Revista Musical Catalana. Núm. 138 Abril 1996
Editorial: Un públic emergent / PANORAMA Candide arriba a Barcelona. Joan Padrol / Gaitè Renom. Aquell tenor de l'Orfeó Català. Teresa Martínez / Mikrkosmos: Divergències i contrastos. Pere Artís / Del seu affm.: Sr. Eliahu Inbal. Jaume Comellas / Tangents: Una mancança. Jordi Maluquer / Les cendres de La Fenice encara fan caliu. Àlex Colàs / Davant una nova edició del Concurs M. Alavedra. RRMC / Maazel i la Pittsburg al Palau. Josep Casanovas / Beethoven en integral. Xavier Casanovas-Danés / Un Mozart poderós i profund en les mans de Zacharias. Lluís Trullén / Una digna Traviata. Pau Nadal / Però el clarinet es deia Woody Allen... Albert Suñé / TEMA Falla: 50 anys de perspectiva / Persistència d'un llegat molt personal. Josep Casanovas / Falla i Catalunya, una relació d'afecte sentit. Jorge de Persia / Falla - Lorca: una amistat productiva. Antonina Rodrigo / MUSICALIA Fedora Barbieri. En la pell de més de cent personatges. Lluís Trullén / Penoràmica Gerhard amb l'Orquestra del Lliure. F. Taverna-Bech / Una obra emblemàtica de Berio. F. Taverna-Bech / La dansa de cesc Gelabert o el desig de la pròpia creació. Joaquim Vilà i Folch / SCHERZANDO Cesc / LLIBRES / DISCOS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
co ~ MANUEL DE FI~LA A mig segle de la seva·ñlort ~- y .... S FE DORA BARBI ERI, ARRIBA EL MUSICAL CANDIDI LLEGENDA DE LA LÍRICA BARCELONA Muntaner. 300. Xanfrà Lafo~a Tel. 200 81 00 CENTRE COMERCIAL GLORIES Avda. Diagonal. 200, local 6228 Tel. 486 01 87 BARBERÀ DEL VALLÈS BARICENTRO- Tel. 718 97 51 MADRID Hermosilla. 75, Esq. Gral. PardíiiaS Tel. 435 8989 MADRID·2 LA VAGUADA ·Tel. 730 48 82 SUMARI t•evista mnsieal eatalana EDITORIAL PANORAMA •o •• •• G •• G • \ 6 L '(~ ~ e: o Cundidc arriba a Barcelona pe r Joan Padrol GaiPtii Henom. Aquell tenor de l'Orfeó Car.alà pe r Tere sa Martínez Milrr·olwsmos: Divergències i cont.rast.o.~ per Pe re Artís Del seu a.Jfm.: Sr. Eliahu lnbal pe r Jaume Comellas Tangents: Una mancança pe r Jordi Maluque r Les cendres de La Fen ice encara fan_ caliu pe r Àtex Colàs Davant u11a nova edició del Con_curs M. Alauedm pe rRRMC Maa::el i la Pitt.~burg al Palau pe r Josep Casanovas Beethoven en integral pe r X.C.·D. Un /11o:arl poderós i profund en les ma1u¡ de Zaclwrias per LL.T. Una digna TL·aviata pe r Pau Nadal Pf'rÒ el clarinet es deia Woody Alien... per Albe rt Suñé Manv•l til• Falla TEMA Fa/In: 50 anys de perspectiva Persistència d'unllegat molt personal per Josep Casanova s Falla i Catalunya. rwa relació a·afecte sentit pe r Jorg e d e Pe rsia Falla-Dorca: 1111a amistat productiva pe r Anto nina Rodrigo MUSICALIA , . ...,. ..rtta. n SCHERZANDO LLIBRES DISCOS Fedora Barbi.eri. En la pell de més de cent •• • •• • per.~OIIfllges p e r Lluís Trullé n Penarà mica Gerha rd amb l'Orquestra del Lliure p e r F. Taverna· Bech Una obra emblemàtica deBerio per F. T.·B• l.n d(IIISa. de Cesc Gelabert o el desig de la pròpin cr·eació p e r Joaquim Vilà i Folch per Cesc 3 123 Mia da 70 revistes d ·abast nacional estan associades a l· APPEC. Per a més infOrmació: APPEC Rambla de Catalunya, 10, 1 er. 08007 Barcelona Tel. 412 78 ZB Fax: 317 83 86 ] a en sou subscriptor? INFORMACIÓ: Sant Francesc de Paula, 2 - Tel. 268 lO 00 - 08003 Barcelona EDITORIAL ense necessitat d'anàlisis sociològiques ni de demostracions estadístiques prolixes, un fet és evident, en el comportament d'un determinat sector del món musical català dels nostres dies: el generalitzat enlluernament que produeixen els noms mítics. I no és infreqüent que, en ser-ne anunciada alguna actuació, s'exhaureixin ràpidament les localitats del concert corresponent (fins i tot, sovint, abans de ser coneguda la programació que oferirà el protagonista de torn). No jutgem. Només constatem. Altrainent, el fet no és pas d'ara, sinó que enfondeix les arrels en el temps. Al costat, però, d'aquest capteniment, n'hi ha un altre de minoritari, basat en la valoració dels dos elements que configuren un concert : l'interès de la programació i la idoneïtat dels intèrprets. Capteniment minoritari, sí, però en vies d'un creixement real i sostingut, com a conseqüència de múltiples factors, entre els quals són prioritaris l'extensió d'una activa receptivitat (més enllà, doncs, de la passivitat inherent al do ut des) i la coneixença prèvia de les obres objecte d'interpretació, possibilitada pels enregistraments de tot signe . D'aquest capteniment, n'acabem de tenir una prova tangible en l'interès amb què ha es tat seguida la integral dels quartets beethovenians, organitzada per la Fundació "la Caixa". Un interès que ha abraçat tant les audicions pròpiament dites (amb l'aforament cobert en un percentatge superior al 90 %) com les activitats connexes: les tertúlies, el curs monogràfic i les conferències prèvies a les audicions . Amb el benentès que, majoritàriament, el públic assistent ha estat d'una mitjana d'edat notòriament jove. El fet invita a l'optimisme. No solament per allò que té de positiu l 'atenció prestada a un cicle cabdal de la història de la música (per un altre cantó, un cicle dissortadament poc prodigat a casa nostra) com pel fet, sociològicament revelador, de la presència d'un sector social distint del que configura el panorama habitual. Probablen1ent, també, no sigui aliè al fet objecte de comentari una incidència del món discent; motiu de més, si fos així, per ser oberts a l'esperança. Sigui com sigui, és agradable de constatar un creixement del públic musical, amb l'emergència d'una nova franja entre aquell sector per al qual la música és un bé essencial. Un públic emergent PANORAMA Canclicle arriba a Barcelona p e r JOAN PADROL a nova p r oposta del musical Ccmdide a l'esecna barcelonina omple Ics e pt•c tativcs dels afcceionats a aquest gèner-e que tant d 'èxit ha tingu t els datTers anys umb ourcs eom Roma , cintat golfa, Germans de sang i Sweeney Tocld. El projt•ctc dc convet.·tir en un mu sicul la novel·Ja de Voltaire pnmgué cos anan de la unió dels talents de LiiJian HE>llmann . autora del llibret. i de Leonard Bct·nstein i Richard Wilbur. autot·s el<' la mú ica i la Uetr·a de le cançons, re pectivament. Potser un dels principals atractins per a la po ada en e cena va set· la multitnd de localitzacion que r obra necessitava. ja que aquesta sàti•·a dc l'autor francès de crin les a v«>ntures del jove Candide i la seva promesa Cuncgu nda , .-ls quals, sota la lutel·la del seu professor de ft1osofia , el Or. Pangloss. creuen estat· en el millor del,~ mons possibles. Aquest idealisme tan primar i ns manté malgrat patir el dester ram en t , la ruïna, una topada amb la Inquisició espanyola i la t•·aïció, mentre deambul·len pel món , amb estade a les ciutats de Lisboa, París. Bueno Aires i Venècia abans de tomar a la seva Westfàlia nadiua. Finalment, accepten el fet que la aviesa no s'adquireix assolint la perfecció sinó fent que la vida Linguj algun sentit, tot Ü1tentant aconseguir el millor de la realitat. Aquestes id ees de Voltaire, banals però perilloses al seu temps, transmeses amb un estil viu i incis·iu , satí r·ic o cínic, però sempt·e clar i elega nt, queden una mica d ifuminaò es en el musical Candide. De fet , sempre ha estat un misteJ'i l' habilitat d els americans a saber entreveul't' un musical de possibles argu- L .... &i = - a 53 ¡;:;' 6f 138 6 186 Una obra de grans . ' . ex 1genc1es interpreta tives ments tristos i foscos. Rccol'(lcm el cas d'Oliver! sobre la novel·l a Oliver Tn·ist , exemple paradigmàtic de musical sòrdid i macabre, que ha arribat a Ics seves darr eres con eq lii-ncics amh Sweeney Todcl. que analitza els efectes deva tadot·s provocats per la Revolució Industrial al Londres victorià. A Candicle. despt·és de les nombroses desgràcies e devingudes als JH'otagonistes, eJ seu optimisme innat encara els dóna forces per· ca ntar com a expressió tlel seu .-stat d'ànim o com a ma nifestació d'un brusc •·ampell d'alegria ... Un cop decidit el projer le dc et·eat· un musical sobn• ht novel·la de Voltaire, puhlirada el 1759. Lillian Hellrnann fou l'autora del llibret. as(•uda a ova Orléans, aquesta adaptació esdevé el seu debut al musical, encara que la eva obra de teatre La lloba (The üttlefoxes) es convertí posterior·ment en una òpet·a amb el títol dc Regina. La eva canera rom a autora de t<'atre va come n ~a•· l'any 1935 amb The children s hour (al cinema La calumnia) i enh·e els seus è.xüs hi ha Walch on the Rhine, Another pari of theforest, The searching wind i The autuumgarden. L' autor de les llctt·es de Ics cançons és Rich anl Wilbur-, poeta i dramaturg dc JH'imcr·a fila, amh addicions de Oor·othy Parker en algunes d'elles i J ean Latouche. \Vilbur· va treballar a El misantrop de Molière i el va presentar a ova Yor·k i Boston. Guanyador del Premi dc Roma el 1954, entre els seus volums dr poemes figuren Things of this worlcl, Tir e beau.t{{ttl clranges i Ceremony and other poem.s. Parlar· de Leonat·d Bem stein és parlar d'una Uegenda de la música americana. Compositor. dir'cctor, pianista i comen tarista d'àmplia erudició , va néixer el 25 d'agost d e 1918 a Lawrencc. Massachusetts, d'origen hebreu i ascendència russa. El seu part' havia emigrat als Estats U nits a primers d e segle. on va fundur un famós saló de bellesa. Bernstein va graduat·-se a la niYet·sitat de Harvard ran ~ 1939, passà després al Curti• lnstitute i fou també professor de la Berkshire Music Center. E n les seves composicions e~ nola la influència d'un dels seu" professors, Walter Piston, i en la seva meteòrica carTet·a professional va ser assistent de Sergei Koussevitzky en el fes6val musical de Tanglewood. Després fou sub stitut d 'Arthur Rodzinski aJ capdavant de Ja Filharmònica de Nova York. I eu una nit memorable de novembre de 1943 eronsagrà en substituir urgenl· ment. tenint 25 anys, l'inoblida· ble Bruno Walter , per malaltia. al capdavant de la mateha orquestra al Carn egie HaU: el 1945 era ja director de la re" York Cily Centre Orchestra. t>n prodigi i gran coneixedor dr la música pop u lar, pianista dotat d 'un talent sot·prenent. el seu èxit fou immediat i des d'a· lcshores la seva reputació com a g•·an músic només augmentava. Les seves obres com a composi· Ior són marcades per la intro· clucció del jazz a la música esc~ uiea nord-americana com ningú no ho havia inten tat des de l'època de Get·shwin. El matci~ Gershwin havia provat anteriorment aquesta fusió, pcr·ò com deia Bemstein en un dels seu· q e } o F IJ s Sl PANORAMA .on. •ma l dr this es i tein ! la tor, is ta r el ICC, r eu ts a dar :sa. la anv rti¡: ;sor t er. es eus n ia fesrgei USI- fou al j t dr mo- . e> ~nt­ da- tia. ·ixa ;el \e" .r a. -de is ta ,el ra- ma va. osi:ro;cè- ngú n- :eis tor- :olll e~ Leonard Bornsteln Llibt·es, Gershwin és un jaz zista que intentava compondre a l'estil clàssic, mentre qt.te jo sóc un clàssic que intenta compondre jazz. La seva única composició original per al cinema va ser la banda son ora d e La llei del silenci (On the waterfront, 1954) p er la qual l'ou n ominat a l' Oscar. Per al ballet, destaquen les partitures de Fancy Free - una de les seves pt·imer es incursions en el b aUet modern feta en combinació amb el fam ós coreògraf Jerom e Robbins a p1·incipis de 1944- amb unes idees musicals qut' es poden consiclerar un avanç del que seria tretze an ys despr·és West Side Story, la música de la qual va servir també d c base a una altra obra musical - On the tow n-; Fa.csim.ile; i The age of Anx iety, que inicial meu L era la seva Simfonia núm. 2. Ta mbé sobreurt la Simfo nia } eremiah , guanyadora d e diver sos premis. Per al teatre musical, la partitura de Can.dide (•s la quarta que va escriur·e per a ls escenaris dc Bt·oadway. La primera va ser On the tow n. (al cinC'rna , Un dia et Nova York , 1949), amb llett·es de Betty Comden i Adolph Green el 1944; Peter Pan <·I 1950, obra f' n què també va ser a uto1· de la llc- tt·a d e les cançons . i que van estrenar a Broadway Jean A.rthm· en el papet· d e P e let· Pan i Boris Karloff en el doble pape t· de Mr. Darling i el capità Garfio ; Wonderful Town el 1953. amb lletres també d c Betty Comden i Adolph Green, a mb Rosalind Russell com a gt·an estrella d e l'obra; Candide el 1956; West Side Story el 1957, amb lletres del futur enfant terrible d<• Broadway. Step hen Sondheim: i 1600 Pennsylvania Aven.ne el 1976 , amb Alan J ay Leruer com a autor de les lletres. Leonard Bcrnstein va mot·it· l'octubre de 1990. Eric Rogers, autot· i director musical. va dit· sobr·e Bernstein que, com a compositor i orque Lt·ador, era d espietat amb els rnús.ics, ja que, en ser un gran tècnic, no veia cap raó perquè els altres fossin menys eficients qu e ell. Les sev!'s exigèn cies interpretatives eren, doncs. extraordinàr ies . Això no obstant , n o hi ha una dificultat tècnica especial en ]a ràpida i animada obertura de Candide, la pe~·a que inicia la r epresentació d ' a4 u esta comic operetta que t·ccorda vagament Offenbach. És tma oberlut·a de tall clàssic, <'11 forma de sonata , molt rítmica i ballable, i amb una cla t·a innuència france s a~ una cosa lògica perquè la h istòria original és de Voltair e. I amb l' anàlisi succinta d ' aquesta obet·tura , podem passar ja a l ' anàlisi de l' obra. Candide té dos actes i set quadres o cscen e , el primer a mb quatre i el segon amb tres, amb setze núrnet·os musicals. Després de Pobct·tu r a , el prilller qu adre d el pdmer acte té Uoc a Westfàlia , Candide i Cuncgunda són a punt de casaT-se i el Dr. Panglos , professor d c Candidc, exposa la seva filosofia ("The b est of all possible world s") . Ca11d iclc i Cunegunda canten eJ seu duo d ' amor ("Oh .. happy we"), pet·ò abans de la cerimònia esclata la guerra entre Westfàlia i H esse. Cunegunda r esulta ferida mortalment , i p er això Candide abraça l'ideal pa n~lossià (" Jt must b e so") abans dels seus viatges iniciàtic pel món. El segon cruadt·e transcone a Lisboa. on un à rab místic prediu esdeveniments fatals. La Inquisició apareix en les figures de dos vells inquisidors que jutgen i sentencien a la for ca molts ciutadans, entt·e ell Candide i el D r·. Pangloss . P et·ò ' esdevé sobtadament un tl.'n a trèmol, que permet la fugida d c Candide; el Dt·. Pangloss, en canvi , n 'és víctima. 