tat d ' oht·es d t.• e n·utlors catalans ja consagrats, t.·om Ramon Oller , Toni Mir· a o Cesc Ge la- nwz, Hmnon Btwza , Mont¡w Sànehez, Emilio Gutiérrez o Carlos Ovares. Amb la prt'st•ntaf'ió de l' ohnt del <·o n •(¡graf alt>man y Jodwrt l.JII"ie h, Pa s a pas . en què han o d "on 'in~uirr , pf' t·i'> sense oblida t· mailu rw<·<·ssilatcl"una a u todiiWÍvlina Vl' l"UillCIIt a cadèmica. E rr d"t•t·H·, no 11 ' lti h u prou dt> fonnar ballarins ; cu l formar , sol.H·c tot, bons artislt's i, en dt•fïniLiva , stllides p e n ;o nalitats . ae- aJ ra u :; . 1- 123 GAS NATURAL SDG, S.A. FUNDAClÓ ORFEÓ CATALÀ-PALAU DE LA MÚSICA ~s la i- }- 1- ~a r ~, ·e )- a 1- 1- 1- 1- o s rz s f/ S'ha renovat, pe r a la Temporada 1994-95, l'acord de col·laboració com a Membre d'Honor, entre Gas Natural soc i la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana, que en el seu dia van signar el Sr. Pere Duran Farell, President de Gas Natural soc i e l Sr. Fèlix Millet i Tusell, President de la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana. Amb aquest patrocini Gas Natural soc expressa, una vegada més, el seu ferm suport a la cultura. 49 MUSICALIA 11 SOLISTES DE L'OBC Pere Serra, concertino associat Fer música de cambra és una necessitat'' per DAVID PUERTAS V 123 a néL'XH u Tarudt'll i als 7 anys comcnç:'a u tocar <·I violí. Quan un 6 dc gt>ner va d esco ba·ia· que els Reis li ha' ien portat un aa·quN, va agafar el violí que el seu parc ha via compa·at i drs d"alesboa·es n o ha deixat dc moure ' s p el món dc la mí11; i¡·u. La seva fol"mació musieal començo en el !>i de In Cobla Lhüsos de 1\ u·adell , de la quaJ fou instnnnentis tn d!' tromprta i dc tenot·a. Si bé amb la tram peta no vaigfer grans cose.~. amb la tellOra vaig començar a espavilar-me d e seguida. Després vaig estudiar l'ioií a Vic i més tard a Barcelona. amb el mestre Enric Ribó. Despr és d c fer el ;:ervri miljtar 'a ha\ er de triar: o anar dr tenoa·a u La Princ-ipal dc Iu Bisbal o to ca a· t•l violí u I'Orquc~tnl del Gran Tealn' dt'l Li<'cu. Vaig optar per quedar-me al Licen i I 'any 1967 vaig participar en la reestructuració de l"On¡upstrn Ciutat de Barcelona. Des d"aleshores he tocat amb lots els conrer·tino~ que han passal per aqlú. Estic segur que sóc dels miís ics que més hores ha treballat amb aquesta orquestra. S' ha prodigat tant en la música simfònica com en la mú~i ca de camha·n i la pedagogia mu>.~ i ('al. Fer només de músic professional dintre d 'r11w orquestra pot arribar a fatiga r i. si no busques nous aires, resulta dolent. Jo. fent de mÍlsic sóc un home feliç, perquè he aconseguit tro- a;n;o..... ;cw~o:n bar acli vitol.~ qu p m 'han permès sortir de la rutitLCL i oxigenar-me. Fer música de cambra , p_er exemple, és una necessitat vital. Es ]H·ofessor de violí a l" E scola dc Música de. Vic, on ba formal divrr·sos conjunts de cambra. Una de IP.~ coses més g ratificants d 'aquesta professió és veure com els teus alumnes arriben a tocar en orquestres i e.~ g uanyen la vida amb la nuísica. Es mostt·a preocupat pel futut· de Iu mírsica al nostre país. Aquí tols els joves volen anar a estudiar a la universitat i n'hi ha molt pocs que es preng uin la música com uns estudis seriosos amb fntur professional. Cal dedicar-se molt intensament a la música, i molt. pocs ho fan. L 'enfocrlllletlt actual dels estudis de rmísica és com d'una activitat de més a mé.v. sense projecció de futur. CATALUNlA tVlUSLCI\ I HEVTSTA MUSJCAL CATA LANA CI Sant Fancc•c ,¡,. Paula, 2- 08003 Barcelona HutUctu ric domiciliació bancària eo~on;. ~l•a¡:roir~t¡ut• omhròrrt·ral rn~u compteJIIihrf'lo otrrJFUin t•l, rebul•<tueelspresculoril CO'\ Olt CI Df"l. P \1. \l! Ot:: LA MÚSICA C.\T \ L.-\NA. pd poll"mrnt tir lo m•·'o •ub-cripdó o ··CAT\I.V\' \ \I ÚSJC VRE\"IST \ .\I"GSICAL C.\T\I_\1'1 \ '". '\-. Entilllt :'.-. •.\¡;t-nria Uí¡:il t•ontrol 0000 0000 DO 'i" Cnm¡H..- DDDDDDDDDD Titular _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ __ _Hunc/Cuixu _ _ _ __ _ _ __ __,\gi·m·io - - - - - -- - - - -- Atlr-e\'" agi'neiu Poblurió - - - - - - - - - - - - Signnturn Col omplir le.• tlot/,•$ c•or·rPr-lrHitPIII Norni cognom& - - - - - - - -- - - - -- - - - - -Carrer De.~itjo suh~criun· · m u purtJr tfd ntÍnaero so amh In <¡nOin nnunl <I~ 3.97S pl ..... 'f'IQ("<olntl d,-. 2.22:) 6 Ocs de r estiu passat toca amb un \i oií que, segons consta a r etiqurta, va ser constniit p er Francesto Golwtti a Venècia ell703. No estic segur c¡uP sigui antèntic. però és el millor violi que he t.ing ut mai. Abans que cu¡u.est ja 11 'he tingut 4 o 5 i sempre he rmCII buscant-ne de millors. Crec t¡ue (l(¡ttest em durarii molts anys. El pdm e r· ' iolí intr r essaut qur 'a ll·nia·. r i vu comprat· a Pa1is . T(• dos fills, tm noi i una noia. El g ratt toca rock i reaggee amb la guitarm elèctric€t, però jo dec ser molt clàssic, perqrtè prefereixo Bmhms. Br>e tho ven i Moza.rt. En ca ra. que '" 'he dedicat molt intensament afer m tÍsica contemporània , con t irrtto preferint els clàssics . A m ús d<• Iu St" VU d evoc iÓ per la lliÚSita, eS 1111 gran :dïdonat a Ja bicicleta,la nata<·ió i anar· a buscar bolets. cmrlilllll~-/ diiJm1lE1~ Població I ~~~2 O O o - - - - - l'r·ort•;."i(, - - - -- - - - - -- - T 1·1Hon - - -- - - - -- - - - 011•. - - - - -- - Pro•ín6u - - - - - - - - - - -- -- .faré t•ff"c·Liu lïrn1mrt miljançanl O t nlío haneari u<ljunt. tlmnit•ili:wió bancària. L.Jt•r u hUI I"'I'I'ÍJl('Í011K u r ...!litrUnJ!Cr. t·on~uh~u t•l prc·u. o MUSI CALIA CASES MUSICALS A CATALUNYA L'ART MUSICAL (Girona) Veteran a a la ciutat per HELENA BAYO " s la boti ga mu si{:al més antiga dc Git·ona. En un espai d ' aproximadament seixa n ta metres quadrats, aqucsl negoci familia•· ofer eix al públif' Lola mena d ' instruments i material gràfic. Evidentment , també• té magatzem propi. Està situat a l barri vell dc Girona , a la plaça d c l'Oli, 1. Però no St' mpre ha esta t així. D'ençà que el "sogre " Cra.balosa. va Jnndar la botiga als anys cinquanta -t~xplica la dona de l' actual propietari-, aquesta lw canv iat tres vegades cle lloc , fins que ara fa dot ze anys v a trobor l'espai adien t. La Sra. CraLHI Iosa ens in dica que la mane ra d ' abasta•·-sc d e mal erial an ys f'n t·e •·a era molt complicada. o hi h avia les comunicacions Girona-Barcelona d ' at·a ni tampoc t•ls distribuïdors i Ics gt·ans f'mms . Cada quinze dies havien de " baixar" a Barct'lona a buscar bttlitarres, canyes de sa xo , pal'titurcs i similan;. E n ~l L- li '·e 'r o a n 1- Després , e rt im pla.n tar- se els g rans clistribuïclor·s, la cosa ha millorat. E/.s cunvis, però. en a lIres aspectes ens han p erjudicat, com per ex emple en el cas dels pianos Y amnlw. Fa vint an)S t•lls c•·~n els q ui m f :; venien la marca t'n tota la província , però at·a un d isLTibtüdor té l' exclusiva i ells ja no hi tenen acc·és . El cognom Gn1halosa , des dt' l primer moment va estar aiTelat a la vida musiral d c Gir on a. A meitats de segle n() hi ha via tanta pobl ació i tothom es coneixia. J a l'avi era aficion at musical i cantava a la catrdral. El seu fiU , el ' ·sogre' ·, va anar més llnny i t' i:l va profession alitzar com a cantant melòdif'. Amh lUl amic començà a estudiat· cant a Barcelon a suLveneionat per Rà di o Barcelona a f'nnvi d c les seves inlet·vencions eu l'cmissora en pt·ogrames de música catalana. Curiosament, va an·ibar a cantar amb embut abans de fer-bo amb micro. Posteriorment, el seu nom es va ass ociar J'àpidamen l amb l'Orques! ra Boll•ro , perquè eu va sct· el cantan t molts anys . Ai.rò de cantar, el ·'sogre" ho fe io molt bé, tant , que altres orquestres in tenta veu fer - se 'I seu. La ~ r a. Grabalosa r nuwnla d h erl iclu q ue les o rqu e.~ t res de Barcelona no volien anar a Girona perquè el " llistó " era molt nit . /l:ra lo competència mnsical d el mo ment. La bona qualitat del c·auLanl va fe r· que fins i tol ca ut{•s acompan yat p <' t' Pau Ca sals el Cant d els Orells quan eJ nwsln' e t·a a Prada. ;\ partir cl'aqll('ll moment es vall fer.fins i lot .força amtcs. E l "sogre" també va tenir incidents intcn ·ssants en l ' àm bit d el negoci. La >.eva botiga era lhw dr r eunió U(' mítsicas quan anaven a Girona , t•s perialmcnl els dels poble!! U{' Iu coma t·ra. De Vet·ges va anar un dia Lluís Lladt i li va compt·m· la seva pl'Ïmct·a guitarra. Actualmt'nl tota la família Grabalosa e~o tà abocada a Ja hoti.ga. Pet·ò tarnhr qui més C]Ui menys continua dedicant-sl' a lu música, si bé d 'una manen t més amateur. 123 PAlLAU~ ~ ~ -1 ~oo· u ;;=--=c..:r.:=.... _ • IV TEMPORADA DE CONCERTS 1994-95 Palau de la Música Catalana 10 GENER' 95 dimarts, 21 h. JOAQUÍN ACIJÚCARRO. piano. 19 GENER'95 dijous, 21 h. ORQUESTRA I COR DEL TEATRE BOLSHOI DE MOSCOU. GLEB NlKO LI , baix. TATlA J\'A ERASTOl'A. mezzo-soprano. Ml}AJL D.4YIDOV, tenor. Sehubert, Barh , Ravel , l\Iompou. Granados, Albéniz. Dir: ALEXANDER LAZAREV. Schonbcrg, Brahms, Puccini. 51 CONCURS CONCURS Catalunya Música/Revista Musical Catalana patrocinat per (:.A N AL PI{ ecJI'1'0liii.A ioA.:&,SA c-.lldoC.. J.ll Ttl1931?153121 ll6007- Aquesta secció dt•la Rrvistaha estat pensada amb la finalita t de cet·car la participació lúdica dels nostt·es lectors . En tre les peJ"SOJli'S qlJC hagin r espost COJTc•eta mcn t les preguntes f[ll C tol sC'gui l formulem, set·à sortc>j at mensualment un lot de tÜscos compactes. PREGUNTES: l. Quin any va fe1· Pa u Casals la se,·a pl'imcn1 git·a pels EUA? A) 1900 B) 1901 C) 1907 O) 1913 2. ~ ~ e .-~.. 123 El compositor francès Olivier :\Icssiaen va nh'\er el10 de desembt·e de 1908 a: A) Lió B ) Avinyó C) Par1s D ) Ais dc P rovença 3 . Qui va dir i¡:,rir l't•strena d e la Simfonia de Salm s d e StraVi nsky, a B1·ussel·les, el 13 de desembre de 1930? A) Pien ·e Mont1·en x B ) Serge Kussevitski C) E m est Anscn net D) el ma teix composito r 4 . El tenor canari Alfredo Kraus i la soprano itaüa na Renata Scotto 'an tenir la mateixa p t·ofcssora de can t. la catalana A) )laria Banien tos e) Mercè Llopart B) :vlercè eapsir 5. Quin és el treball discogràfic més conc>gu t i n •conegut d el hri tànic ) Jikc Olillield "? A) Legend ar y hearts B) London calling C) Tubular b ells Empleneu la butlleta inferior i en vieu-la a: Catalunya Música/Revista Mu sica l Catalana (Concurs). CI Sant Francesc de P aula , 2. 08003 Bat·celona. Cal ft>r-bo ab ans del d ia 15 de ca da mes . Solucions a l Concurs de desembre 1 994. l. 2. 3. 4. 