138 7 PANORAMA 8 188 En la continuació d ' aques t quadre, Candid c via tja a Pa.-ís , amoülat p er la pèr·dua de C unegunda i el Dr. P<Lnglo~ s i incapaç òc conciliar els ideals pangloss üms amb les desgr·àcics que ha pali t. París és el centre del tercer· cruadre. Una alegre masLtrca ens introdueix en l' ambient d ' tma casa dubtosa que r·cgenla w1 Marquès i un Soldà i on trobem Cunegunda com a scr·venta d'una Vella Duma. Quan està abi llada amb les seves joies ("Glitter and be gay'') apar·eix Candide, que, bocabadat ("You wcre dead, you know"') , aconsegueix alliberar-l a dcspr·é d e matar· en un duel el Marquès i el Soldà. La continuació d 'aquest quadre és el viatge a Buenos Aires de Cancüde, Cuncgunda i La Vella Dama amh un gnrp de p elegrin s que viatgen amb vaixell cap al Nou Món. Al quadr·e qu art , l 'acció teanscorre a Buenos Air·t>s. El grup de p elegrins é rebut al palau del Governador·, per ò inmtediatament els agafen tots com a esclaus, excepte Cunegund a i la Vella Dama (''My Jove"). Apar·eix tm escombriaire, el pessimis ta Martin , futur company que posarà a l'aguait Candjde dels perills que trobar·an. Cunegun da , instigada per la ' ella Dama , con sent a viut·t' al palau del Governadot· (''I arn ea ily a ssimilated"), p erò Candide, fascinat pet· l es n otfcies d ' Eldorado , s'escapa un cop més per cer car fortuna i planeja torn ar per r escatar Cunegunda ("Quartet F inale") . Al segon acte, t'I pdmer· quad re transcorre altt·e rop a Buenos Arres, on el Gover·nador planeja desempallegat·-se d e dues dames tan incòmodt's ("Quiet") . Candide toma d ' Eldorado cobert d ' or· per emportar-se Cunegnnda ("Eldor ado "), p erò el Governador, que les ha fi cades dins tm sac i les ha deixades en un barca al pot·t, li diu que ja han salpat cap a E uropa . Li ven un vaixell en mal estat que de segillda s'enfonsa , mentre el Xavier Albertl, director clel muntatge de Candlde a Barcelona (foto: T. Mlr6) Governad or· r acomiada des d e la seva terrassa ('·Bon voyage") . La continuació d'aquest cruadre és el viatge de Canrude a Venèci a. Candide i Martin són rescatats del n aufragi i s uren sobr·e l'oceà en una taula d e salvació. Mar·tin és devot"at p er un ta w·ó. però el Dr-. Pangloss r eapareix miraru]osament. I m entre repat·a l'avaria contrasta la seva filosofia amb les experiències que ha patit Candide. El segon quadre té lloc a Venècia, on trobem Cunegunda en un luxós palazzo ("What's the use.') conver·tida en una minyoua i la Vella Dama en Ltna dona elt>ga nt. Apareixen Candide i el Dr. Pangloss, però l'ambient de d isbauxa, el vi i el joc r ·Gavotte") fan que u na avara multitud els es tafi i els d eixin sense or, srnsr amics i sen se esperan ces . El tercer· quadre t1·anscorre n ovament a una Westfàli a en ruïnes . on h a tornat Candide. s· hi presenten Cunegund a, Pangloss i la VeUa Dama. que encara con ser·ven una mica de l'optimis me de l 'ideal del profcs· so r-. P erò Canmde, que ja n"ha tingut prou, amb tot el que li ha passa I , els ruu que l'única mancni de trobar un sen tit a la vida és eultivant el seu propi j ardí ("Maker· our ga t·den grow"). Com podem veure amb l' aq~u­ nw nt, Candíde és una obr·a \i· sualrnent molt atractiva per I<·' nombroses aventures d t>ls he· r·ojs. Pct·ò encara qu e l'obra por·ti ri títol del seu cà ndid protagonis ta , l'a utèntic paperàs i la primera figu t·a de l'esp ectacle (~s r i Dr. Pangloss. E l paper dc Ca nclide, en canvi , és esci"Ïl pc•r a una bella veu d c tf'nor: Cunegunda. per a lllla tt>ssitura dc soprano; i la Vetla Dama p!'r a un a mezzo-soprano. Malgral els ritmes diferents dr Ics rançons, cap no té una melodia sohrcsot·Lint, llevat del seu terna cl' ~nn or·, la cançó dels j oves promesos abans del casament ("Oh. hapy we''). que és la més conc•gu· d a. Una de les sor¡wcscs dc la pat·titura són les frases en c·a~· tcllà d c " I am easil y assimj}ated·· a l !)alau d e Buenos Air es. Però • ~ .... PANOR AMA Candide no va aconseguir att·au•·e Ics audiències de Nova Yod ç o Lond1·es, enca•·a que ob tingués crítiques excel·leots i que el públic que anava a l'espectacle quedés fascinat per la bellesa dels seus nombrosos d eco•·ats. L'obra es va estrenar a ova York el dia 1 de desemb re de 1956 a l Mar Lin Beck T h catre de Broadway, i hi assolí només 73 •·cpresen tacions. Presentada per Ethel R einer, amb decorats d'Oliver Smith , vestuari d ' [ren e Sharaff, il·luminació dc Paul :es"ha ha nc- és rdí 1 !!Uo • viIeh beJra po r oi la • élt de JCf Ol'! 1ra )CI' rat :~n- fia mn ro· }h. TIJ· "la as· :d"' !rÒ .... Morrison i CÜ•·ecció m usical de Samuel Krachmalni ck, aquesta prod ucció constitueix I' única actuació a B•·oadway de Ma.'< Adrian, actor irlandès fo r mat en les obres shakespeari anes i en els musicals br ità nics. Tambó va ser l'únic musical dirigit pe•· Tyrone Guthrie. En el repartiment , ~ax Aclrian era el D r·. Pa11gloss i el seu contrapunt, el p«'ssimista Mar tin; RobN·t R ounsf'ville era 1' idea lista Candide: Ba•·bat·a Cook la seva pt·omesa Cune¡;,runda; i Ina PeLina la Vella Dama . AJs escenaris de Londres no va anibarfins al 30 d ' abril de 1959 , al Saville Tbeatt·e; hlfou un altre fr ac·às esclatant , ja qu.f• només s'hi van fer 60 funcions. Amb cot·eografia dE' Jack Colc, al repartiment Lawrence Naismitb era el Dr. Pangloss i Mar tin; Den is Quilley, e1·a Candide; Mary Col>ta, la jove Cunegunda (i el futur actor d' Oliver!); i Rou Moody, el governador dc B uen os grafia dc Patrícia BiJ·ch, decorats i vestuari d'Eugen e i F ranne Lec, il ·lwninació de T h aron Musst>t", CÜTecció musical de John Maurer i , nou llibret de Hugh Wheeler, i algunes lletres noves dc Stephen Sondheim. Lewis J. StaJien en carnà d Dr. Pangloss i el Governadot ·; Mar·k Baker fou Can dide; Maureen Bn:nnan er a Cunegtmda; i J unc Cable fou la Vella Dama. La cosa més espectacular d'aquella presentació , i 1•l q ue ba quedat en el record dels qui tingt•e•·en Ja sor t de veu•·c-la, va ser la transformac ió qu e va experiment ar el Broadway Th catre en cr ear-s'hi deu àrees diferents d 'actuació lJnidcs pt'r ra mp es, pont ' vlataformes i tra:pes. Per emfasitzar la naturalesa especial cl ' aquella rep•·esen taoió, eJ públic seia en graderies o en tamborets, mentt·e l'acció r envoltava. Com va dir el desapat·cgut J ot·ge Fies tas, Lrslimoni privilegiat d ' aquella fun ció, al n(mlcro 1.332 de la r evis ta ''Foto- grama ·" del26 d ' al lril de 1974, a la seva crònica Nueva Yo rk . Primavera 74. pàgina 16: El senyor Prince i els seus col-laboradors han esfondrat tot lïnterior del 1è atre Broadway. Vull dir que l'han buidat. Després hi han fabricat sis escenaris, sis. rt diferents alçades. En aquests sis escenaris i a sota, i a dalt. de quatre passadisos-escales, la companyia representa Candidc mentre els espectadors , en cercle, contemplen la .funció asseg uts en bancs. Un munwtge prodigiós, 0111111 està envoltat per totes baneles d'art, cle bellesa. En total són 24 actors, però en semblen 400 perquè cada tw representa un mínim de quatre papers. Quan deixo la sala, tota l 'audif> ncia està dempeus cridant bravos qne commouen els ciments ... Només queda per comp•·o, ar i aquesta versió de Harold Prince és Ja q ue podr em veu re aJ Teat re Romea , a par tit· d 'aquest mes d 'abril. .. ¡;;¡- -~ e el' ;¡· 138 \ ~:::óc:\'1'\t. \l / . , .AGRUPACIÓ MÚTUA \11 \l tli 1'\l. ~\\17 Ains. Amb un n ou llibret , lle tres addicionals i un espai escènic molt imaginatiu de Hat·old Prince, el musica] va tenit· una breu reposició el 19 de desembr·e de 1973 al Chelsea 'fheatre Centt·e de la Brooklyn Acadcmy of Music. Entre els canvis, es va suprimit· el personatge de Martin i hi va ser afegit el de Paquette. Anan de les crítiques mol t favorables amb què fou rebut , el musical va reaparèixer a Broadway, al Broadway T beat •·e, el 8 de març de 1974. Allí va aconsegui•· 740 reprcsf'ntacions, amb cürccció de Ha•·old Pl·ince, coreo- e;;¡ Continuem d'acord. L'acord de coHaboració que en el seu dia van signar Agrupació ~lútua i Ja Fundació Orfeó Català - Palau de Ja Música, ha esr:.t renovar per a Ja temporada 1995-1996. Sabem molt b é que es s en tir paS S lO per la DlU S t Ca ' e I I I e L' t' moció. la dl'rlirtwió. 1,11" 'l i \ I lli' J/, I ,,. 11~1. LICL:l l l.tr ' el perfeccionamt•nt. t'I., .,c•uliiiH'III"--."abrm molt bé- qui· .. óu aqllt'"ll"• .,t•n-.ac·iotb. Aqul',ra ¡.,la raó pt·r la qualcol-lahon•m amb el Palau dt· la \I JÍ-,Íf'!l I'Oilt u \I Pilthrr d 'H onor d r la Fundaricí Orl'l'il Catulil i amb la Fundaeirí dPI Crun TP!IIrl' dc· l Lit'l'tr com a .\ l embn· 1h•l Cou.,el l el¡• \l t•t'l' ll lll¡¡!·. donant .,u port així u la di' u l ~urió d c la cultura lllll.,ic·al n C:n t n h l ll) u . .-\1 Crup W'intt·rlilur .,Hh<'ll l 11101 1 hf. qui· é~o -,entir pa-,:.iú pt•r la tutÍ.,it·n. - Grup Winterthur: Winterthur Assegura nces winterthur Winterthur Vida Sehwelz Equitativa Hisp asa lud Pt·og r ulll a ric .s uport a In c uhur u dl'l Grup W inter th ur .. e r PANORAMA GAIETÀ RENOM Aquell tenor de I'Orfe 6 Català Ben segur que els cantaires de l'Orfeó Català de l'època del mestre Lluís Maria Mi llet i el públic en general el recorden. Sí, aquell tenor de veu fàcil, amable, melodiosa i de dicció perfecta. Aquell solista de l'Orfeó Català, membre del quartet vocal Orpheus, la veu catalana de la ràdio a la postguerra ... I per a molts el successor d'Emili Vendrell, gue no ha tingut descendència artística. Aquell solista que ens havia posat la pell de gallina en la versió de l'evangelista de la Passió segons sant Mateu. Sí, en Gaietà Renom. per TERESA MARTINE% questa veu, que en els 1uornents més durs dd franquisme havia est ut un símbol d e catalunilut a través de les ones h ertzianes, vu n éixer el 3 d ' oc tuhn~ de 1913 al barri barceloní dc Ciutat Vrlla. Passà la seva infanl('Sa al ban·i de Gràcia , on estudiava a 1\•sc·ola dels get·mans cris t i ans de La SaUe . Quan tenia sis o set ltnys els germans de l 'escola ja A em feien fer solos a l 'església a les celebracions de jinal cie cttrs, r recorda el tenor. Dc ben jove comença la seva catTcra musical de la mà de Mn. Ricar·d Penina a l'escolania dt> la parròquia de Sant Felip e ri dc G•·àcia (mossèn Penin a n ' et·a el mc•strr de capeUa). Als 16 nnys, ja cantaire del cor dc Sant Felip Nc•1:i, i segu int el consell de mossèn Penina i els d el Sr . Aràj oJ, veí seu i membrr dt' la Junta de L'Orfeó Català, ingr t'Ssa a l'Ot-feó (a partir d ' ara ide ntifil'arem L'Orfeó Catal à simplclllt'nt c·om a Orfeó). Durant clos anys estudia solfeig i consolid a Ja seva formació musical a I'OI'ft•ó dr la mà del mes tri' Sa lva t. Ga ie tà R enom r eco l'Cla una an~cdota d'aquell temps: Un din, mentre feia exercicis de veu, passava el mestre Lluís Millet i en sentir-me va exclamar: "Caram. quina veu!". En aquella època tenia una gran El quartet vocal Orpheus al final dels anys 60. D'esquerra a dreta: Gaiet.. Renom, Josep M. Parellada, Agustl Dalet I Vlcen~ Marl ano extensió de ·vett. Era f esca, una veu que sortia, de manera natttr ral i el mestre Mill~t em va anar fent pujar fins et arribar al Mi natural. Era un g ran goig cantar a l'Orfeó! Així, al s 18 anys esdevé cantait·e de l' Odeó. Aleshores els tenor s soüstes de Iu formació er en Emili Vcnd•·cU i Francesc Torra. R enom esdevinJrà solis ta sota la batuta dl'l mestre Lltús Maria Millet. Poc te mps des¡.n·és de ser cantait·e a l'Orfeó. Gaietà Renom s'integrà al quat·tt•l vocaJ Or·pheus j unt amh Vicrnç Mariano, Af,'llStí Dale t i Josep Monfo •·t. Aquesta formaci ó tiugué molta activitat i esdevinguf molt popular. El quartet Ot·pheu s conreà tot tipus de músic·a , a cappella p t·incipaLmen t, des de música t·eligiosa a jazz, tot passant p e t· la cançó cata lana, la sa rdana. la cançó popular· í'S}Hmyola i el Jie- der del centre d 'Europa . Actu à •·egula nnt•nt i dc manera e tablc a diversos locals de moda de la Ciutat Comtal - la Granj a Royal , L'Ot· del Rin. Pr·ice ...