5. C) María del Ca rmen. A) Gustav llolst. B) Fríedrich Jiolder lin. C) Burr o. B) Rcggae. Han estat guanyadors del Concur s d e desembr e 1994: En t·ic Sa uret i Castó (Ra laguer·) i R osaM. GarTiga i H ortolà (Barcelona). ~------ --- - - ---------- - -· -- - - - - -- · --------- ----------- - - ----- - -- - ---- ------ ---- - --- - - ---- --- ---·- -- --- - BUTLLETA DE RESPOSTA (gener 1995) 1 - A) 2 - A) O O 3 - A) D 4 - A) O 5- A) O B) O B) D B)D B)O B) O C) O C) O C) D C) O C) O D)O D )O D)O No1n i cognoms: ................................................................................................................................................ . Edat: ............................................................................................................................................................................ Adreça: T elèfo n: Codi p ostal i població: ................................................................................................................................. 52 SCHERZ:ANDO .. • I . /~/ ·' • I ¡• ' .! ¡ .I . I f.' . ·. . j .' ¡; " ¡,: :( ( . 'i I • • I l ·~ . :l ,\ I I 'I ,~ j, ., ¿I I I~ ¡I • f • • ' ' i'''t'; . ,,, . .. y., . / ; I . • ¡ '' ' f I I /J ' " ,. ', f,, I \ ' f{¡ r l 1 (I ¡ 1 DISCOS ALEIXGAUS: •I Mar Fut·t ~lu•i•· I nu11· ha t•,. tat fo nt d ï n ~ pi t' Uf" ÍÍJ IH' J' ('llt riptors, pinto t·s i mús i•·~ d r tots els temps . É s pt' t' aix1\ qui' ral st•t·un ur·ti:-.ta l)l"illunt o innovador pet· un naufnJf:UJ' t•n IPs ai!,<ii es d ' un lt'lllU lllll l"t'I'III"I"CIIl. C ul tenir mirada d1• poNa lli' l' IlO t'U U I'C t•n ri tÒp if•. La imulgc dll Iu s uped'ícic d t'l 111!11' n·ll t·c·Linl la llum dl'lb últims ruigll lH>Iurs rs, ¡·r•·tnnH·nL, u11n imatge tòpica. fN. l'u nrw pa r·t d e l m stal dïm a tgt•:, 'isuals pe r iHus t•·a•· p o!> tulett'" cir dubtosa c n-.ibilita t c;,tètiea, calt·udud~ amh •·onlin¡ru t •·rli¡,rió;,. cu~o-.cllc" de mú, it•u d c r c la ~a l'i ó . l'<' ' is tr " d e parup;,it·olu¡..ju i un llur g etcèt<· •·a d t·l.;; prtl duc tes més llh l' l'!-tll ~ . r ntr c t• ls quals h e m d 'a ft·~ri •·, tumhé, e l darn·•· compacte 11" \)r i..: GauR. E:.c l"iun• :sobn• e l m a r. f' IH"a•·a q11 e s ig uin qu a tr·e •·otJic;,, i C\it a •· els tòp ics. no Í's tan sc•nzill co111 :-.rmhl a . El f•·a gmc•nt litr•·o•·i s obre e l ma•· e¡ ur es pot llrgi r a l compa etc d'Ait'ix Guus . 11 p11rt d .. l t ò pi t·, és, mal a urad ametil. .. Pt•n) aqu es tu no és una el'ÍUeu liH·•·àl'ia. Quan t.<•nim un co mpuc te u Ics mans . tol nixi! --t-1 Lema genè ri c, la JI OI'ltlda. la litel'atunJ qu e l' U('Om punya- E o., 123 CUC O:io ens d óna unu pista d c quü1 pot set· el seu contingut. De;.pr·és. p pr·ò . cal romp rO\ ar ;.i lc, pis tes e 1·en Ct>rlcs. En d cas d el compacte que coment e m -ri prim e r· d'Ai e i'\. C a u &. pianis ta ba,·ce loní nascut l ' any 1954-, les pisIcs inicia ls es cu nfïnuen p eça a peça. El mar conté einr Ll'nws inte•·p•·e tats amb t ec lats electrònics, més semblants u rxereicis i escales lli' l'a joves estudiants d e piano que a vel'ilables obl'es musica ls . Músic a tòpica, cns tu~ rarla d e sentimentalis me edulcor·at. Sons apol·linis, dom èstics i domes tic ats que lüsqu en p e •· la s up e rfïei r d r l'aig ua es tan c ada d ' una piscina. Les p o qu es idf'f•s mus i e als qu e a¡n e ci e m s 'extingeixe n imme diatament. ofegad es p et· la r e petició . ".\lúsica d e fo ns ... va eo mc ntar-m e una p c •·;.oml en escolt11 r un a peça. Efeeti va m e nt. m ú s i ca d ' a m bient. d e cforumental , c> n Iu línea d c La ~cw Egc més '-ll p e rficiul. d 'estt·u r tm·u r·aqu ítica i sens(• en titat. Malgrat to t cal d estac a •· l 'es fo r ç d 'Al e ix Gaus e n compondre i inte t·pt·e tar totes Ics p eces . Si s ' csp o lsé~ d el damunt la pila dP tòpics e mpala gosos que e l domi nen, el seu potencial m·ustic es multiplicaria. P er ò p r r qu è les a igül's Ps lanc ad es pugui n r evifa•·, cal una Lo •·m c nta qu e h o r e m og ui tot. Da,;d Picó S. e The splrlts of Englandand France M(asic·u p1•1· a la c·m·t i l' t·~¡;lr~ia d<·l fil'n I de l'l'tlutmitjunn f:uthic· Vuit•t•s Dit·. Chri~'>tllplll'r Pagr 11 y¡wl'icm · CU.\ 66ï39 S o tu t•l t í t o l ge n è ri c 1'h e s pirit s of En g la nd a nd Fr a n ce ( L' à n i m a cl ' ,\n g la t t• J'J' U i Fntnça) t• l p n·~ tigi ó~ eo n j unt ' orulan¡rli'-., Gnthic· Yo itt'"· l''JH'c· iulit zu t t·om t•;. d c!>¡n·i'-n d c· l '''u num 1'11 m ú.,iea n >culmt•clit•' ui, 1' 11 ~ JH'Up o~a a pa rti t· d ' ac¡u r,t r nrf'¡.,ri~ tra111t'nl un a ,(·ri t• d e rli ~cos r n mput·t c·~ dc•stin a ts a t•x plo•·ur· la riqu e~u dt• Iu m!'1sica f•·nm•t'sa i a ngl e~a f'RC I'ita c ull'(! <•ls st•glt•s \11 i \\ . Els nwmha·cR d r G o thi c Vuie m, pn•tt·•wn . p en\, qn c n ada t•n•·rgi¡.,tra m<·nt s igui indc¡wnclt' lll d!' la r es ta , ja t¡tll' Pll t o t s !' lis hi haur·à nhn•H th• tot;, r iR s egl e~ l'Snwntut¡,, s¡•lt•(•rifH HHI<·s s<·nsr cap ulta·c c•·itc a·i t[LH'I.'I rlr ser ob t·es atractives. T. d e fe L en aqu l's t pi'Ïmc t· Yolum. cnrc¡,;i s t•·at entt·e 1'11 i el 13 d e ma•·ç d r 19 94 a Londre s . h o h a n aco nseguit. La batTeja d'o· bres d e Coo k e, 1\'latt co elf' P el'llggia , Mu chaut, P ykini , P e r o tinu s i una bo na eolla d ' anònim s co n s titu e ix un mosaie atractiu i albo•·a r eprese ntatiu cie lu p olifonia vocal medieval. Tot tUl passeig s oOno1· pPr la mí1 sicn fnlltCt' Sa i ungl c~ u esl,rita majoritàriament a 3 i 4 Vt:IIS dtll·ant la fi del scglt· X IV i principis d e l segle xv , f<•t amb la rrualitat a t¡u (. t·n~ t llnen acostrnn11ts els memhr('S d el gmp Gothi(' Voites. Algunes can çons monòdiques. com ara .. Ay mi! dame d c val o ur .. de .Mac ba ut o r anò nima "Bea t a no bi!i gau d ia ... ai..xí com també tm pPtit r ecull de estampie real tarnb~ unònimcs i in tet·pretudr, p e r P av lo B ez nos iu k amb 11na fíd ula (una men a d' anti'· cesso r· medie ' a l cic• I 'iolí). ronstituei.M·n peUts p tmts df r e fresr son o •· d e¡;udumr nt •·e p a r· tits e ntr· e ) ps a ltt·t•s obres d e l'enre¡,rist•·ament. A més, cal afegir-hi l'u· tractiu d · obt·es r om l'anòni· ma · ' Quant la do u ce j o u vcnce lle", l 'es tran ya b e lles a harmònica d c la també un Ò· n.i.ma " La us detur muiLiphuria" o l'esp ectacularita t del · 'G lòria" de Coo k e, e ntrr d ' altr·es ... e Joan V. Bellalta. s l I I ( J I 'I l' I I b t lt d f]- Xè CONCURS DE PIANO d PREMI CIUTAT DE BERGA Dies 29 i 30 d'abril; l, 6 i 7 de maig de 1995 Categories: A. Fins a 28 an}'S- B. Fins a 19 anys - C. Fins a 13 anys g x d d !I Organitza: CENTRE D'ESTUDIS MUSICALS DEL BERGUEDÀ «L'ESPILL» Cj. Ciutat, 16, lr. - 08600 Berga -Tel. (93) 821 39 53 Amb el patrocini de 54 ~ CAIXA DE MANRESA ~y OBRA SOCIAL a· DISCO S er ·in- :lc 1 11 '()- :lc li. la 111 ·c.ia .5- :a /ta liS 'i et e- <'S li- oe .a- u- lit n- 1b e- ), ie ni PS 11- ti- n- ;a ò- a- el re H.I.F. BIBER1 VIolin sonatas {Prinwr enregistramen t mnmlinl dl" Ics 8 ~unott'• d.. H.tll) RomntWh<'a Andr<'W '\1anzc (,;oií bat'r<l<'}. Nijfel Nort h (llaüt i tinrba}. John ToU (orgue i dn\ccí) llarmonio 1\'lundi France IIMIJ 907134.3fi " E s possible que molts m e lòman A I'O in c ide ix.io a cons iderar de gran pc,·sonaHLut la música pr r· a violí d ' aquest composito r i virtu ú~ bohemi de la segona nwilfll del segle>- VIl , que va passat· la majm· pa1·t de la );('\a vida tre b a ll a nt a S al z hurg . Est'' "' pnl'lanl dc ll eindch Ignaz Jf¡·anz von Bib c r (1644- 1704) . Conlt·mpo rani de Corclli, la ¡,eva músi r u ens mostra u u domini d e la tèc nica interpre tativa pt·ò pia d ' w1 \ÍrtuÓ!. dc primr n1 línia. ALxí, rc:·cord em a lgunes de Ics &evcs o bres i l'{~c uU s . com ara les 15 Sonates del rosari , p e r a v io lí i baix continu. o e l recull Mens a So nor" , d'una t·c r l a s oLrietal i 11na gran bellesa. Tarnhé altr·cs ohrrs d c caràcter programà ti r , com la Battalia en R e Maj o1·, la Proces.~ó de camperols, la serenata El v igilant n.octltrll , la Sonata represen tativa (on imita l'ls sons d e diferents animals ... ), e tc. Aquest cop som davant d' un àlbum cloblt• JH'Olagonitz at p e l tri o a n glf. s Ro ma n !'sca , fundat p e r igcl Norlh amb Ja finalitat d ' inte rpre tar mt1sica de camlu·a de l barroc. Un grup qu e ja podíe m conèixer p el seu enregistrame nt de les u nomenades Sonutes de Manchester dr Vivaldi, apan·gut l'any 1993. L ' enregistram r nt qu e ara ens oc upa es va fe r el setemhrt! de 1993 i e l gener de 1994 a la S t. Martin Chun·h d ' Eas t Woodhay (Anglate rr·a). Se centra en la integ•·al de 8 sonates pet· a violí i baix c ontinu que Biber va publicar a Salzburg l'any 1681 i que . fins avui , e ncara no s' havien t•nrcgis trat mai. D ' aquí el doblcintcri'-s : per·UJul bondu la b e Ucs a dc la mliRica d l' Bibe t· i , JH't' r altra. el fN dc pode r· !>culir pe t· priiiW· t'll vegada aq ucstes oLn•s . Capílol u JHH't me•·e ix la intc r·pre tuc ió que en n tp mo ment dcbmcr eix. be n al c ontrari, l' atr·a ctiu d•~ les ob t·e s . A dil't'rè n c i n dl' l ne rvi i la s ang calrntu de l!'s intHpt·c•t a cions d e la música d e Bibc t· f e teí. pl! r Musica A utic¡u a Kolu, C'ls rnf'mbr·es d c Roman eM·a o pt<'n pe t· rna ntenü· un u línia de gran e xpressi' itat. pc t·ò sor gida d ' una vi s ió intimis ta .i ns pil'itual d ' uquesta m(•s i<'a que e n m olts pas atges sc·mbla sorgida cr una ins pit·ac ió diabò li!'a. L' e nn·gis trame ut d ' a questes 8 sonates es !'0111 pll!mcota a mb altres obres de l mateix autor. ja moll més conegudrs, com a •·a la sonata La Pastorella . ducs passacaglias escrites. r·pspectivame nl, per a lla üt Rol i violí sol , dt• grau ins pit·ac ió , o l a ja esmentada So- nata R epresentativ a. Si us ha a g1·adat l o t e l que ja he u c ntit de Bibr r , aquest e m·rgis trament no us decebt·à ... o. si 110. pt·o' ru d 'escoltar· les s on a tes núme ros V i Vl. inobüdallles. J.V.B . e . MONIIVE RDI 11 secoaflo 11•ro fie' Maflrlga lla .,..,. Concerto ltaliano Dir• .Rinaldo Alessandrini OP. 111 - OPS 30-111 e laudio Moote ve1·di ocupa una situoció pa t·tic u.larmeut inlet·essant en la his tòria de la música ... , la d e set· djrectament protagonista del can vi Pn l' cstè tit•u music al que vu re prescnlu•·l' advcninwnt de la no va m·quit !' t' lur a J e l a m o n ò di a a co mpan yad a ¡H· I bah conlinu. Fins i tot, durant les prime r es •li'-t·adcs dt.'l s egle " IL els autors parlav en d c prima prattic a (contn1punt. pt·oj•·el'ió horitzllntul, estil tHllie ... ) i de seconrlcr prattic a (es til n o u. p•·oj ecci ó ' !'rtic a I, bai'\ c ontinu ... ). 