- i aban s dc la guen a viatjà per tot Catalunya donant con certs ameni tzant fcstt·s majors o cantal en oficis r eligios os. Jo ho f eia, sobretot, p er arreplegar diners per poder casar-rne, diu p] ten o1'. La que serà la seva espos a. Carme Vallbona, la coneix de semp•·c, del barri. des de pe tits . Se li va declarar el mateix a n y dc la gucn·a, t'I 1936. La declaració fou w1 xic de.sastrosa, en s expHca a mh humor. En el moment que m 'adreçava a ella vaig relliscar a la vorera del carrer i. ga irebé vaig caure . Ben seg11r q1te van ser els nervis! La seva esposa hi afegeix, tot rient, que allò va ser una ensopegada per a tota la vida . La st>va ac tivitat musi cal , la va 11 /91 ;;;¡ s- -~ e E!;' ¡;;]" 138 12 compaginar amb els estudis de comerç i , més lar·d , amb la feina d ' administt·atiu u Jes olïeines de l'Escorxador Municipal de Bar·celona. Malgr·at quf• s'havia lJiur·at del ser vei militat'. el 1936 va ser mobilitzat i continuà la seva tasca d ·administ ra Li u al er·vei d'un coronel dr r exèr·cil republicà , amb qui r ecot·r·cgué diver·so fronts . Acabada la guer-ra, i malgrat no haver entrat mai en rontbat, és trasll adat a un camp tic concentració al sud de Fra n ~a. Més tard aconsegueix: tornar a Espanya pet·ò és destinat a un altre camp. a Guipúscoa. Gràcies a 1111s avals que declaraven i demostraven la meva borw conducta i comportament, vaig poder tornar a Barcelona. Malg rat tot, em van obligar afer el servei militar que no ha:viafet abans, a Vitòria. Finalment. Gaietà Renom es casa amb Cat·mc Vall bona l'an y 1940. D' aquesta unió na quer en la Maria Carme i la Glòria . Podem dir que r abans i el després de la guerra rivil ma t·quen una fronter a . E n el d espr és, Gaietà Ren om toma a tt·eball ar a les oficines de l'escorxador i el Quartet Orpheus torna a fun cional" malgrat que ja n o fan jazz. El assaigs de l'Orfeó continuen. P er·ò només són assaig a les catacumbes del Palau. recorda Renom; no és fin l'a ny 1946 qu e l'entitat obté el p ermís d "actuar. El rep ertori corn a solista de Gaietà Renom fou molt ampli. Entr·e oratoris, eantates i simfonies , hi d estaquen la Passió segons sant Mateu , la Passió seg ons sant Joan , la Missa en si menor i el Magnificat de Bach: la Novena Simjo11ia dc Beethoven: Les estacions de Haydn; el Rèquiem de Mozart; El Messies de Handel; i Elies de Mendelssohn. Com un membre més de la massa coral , Renom r·ecor·da especialment El pe¡¡sebre de Pau Casals, una obra saturada de catalanitat , assen yala. També interpretà poemes musicals de Schubert (arranjats per a orquestra de cot·da per J oaquim Serra), i participà amb diverses Drets, Lluis M. Millet (primer per la dreta) i Gaietà (segon per l'esquerra), amb altres solistes, en acabar la Missa en sl menor de Bach, amb I'Orfeo, al Palau formacions, com la Capella Clàssica Polü'ònica ; els orfeons Gracienc, Lauuate, de Molins de Rei, i el Lleidatà ; amh les corals Cantiga , drl Col·legi Americà , Joia. i dels Lluïsos dc Gràcia: i r està més de 50 anys amh l' Or·feó Català . E m·egistrà més d ' un centenar de cançons catalanes de Tolèlr·à , Morera, Vives, Pujol, Apel·lcs Mrstrcs . Mi]] et ... amb llett·es dels poetes Cat·ner , Sagarra , Vet·dagucr. Maragall, Boad a ... Eduard Toldrà és un d els seus autor¡, predilectes . Humanament parlant i com a músic era una g ran persona. Els versos de agarra amb música de Toldrà són Ull regal de Dettf manifesta. Eltenot· r ecorda tamb é w1es cançons de Toldrà em·egistrades fa anys per al segell Columbia: Les cançons de Toldrà em produïen grans emocions quan les cantava, així com les cançons de carrer de Morera o L'emigra nt de Vives . En aquest p unt de l a conver sa surt un altre record sobre la gravació c.l"unes cançons populars catalanes que va arranjar un j oveníssim Antoni R os Marbà i que R en om va interpreta r. Recordo que amb la seva moto em portava a casa seva p er assajar. Ell era molt jove, aleshores. És Ull gran músic. Pel que fa al Ler1·eny operístic, Renom conr·cà Lm total de nou òp er es de ca mbt·a , entre les quals destaquen El giravolt de maig d ' Eduard Toldrà , L'empresari dr Mozart, i El retablo de Maese Pedro de Manuel d e Falla (que va representar. entre altres indrets, a P arís , Salamanca i Madrid , amb Manuel Ausensi, després de la guerr·a). Gai età Renom va conf.iXl't' Eduat·d Toldrà a la Granja • RoyaJ. abans de Ja gucna. on ri mírsic de Vilanova i la Gcht·ú ta mbé actuava amb el seu quar· tet d c corda . Arran de la C'\ a amistat - que R en om semprr recorda amb gran emoció-, el 1948 assumeix el rol de GoU"eri1· al Liceu a El gira.volt de maig, amb Met·cè Plantada, Concepció Callao i Lluís Corbella. Aqut·st va et· el seu debut oped stic. 1a ser molt divertit. Vaig fe r-me un tip d'estudiar i d 'assaj ar. /Ja via de treballar la veu com mai, em. C\.plica . Renom afegeix que per primera vegada a la meva vida em vcw pagar la quantitrLI de 1 . .500 pessetes per cada actuació que Jeia. Aleshores eren molts din ers. El record que té del me.,tre Toldrà és m olt viu: 1lmb ell " treballàvem molt. Era w1 home molt exigent a l 'hora de laf~in a. Jo pretenia quedar el millor possible amb els metLS papers. Més tard, el Giravolt va ser inter·preta t a MadricJ pm·ò allà malauradament la poesia de Carner va ser traduïda al castellà. T ambé r ecordem un allrt' Giravolt amh motiu d<' la celebració del 50è a niversa ri del Palau de la Música Ca taJana . Ya S<' t" el dia 5 d e desembre d e J 958. a l ma teix Palau , a mb Maria Rosa Barbany (Rosaun1), Anna Ricei (Jovita), Manuel Ausensi ,_ (el Pet·ot de l'Armentera), Bartomeu Bardagí (Mat·có) i J oan J osep Escoto (Corbetó). Dirigiu t'I mrstrc Eduar·d Toldrà. na a ltra fita important cie Gai età Renom , i p er la qual • .. PANORAMA e ). xer nj a ... el trú 1 are' a » pre el :ric ug, •ClÓ test l'a un VIO en oer ida de e ió Jlts lC - ell me .. 'la. osser tllà de as- tri' ·ledel Va 58, ria ma .nsi ar· I aD gia dr ttal .. en<'ara és r ecordat per la V('lla generació i per la jove com a exemple de sublimitat eu el cant, és el seu paper d 'ev~m ge lis ta a la Pa.~sió segons sant Mateu dc Baeh, J'any 1958. Abans, però, ja havia debutat com a so lista a I'Ol"f<·Ó amb el Rèquiem d e Mozart el 1946. Aquell eva ngelista és recordat així: Aleshores, després d'un grapat d'oratoris a la meva. carrera, tècnicament 110 "' 'era difícil a:fi·ontar aquest tipus d'obres, filant, amb mitges veus i de memòria. Ha via treballat molt la veu i el repertori. El t!'nor recorda que va pr epa r ar· aqudl paper· durant un any amb el mestre Lluís Maria Mill l't. fins i tot assajant a casa seva . Per això Jou tan jacil. El mestre em r;a esprémer molt! Hom r·cconla la seva per·fecta dicció en aquell rol (escola Millet, puntu alitza), fins al punt que en ca r·a avu i diu les s!'ves vocals neutres es prenen com a exemple en algu nes dasst's de cant. Gaietà Renom és Ull l1ome pt·o· fundament religiós. per això mani festa sense embuts que aquesta Passió és l'obnt que més l'ha omplert, tant en els terrenys nrusicnl corn espiritual. És el paper que més m 'h.a emoci.ona t i amb el que m 'he sentit més identificat. l-li ha wz tros molt bonic, continua. el del plor de sant Pere, 011 es tTenca la veu. .. És molt emotiu. També recorda que aqueUa Passió era bilingüe: Renom i l'Orfeó cantaven en català i els altres solistes en alemany. Sohre aq uesta singularitat, el tenor rdlexiona dient que em va saber greu c¡u.e el mestre Mil/et fiU tW es decidí a concretar com cantar la Passió en una sola Uengua. Potser no van trobar tres solistes capaços de cantar en català. Aquesta pr·imera Passió de Cait'tà Renom suposà la consagració com a solista de l'Orfeó. - Va rehre algtln consell tèc·nk d ' l~ rniü Vendrell que havia !'Sta l el solista d'aquesta olwa sota la Lututa del fundador de l'Or-feó? - o. Fou molt correcte i pnrdent. Només en una ocasió em V<t dir: "Ets tu qui ha de cantar. Gaietà Renom I Anna Rlccl a fi giravolt de maig, al Palau de la Música, 1959 Prescindeix de mi i de tot el que et pugui dir. Si vols, podràs cantar. Sigztes tLL mateix''. Malgt·at tot, t>n l'última audició d'aqueHa pr·imrra Passió, en acabar, Emili Vendr·cll el va abraçar davant tol el públic del Palau. Jo esuwa realment emocionat, recorda. D'ultra banda, aprofitem l'ocasió pc~ 1 · record ar el famós temper·a mcnl del mestre Lluís Mat"ia MillcL. Henom, no creiem que diplomàticament, sinó amb el cor· a la mà, cüu: No podia ser aspre de cap manera perquè en el fons em molt dolç i feies d'ell el que volies. Gaietà Renom ha estat també un home de la ràdi o. Els qui no L'han conegu t (·om a ran taire de L'Orfeó dit·ectamenl, l' han conc· gut pet· la t·àdio. O millor dit, ha n conegut la seva veu per les ones . Ahans de la gut'tTa actuava sovint amh cJ Quartet Orpheus a Ràdio Assoriació de CataJuuya . Després de la guerra començà a fer-ho sol a Hàdio Barcelon a, en tm programa setmanal en català. que es deia " Cançons i danses de Cat.alunya", explica. -Certament, la seva veu, en els anys foscos dc la postguena i del ft·anqtli mc, e devingué un símbol de ca talani tat. N "era conscient, d'això? - í. Molts em coneixien sobretot per la ràdio. Recordo especialment. arran cl'a.i.-cò del símbol de ca talanitat, quan canta va la 1W rdcma És la Moren e tu , tÍ n ica peça que es podia referir al poble català perquè era de tema religiós. Quan cantava l'estrofa '·vetlleu Senyora pels catalans"'. aquesta frase esdeving rté com un himne . H om /ri veia més enllà d'aquestes pcr rartles . ./o matPix cantant li deman a,ua. a la Mare de Déu qr.w pogués dir-ho canta.nt molt dt> temp:;. El règim no podia. dir res perquè allò ho deia a la Mare de Déu ... l..a gent hi sentia més que zwa cançó. Sentia un ·'Visca Catalunya". En tota aq uesta activitat professio n al r·daciona d a amL el cant, el teno1· reconeix havt•r gnunya L diners: Sí, dig u em que canUw l /r e fet diners. Cal tenir em compte que el sou a l'escorxador era molt baix i qu.e patíem u.na postguerra. Els mhits artístics de Gaietà Rcnom han tingut el seu reconeixemen t oficia] per part de Ics institudons. Així, el tenor va ser· guardonal amb la Creu d e Sant Jordi qua n tenia 78 anys, i fou nomena t F ill Pt·edilecte dc Barcelona. M'he sentit molt estimat pel poble i per les institucions, ens comenta tol sincerant-sc. M a.i no m 'he creat antipaties. M 'han considerat, respectat i m'han recottegut uns mèrits que no creia tenir. I amb ctixò no vull semblar pretensiós!, s'excusa. -Què {·s el que hauria volgut cantar· al llarg de la seva ca nera i que no ha ean lat? -Doii.ct Francisquita. diu rotundament. Té uns moments musicals tan inspirats! Malgrat tot, esporàdicament vaig g ra var tres o quatre sarsueles. I així acabem aquest brcu repàs d c la tt·ajectòria d'aquesta llegenda viva del ca nt català , que sc sent sa tisfet, orgullós í h onorat de cantar· cn la seva Ue~I'Ttla. Tinc el goig d 'haver fet un servei a la nostra cultura gaudint, aUwra, i fen t-lo ca.nta.nL els grans poetes i mzí.sics de la nostra terra. ¡;;¡ e: = ...e .9 ~¡;;¡· 138 PANORAMA MIKROKOSMOS El retablo de Maese Pedro i Pepifa Jiménez al Festival Castell de Peralada Divergè ncies i contrastos 14 l9S Sovint, per exi~ies de signe professional, em veia obligat o revisor documentoció mus1col octvol o pretèrita. I, lo clossi~coció temàlico ajudant-hi, no és infreqüent que aquesta revisió con~guri un pçnoromo contrastat d'un afer concret, del qual lo immedioteso en el moment d'esdevenir-se no permet copsar-ne els matisos. Darrerament, arran de lo recerco d'unes dades (que m'ho fet tenir o les mons uno copiosa documentació), he experimentat novament o~uests con· trastos, referits ol món de lo crítica. Heus ací un bon temo! Sobretot, si hom considero el risc de lo feina, lo preparació requerida, i tants i tants altres factors lo sumo dels quals P,Oden donar ~r resultat uno notable aivergèncio valorativa. Els poso un exemple (entre els molts que podria reportar), referit ol concert num. 6 de la temporada d'enguany de l'OSC, dirigit per A Ros MorOò, en el qual fou interpretada lo Simfonia "Heroica" de Beethoven. Què en digué lo crítica? Heus ací unes ressenyes (que transcric sense traduir) de les crítiques de tres roto· tius: "El País", "lo Vonguordio" i •EJ Periódico". lo direcció de Ros Morbà fou uno conducción sin sorpresos per o "El Periódico"; mentre que per a "El País", Ros dirigi6 con esmero, con gones, con tota l suficiencio; i per o "lo Von..auordio" Ros Morbà, como gran proh;¡sionol que es, sup_o contomos sobrodomente el temo de lo "Heroica" (... ) y hocerlo todo ello en el tielllpo justo. Quant a l resultat global de la versió de l'Heroica, "El País" opinà que fou uno obro muy trobajodo, en nmgún modo nuevo en el plonteomiento, pere equilibrada y muy sólidamente basada en la mós osentodo tradición interpretativa del viejo coscorrobios (ol·lusió referida o Beethoven); "lo Van~uordio" testimonià que la "Tercera odoleció desde el comienzo de ~ P,rofundidad en lo disposición de los pianos sonores, en uno reducción voluntoria de los perspectives; i "El Periódico" afirmà que lo "Heroica" quedó sin mogio. En allò que afecto l'Orquestro "El País" afirmà que supo sonor ol alto nivel que se esperabo de su largo y riml:iombante nuevo nombre; contràriament, "la Vanguardio" detectà cristos romes en las intersec· dones de los grupos y peco nitidez en el sena mismo de coda uno de elles. l'espai no em permet d'estendrem'hi més... , I doncs, en què quedem? Es que a lgun crític tenia aquell dia la sensibifltot esmussada? I un altre la visceralitat o Acr de pell? I un tercer una dèria expressiva i conceptual? Gran misteri, el de lo crítica ... Sí, senyor... Pere Artís Uuis Homar (e sque rra) f Frederic Amat (dreta) e s fan càrrec d e la direcció e scè nica f de l'e scenografia f vestuari, respectiva me nt, d e Pe p lta Jlmé ne z (foto: R. Ribas) l Festival Castell dc Pl•¡·olada E r ecupera pc•t· o la r dició d"aquest estiu r òpcra d ' hnac Albé~""a niz Pepita Jiménez -en unu t·o¡H·oducció amb el FestiHll dt• Montpcllet· - Radio Fnuwr i el Tca tt·c· Lliure- qur ha n~orquestt·ut i ~tdap­ lat al castPUà el compositot· .Josep Soler. Així. la direcció musiraJ serà a càrrec de J os<'p Pons, al capdavant de !"Orquestra ri<' Ca mhm Teu tt·t· Lliure i eL-. corQ LiPdt•t· Canwru i lnfantil del Consenalol"i dt• Vilueca . amb els solistr:. .Mor-í a José Montiel. J oan Cohet·o, ontya Cha,·ez. Cartos Bt>•:ga a. Alfomo Ecbevarría. Angel Odcnu i Fr·ancisco Yas. La direcció c~<-i·n ica serit de la mà de Lluís IIomar i r ('~!"CIIO­ grafia i el ' estual"i de Ft·cdcric Amat. Aquesta producció, molt t·t•lrbrada per part dc tots els l'CU!