1\.l alg rat l ot , aqne llcs línit•s c·stè tiqut'!i no e r e11 l' "éloe nls , com una mena dr fronte t·es infranquejab les. El cert és que• mo lts auto rs van sabe r combina r les dlH'S pt·àctique8 a r onve nil- neia, pe r ò p o 4u<•s vegad es a mb una s a vicMt i habilitul posada al srt·vei de la n •r c •·ca expressiva tan gran com e n e l cas d r Montew,·di. E l :.c u sego n llibt·e d e madl'iga ls data dr l' an y 1590, quan el 1·ompos itor teni a 23 auys i e ncara vÍ\;a a C remona. la ~e,·a ciutat n a lal. En aque ll mo me nt Mo ul rvc rdi es ta va cspcranl l' oportunitat d ' a conseguir un lloc de lrc ball a Milà . alhot·a que desconeixia que el seu dt•slí el p o t·tada n treba llat· al serve i de l duc de Gonzagn a l\1àntmt. om. per t a nt. al davant d' un dels S('ll!l r ecuJis d e jove ntut. seg111·ament , més rcvcladoi·s, eonsident pe t· mo lts especialis tes com el recull qne tanc a l'etapa inicia l de la seva r re a ció. Una altra obra fr·onter a en la producció de Monte verdi ser à cl 4 t. llibre. a mb el qual co1·onad l'ús d e la prima prcr t tica. D ' uqnes t f e t podem d t'd ui r que e l s e go n llibre s 'inclo u de p le en l'es tètica d ' aquest:.1 prima prcrttica. Cul'iosament , e ls protagonis tes d ' aquest ciu·egis tramr nt, e ls memb1·cs de l conjoni Conce rto ltaliano, didgils pel conegut clavecinis ta Rinaldo Al ess andrini. ja ha,ien publicat I' e m·egistt·ame nt d e l quart llibre dc madrigals per la mateixa firma discogr àfica. E l segon Jlibr·r està formal per 21 madi'ÏgaJs que apareixen íntegt·nment en nql.teSl C lll"(•~i S II'aiiH' UI fet ol alo ut• tlt•lla Mus ira d•·la \ ila l\l cdid d e Bf'ios t·o o Itàlia . d moig d c 199 I. Tot pa1·1in t de Iu t•onsid f' roc ió lJIIf' Rum dnvunt d ' una' pr¡;iÍl dt• gran tpllllita l . e l íJIH' mrs e ns t• t•ida l'utc m·ió h lo cura CRJWt·inl t¡ue Ri.nuldo Alessundrini s' lm prt>s u tt·ans mctn' int e rpn' tatÏ\ am e n I Iol t' I mó n afcrliu que es dt·~Jlt'èn clt>ls t e:~. l m., lO de ls quuls són poemt'tl de Torq111110 Tusso. d t'<JtWg llt au1m· cic la Gerusale>mm e libPrrtta. i manlenen aqneslu línia. v aldt·ia In p e n u e s pt'l'll l' •¡ne, amh el le mps . lll'l'ibrssin a of(·•·ir la iutq1;rul cie to ts eJ¡, 9 llib1·es d!' Mael rig a h 111 o n Lcvr 1·d i ans. e J.V.U. Música Merllterr ifnea (Música Italiana I espanyo la flel Renaixem entI KithoroDir. Chri•luphl'r \\'iiMun i Sbirll'} Rum~<'~ Chai'Ofllll' Di~toll ChandoH ltt•<'ords Chan 0562 l gr·up auglè& Kil hut·u , integral pe•· la contralt S hi..Jcy Rumsey i 5 músics mÍ'¡,, intèrprets de IJaüt • ti01·bes, violes el•· gamba. Oauh•s 1le bec ... , c u s propo Kn en aquest !'nt·cgis trament un recull d1• cançons i danbt'S espanyoles i italiane¡, de l Segle d ' O•·· Mús ira <'"treia d ' un d r ls moments eh· més esplendor dc l'artmct·idio naJ. Aques t c111·cgis tra me nt fet e l novc mb1·e de 1993 !I l' Oxford Chnrcb dc In població anglesa de Suffolk. inclou 2J oht·es d'autors diferents. com ara els e pa- E ss DISCOS 123 nyuls Diego Or·tiz. Mudarr·a, Volden·óbauo, i .Iuan Ar·añrs, amb els italians Molimrr·o , Valente, Du NoIn, Bar·ber·üs, G. Bassuno , !{ossi, Pi cchi , Botlcgul"i , Picriniui i d 'uhn.'S, entr·r els quals n o fallen algunt-s obres anònimes. En genera l predo mina un mar·cat caràcter· popular en totes les obr·cs, bo i drfugin t pàgines dr nr(~s c·omplexital conlr·apuntístira, vct·ò no algunes ¡·onecssions de ca r·àctcr· vir·tuosístic en el més pm· c·sti l rc•nuixentista, com poden ser· Ics recercades de Diego Or·tizo ·' Vestiva e Colli'' dc Bassano cntr·e d'altres ... Balli. chaconus. passacag lias, Folias es van su cceint en una atmosfera <(IH' íl vegades esdevé melangiosa i plena d 'm1lir isme intimista. Tot plegat sembla voler iJ.Iustrat· la relle~;ó dc l'inici de comentar·i introductori que apareb: al llibr·et que acompan)a el di¡¡c compacte: .. . l'extraordinària barreja de colors i de sons deLs mercats i dels ccrrrers d'Espanya i d'Ità lia ha11ien de semblar tan exòtics als ztlls dels viatgers vinguts de l'Europa septentrional, com l'Orient Mitjà o Llunyà ho són per a nosaltres avui ... Aquesta barreja d · e,prI'Ït popular i dïntimi.,me melangiós dóna un rc:mltat potser moderadament meridional, però de gr·an atractiu. e J.V.B. ........ UneMtecllez (Cançona i peces in11trumentals de la primera meitat del aepe XVI) Ensemble Clément J . D~inique Vïue Harmonia Mundi France HMC901453 F 56 rançoi s Rab e l ais (1494-c. 1553 ) va ser un escriptor. sacerdot secular i estudiant d e medicina. famós per· ser l'autor d'un cicle d e 5 llibres (l'últim d els qual s d'atribució dubtosa) a itJN~Z!.~'~'~'~'~:,!~,!~AIS ~: • ENSEMBLE CLÉMENT JANEQUIN DOMINIQUE VISSE l' entor n dels personatges Pantagruel i el gegunl Gargantua. obres totes e llct-1 d ' inspiració bufonesca, on htH·monitza fautusiu, r·rulisme i efectes còmics, su rcasme, sà tiru ... sem pr·e usant un Llenguulge d ' una r·iquesa extraordinàr·ia. En tot cas, sembla que la pregunta és: quiira r elació té Rabelais amb la músi<"a? La mú s ica Ji far·ceix un gr·a n camp semàntir , al hora qne esmenta tm a hona quantitat d'inst r·u menls en uns soq .H·en1•nts jocs de paraules. Tumbé esmenta nombr·oses eançons i danses de l'època i fa referència a la música litúrgica. En el pn·faci del seu qnart llibre. fln~:> i lot parla de les pràctiques musicals i el repertori dc l'època que li són familitu·s. També hi insen·i.x una llisla de compositors qut• tlividei.x en dos grups .... r i dt' Josqwn Desprez i la genrJ'ació de finals de segle>. v i principis del X\ I, el gnrp de Clau din d eSermis) i altres compositors que ell quaüfica de djver·tits. Aques t també se ria el qualificatiu que. en par·l , podríem posar al present rm·egistrament, fet el juJjo] de l994i protagouitzut per l'Ensemllle Clemmcnl Jannequin dil'igit pel rontratenor Dorninique Viss1•, i que. en aquesta ocasió, es presenta al costal d'un petit conjunt ins trume nta l format per violes, llaüt i orgue. Hem dil "en part" ja que moltes de les Chansons q ue bi apareixen són d'un marcat cat·àcter humnríslic com ara "Nou somnws dc l' ordre de Sant Bubouyn" dc Loyset Com ¡wre, "Je ne mangr poinl d c pot·c'' d e Claudin d e Sermi sy, "Scaramrlla" dr Desprez. o · 'Un e fillette bicn gorriere" de Cl1·nrens non Papa. D'alln•s són d'un caràcter més srr·iós, com · 'MiJle Rcg¡·cs" df' Nicolas Gombcrl. Tampoc no hi falten algun1•s pinzc:lladf's instrumentals , com " In br·osse", o una pavana i una gallar·cla d1• la guPrra ... , totes anònimes . Rabelais és una ma~nífi­ ca excusa p t>t' ofrdr- nos una selecció molt i molt atr·acti\'a de músira pr·i nripalment fran cesa del Renaixement, i a més en una interpretaci ó rxcd·lent. e J .V.B. Música de noc•• a la cort del rel Sol Obrl"!! de Jean Hapti~t,. Lully i Andre Darút•tm Pbilidor l..ondon Oboe Rand Dir. Paul Goodwin Hannonia Mundi Fram:t· 11MU 907122 urant el Renaixement. el11 anomf'nats ' ·Consor·ts' ' vat·en constitujr una gran tractició, albor·a que an tecedien la creació dt• la 1110- D derna Ot'({Uestr·a simfònica. A Anglatcl'l'a es feia uira doble divisió dels consorts . Prim erament els W hole Consor·t, que tJr·u un conj unt fot·mat per· instruments de famílies diferents (violes de gamba, flautes, llaiits, cor'llelti ... ). En eunvi, els Br·oke n Con s o r t c:ren els grups formals pels difer ents m embres cl'unu sola família d'instnunents. A Ft·ança, dm·anl el ~~~­ gle XVII , els instnuncnts rlt! vent no només ap ur·eixicn e n els conjunts Ol'([Ut'S tr·als, sinó , com si es tract(•s d'una mena Jc p!'r·llongamenl de la tr·adició dPis consor ts del Renaixement. també ho feien en !'Onjunts d'instnrments excl usivament de la seva família . Durant el r·e¡;na t d c Lluís XIV, el r·ei Sol, trohem a la cort difrr·cnts eonjunts o "ensemblcs" d ' instnr ments dc vent tots l'lis vinculats a la Grand Ecud e (les graus cavall('ris~e¡,) o a l'armada, entre ris quals va tenir una espN•ial anomenada el grup d 'oboès anomenat Douze Grands Hauthois du Roi (dotze gra os oLors drl rei). A part d'haver· dc tocar u cerimònies a l' air·e lliuri' i u parades militars , (•) c·onjunt d'oboès tamhé participava en rcprf'se nla('ion~ teatrals interiors o l'XlcI'Ïors i fin s i tot a ls balls r eials. Afegim-hi qu e, els conjunts d 'oboès van tenir una existèn eia ind t- pendl' nt d els conjunts d(: t·orda fins al començament dd segle xvm. En aquest ent·l'gistrumcnt. gair ebf. qualifir·ahle d'exòtic, els mt'mbrc·;, el<• Iu London Oboe Baml , amb Maric-Ange P etit ( JWI'('Ul>sió) i sota la dit"eceió del conegut oboista bar·roc Paul Goodw'in , intenten n·viure la so noritat del s "dotzt~ grans ohoès " de ls lt>nr ps del rei Sol, tol intPI'(JI'{'Ilrnt fragm ents, pi'Ïncipalnrrnl danses, p ertanyents u I AJ Mariage de la gro.~se Catlros d'André Danican Philidol' i a Le Bourgeois Centilhomme , Les Noces de Village j Cadmns et Jl prmione, les trt's ciC' Jrnn 1 1 I DISCOS ia Bapti !! tc Lu1ly, en un arranjament p er· a conjunt 1- d ' ouo(:~;. s n fer als coneguts estudis Ab- 1- .s ;, L'enr·c¡,;-istrament es va hc:y Roud de Londres entt·e e l 3 i t:1 5 dc gener de 1994. e J.V.B. 1- s a ;, :- u.,........ Tht' TulliM Scholar~ Po•lcr Philliflll <lireo·t.'l the Palcstrina 400 Concert. GIMI<:I.- CI>GIM 994 e n s s s e ls "Tallis", com sovint anomene m e l conjlmt a cappPlla protago nis ta d ' n(JIICSl t>nregislrament en •·l s c·<•rcl es mus icals d e l nos trt' país, és un d e ls grups més valor·ats e ntre nfi1·io nats i addictes a Ja polifonia d ' ar-reu del món. PN· Iunt, no ens ha ri c sot·- E pr·cndrcquc t'nunan) com aques t 1994,400 aniversar·i dr la mort d c Pales tl'ina i Orlando di Lasso, l'hagin UfH'Ofilnl per fet· el qlW SCgunii11Cill ha estat un fi¡•Js seus gn111s conce rts . Va ser el dia 2 de f eh•·e r p assat, en un dels quatre Cflifiris r·eligiosos on havia trc haUat Pales Lrina. D'a(¡ ucsts, tr·es van set· refus ats dl' •·ara a aquest concert pe t· motius dive nws . La bas ílica dc Sant P(•re del Vaticà, pel'(ruè e l seu a s p ecte a c tual va s or·gi r· dcs pt·~s de la vida de Palest•·ina. Sant Joan de Le tran pr•·què va ser totabnentr·ccons tr·uïda al segle X'v1 11 , i la Cup rlla Sixlina. per les seves mides r eduïdes i prl S t' U C' m¡,daçament es va eonsid t•t·a•· qu e no era el lloe més adequat. Pe r tant, només va qliCdat· S anta Maria Mag{,riore , on !'S va ft' t' e l COllCPrt dc què pndt•m ga udir gràcies a l' t·•n·egis lnnnen t que sc· n vu fc·•· , que Í's l'origen d 'a<¡tti'Sics notes. .I untament amb l' a cuntinll' t'JH'I'tació deL ' ·Tullis", fins i to l e n dü·eele, t>l pi'Og•·ama inclò és un dc•ls scu b utruc tius . ja que hi pode m sentir una selecció vr•·itublemen l antològiru d 'obres tiP Palestrina. El c·onrert vu c·omençm· amb el hnat motet Snrge, illumillfii'P IH:guit de la monumental Missa Papae Marce l/i. A continuació un c nt·n mc lct so t·prcs a . .. el pr·o hibit Miserere dc Grego•·io Allcgri intc t·pre tal a doble co r (e l sego n e n '·rt•o ")amb les seves parts corTrs ponents de cant pla. Tanquen l' em·ebris tra ntenl 4 obr('S més de Palest•·ü1n: r-1 Stalmt Jlilater a 8 ve us, ua " Jilma redemptoris Ma - ter .., el Magnificat dr pl'ilo u8 v('usi el N u11c Dimit i.