> implicats. ~o"estrena e·à d 27 dt• juliol a Pet·alada i el dia 30 es pode·à veure a Montpeller. Alguns festivals. com el d" Cranttda i el d"Otoño de Madr·id, així c·om també alguns teatres es¡Janyols, ja han manifestat el seu interès per aquesta producc:ió. Pepita Jiménez va Met· Plitt•t•narlo el 5 de gener de 1896 al Lieeu en ita}jà (el llibret o•·iginal fou rs nit en anglès per Fntncis B. MoncyCoutts, batml Pn r obra homònima de Juan Volet·a) i nurra t•ls amot·s entre un seminarista i una vídua e n un poblr andal(es de la segona mritat del segle Àl\. L"0•·4tu~btnt d · Cambra Teatre Lliure té enregistrada la versió d e conce1·t de Pepita )iménez per al segell Harmonia Mundi. D'altra banda el Festiv~LI també homena tjarà enguany la figunt dc Manuel de Falla, amb motiu dc commcmOt·ar-sc el cinquantenad de la seva mort. En aq oest sen tit s' anunc·ia la pro· ducció de la se\'a cabdal òpera El retablo de Maese Pedro, amb Wbret del matci.x compositor basant-se ru t•l eapítol xxvr de la segona pal"t de la novcl·la El ingenioso hidalgo Don QILijote de la Mancha. de Miguel dc• Cervantes . Aquesta producció serà dirigida mu:,iralment p er José Ramóu Encinar. destacat músic madrilern. un dels més prestigiosos entre r"i• que es mouen a I" àmbit dc la capital dc !"Estat. i Ja dramatúrb.¡a st•rà d"Ariel Gucía Valdés, un actor i die·ector tea tral d e gran vàlua qu<· ja s"ha mogut amb notable hit també eu el camp de l'òpera. L'csccnogr·afia serà d el conegut a t·tista plàstic valent·ià a virr Mudsca l, mentre que l'orqnPstru sen1 la que ve essent titular drl Festival: l'Or questra dc Cadaqués. P<•l que fa, al repartiment, l'iJlll'· g•·cn el tenor bae·celon.í .Josep Ruiz i el badton Enrique Baquel"izo. prr hé que t·csta encara per decidit· el nc11 cantaire que interpx·etarà el pupcr dc T1·ujaman. Paper CflJe, cal r ecordar-ho. va significar el dehut cic Josep Curreras al Tea tre dt'l Lireu. • • • PANORAMA e.z Premi d' Investigació Humanística per al musicòl~ Luis A. Gonzólez Marín Joan Pons, membre del Consell Assessor del Conservatori del Liceu l baríton menorquí Joan Pons /w estat tWIItenal E del Consell Assessor clel Conservctll Olt m~mbre tori Superior cle ~Música del Liceu. centre en el qual rebé les se11es ¡Himeres nocions en e l món de la mtÍsica. ú1 proposta del Conservntori a .fonn Pons fou acollida p el baríton amb molto il·lusió per la predi:sposició a contrihuir o. potenciu.r i tlonnr suport. a l 'activitn.t pec/agògica. del centre. Amb aqnest nou 110111ena numt, el Consell Assessor del Conserr)(Jiori del Liceu queda integr(tl ¡>er: Joaquín Achúcarro, Luciano Albertí, Jaume Aragall, Lleonard Gravació cl'una òpera per a nens escola de música de Barcelona Aula de Música 7 cekbrta d ccnE l<•naa·i del naixement del compositor gis1i1a ma Paul llindemitb amb la ¡p·twarió d'una òpera per a nens. Es IJ·acla de lflir bauen eine stadt (Bastim una nova ciutat), una obt·a esc•·ita per a col' dc nens, solistes i conjunt instnuncntal que va ser composta l'any 1930 pet· a uns nens d'unes colònies n.bé dc m€·s de dos anys at, d'e~tiu. Aquesta experiència, qur ja f<·Üa q1-1e figua·ava en les intencions de l'escola , ha estnt•·ealilul amb aquesta obt·a dc Hjndcmit h un- ' la l'OEl •rel • de les associacions corals a Espanya durant els segles XTX-XX en de >on de ida tÓJI ny. els ital er à r 1 ¡u e :xii ra. gut i er tro del és. ,te· jz i Jer · el pacal JUt del 11 Simposi Internacional Sobre Música i Sociabilitat: Els orígens • t•ganitzat p er la Uni ver·sitat O de Barcelona, la Universitat de Pu,·ís-8 i la Universitat Fr·an çois Rabelais d e Tow·s, els dies 15 i 16 de fc bt·e t· de 1966 va teni•· lloc al Dcpat·truncnt d'His tòt·ia d c l'A•·t dE' Iu Unj versitat de Ba•·celouu el ll Simposi Internacional soltr·c Mú¡,ica i Sociabilitat. Després de la primera trobada, que tingué lloc a París el maig dc 1993 i que va tractar sobr e Ics associacions musicals i c•ornls a EsJ>ruJya durant els segles Xl:X-XX, d mat·<· genèt·ic d 'aquesta nova convocatòria sc centt·à en el nui xemcol i el papet· de les a~:~soducions co•·ttls en el mateix àmbit Lcl't·itot·ial i la ~:~eva únpot·tàuciu com u di11runjtzadores d e la vic-I u social, cultura] i musica] dt>ls dive•·sos espais i contextos on e!l pl'oduïn•n . IJobjectiu d'aquest n Simposi f~u la posada e n com ú d 'expt>l'iènCte~ de recerca, a fi dc: pod er dist'DUt· els pt·ocessos mNodològics I musieòlc:g Dr. Luís Antonio Gon:~.úll.'z .Mal'Ín. que actunlmcnl tn·bulla al depar·tnmcnt d<> ~lusico logia dr la Institució Milà i Fontana(~ cl<'l CSIC. a Barct•lonu. ha c·stat gmu·donal amb el Pt·cmi Rcy Don J ua n Cu dos I 1995, d ÏJlvcstignció humanística i científic-osocial, Jll'l' u joves inves tigudot·s, q11f' hn t•s tut ulorgat per un junll constituït JH! I' •·<•llevants per·sona litats del món dc> la ciència i ha investignc·ió. pr«'sirlit pel ministre d ' l~du­ carió i Ciè11tia, J et·ónimo Saavcdra. Pet· a Iu concessió d el premi. hom ha valorat tanl la formació humutústica i musicològica del premiat com la scvu dedicació a la interpn·tació de la m(a ~ i ca antiga, al capduvanl dt•l st•u <·onjunl vocal-instr·urncntal Los Músic·os de Su Altcza. • E Balada, Narcís Bmv>t, n-fontserrat Caballé, Marío de Avila, A.l{cia cie Larrocha, Vit·t.i'>rin del.~ Angels, José Luis d e Udtte ta , Eduorcl Gim énez, Joan Guinjoan. Alfredo Kraus, Tomós Marco, Xavier Montsalvatge , José Nieto, Joan Pons, Antoni Ros Marbà i Xavier Turull. • que ha estat traduïda al català i ba estat objecte d ' una ada ptació musical i d'una instr·umt'lltu!'ÏÓ adet¡Uada a partit· del molel'ial de base (el compositor deixÀ l'o•·questració obe•·ta). L'obra ha estat tr·cltaUada dul'anl dos cursos i la derisió d 'enregistrarla s 'ba escaigut en la rclt>bració del centcnui dc Hind(•mith. Ei cor, solis tes i el conjunt instrumental és íntrgranwnt format per alumnes d'Aula de Música 7. L"adaptació musical ha anal u <'àtTec dc M. Fabré i R. Capdc,'ila; la instnuuentació, a càrrec d 'E. Palomar; i ha comptat arnb l'assessorament musical de Joan Albm·t A ~tuu·gós. • en els diversos àmbits geogr·àfics de1s participants; contms tar els diversos m odels d'associacions corals que s'han anal donant, ai>.i com també llm·s punts clan i de r eferència eu l'àmbit formatiu, i finalment valor·at· el paper que han tingut les a!lsociacious cot·als en el desenvolupament d c la cultur·a i la vida musical cic c·adu zona d'influència, Lot rema•·ctml els pWtts de contacte i divet·gt-uciu existents cntr·e cadascun dels mod ...ls associatius i contextuals. Pel que fa a pn•·ticipació, el Simposi aplegà especialis tes i investigadors d e cHverses WÚ\' ersitats (Poiticrs, Reunes, Tours, Paris-IV, Pa~·í.,-V lll , Màlaga, Oviedo, Valladolid , Lleida i Barcelona), els q uals, um h llw·s aportacions, iniciat·cn línies d ' apronfundimcnt Le m ittic, su gget·iL·en c amins m e t.odològics, t·cvisaren qüestions admc~st•s i contL·astru:en ]>apers divergents. La c-elebració d 'aquest Simposi ba estat una coull·ihnció altament positiva a l'estudi rigorÓ~> d'un fet musical i sorinl la investigació d el qual en d escobreix progressivament la transccnclèucia. • Teatre de l'Eixample, nou espai musical es rle la passada tardor frmciona n Barcelona lm nou espai multidisciplhwri on s 'acullen manifestaCÏOtiS teatrals, cinematogràflc¡ues i musicals. Es tracta del Teatre de l'Eixample, espni on les esmenteu/es numifestac-iolls mw¡Ícals tenen lloc en el ternmy espPcfjic de la música clàssica. En oquést sentit, hom. lm previst. lo progrwnodó regulur de dos concerts setmonctls er partir de les 20 h , els dijou.~ i divendres. Els dijous els joves intèrprets, biisicament estudianL~ en fase m•mu;ada en els seus estudis i amb currículums destacats, teueu la seva oportunitat dt.rh l'escerwri. Els divendres són declicats als intèrprets i les fomwcions professionuls. Amb ¡Jrens de 300 ptes. els dijous i de 600 ¡Jte:s. els divendres, el TeMre de I'Ei,.·nm¡Jle conslituei.-c una nova altem(l(.iva a. la progmmn.ció musico[ barcelonina, situat en ur1 lloc d'ww importa11t cle11sitat de poblctció (carrer d'Amgó, 140) i que ha 1/ll.~cut amb la volu11tat d'oferir nous al·licieuts a l'ambient concertí.sLic de ln ri11tat. El concert inaugural el vo protagouit::;ar el Quartet de Guitarres cie Barcl'lo11a, i (/es d'alesl10res hi fum actuat, entre d"altres, l 'OrquestrcL de Cambm del Conservatori de VilaSet:o, el duo -piano a quatre mansfoml(lt per Joan Josep Gutiérre:; i Mari11a Rodríguez, el du.o Oriol Espeml(l -flauta- Ricard Sfmche::; - guitarro-, el boríton menorquí Josep Carrems, la sopmno Ruth Nabal, elflcmtista Auton Serra acompanyat per la pianista Jllorúserrat Cmabó, el pianista A)'llwr Sa11tinho, etcètera. • D Si iE ... ·== = 3 f;;' ;;;¡· 138 PANORAMA En la mort del mestre Nadal Puig i Busquets a. la ta sca dP romposició. Un any més tard, el primer de maig, és nomenat mestre de ca.pella i organista de La Reial Capellet del Palan deLs Jesuït.es. 1lquest càrrec l'ocupà poc temps, fins a l 'adveniment de la l dia 1 de gener passat moria a República. l'any 1931. I durant el Barcelon a, a la molt respectable 1931-1933 és organista de l'oredat de 94 anys, el compositor i questra R itdio Associació de Cataorganista Nadal Puig i Husquets. lunya. Després de la gtLerra civil té Gràcies a la sol-licitud dels seus ne- diferents ac/nacions com a concerbots Anna M. Bosch i Francesc Ber- tista. I 110 és .fins al 1950 que ocupa trand vaig poder tenir contacte a mb el càrrec d'organista titttlar d.e l'eselm e.stre i conèi:cer de prop la seva. glésia de La. Concepció de Bm·celocons idercJble producri6 musical i la na, lloc on resta fins a la seva jubiseva dilatada biografio. lació L'any 1974. I és en a.q nest any Va néixer a Balaguer (la Nogne- que La Societat Econòmica Barcera) el dia 31 d'octubre de l'any lonesa d'Amics cie/ País li fa honor 1901 . De petit fou inicictt en l'art de d'una distinció honorífica cle La la mtísica pel seu oncle Mn . ada/ Fundació Uestre Josep Sancho i Puig i Bellera. organista de L'esglé- :llarra co. per la seua tasca composia de Sa nta .llaria de Balaguer. EL sitivct. dia U de juliol de 1909 ingressà a Aquesta és pr·olifica i inclou difel'escolania de Mont serrat. on tingué rents gè neres: mú.~ica d'església com a mestre de mlÍsicn el p. Ramir ( polifonia amb acompanyam.ent Escofet ( 1877-1911) i pf p. Anselm d'orgue). lwrmonit::.acions de canFPrrer i Bargalló (1882- 1969) . çons populars per a cor, sardanes i Deixadn l'escolania per motius de altres pece.~ brd/ab/es. En tota.l, .wlrtt l 'any 1914, continuà els estu- segons el cat àlef.( fet per ell mateix . dis de pi.ano i d'h armonia a es comptabilit::en 309 obres. 1'ot Halagtter mateix i va ser nomenat aquest material, In major part organista de l'església de La Pa- encara manuscrit. i la seva bibliotetrona de La seva vila nadiua. Del ca particular. Jou donat per ell 1917-1928 ocupà el càrrec de mestre mateix a l'a rxiu de nuí~ica de l'esde capella i organista de /"església colania de Mont serrat, a la del ant Crist de La mateixa rila. Biblioteca de Catalunya i a l'Orfeó Durant aqu,ests anys ja va comen- Balaguerí. També, ja Ja anys. çar a compondre IIHÍ.sica polifònica havia donat a l'escolania el vioü per crm tar a l'església, al mateix Guadognini del violinista Werner. t.em.ps r¡ue jimdava c/ifprents enti- del qual ha via eMa/ dipositari, en t.ats corals i bandes i robles: Coral morir aquest. p els serveis des inteHergusia.na, La Cultuml Bergu.