~ lumh(· H 8 veus. Tot plt•¡;ut, do gra11 brllrs u. Afq;im, somrient , u l~u ­ IIH'r ncs l'(•fl••xions hilnnllll ll qur, lo tulmc ntllun y dt• l:W r unu t· •·íti ru ( D é u cus e n ~'lwnl !), se'm, poden aC'ucli•· to t min111l Ics fotog•·a fit•:. e n c·olo r que ac:ompa11 ) t' n t•l di st uo rnp ae ll'. ¿ Pt~ISC' J" RÓ n a nglic·ans l'ls memhrr~ del Tallis f'holan,? o b ~ ... P a le s ii'Ína hauria S(•ntil mni ht s eva polifnnin int e J']H I' Iuda amb doncs eo <lf[UPII lllll tc•i' marc de Santa Mariu Mag~iol'(•? 1\l a l~•·u t que di;,sortadanwul no vàt·c>m pode•· gauclir d t' la màbria tlelc·om·rrl c•n diri'Clt', ar·a sí CJtH' pocln•m tlis frular d' un clol'unwnl. so uor es plè ndid fic· l' univers ut'i pal es t.l'iuiii cl 'c•n¡;uun y. J.V.B. e s ) s I 1 Música de Xavier Turull per a un nou segell discogràfic A mb el disc Xa·vier Tum/1. Música de cambra aca- ba rle néixer el nou scgellcliscogt·àfic Edicions Albert Moraleda. Donar a eoni':ixer música i intèt·prets dc• qualitat a un públic majol"itari és e l primm· cru e t'S va plantt'jat· Albert Mornlcda CJuan va tenir a les sevt's mans la possibilitat d 'enregistra•·, en un sol disc i p er pdment vc·gada, una mosLra an tolò{,rira de la trajectòl'ia del me¡,tre Xavier Turull com a composi tot·. El repte cada vegada més difícil d ' int•·oduir en el met·eat aquelles fl{,rures que tot i e l seu talent artistic s obreviu•·n (or·a d els cercles de domini dc les grans cases discogriilï•¡ucs, no té p er qnè fracassnr , si el q~te .~'està oferint és de c¡ualita.t. , segons afirma el R<'nyot· Mot·ale da; hem rle trenc etr el t.òpio que té el g mn ptíúlic c¡u.e 'desconegut ' eqnivnl u dolent, encara que potser en un pricipi això impliqui fer -ho m.és per amor a. l 'art que no per diners . Scgnns Moraleda , aquesta intenció de difondre talents poc conegttts no s 'enfoca solament cap a la promoció de nous intèrprets, com ja fan [(, majoria d'editores, sinó que també e.H?t plantejada p er donar a conèixer l{l. nostra música , la nuí.sica que es fa a CatalnnycL -de la qnal encara hi lw moltíssima per descobrit·-, i f er-la conèixer tant nl n.o.w ·e país com a l 'estrcwger. A més d c la qualitat artístiea, cal ga•·anlit· una alta crnalilul tèc:nic:a dels enregistnlments; aconseguir que la rmí.sica qne su.rt del dísc sembli feta en directe és l'altre pilnr· amh què es vol donar a conèixc•· aques t segell. Aquest pl"ime r disc, Xavier Tu rull. Mtísica de cambra , no solament acomple ix aques ts o bjectius, sinó que signifiea una fita important en la històr·ia de la mús ica catal ana, ja que per primera vegada acosta al gran públic una mostra dr la sensibilitat d'aques t gran músic català, l'ohra del qual quedava , fins ara, malaurndament pc>rrluda en l'es- -t• ~- ~- 3 123 porarlil'itat de ls com·et·ls. La violinis ta Ala Voronkovu , la so prano Uma Ysamat, el c lal'i cH'li s la .Josep Fus ter, ol Quarte t Glinka i l'Onrucslrn Oivt'J'hJtlf'nto sota la di rect' iÓ d r. Guerassim Voronkov, j un Lanwnl amb la s u pervís i6 clc·l mateix ' avier Turull. hau es tul ris m(u;ics que bnn fet possible l'etlrcgi.stranwnl rl 'nqcws lcs o bres, tant pe l sen e¡,. fo rç dcsinte•·essat com per· la manc•·a com han s almt c·opsar· i t•·ansmette l'elegant (•motivilnt que conté la mú ~ i ­ cn dt• Tuntll. El disc t·ecull un seguit dc prcrs ¡,elcccio nades que donen una perspec ti va de l qu e ha estntla tusca compos ilivu dc Xavie r Tunul e n ciR durl'l~t·s quin ze an ys, sens dubte un u deies més inte ressants de la música ncluul. El poemu conce1·ta1Jt pet· n vio lí i on¡ucs tra dc! cor da Tf'ierz ( 1994 ), les sis cançons pe•· a s np•·ano i on¡uestra d c co•·dn s obre poe m es d c H os a Lt•vc t·oni L ·amor incert ( 1980), l'obra per a quint e t cic eonlu i clarine t con cert nnl Tríptic tonal (1989), i, finalm e nt. l'ob•·a per a sopntno i cruarte t de ro rdu Rera el mur (1983 ), Pt·cmi Eduard Toldrà de la Genrralitat dc Catalunya . configu•·e n r i conjunt d'obres el ·aC(IH' t ¡>rimer disc d el nou st•gcll Edicions Albert Moralt>rln. T oLes les ohres són d c gr·un riqu esa compos itivu, no tan sols pet· la seva bl'illnnlo•· melòdica, sinó tamh~ pt't·lu mane ra en cruè tant e l seu vessant harmònic com I'Íim i e fan Je la sensibili ta I ¡wt·snnal d el e ompos ito•· l't'RRèll('ÍII univer sal que srmp•·c· t•·ans me t l' autènti('a mús ica . Satisfacció i a.g ra.