- ressats que el Sr. Puig li havia fet siana., la Banda Municipal. la Ban- tantes L•egadPs. deL Popular i la Cobla lrt Comtal Si bé després de la seva jubilació Bergusiana. havia quedat pràcticament oblidat. tl partir de l'any 1927 comença és just que ara. arran del seu trasuna. sèrie de concerts per diferents pàs. que quec/i con.~tància , ni que ciutats acompanyant al piano el sigui breu, del seu treball musical. de cèlebre violinista /,olundès Tl!éo- la set:a contribució positit•a i (t rtístidore Werner o bé f ent recitals de ca a la llarga i fecunda història piano tot sol interpretant el.~ grans musical cCilalana. f.Rs seves despltautors clàssics i romi'wtics. lles descnsen. des del dia 3 de ge11er, L'any 1929 fl:r.a la seva residència a la seua vi/u de Balaguer. e Dcmiel u Bctrcelona , i es dedica plenament Codina i Giol E ¡;;¡ i» e... e ~' ;;;r 138 Nou disc compacte amb obres iM Xavier Benguerel Com a pòr·tic de l'ar·ticle dc Rumorr Andrrs sobre els qual'tcts dc cm·dn dt• Bt·cthuvt:n, publicat a la nostnt Hevislu del passat mes dt' febr·ct· -amh motiu cic l'audició integ~·a1 d' acruest cicle lw<'Lho 't~ni ii u cà rrec rlel Quru:teL Endellion. <J II l' t• n¡,'ltnn) se celebra a BatTl'lonu. organitzat per la Fundació "la Caixu"-. tiguravu una nota de la nostra Rcvi;,tn. t•n Iu qual s·e~mentaYen altres aud idon~ inll•grulk li f' ls quartets dl.'l compc>sitor dc• Bonn qut• havien tingut lloc a la no~tr·o C'Íntat. Aques ta llista er·a f'l>llll'lltudn Lanrbf a la fí de ['article, si¡,'llal J)l' l' mi mutrix, que es publicà en el pt·o¡,.,·umn cl1· mà dc l1 •s esmen tades audidous tk Iu Fundueíc> " la Caixa". l'u~l!· r·i o r·mcnt em va aJTiha t' uno infonnu!'ÏÓ tl'un entusiasta uwUunan bur<·t•loní, al qual no tinc el plaer dt• t·onf.ht·t· pt·r·sonalrnent. que r·ecorda' a una altt·a audició integral que ell hu\iu \i~t·ut i que nr tenir lloc l'any 1935 a \ s¡,oriació Obrera de Concert!>, fun dada ¡w•· Pau Casals, i aportà els pr·ogt·nmcs d'aquestes audicions, arnh couwnluris dc .Joaquim Pena, quf• ann ren a t"à rr·t·c del Quartet de Co rd a tlt· Hat·t•f•lomr, formal per Marlí Cahr'rs, .loun L?urTat·ons, Claudi Agell i Sunts r Sugt·t•t·a. M·1'\('USo. doncs. per la mpva om is., ió im oluntàriu i, amb molt df' gust. felii'Íio l'anònim ¡•ornurúcant C[Ue . se~anla Ull)' rn¡:-, tan!. t•ncar·a té un recot·d 'iu d'aquell('~ auclicions i en consen u el" pm¡,'l'anw~. t•o,a que constitueix una bella lú~tòria i clc)na fe dc l'eficàcia Í cJ(' J' Ull· ll'utic:itul dc l'exemplar iniciativa d1· CasaJ~ t•n fa\ or· d<~ la difusió dP la ¡,'l·an múbi(·a ('nLr'(' lots d s estaments soeiuls. I mr;, cnc·ar·u, repassant una Uislu clr• JH'Ilgramrs dc' l P alau de 1u Músir·u Cutu lima, m· adono que el mateix Qum·Lel dc Cor·du dr Bnn·elona (en aqut'sl ca'> umb (•I \ ioliuisln .Jaume U ecba suh.sliluinl Mur·tí CnJ1ú~) encara va prolagcmil~:ur unu ultra integral dels quarll'ls dt• Bt'f.'Lho\lm durant ds mesos dr fdll'c:r, mart i alwiJ ri(• 194S. Amb molt de ¡,•usi ho fuig c·onRtar i remarco Pl gran valor d' uc¡tlf'~te, inic·iatives dels nostre, pro-ft•~oRionals. e Unís !\lillet José Luis García Asensio, invitat de l'Orquestra dc Cambra Eduard Toldrà E uh·e els dies 19 i 24 d 'u(¡ut·~l fe brer, l'Orquestra de Cambt·a Eduard Toldrà de SuhadeU acull el ' ioliuista, director j recon egu t pf'· dagog m adrileny José Luis Gar cía Afaules de La Fontain e caba d'editar-se PI compacte 7 d e l composi tor Xaviet· Senguerel. A part de l'obra qu e dóna títol al disc. qu e cdüa Discmedi, completen Ja propos ta: Astral i MíLSica per a percus- sió i cordes. Les 7 Jatdes de La Fontaine es tan inspir·arles en l' obr·a poi'·tica d ' aquest autot· francès que va traduir l'any l 984 el pare del com p osito r·, l"esc r·ipl o r· Xavier· Benguerel i Llobel. la pat·titura de l"obr·a. l'edita Tritó. Aquest compacte fou pr·cl:iental el passat ,d esembre a la capella de Santa Aga ta de Bar·cl'lon a en un Aclariment co ncert a càrn·<· cl••l grup Barcelona 216. que dirigch. Er·nest Martínez (zquie r·do. amb J oan Bon às com a narrador. • A;,ensio com a director invi tat. García Asensio imparteix clll8set. de conjuut UJSlrtunental a La fo t...uaci(i vall••snua a l'Auditori de la Caixa d<· Suluulcll. V1í ltim a hor a de <:n(la n!!;;u.ig és o berta al púb lic. Com a ('locnda d 'aq·uesta t1·oha· du, ('S faJt dos concerts dir·igits l'el m C'll rP García Asensio i en els r¡ual~ iJJlcrvé el viollirista i director ti tulnr rle l'o rquestra, Josep LIUÍl! Ptú¡r i Bartolomé, com a solista. Aquc!llll tt·obtuln f>s patrocinada per Caixo dt> Sabarle U. • }I I PANORAMA Ha mort el director d'òper·a Gianandrea Gavazzeni ls pl"imc rs dic¡; ~lt• fclll·er va ~o­ ril· a la srva Cllllat natal. Be •·"l\ 111 , l'I prrslih'ÍÓ~ director mu¡,ical. ._ ·a , ra. e·wnancu·< ~ t•n opt• espe(·ialista E Gavazzl'ni , a ls 87 an ys. F ins gairell(- el da~TCI' moment -va <Üdgil· el 13 clc ge n{'l'- ea vazzeni va J'OIIHlllfll·c aetiu. Cavazzt"ui et·a l'últim re¡wescnlant d' una gt>neració qu e: va pode•· viure c u tlin:cle els darree·s ueomc,nt s d r la gnlll època ve ris ta. H11vin r·nl·lahorat per sonalment amb Umbct·tu Ciordano i amb Pictro Ma¡;eagni i, de fd, d repertori veris ta i tunlo-e·omànlit· va cnns titulr la seva rs¡w t'ialilal. Estin1al amir: l- a . e s r i a a ntre el 29 de m a rç i ï d 'abril Lind r·à lloc a Cap ellades el Curs Internacional de Música de Ca m bra a càrrec dels membres d el Silvestri /ring Quartet -Duro P op ( uiolí), Alexa ndru Mih on ( uiolí) . Traian lcmescu ( uiola) i Rasuan Nec ulai (violon cel)-. la. pianista S u.z anne Bardlmry i l 'osteòpaw Víctor Morera , que treballarà Pn l'aplicació cle tècniques d e relax am ent , reedu cació de posicions i millora de la concentració en in stru m entist.es. • E Sr. Eliahu htbal a ·L de Música de Cambra ll·lush·e director d'orquesh·a com ida t dc l'O BC :1 e a W Curs Internacional Del seu aff111. ¡I ó Particulanuent intensa Wl !.t' l' Iu seva vinculació al Teatr·c dc la Sealn dc• 1i.là. on va debutar cll9-18 i on \ ' U ;.r•· dircct01: artístic en la dècada clds setanta. I a la Sr ala havia d' aC'ltUII' aquest mes de ma r~ en una pt·odnt'eió, anunciada eu aquesta R"' i.;; ta del nw::. de gener. de l'òpera Fedorn. r n In qual han d' altt'rnar-se en el pi'Ïn r ipa l papc•t· Josep Canet·as i Pla cido Domingo pet· donar rèplica a Mll·cUa Freni. P er als afeecionats han·clonins, rut insis tir en t'l fet que Ga vuz¡wni va dirigí•· les pri.Jnet·es passes ¡)t'ol'cssiooals de Jaume AntgaU, en c·l seu clehut a La Fenice. Gavazzen:i estava c: mHlt arni• la soprano Derüa Mazzola , força unys més jove que ell , i coneguda p!'ls ufc·r«·ionats liceistes. • .. Li t•Rerir aml> la memòti.a ben s adollada pet· la impressió profunda <rne m'han causat els dos pmgrames qne ha diri~t amh l'OBC aquest pass at mrs tl<' Ct•lwl"r. No t>ntrarf en detalls propis df' fm1ció nítica , p<>t'C¡u(> això ja queda reflectit p<·r lfUÏ cmTt>spon t>n aquestes mateixes pàgines. Dt> monwnt i a l'avan\.'ada permeti'm deixar ronstànein, però, c.lt' com les seves actuacions -i remarc·o l'I l('l'IIH' ' 'seves"- ha11 trasbalsat tot l'àmhiL d'audiència habitual -i no sols d'audirneia de la nostra formació . De la seva mà, dt>ls seus mèrits individualitzats -prr això lw 1·eman·at abans aquell pronom proSSC'SSill-, s 'ha ]Jroduït cJ CJUasi miracle de la descoberta d ' una "aJtra'' orques tra , d'una altra OBC. D'un conjunt que, com transformat p er una \al'C~ la màf,rica -el símil amb d seu instrument de lr<'hall é~ tan fàci l com significatiu- s'ha t>Je, ata un¡, estrats dt' riquesa, de finor, de clasSe', de s uhtilt•s a i de g1·ancliositat excepcionals . El seu mr:,tratgt' tan profund i ric ha actuat d'una manrra tn·odigiosa i hu fet s o1·git· un potencial de capacitats d<' la formarió ratalaua. que molt difícilment h<'m pot,•ut sospirar o entreveure -i més difírilmt>nt t'nra1·a c·ooslalar-, en comptades ocasions. Vos tè ha clonat virtualitat ala dita tan gastaria que no hi ha oJ·questt·es bones o dolcnl.t's , sinó dircc·tors bon s o dolents. Dita que estimeu molt l'ls ins tr·umentistes -no és difícil intuir pt•1· qu(·- i que tamnateix , com moltes altrc~s , n o Í>s ben t't'l'La del tol enc•u·a que en aquest cas l'aproximaeió hagi estat reahnent apurada. l a1p1Í faig avüH•nl que he parlat amb alguns dels mt•mbn•s de l'OBC qu<' han tingut el goig d~ treballar amb vostè aqm·Rts dies. Tots cUs ln han fc>t avin<•u t qui'. de dt>bò , han estat un goig per a f•lls lt·s el Ut'!l I:H:'lmanes d" a ssaig i els sis eoneerts couM•gücnts. i que s 'hau sentit estimu lats i en1·iquits d'una ntanc1·a enormement gratificant. Amb ah:ò expl icaH:n amb tota precisió l' art'clm{~s cssc·nc·ial de tol el que ha esdevingut i s 'ha produït al Llarg dt> dut's setmanes d'intens hatt~gat· professional i t·r~>aliu. Abans h e c·onH'ntat tllH~ les seves actuacions l1avi<•n trasbalsat l'entorn de l 'OBC . Segur amt•nt això havia dl' ser incvilable, atesa no sols la dimensió cstrkt anwnl arLÍst ica drls fets, sinó tamhr d t·untext que envolta la se,' a figura en relació amb l'OBC i, dit de fonnn directa, el fet de les t'XJW<'latives errades en el seu moment encat·u propl"r. sohrt' la possibilitat qne n'hagués pogut atTihar a St'l' titular i, per tant, màxim responsahlt' rlels seus designis. P<'t' un sentit d.c respecte al moment especial, molt esp ecial. qur viu l'OBC pel que fa justament a aqul"s t tema. pe1·què crec que Ja d iscreeió pol ser. s obrl"lot ara, més eficaç que altn•s for·mt's dt• c-apteniment: i perquè. a la fi. el futur Í's sempt·t• obet·t a tot. no vaig més enLlà Nt aqtwsta línia. Tanmateix. crec ([Ue resultaria im¡}('nlonahle no dPixa r constància del context ''(']imà ti C''', o ·•medioambiental". o "atmosfèric'' -f·om vo~:>tè pn·ferei..ú- que la seva visito, i solll'fltol l<1 transcendència de les sevt•s n<'luuc·ions, h~t vivificat d c forma prou palesa. l com CJUfl vostè - i els altres lectors d'aquesta n<ll't<l, s6n prou intnl·ligents- no li ha de re sulla r di fíc·i I C'M'u l:la r-me que no m' estengtú més. Del seu affm. Jaume ComeUas e n· PANORAMA TANGENTS Oferta variada a «Concert de Tarda al Palau)) Una mancança Un Fet ben senzill fo aparèixer una mancança greu en la vida musical del país. Volia, simplement, aconseguir les obres per a veu i P,iano de Robert Gerhard per facilitar-les a una can· tant. Vaig passar ~r les Ires cases més ocrèélitodes en lo venda de P,Or· titures a Barcelona i em vaig trobar !=jUe, en una, no tenien ni ideo que hi nogués res publicat; en l'altra, hi havia dos exemplars de les Six cofo· /on folksongs compostes l'any 1928 i editades per Boasey & Hawl<es; en la tercera, em van dir: "Sí, teníem algu· na cosa, però l'altre dia va passar la Montserrat Martorell i s'ho vo endur. Ja les tornarem o tenir". En aquesta última, ben documentada, van mirar el catàleg de B&H i van veure que, a port de l'obro esmentada, hi havia també editat i vigent en catòles el Cancionero de P'édre/1, horrnomtzo· cians de Gerhord sóbre cançons populars de tot l'Estat, recollides per Peèlrell. Penso, doncs, gue, dels vuit reculls de cançons çJe Gerhord, se'n troben només Clos. Adhuc se sop que resten manuscrites, sense editor, Vuit cançons populars, Cançons i oríettes, Por do ppsaré la Sierra, 7 condones de vihuelo, 6 lonodillos, Sevillanas i 6 french folksongs. El cos d'Albéniz és més Acerant. No se'n troba cop, de les mes de trenta-set cançons per o veu i piano gue consto que va comP,Ondre. Escrites en cinc idiomes: an~lès, ito· lià, francès, castellà i cotolo. l'únic que circulo són sis balades que, fotocopiades els cantants es passen els uns ols aftres. Es veu que, ta anys(. es trobaven dues o Ires cançons editodes per Unión Musical Espoñolo, firma que va passar o ser controlada per uno editora anglesa que no ha reeditat encaro res d'oç:¡uest compositor. Vaig trucar o lo Fundoción Albéniz( é:le ton renom, i em van dir que oirà no tenien cap pqrtitura d'Albéniz. (Cosa que no és d'estranyar en aquest país; si no, aneu al Banc Vitalici i interesseu-vos per Fer un vitalici ...) Com que lo bibliotecària, molt amoble, em coneixia, em vo faCilitar una llisto de les obres de !