ïment són les paraules dc lmcs tt·c Tu rull en r elació nmb I'Pdic ió d'aques t disc. U na s alis fut'eió i un abrraïment. malgt·utto t , que no deixe n amagar f'l fe t que la mú,~ ica culta necessita iniciati ves com aquesta p er arribar a veritablement coneguda i valornda. el\1òniea Pa- S(' /' gès Snntacana 57 DISCOS REPORTATG E Comen~a l'Any Purc ell per LLU IS Ml LLET H 123 58 en l'y P ul'ccll va morir en p len a acti vitat, al- 36 a n ys, el 21 de novcmbr·e de 1695. L'any que roml'nça commemor·a, doncs , el triccntcnari de la SI'V a mOt·t. Vertadea· mÚRic nacional a nglrs i figu r a c·ubdal de la mús ira univf'rsal d e tots els temps, f' l S<'U geni, menys espectacula r· que el del eu antN·t•ssot· Claudio Monl e,·erdi, no li' a pas al dan-er·a quant a personalitat i profundi tat, malgt·at que no fo u un innovador r·adical. sinó u n h ome d e sin tcsi. constret per les circumstàncies politiqut>s. socials i rdigio es que va ,·iua·t> ( re ta m·ar ió dc la monar·quia i d c l'Esgl~. ia anglicana, amb la consegüent neeC'ssitat de t·establir una tra dició intenompuda d ur ant q ua i 20 anys per la gut>r·ra civil i Ja pr·oclamació d e la república). Polset· aquesta commemoració n o assolir·à, malauradament, un r essò popular· similar· al que va provocar el bicentenar·i d e la m ort de Mozat·t. encara que e t:imula!'à r activitat dels e tudiosos, la celebració d e fe tivals monogr àfics, la inclusió dc les obres d el compositor en els cicles u suals i, òbviament. per· al plaer dels nombr oso i electius melòmans purcellians. le proposte de les editores discogràfique . La primea·a ens arriba dc la mà d'Hat·monia Mundi. Es tracta d'tma antologia exhaustiva, en 6 CD, a dien tm en t documentada. aplegada amb el lema d e «A Purcell com panion >> i formada per· enregistt·aments diversos, t·ealitzats entre 1978, el m és antic, i 1993, el més recent. Amb ai.xò tenim, també. una perspectiva força Ü·lu tt·ativa de l'evol ució de les maneres in ter p t·etative al llarg de 15 a nys. El primer CD no podia menys que esta t· integrat pel fa scinant A ll ~ . Purce cornpatzwn ~'4!r r9'95 ~(~ rtH f t:IClf'H(NAtv Dido & lenea.s, en un E'nJ"t>{,'ÍSll'ament dr lrs Arts F lorissanls de William Clwislie, dell985, quan l'av ui celebèrrim conju nt era guasi a ls inicis de la seva earrna. Es ja u na ve ritable p r od u cció d "equip , particu.larmrnt cxcellenl en l'aspecte vocal. encara p lenament vàlida i qu e pol competir. tot i la seva distà neia estilística, am b preced ents il ·lustres, com Ja vcr·sió històrica, j u intt·obahle. pt·otagonitzada pt>r Victòria dels Àngels i dirigida per Sir Thomas Bcech am (o potser pet· Sir John Ba d lirolli?). El s<'go n vol um és ded ica t als Anthems i a la música n·ligiosa, Con té, t>ntt·e altres oht·es, la impressiona n t Mtí.sica fúnebre per a la reina Mary, en la q u al P urcell , co m sempre que tr·acta la mor·t i J" aflicciÓ, dóna SOI"Iid a a la seva inspir·aciómésllobl e i ¡•moliva . Respecte del volum antea·ior·, la gravació , dell993, ¡wcsen ta un ·alt qua li tatiu important: i Philippc Hen·eweghe, al t'apdavant del seu Collegium VocalC', és particularment con vincent. E l tercer· volum és d erlica l u la músiea in trumental clt• ca mbra (grounds, pavanes, xaeou es, ouber LLtres, sonates i suites), q11e mos tr·a sovi_nt una sí nl cs i molt personal dels estils italià i francès . E ls components del London Bm·oquc no es limiten, en aquest cas, a fer un treball professional conscient i impecable, sinó que, per la seva manifesta identificació pcr·sonal amb el eompositor , e11s proposen u.na intet·pr·ctació extraonli n àr·iament viva i di ferenciada en detalls subtils i plurals. Tol st:gu.il d os CD dc va lm· històr·ic, pr·otagonitzats per AU"t·ed Deli<·•· i el seu grup, el Deli er· Consort , r·cspect:ivamenl dedicats a fr·a~:,'lnt•nts de Ja música d 'escena per a King Arthur i al gt>ncre enca ra poc· coDegut ò e la cançó secular, en el qual Pm·cdl pcr·petua , a mb una inspiru c: ió tan simple com infaJ.JjbJc, la tradició dels madrigaJjstes isabelins . La interpretació coJ.Iectiva rle King Arthur ens sembla lleument envellida, t' n canvi, en els aires m onòdiç s del d arrer CD (o n és acompanyat per W. Kuijken, al ba i x dr v iola, i p er W illi am Cba·istif', al davicèmbal), Alfred DeiJer·, el gran pionca·, exhibeix una hravura i una cn lrcga admirablc•s . J enea r·a, finab11enl, una darrera part dedicada a la música d'or~:,ruc, la qua], en aqut'Sl ca . Purc·ell <·omparteix amb els seus grans romp alt·iotes John Blow i Matthew Locke. Es l ntcta d'una introducció equilibr·a da a l'ohr·a d e l' il ·luslre compositor· d el q ual comt'nccm a celebra t· enguany el tr·ic·cnlenari, una pa·o¡>osla divulga tiva d ' Harmonia Mun di, susceptible de ser complcmf'ntada amb ulta·es ofertes, com la que presentu la firma Hype•·ion, amb la produ cció int<'gr·aJ dds Anthems i st'rvcis t·eligiosos i de les cançons profanes, a cà n·ec d' un excel·lent co njunt esp ec:ia litzat, el King's Consor·L, l1en r.onegut a Barcclon u. Per fi, com el primer dia L'any 191 Oes va acabar de construir un dels edificis més singulars de Barcelona: la casa Milà o, com se la coneix popularment, La Pedrera, obra de l'arquitecte Antoni Gaudí. Des d'aleshores han passat vuitanta anys. Ara, gràcies al patrocini de CAIXA DE CATALUNYA, en col·laboració amb altres organismes públics, se n'ha fet una fidel i acurada restauració, amb la qual cosa ha recuperat totalment el seu aspecte i bellesa inicials. I ens ha quedat, per fi, com el primer dia. Perquè la Pedrera s'ho mereixia: perquè és un dels edificis més significatius del modernisme a Catalunya i de l'arquitectura mundial; i perquè ha estat declarat recentment Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO. Felicitats.