=jUè tenia constància i uno llisto de llocs on podia haver-hi manuscrits o edicions antigues d'Albéniz: lo Biblioteca de Catalunya, lo BOC (després de trencar-me el COf? va resultar ser la Biblioteca de I'Orteó Català), uno biblioteca -no recordava el nomque depèn de l'Ajuntament de Madrid i els fons dels hereus d'Albéniz. De l'obro de Toldrà, un dels músics de qui era di~cil trobar !)9rtitures a les bOtigues, s'ho anat reeditant lo de cant i p1ono. Els seus quartets, però, queden reservats als grups que les tenen. En resum, mal podem promocio· nor els nostres compositors si les seves obres no es trob(m a l'abast. Jordi Maluquer n total de sis concerts conformen U lo segona temporada del Cicle "Concert de Tarda al Palau", que, organitzat per la Fundació Orfeó Català/Palau de la Música, patrocina aquesta mateixa Fundació i l'Agrupació Mútua. Es tracta d'un cicle de característiques molt personalitzades. Hom hi cerca la incorporació d'un públic poc habitual al concertisme, gràcies, en primer lloc a una oferta variada que conté al.ficients específics molt notables, i també en atendre un horari, a partir de les 7 del vespre, còmode. Al llarg dels sis concerts, hom farà un atractiu recorregut per diversos gèneres musicals, essent especial· ment destacable enguany la incor· poració del jazz -o, élit duna forma més exacta el component més ballable del jazz tradicional- i també de la musica de banda. La resta de concerts tindrà com a eix el virtuosisme pianístic, la música de cambra, el concertisme mixt de cor i cobla i la sarsuela. Pel que fa a intèrprets, es camp· tarà amb l'actuació del conjunt La Creació del Centre de Documentació Musical de Cantàbria a Fundació ~1an·c•lino Botín té· en p•·ojrcte Ja ITt'ac·ió dc•l Ccnlt·e d!' Doc·umenlal'ÏÓ '\1u,.kal dc· Cantàbria amb la finalitat tlt· c·nn i"i'\e1·, conseJ'HU' i difondrt- el pa11·inwni musical i els l't'curso" mu ~ir·u ls d'nqu~sta rf'gió drJ nonl dc Ja fJf•nÍnMl · la. Aqm•;,t ct·nl•·c· c•~; planll·ja r·un1 un servei dr Ja Set·c·ió dc MÍII>Ít•a dl' In biblioteca Ul' la F'undaf'i(, Marct•linu L Botín. Aw. s'Pstahh·ixt'n Ires ohjt·etius bàsics en la conHIC'a li'wia rh· runc· ¡u·t~ pet· a l'elaborar·ió cie dadc·s d t>lpat•·imon.i musical cle Caotàlwia, de din:, o fora de la re¡;ió: l'calilzul'i6 clt• lïnventari de n~c ur,.o:o mu~-o it ·aJ, rll' CnnLàbria: i adqui~it'ió de doc·unwnH. Locomotora Negra, autèntica refe· rència cabdal del jazz modern o casa nostra, que acaba de complir el seu vint-i-cinquè aniversari. Lo música de banda serà atesa per lo formació catalana que, amo tota probabilitat, té l'historial més impor· tant d'entre les catalanes. Es tracto de La Lira Ampostina. El Cor Jove de l'Orfeó Catala, formació de prole· gonisme creixent en el món coral català, actuarà juntament amb lo Cobla Sant Jordt, una de les més conseqüents del país r.el que fa a qualitat, en un concert d'un conside· rabie interès. La Virtèlia SinfonieHo, amb el jove violonista Sergi Alpiste, servirà el concert de programo més transcendent, mentre que la pianista japonesa Hisako Hiseki oferirà un concert de piano en la seva presen· loció al Palau. Finalment, un estol de c;antant$ de relleu -Josep Ruiz, Angel Odena, Carme Hernàndez i Vicenç Esteve, sota la direcció d'Albert ft..rgudo i amb el Cor d'Amics de l'Opera de Sabadell i la Sim· fònica del Vallès - interpretarà un concert de sarsuela en què es retrò homenatge a Amadeu Vives. • Pel que fa a. lr:, haM~!. del l'onr·m·~. ~egiicnts: presentar un pm· jecll· que contingui una ml:'mòria amh dadrs. ohjectiu:.. Jocalitza<·ib. f'lr. pe•· indoure en una base dt• dadt>;,. aportar d curriculum l'i/lli! de l'im esligado•· o equip im p,ligaclor i el temps que es deilicat·à al projeele. L'avaluació i l'adjudir·arió dt•· JH'ndr·à dels tritt-ris d' adf'CjlléH'ÍÓ cll'l projecte als objectius, la tJU ll litnt tiPI pn>jerte. r aetivita t investigadol'a dPl c·oncm·sant j la disponihililltl tic tt·mps. E l te1·mini rl e recepció de sollicituds af'aba e l 15 d ' abl'il. P er u m é·¡, inftu·mació . Fundar·ió Murl'clino Botín. Seeció Centn• dt• Dorumen tació .MusiraJ dl' Cantàhria. CI P cd r·uca . l. 39003 an· landct·. Tel.: (942) 22 60 72. Fa\: (972) 36 0-l 94 . • són les ~ PANORAMA Julian Bream al Festival de Guitarra de Barcelona • • reo •lir lo lo •to >r- :fo ::le o- ·ol lo és o e- '0, ·e, és to Jn n- ::le z, :i ~- ' ll!l•ílnrri.;;tu Juliuu Breun é., el plat fori del 7è Fco!IÍ\ ui tic Guitarra de Bnrcclonu lfUC, amb un totul d<' 9 concerts, romcnçii el pu.,,¡ut 26 març i ncubao·u el prop<'r •I dc juny. Enguany el Fcsth al, totalme nt consolidat com w1 csdc' t•ninwut ju lrudil'ionul de ]u primnw•J·u muskul bnrn·loniuu segons J'orgnniLznció, pr·o·~t· ntu ui¡,"UJJes novellots. Rf'SJ)CI' te a Iu sevu estructm·u, h a aUn.o·gnt l'I seu pcríml<' do· 5 a lO selmnncs, hn uugmculnt o•l nomlwe de conCI!rts n 9, i s'llu oht•o·L u nous o•!pnis: el Cluh Apolo, d Mca·cut de les Floo·s i In Capclln el•· Sta. Anna, a més del to·ndicionnl Pnluu olc Iu Música. Pel que l'a u l'nApcc tc tU' LÍIItic, enguany el Festival rouliuua m nulcuiut el vessmll ciU..-sicn i flano cow td 11111U s'afegeix el ju::.::.-fusion ~lc Iu m l1 dt• BiU FJ•isellPatd lllotiau-Jove Lovuno Trio (19 d e maig ni ~1co·cut de 1<', Flors) i John Scoficlci-S tevc Swallow-Bill SLewurl Trio (22 dc maig tum!Jé ui ..\1ercul. Així, In pr·ogramució es completa, u mé~ dels esml'nluH, umb Egberlo Gi.,mouli Group, que obrí el Festival el pussul 26 dc murç; Onquendf', Chiruclo i Juun lla!Jichuclu, formació creada I'Xp rcssnmcnl per al Feslivul , el dia ll d 'ab ril ui PuJau; Raimundo Amador, el 17 d 'niJ•·il ui Pulau: Josl'p Henrít¡uez, el 8 dc maig u Iu Capella de Stu. Alu1u; Toti Soler, el 9 df' muig a Iu Cupellu fil' Stu. Arma; Juliun Brenm, e l ' I· d e mni¡!' ui Puluu; i I'Orqul'slrn de Cor·dn de In Simfònica th•l Vulll•s, diri~idu pe t· En1es t MnriÍno•z lzqui('t·olo, auoh lr hio·o Suzuki (llia·cc•loo• uo·tísli(• dl'l Ft•stivul) n Iu ¡,ruitura·n, el 4· dr juny ol J'uluu. Els po·eus de les cntrud('s vun dc lc;; 1.4·00 11 lc!S 5.000 ui Puluu; 2.000 n Iu CupeUu de Sta. Annu; i 2.500 td CluiJ Apolo i ul "" errat. El pr•·~~upos l d'ntJUCslu edició del Festhul ol c Guilnr·r·u dc• Burt·cloua és dc 4 3 milions d e pcsscll'S. • E es )1- Jn rò ·s. o- ia ó. le Je a- o- eel at oal 1li r- le )• )- • El món musical de Joan Miró finalista del Premi de Pedagogia Rosa Sensat I llibre El món musical de Joan Miró E escrit pel dorinelisto Oriol Romaní, h~ resultat finalista en lo l5o edició d'aquest concurs d'àmbit espanyol. ~sont·se en les paraules de Miró, Onol Romaní convido o descobrir el món d~ ~iró i lo seva .relació esf?.eCiol amb lo mus1co, en un estd pioner i lligant aspectes molt diversos, alhora que proposo uno collo d'activitats i reAexions adreçades o nens, joves i adults. Lo ma·¡oria de les seves pro~stes P,Oden ser uti itzades pels ~estres o l'escolo però alhora poClen mter~ssor qualsevol persono mínimament sens1ble o l'ort, lo cultura i l'educació. ~ventuol ment, també poden servir com o Introducció o complement o l'audició del con~ert que també du per títol "El món mus1col de Joan Miró". 1:Associació de Mestres Roso Sensat enHbtot convocant del _premi, juntament om ell?epoftoment d'Ensenyament de lo ~ne~ol1tot 1 el Minisleri d'Educació i Cbatèncto1 té previst publicar oquesl treball o ns de final d'any. • El Conservatori del Licen entra en el món del patrocini I president-director general de E Pioneer Electronics Espoña S.A. Antoni Puntí Casellos, i el ¡:>resident del Palronat de lo Fundació Conservatori del Liceu, Manuel Vallribera i Mir, han subscrit un acord de pqtrocini publicitari pel qual Pioneer fa donació al Conservatori del Liceu d'important material audiovisual cosa que permelrà renovar les insta(·lacions de les seves aules de música clàssica i moderna. Amb aquesta donació, l'empresa Pioneer, sensibilitzada per l'actual problemàtica que afecta els conservatoris, derivada de l'aplicació de la LOGSE, i coneixedora de l'important esforç que està realitzant el Conservatori èlel Liceu, desitja contribuir a la continuïtat de la seva tasca, iniciada fa mes de cent cinquanta anys, de formació i difusió de la cultura musical. • La Mà de Guido connecta amb lnternet es del paSóoat mes de novl'mbrt• l'editoritd La ;\là de Guido di8po~n d·una pàgina \VEB nIu xurxu lnlcrrwl. a lu qutd es pol accedia· des tl e c¡uul,c"ol lloc del m ón. En aquesta p[o¡,.oinu, ¡,'hi trobu tol el ratàlcg dc di.sc t·orllpnclc i partitures que La Mu d c Guitlo ha ctlitat Cins ara. Per nis con~ulto~ estrangers s'hi IJU posat una prtiln biogt·nfia de lots els composilot·s i intl•rpt·ets que npa r·o•b:en a l JJntàJeg. Aquesta p~<'ÏJ1a l111 cstnt illcOt'JIOt·uolu als principuls índexs Lcmiilit's ol'lnlcrnt'l, com són els populars Yahoo, lnfO!M'I'k i Lycos, entre d ' altl'es, d~> manèru que de!>! de quulse"ol ot·di:uudor· del nuín comwelnl u Lllcrnct, en posur ()Uranil!!' t·lnu com shcet fftu.~ic, cawlnn nm.~ir, s¡J(lni.~h music, cotalonio, compari di.~r o romposcrs, apnrei.x uutomàticnmcnl l'ntlreça de la pàgina dc Lu l\là de Guido. En WJ futur no gaire Uunyà, s'hi podran escoltar frn.o"''ucnL~ tle la mÚ!>Ï<'u dels discos i rebre I<'S pnrlilurcs din•cLtunent n J'ordinudor pcr.soutd del 1'011snhor. De moment, es pode n f('r comandes gràcies u la btísliu clcclrònica incorporada a la pàgina WEB. L·adreçu de La )lu de Gnitlo u lnternet és: 11 ..~l.grn.c;, I guido I • D Guanyadors del Premi Ciutat de Manresa ntrl" rh• die 20 i 24 de febrer es reUançal Premi 'a celebrar E Ciutat de Manresa (lla edició) dïnel lct·pr·ctació musical -eo¡,•uao y dedic·u t al piano. violoncel i música dt> cambra- que organitzen coujuntanwnl l'Ajuntament manresà, el Cons('na tot-i d'aquesta ciutat i la Fundació Ca ixa de Manresa. Els ¡..,'lwnyado•·s van ser els scgiit>nts . En la modaJJlat piano (ca lcgorin A). el pt-imer· i el segon premi va ser· per a Asya Nebolsina (El Esc·or·iul) i Patr·ícia Azana (Vitòria); en la 1·utegol'iu B, el primer ]lremi va ser 1w r· a Pedro Casals (Madr-id). En la modaLitat violoncel (ca tegol'ia A), el pr·imer· premi va ser· pt>t' u Arnau Tomàs (Barcelona); en la rategm·ia B, el pt·imer i segon premi fot·cn per· a Alexandre Fl'iedboff (~ludl'id ) i MontsetTat Aldomà (Castellnou d'Oluges). En r apartat dc mÍtsira dc cambra. els premiats '·an srr PI duo de clarinet i piano for·mnt per Lui¡, A. Requ ejo i Rubén Fern<Íildt·z (d'Euska,ü) amb el primer· pn·nu: el segon premi fou p er al o¡uao·tet dc saxòfons Saxazabar. de \ alència. Va mer·èixer una menció d'honor· el Duo Madrigal. d'AIhatclt~ , formal per P edro J. Comes (t,'llituna) i M. Virgínia Ronwro (flauta). Els premis, segons les categories, oscil·laveo en tre ]es 275.000 i lt•s 75.000 pessetes. Del total de 63 participants, ..J6 rr·cn (lf·ls Països Catalans i 17 de la resta de l'Estat espanyol. .A.ix1, van COJlCUJ'sar -hi joves espanyols, o residents a Espanya durant 1nés d ' un any, t·otre d s ]4 i 30 anys. Acpwst coocut·s ha estat rellan~at després d'uns auys cl 'ioactivital, amb la finalitat de convocar-lo anualmt·nt i donant-hi un nou caire. Ai.xí, en aquesta edició es van reduit· les eategoa-ies de participació a clucs per espl'eialitat, i se o 'ba augmentat la dotació econòmica . El jnrat esta\ U for·ruat per _Jacq ues Bodme r·, Miquel Fané. Angel Soler. Jordi \ilapúoyò. J ordi CamelL Mark Fo·iedhoff. tephan Popov i Salvador· Br·otons. • rlMiúsica de ®ambra a i'l.Dnstitut IJrancès lntorrntu..:iÓ ln !>titu' Ft&'U1Çni~ dc O~:~.rcclunc Mm!\ 8 Tclèlan 209 5'l l1 (!lfD d'abnl lllain !lla ri on, nauta Oalvador ~ratacòs, nau ta i [),a lla mera ta de IJran ce. director Daniel Tosi C9bres de.~ ffozan , 6imaro-.a l J~hmtakovuch i G'dgar ...-................ ............... aiiD I NS T I TUT f RANÇA. I S 0 ( S .t.JtCElON[ 138 PANORAMA Cartes al director r. Dir~l'lo•·: Volrl •·in ~~~~n ll(•nttu~lo rlcl 1111c va suc!'l'ir fa por. jn qut• t•n t.!' t' ¡·on c¡,ru t., els feL~ pod..ïen inh·•·ft·r·ir·-o,¡• nlgunt's trrgh·crsac·in nN. E~ 11·nctu del ..c¡,oiie nt. El jm·at reu nit 11 Lu Cor·un ya el posstll d esembre per I'OIII't•di•· t•ls P1·rmis J\'lí• siru 1995, rm ''11 lll'ttptlHn r (•u m n únk cn udidnt a la •nt•dnllu d 'or· dt• Bt·llt•s Art;;. Aquest rcsuhut c·m va st•r co munit•n t pr•· nlgtms uw•nlu·t•l\ dt•l jul'lll i pt't' uua p<·rsona uut o rit zndn rlt•l Mini~ ll'l'i rlt> Cnlu.u·a. No ohs tunt ui"ò, uns dics dcsprrs, algú. d'aquc·st Miuiatl'l'i (evitlt•u tnwut Iu llil:t!l:tor·n tl('llt'l':t l dc I' INAEM o Iu minis tt·a), f~Jul c·us omís dt• l'aeta rlcl jurat (que ells mutt•ixos hnviru ílusignnt! ), van climina1· e l mt•u nom i es vuu trr ur1• dc la màniga u us altrt·s t n ·s noms •rur ni tan sols huvieut·stut 1111'11<-iunnts pel jun1l. No \os que p l'us i qu e t•lmcu l'ns és ímic ni que (·~ es pct·iulnwnt important. Hi ha multc·.s p•••·som·s r n aquest país que IIICI'CÍ:\CU I'CCOn t:i.M'IlWnl JIÍiblic i l(UC no l'I tt> nt' n Jli' I'I(Uè ur•·ihismes, caricades i tll'potismt'h Clb el m•gu cu . P ct·ò el que !'Í l(Ue l-s gn•u dc compr·o,ur. un eop més. ¡., d pot· t'l'hfli'Ctc que aqut·~t Ministet; tlt• Cu ltm·n té pel~ afe•·¡, d r lo cultura. Es l'Omt• te u tripijor~ dr tot tipus i després 1·s prorluri-: un silt•nri a dministratiu uLHolut : niu¡,'IÍ no cu ~!tJI re;., tots es purnpe tcn ui~> Ht'II S despatxo•. i oomfs cspen•n qur Ics vírtimes s'a' on ei.rin i ahontlouiu to tu tl rmandu d'una explicació cort ès. Dt• fN , rs tracta de petits mu·lis tin1nics, només qut> s'empa t·e n en r•·cclu·it~S ('uhcr·tlu·cs legals, l'fUl' cer·tnmcn t e~ pudl'i!·u t•stulvilu·: f'n comptes de ronvoca •· jul'lllS i con s ultat· nin¡,rú, podri e n l't•coui:ixcr obertament que, quuu els couvé, íl!'tuen d e manr r·a dictatm·iul i uruh ri mí·s gl'lm me nysp •·eu pt•ls t•iutuduus. Aqucstu cu rta Í's nomé• un crit d'ate nció p cr·qui' tots els qui trchall('n a E spanyu ¡•n to squl'll inl!·l·l ecllci Uis o artístiques es fu r in fo rts i no ronsentin alrop t>Uamen ts ni c·opt•icis de cup mena, ni tolc· rin qu e se'ls utilitzi prr· encobrir rnonipulncion~ o pr•· justificar fets consumats. Nomé• nillci s'acom;c¡,ruirà aquest núnim cie n:specte que ncccs~item per tn~ bnllnr en puu . ou ou lut udó cOJ·dinl. Ramón Barce )fodrid S r. Oirrctor: t', En el número 13·1 de lo lUI C. del passat mc<~ dr dc~t> mbrc, l'S fa rrft••·èn riu 11 la versió de P ere i el llop dd segell Harmonia l lundi I bl-r-ira . llU l'l'Ut pr•· Se~·gi Mate n , com u p•·inwru vcr8iÓ t•n català. Em plau infonnar-\'oS I( UI!, l'u ny l 964 j en 33 rpnt, ja VO bOl' lÍ!' ni IIII' I'Ca t 111111 altra vt>rsió qur d <:f,'11Í' st••·, p1·obuhll'ment. la pt·ilnl't'a. Es de Vc•·gu•·u-Vox, amb I' Orqucst•·a Pr·o M•í sicn dc Vie na . Dit·cceió: Han s Sawtu·owsky. Trx t i nunaciú: Josep M. Espin às. No sé s i aqu est enrl'¡;ist•·uml·nt en 33 t;pm de l'm1y 1964 es troba e n t•l nwn;nL. E s p er nixò qut• rli1·: " Fi ns nn1 11 0 ex is tiu e u elm er cut cliscogrufie Ju Vl'I'HÍÓ <·u t ulana li' aques ta o b•·n .. . " pot c•·t•n•· co nfus ió i fet· c•·em·e que Iu tl' lltll'cntmiu Muncli Ibérica ba csln l la pdmc•·a w rs ió ca lulana. JU. Roeu 1\fun ent Uiçu el' Amun t Senyor Oir·cctor: Sóc un ofeccioont a la líl'ic•u i p<·•· ahò en,"Uany he tomat o 'iure l'ediei6 dc•l Concurs de Cant FmiWI:l-<' \ 'iiiao. jo qu<' m'oferrix la posl>ibili tnt de gaudir d'uno bona rept-e~eutal'ió del miUo•· I'('Pl'l'tni'Í operístic uniwrsal. 1 u més. Íl·•·-ho umh interJirclacions so,·int d'm1u b onn qualitat. En un context bàsicnmt'ul sa l isfncllu·i pel que fn a organitzac·ió i nivt•ll cic·I l'lmcu rs. b e d'expressur In lllt'l'u SO I'JH't•su pE'r un fet: la reducció bilingüt: dd pr·ogramn del conce rt d'c,xhibit·i6 qut• va tenir Uoc al Paluu d e la Mú~iru. l di c "bilingüe'' perqu è Hi hío Iu mujo •· 1)111'1 c n1 escrit en calnlà, el ver·ed ietc· ch·l jun1L fou to talme nt e n caHLt•llà. I fiu~ i IIJtl\••Jcapçalnment posuvn t'I 1111111 <lt·l titulu•· del concurs. Francesc ViñuM, u·aduït. tot esdevenint Fraucisro Viiiu~. I t•nm n nfl'gitó, no es va atdbtLir u eop tl!'ls prt•· miats catalans lo st•vn pt••·t i1wnçu tll'iginària a Catalunya. Atè• t¡ut• aquest conc·u r~ c~tà .,uln encianat per la Gen r t·nlitut dt· Cutulun)n, que oc celebra n Ban·elcma i <Jlll' tol t'!. mou. per tant. t'u l'àmbit ru tnlri. lll(IIC,ts fets m'han cansat u n t'Cgtt'<t c~t•·any i t'lll sembl!'n fot·ça incomprcnsiblt•s. LL . • C. Bnr cclon u Director: Acrucst any es commemora el cinquantè aniversari de la mort del mesLTe Rafael Martínez Valls. Nascut l'any 1887 a Ontin yent. passà la major part de la seva vida a Ba t·celona, on -entre moltes altres obres- estr enà el elia 26 d 'ab ril dr 1926, al Teatre Nou , del Pal'al·lel. la sa•·suela Ccmçó d'amor i de guerra, amb un èxit esclatant, que féu qut• e n poc més d ' un any s 'an ·ibcssin a les quatre-centes rcp•·esen laci.ons, al Nou i al Tívoli. Sembla , però - la causa m'és desconeguda-, que Ja j)ersonoJitat del meatt·e Mar tínez Valls no era ben vista entre els <Üxigents de la vida musical catal1111a. La prova Ja tenim en el fel següent: dos anys després de l'estrcou d'aquella sarsul'la , que sense cap dubte fou l'obra lírica que enu·à més al fons dels cors catalans. es publicà a Ba t·cclona un Diccionario de la música ilustrado. del qual eren directors els mesu·es Pahissa i Lozano. Tots els compositor i altres p ersones r elacionades amb la música a Cataltwya hi tingueren cabuda. molts d'eUs amb a1·tirle d ' una llargària exagerada -per exemple el dedicat als "nens p•·odigis" Carles i Giocasta Corma. que omplien 4 p àgines senceres a mrs d'una altra reproduint la seva fotografia, o la mateixa d el mestre Pahissa, que omplia de1t pàginCb. Doncs bé, el nom del mestre Rafael Mm·únez Valls, ni tau sols no hi és esmentat. D'alu·a bada , al nínnero d'abril cid passot any, de "Catalunya MtÍsira!Rcvistft Musical Catalana" s ' insereix un arti.cle d e Teresa Martínez i Mònica Montol'iol refrrent als carret·s barcelonins amb nom dc músics . Hi figUJ:en més de cinquanta músics, pet·ò no el del lli CSII'C ~fartinez . Catalunya sempre ba estat agraïda amb tots aquells que d 'una o d"altra manera l'han honorada. El mestre Martínez Valls fou lln d 'ell,. Cal que Catalunya. i especialment Barct>lona. doni una prova d el seu agraïment. encara que ja molt forn d'hora. al rompositor que tan cnlaü·à el nom de Catalunya. Dur~ coses podrien ajudar a reparar In injustícia comesa. La primera: In dctü cació d'un carrer aJ seu nom. La segona : una representació dt· Cançó d'amor i d.e guerra, amL els nostres artistes més destacats. Car· r·e•·as, Pons, Caballé (o la seva fiJJa. que fa 1·ia una Francina ideal), i que, tr as nmesa al mateix temps pet· televisió, donés a conèixer a tots els ufccriona ts a la música i a tots els amants de l'art cataJà, de tots els Països Catalans, la 6gtLra del mestre Mur· tíncz Valls i acruesta obt·a cabdal de la música nostrada . Guillem Massot i CaJW Portol (~lall ot·co) PANORAMA CONVOCATÒRIES iu. del MASTER CLASSES DE FLAUTA. A càrrec d'Ala in Marion, amb la col·laboració de Salvador Gratacós, a l'Escola de Música Juan Pedra Carrera, del 1O al 14 d'abril. Dirigides a estudiants de flauta de grau mitj~ i ~uperior !,o postgraduats,. ~er a mes mtormac1o: Escola de Mus1ca Juan Pedra Carrera. C/ Pintor Fortuny, 18, pral. 1a. 08001 Barcelona. Tel.: 301 07 18. nt. aa res de _el, ~e­ :éu CS· ta- III CURS INTERNACIONAL DE GUITARRA. O•·grutilzal pe t· l'Escola co- ess ta cal Jet :na ap :tés àa • !SL- )rS els i o- hi nb da ·ns 13- Jés to- tre es. ael és riJ ya a" :sa fenb de l cl aï· o El , ls. :nt eu ra an LC la ro. de ~ls tr- Ia. lC. le- I ls o ¡r- de CURS DE PREPARACIÓ DE REPERTORI ORQUESTRAL. Creat a iniciativa d'un grup de solistes de I'OBC, el curs és airigit a instrumentistes que desitgen concursar a oposicions a orquestres, professors de conservatori i joves P.rofessionals. El curs tindrà lloc entre els dies 22 i 26 de juliol a !'lnstitu~ Balmes de Barcelona, i serà 1mparht per Angel Jesús Gorda (violí), Alan Kovacs (viola), Màrius Díaz (vio· loncell, Christoph Rahn (contrabàixj, Magdalena Martínez (Rauto), Savador Mir (oboè), Lorrr, Passin (clarinet), Sílvia Coricelli (fogot), David Thompson Jtrc;>mpç), Douglas Prosse~ (trompeta) 1 R1cardo Casera (trombó 1 tu~). La dato límit d'inscripció és el 7 de tUnY,. Per o més informació: Sílvia Concelli. Tel. i fax: 309 24 76. Inscripcions: AIFO/OBC. Vio Laietana ' 41 , pral. 08003 Barcelona. VIl ÇONCURS PER A LA PROMOCIO OE JOVES iNTÈRPRETS. la :c· d'Aris Musicals Luthim·, lindrà lloc dd 23 nJ 30 dc juny u la Ciutat de Repòs i dc Vurnn <:cs dc TnrTagona. For·nrcn pur·t df•l ¡nofesso•·ut: ~naJdur Al'llnr'Son, Xavier Coll, AJcx Gan·obé, Manuel Gonzalez i Femando Rodríguez. El c m·s és adreçat a estudiants de gt·au mitjà o supctior. Cal rcser·vlu· plaça ahans del dia 22 d'abril. D' altra banda, el guitarrisla i\lnnucl Bru·rueco oferirà una sèric de mflster rlasses a l'Escola Lulhier els dies 8 , 9, 10 i 12 de maig. Pe•· a més infom1ació: Escola d' Arts Mru;icnls Luthic•·· CJ Balmes, 53, pral. 08007 Barcelona. Tel. : 323 22 46. Fa..x : 215 39 S..J.. "" Organitzat r>er· Pape•· dc Música de c.apcl1udcs, és dil'igil a solis tes de pmuo o ve u, so lh.1 tcs d 'inslnuueut umh. acompt:myant, i g•·up!! de cruulwu UJsh·um~nhtls o vocals. El concurs tinth·à lloc cniJ·e e ls dics 7 i 9 ~e j~ y. La datu límit d'inscl'ipció cic• maig. Pot· a mfs infores el m~ci ó: Gemm n Romnuyà. Tel.: (93) 801 20 ll (clics feu•c•·s de 12 ' a 14 1t i cie 16 a 18 h). a1 m<lll C,ONCURS DE COMPOSICIO DE MUSICA FESTERA. Convocat P,er l'Associació de Sant Jordi d'Alcoi, presento la modalitat de marxa moro. Hi poden concursar tots els compositors ~ue vulguin, sense límit de presentacio d'obres, que hauran de ser originals i inèdites. El premi és dotat amb mig milió de pessetes. Les com~sicions hauran de presentar-se en forma de partitura s~ons lo plantilla de bonda que es detalla a la convocatòria. El termini d'admissió d'originals és el dia 1 d'a gost. Per o més informació: Associació de Soni Jordi. CI San Miguel, 62. Casal de Sant Jordi . 03801 Alcoi. l CURS JNTERNACIONAL OE CANT DE MANLLEU. Dc>l 23 al 26 de juliol, a la sala tle coucer·ts dc In Cai"a de Manlleu d'aqucsln loralitnt, se•·à impartit pel pianista anglès rnin Burnsidc -aconrpany1mt de gt·tulS intèrprets i professor· dc la Guildhall Scbool of Music fmd Dr·a111n dt• Londres- i coOJYiinat ¡>e!r• Salvuclor· Parron i Jordi Domènech. D'allnl banda, el dia 27 de juliol el piru1isln ru:tglès ofetirà una master class pe1· als cru11ants que no hagin pogut pm·ticipar al curs. Els alunmcs del cun> scrru1 escollits segons el cmTÍcuhm• i r·ppc•·tori que aportin. Per a més informació: Salvador Parroo. Escola de Música de Manlleu. CJ Alta Cm-tada, l. Can Puget. 08560 Barcelona. CURSOS D'ESTIU DE SANTANDER. Durant el mes de juliol, ol Palau de Festivals de Contàbno (Santander) i organitzats per l'Escola Superior de Música Reina Sofía. Les classes magistrals són obertes o instrumentistes, grups de cambra i cantants sense límit Cl'èdat, que hi podran participar com a alumnes individuals o grups, directes o en qualitat d'oients. les matèries, professors i dates són: P.iano, amo Vitoly Mo!Bulis (3-13) i Emile Naoumoff (17-2/). Violí, amb Zakhor Bran (1-8) i José Luis Gorda Asensio (16·26). Viola, amb Gérard Caussé (23-29). Violoncel, amb Frans Helmerson (9-16). Contrabaix, amb Ludwig Streicher (1-1 0). Música de cambra: srups de corda (trios, quartets, gumtets i sextets) amb Antonello Forulli (2-12); grups amb piano (grups d'instruments de cordo, vent o mixtos, sempre en compon{.ia de piano) amb Morta Gulyos ( 5· 25). Cant: tècnica vocal amb AlfTedo Kraus, interpretació amb Suso Mariótegui, i lied amb Edelmira Arnaltes (tots, 1O· 20). les admissions acaben el dia 15 de maig. Per o més infor· moció: Escola Superior de Música Reina Sofía. Secretaria Acadèmica. C/ Mórtires Oblatos, 25. 28224 Pozuelo de Alarcón (Estación). Madrid. Tel.: (91) 35 1 1O 60. Fax: (91) 3 15 07 88. Centre d'Estudis Musicals Isaac Albéniz. C/ Hernón Cortés, 3. 39003 Santader. Tel.: (942) 31 14 51/31 12 66. Fax: (942) 31 48 16. XVJl CO CUR JOAN MASS IÀ. Arnb la col·labot·ació del Dcpar·tamcnt dc Cultura dc la Generalitat dc Cota- lrrn) a i dt• l'Àrea de Cultura de l'Ajuntament de 'Barcelona , r As ociació d'Amics i Deixebles de Joan .\Iassià i Yl:u·iu Cat·boncll ha convocat la .:\'VII rdirió d'aques t cct1.amen. enguan) dedicat a la bt·anca dc piano. amb la fmalital de divulgar colre el joves iiJtl-qwcts Ics composicions piarúsliques dol mcslre .Massià. El Concurs sc rPiebrarà els cÜt'S 24 i 25 del propl'r nu•s d'aLril a la Sala d'Audicions dc l'Ateneu Barcelonès i és dcsünal als pimtistcs que, en el moment dc la insci'Ïp<'iÓ tinguin una edat màxima dc 30 nnys. Els guardons que eljural podrà concedir, si el nivell dels concursants és positiu, són els següents: Pn•mi Gc> rwmlitat de Catalunya, dotat amb 200.000 p flSSl'tcs; Premi de l'Associació, dotal amb 75.000 pessetes; Premi ui Millor lntèt·prel de les Obres dc J oan M<tssià, ufert v er íuia 'Borés, rlotnt nmh 40.000 pessete.~. El jurat ('Slarà fo r·mal per Joan Picb Santasusana (preside nt), Joan Massià , Mootsct-rat i\Jbet. Miqoel FatTé. SaJvnclm· Pucyo i Ma~-ia Rosa Llot·ens. llom pol efectuat· le<ò inscrivcions o sol·Ücitar qualsevol uúonnació o ac1arullent a la Secr·etal'ia del Concurs: Sm. :'i(u·ia Ttu·ull. Carrer Tavern. 21 2n. 08006 Barcelona. Tel. 209 74 04. I CONCURS NACIONAL DE CANT CORAL, PREMI MESTRE JOAN JUST. Convocat per l'Ajuntament d'Igualada i la Coral Mixta Cl'lgualado, i emmarcat dins dels Premis Ciutat d'Igualada 1996, hi poden participar totes les corals mixtes no professionals de Catalunya integrades per un mínim de 25 cantaires. 8 director podrà ser professional, i les corals hauran d'estar inscrites en alguna de les federacions catalanes. El nombre d'obres que coldrà interpretar són e1uatre, totes o co~llo, una de les quals en llengua catalana, i una obligooa (es farà saber quina 60 dies abans). El termini d'inscripçió acaba el dia 15 de juny a les 14 h. Per a més informació: Coral Mixta d'!gualado. Pg. Verd~er, 8486. 08700 Igualada. Tel.: (9/ /)88 04 12- (93) 805 28 37 (contestador). CURSOS Il\'TE~ACIONALS DE PERFECCIONAiUE~T MUSICAL. Organitzats 1>er l'Escola Luthier d'Arts 1\lusicals. Del 12 al 15 dc muig l\'lunucl Barrueco oferirà un cm-s de guitarra. Tru:ohé dw·nnl el mes de maig, Mark Robson oferil·it un cm-s de p iru1o. El nivell dels ahuurrcs actius La d e ser a partir de supe•·iot· pet· als cw.-sos de guitarr·a, i de núljà per nl de piano. Igualment, del 23 al 30 de jnny Lindt·à lloc el 3r Cm·s de Guitarra Clirssica, n cru·t·ee (I'ArnaJdm· AJ'narso~ Xavier Coll, Alcx Garr·obé, 1\'lrumel Gonzalez i Fcm ando RodL·íguez, a la residència dc vacances de l'escola, situada 1n·op dc TmTugooa. Pe r a més informació: &!coln d'Arts }lnsicals Luthier. CJ Balmeil, 53, pral. 08007 Barcelona. Tel. 323 22 46. Fa..x: 215 39 84. 138 PANORAMA Les cendres de La Fenice encara tenen caliu per ÀLEX COlÀS es rendrcs de l qu e havia estat un dels l<•atres d ' òpt•t·a més heUs del mó.n continuen calcntc•s. l,a transcendènt ia dc l'esdevenituent fa t[lH' el seu t·essò f'S pet·Uongui a Ja sodelat italiana, sem¡H'e tan sensible a a llò que f•onsidet·en el gènet·e artístic amb el qual se senten m é ' identificats els ciutadans transaJpins. Passades les pa·imc r cs hot·es dl'ls (ets. les reaccions eonlinuen vives i s' ol'iente n en diverses direccions . En el pla immediat, se s ituen les pregunte· que afecten la consumació de ls fets. Sense af'livitat d·ençà d el me d'ago t. a mb la com panyia a rlÍl->tica a punt d 'iniciar una gi r a a P olònia. hom estava treballant en un nou mecanisme antünrendis, alhora que 1'antic estava tl!'sa Ni val , mentre una sola persona tenia cm·a de la se~:,'l.u·cta t d 'aquesta joia arquitectònica. Pt>t· ueabarho d ·adobar. s· esta va pro<·edint a l'assecatge dels canals qu<' t>nvolte n el teatre. tol a J'hot·a , i no pas successivament, fe t q ue va difucuJtar la tasca df'ls bombers. At-ran de la d es~:,rrà ei a hom ha constatat que la e iutat ducal eompta amb uns mitjans antiinccndi massa pt·eeal'is i tècuicamcnl i logísticament ina df'<¡uats: d 'on s· obté la conclus ió qu<' el que ba passat at·a a La Fen ice pot passar qualsevol dia a quaJsevol altre edifici, amb conse<riiè ncies tant o més nefa stes. Oimés . i , hen altrament d el qui' va esdcvenit· el 29 de gener, en q1_•<- f'l Vf'nt et·a escàs, aquest element meteorològic es desferma amb un minim de força. D'aquesta mane ra s'obre una ünia de debat que tran~ren­ Òt'ix de molt ràmhit pt·opi del teatre d 'òp era. El con-ent de solida•·ital b a L mogut totes lt•s \·cus mé significatives . Pava a·otti vol actuar en solitari a la pla ~a de Sant Marc i creu que tols f' ls cantants haurien de fer-ho individuaJment per tal d ' aconseguir més di.nf'rS. Claudio Ahbado ha posat a clisposició de La Feniec la Filharmònica de Berlín , de la qual-com és sabutés titular. Me ntt·estant la Scala i altt·e tea tt·es d 'òpe t·a italians s·han ofert pet· acoUir Ja continuïtat dc la l a ca de la companyia titular de l tca trc venecià. La primct·a r epresentació de Madama Butter:fly, qtte, va terux lloc el 22 de febre•· a l'Opera de Roma. a mb direcció de Yuri Ahrono\·ileh. va set· a benefici de La Fenict'. Ot•s d t' París el torto í Federico Ma) ot', di t·ectot· genet·al de la Unesc·o, ha ofert el suport d"aquesta iJtstituc ió i el mateix ha fe t el comissari dc Cultura de la Unió Eu•·opE'a, l'espanyol Marcelino Oreja. També la hístòt·ica Accademia azionale de Santa Cecilia i e l Fc. ti val cle Canes s "han mogut en a quest sentit, el segon promovent una gal a especial per a La Fenice. l la podet·osa empresa fïnancera F ininvesl del polèmic polític i empresari mediàtic i esportiu Silvio B erluscoui , ha iniciat una subscripció. La patronal veneciana, p er la seva part, prl'lén involuc rar les grans empreses de to t el món en una iniciativa pròpia. Alhora, els sindicts han fet una proposta inic ial perqu(> cada cantant, italià o no. i cada instrumentista que act:Wn a lt à lia cedeixin un dia del sen caixet a bt·1wfici de la r econsh·ucció dd lNttre, JH'oposta agosarada que s' inser f'ix clins d ' aquest clima emotiu propi dels primet·s moments immediats als fets i que, com tantes altt·e , haurà de superat· el sNlàs d' una r eflexió més meditada. AJ marg~· d' at{ltt'Sles aporta- cions i col·laboracions de tipus voluntarista , en un pla més operatiu la mllllÍcípalitat veneciana es plant(•ja ct·ear un impost espec-ial dc·s linat a finançar la reeonstnareió del tea I re: t·econstrueeió tle pt·t•ssupost en cara no fixat, p erò que podria arribar als 500 bilion · de lires, aproximadanwnt 50 .000 milions de pessetes, egom; càlculs més madru·s que no pa els que inicialment situaven aq uesta xifra en la meitat. U na reacció curiosa. farcida d ' humot· negre, ha estat Ja c.Jrl dit·ector de cinema i clarine tista de jazz afeccionat Woody Allrn, qu<• dins d e la gira que t't'Ct>nlmc nl l' ha portat a Ban·elona, havia d 'actuar el dia 2 de mm·ç a la mateixa F enice. Com que hi ha uia de fer sonar el meu clarinet, penso que aquest incendi lw estat intencionat, obra d 'un amant de la mú.sica, han rs tal Ics pm·aules del realitzador cinen•atogdfïc americà . Reconstruir fidelment o no, el gran debat Mentre s'estableixen v ies dc•finitives de finançam ent per a Iu •·eeons trucció del teatre, i m cntrr s'especula soln·e terminis - ara es pua·la dt• tres anys-, es vivilïl"a ]Jt'l' momc•nts un debat no g('IIH inesperable: si per aixecar· el nou espai üdc hom ba d. atendt·c criteris de mimetisme arqueològic· o hé, hen altr·ament, s"ba d e partir dí' zet·o. Jmmedíatame nt ja s ' han a lçat veus en les dues dll·eccions. E l diat·i milan ès "li Corrif'rr d~·ll a Set· a" el d ia 31 de gener, dos dics dr•spr éH dels fe ts, public:avu un extens article del p•·esligiós cÜrt>ctot· dincmatogràfie , teatral i ovc•·ístir F t·anco ZeffireW. en r i qual es manifestava totalment a favor d ' una recon strucció fid c'l al que r•·a el teatre ven ezià abans dr PANORAMA l'inccocli. Aquest a•·t ista. q ue com a cr eador s'ha mogut sempre dins d'un esteticisme tr·adicional molt acusat, !'ncar·a que en alguns raso amb un certs matisos innovado•·s, fa una defensa aferrissada d l' la J'<'ronstl'Ueeió de tipus arqueologista. Esmenta exemples significa tius d 'aquest criteri. com és f'l cas de La Scala després de la ll Gncn a Mu ndial o el del Pont de la Santíssima Trinitat dc Florè nc ia , també a la maLeixa època , mentre t(ue, a l 'extrem coJJtt·ari, creu que el true es va fer· a les òpe•·cs dc Gènova j dc Torí, eu <ruè hom va recórrer a estè tiques actuals, ha us •e- :Ja •e- LS- :ió tt. DO nt .e- una Òpera exactament idètttica: per retrobar-ne l'atmosfe ra i l'acústica van usar els materials originaris, recuperant fins i tot oficis desapareguts. En una línia oposada , Paolo Portoghesi. que va ser pr·esidenl de la Biennal de Venècia durant deu anys i és pr ofesso•· d 'l l is tòria de l 'Arquitectura a la U niver sitat La Sapienza de Milà , s'ha manifes ta t totalment en contra de la reconstrucció de ]a sala com er u. La sala de La Fenice era wut obra del800 tardà, un pastitx en estil Rococco, f et ga.irebé amb menyspreu de Gianna ntonio Selva, que entre ell790 i 1792 hauia va refer el teatre fa cinc anys de forma esplèndida de la mà cl'lgna::io Cardella i Aldo Rossi, en el que és u na posieió decididament contr àt·ia a la dt.> Zeffirelli. A la mateixa pàgina d el p t·es tigió rotatiu e n què es repr odueix l'article de Zeffirelli i les declara cions de Pot·togh esi , s 'hi p ublica Lam hé un r equadre amb els noms dels a t·qu:itectes que es mos t•·cn a favo t· de les tesis clel •·ea li tzador c inem atogr àfic itali u. E ntre e Us ni h a u n nom ben conegu t per als barceloni ns, el d e Gac Au lcnti , com és ben sab ut au tot·a de l a recon str ucció, ta n polèmica , del PuJau 10 ~n -Ja [e] ta n. tt- a. a hi -L- i a w es a- d Woody Alie n (esquerra) i Luciano PavaroHi (dreta), do• tlpu5 de re accions ben diferents 5.la re es ~a 15 IU ")- o ir lli s. ::e JS ra )s li el a al Ie ... produït que es con vertissin en dos dels teatn ' més lle tjos que hi ha al món. en opinió d 'aquesta personalitut. I aquest és un risc, sempre segons Zcffuelli, que hom no pol córre t· en e l cas de La Fenice i tampoc e n el d el Tealro Pett·uzzclli de Bad, rect>ntment d <>stt·uït p e r un atempt·at i qu<' també cita. P c1· Ja seva par t , el columnista del mateix diari miJanès Paolo lsoua, el elia 30 de gener - l'endemà dc l'iJ1cendi- j a pal'lava de seguir l'exemple dc Dresdml , on el r ègim del d ictador Honecker almenys era llittre del conformisme de l.a moda, i pe r ai.x ò hom va tcni•· el coratge de reconstruir creat a La Fenice el teatre neoclàssic més bell el 'E u ropa. La reconstrucció -afegeix Portoghesi en una entrevista publicada al " ll Con·iere ddla Sem'' del31 d e gener-, seria fora de lloc, perquè els estucats rococó són d'escassa qualitat... Més endavant afegirà que l 'inter ior de La F eni ce era nn grandiós però decadent pCLstitx vinculat a la imatge fa.lsa de Venècia. Per a l 'estudiós italià cal recuperar l'autèn tica sala creada per Selva, no aquell horrible pastítx, i en tot cas proposa com a alLernativa un concm·s internacional d ' at·quitectes . deforma anàloga com es va fer amb Gènova, on es acional de Montjtüc , i també c m·iosament el d 'Ignazio Gard elia, u n dels artífexs del - p er a Zeffir elli- criticat projecte d e r econ s t rucció d e l'Òpera de Gènova però en canvi obra d e rensada per Portoghesi. Com es pot veure, es trac ta d ' una polèmica molt oberta , que apu nta j a d'antuvi fins i Lot m atisos contt·adic tot·is i que caldrà veur e com es resol definitivame n t. Polèmica que des de Bn•·celon a té un interès particula r , com tot el c:rue es ref ereix a aquest sinist t·e , atesos els parallelismes tan obvis de les realitats més r ecents dels seu s t eat t·es d 'òpera. PANORAMA C in!' prq,'ltntes a ... EDMON COLOMER Director d'orquestra E tl mon Cnlomt•r· Lor·na a agafar la bat ulu dt· l'O BC -t•ls dit>s 13 i 14 d'uhril, al Palau- prt· dirigit· la • imfonia dt' Lrrriano Brrio, amb Thf' • winglr ing...-s com a solistes. É~ rrnu obra comp lexa i impactant, dt• la qrrul 1'11& JHH'Ia el dir·ector català. per MÒNICA MONTORIOL 138 - PN· qui- hu pr·ogr a m al una olll'n cmu Iu 1lc Bcf'io? -Perquè Ps una de les obres importants d'aquest segle i estic conr•ençllt lflll! c¡JLet/(lrii al costat eraltres del.~ se11s mé.~ immediats predecessors. com I ra t•insky, Ravel, Brillen, Bertóh·... Ón d'tLna generació lle11gPrcunent posterior. però Berio no deixa dP ser ja un compositor arceptat. començfl a ser ttn clàssic. És ww obra fonamental en el t'esscmt formal, perquè cada mot'Ïment IP 1111 símbol especial: per exempll.'. un d'ells és dedicot a Martin l"'utlrer King. 1 Berio juga, prrrísclmPnl, amb les possibilitats de la veu humana, com un instrument més de l'orr¡11est ra; per tant, n'eixampla notaf1ilíssimnmen1 l'espectre tímbric . .lo diria que, aqtLesta. és una de les seve~ aportacions principals. També, i d'mm forma molt clara. intenta demostrar que no hi ha un trencament entre la música que s ïw escrit anteriorment i la (/ILI? avui s 'escriu. En aquesta sin!fonia trobem ciwcion .~ molt clares d'obres mestres de totu la fíteratura musiceLl. La més clara íle totes PS la Segonn Simfonia dP Mcdder. -La <'Omplexitat que Sf'mbl u qnc• té aquesta o lwa, rro (Hil !i('J' nn impediment JWI' al púhlh:? -Una cosa és la complexitat de l'obra i twa allra és l'efecte, i aquesta. preósament,, és una de les grandeses de l'obra: fa capacita extraordinària d'impactar. Em sembla que. el públic avesM a escollar música. ha d'intuir perfectament que el missatge (/ILe se li està donant és d'altíssima qualiwt i amb un gran poder de comtwicació. És una obra que apel-la ol públic. et fa imaginació. al sentit in tem. i (I l'intef.lecte. -Pot ha,·et·-hi UJJa n·acció :.f•mhlant com la que hi \ 'U hnve1· amb l'obra DlMerts, pn'M'IIIadu l'any passat? -Podria ser. perqiLè sempre podem fallar nosaltres. com CI intèrprets. o també pot f(J/lar 11110 part del públic... Uobrct. per clescompUlt, no crec que jàlli. El públic, pPnMJ que no sortiràfrerl d'cu¡uest concert: quedarà impactat posttlvament. -Per què encara costa acceptar w1a o hra (f\IC té m és d e 25 anys? -DiriCL que, des de l'any 1791, any en què Haycln compongtté fes ''simfonies londinenques". fins ara, s'ha anat eixamplant progressit~a· ment el buit en.t,r e l'estrena d'urrtr obra (i la capacitat clel públic per accepUtr-la) i el compositor. Es pot dir que Haydn va ser l'ú ltim compositor que va aconseguir que l'est ren a d'una obra seua fos absoluwment entesa i que tingués èxit. A partir d'aleshores la rmísica s '/l(l anat intel·lectzwlitznnt: el compositor s'ha tornat més complex, ha experimentat amb nol'es forme~ estructurCLls i nous llenguatges. i p/ públic no ha tingul temps d'absor· bir tants canvis. -Qtúna és la seva actitud dm ant la música contemporània? -Enc a ra no fa cieu dies vaig ha t'Pr d'aprendre i dirigir el Concert per a violoncel de Dutilleux: vaig de.~co­ brir-lti una obra mestra del segle ,' (\, és una obra molt complexa, que acabarà con ¡;encent el pítblic, com t'U convèncer quan la uaig dirigir, i de la mateixa manera con vencerà l'o· úra de Berio. Qtta.rt recdmeut u11u obra està ben feta, immediatament aprl·la a la sen.sibilital del ptíblic. Palau de la Música Catalana EJs dilluns a les 1 9 h Concert núm. 2 15 cl ' alwil, 1996 El piano Hisako Hiseki, piano. Bach. Schumann. Mompou, Ifukube. 24 201 Preus: de 600 a 800 ptes. .., PANORAMA Davant una nova edició del Concurs M. Alavedra . , ?nt. >tar Obiectiu: fomentar la música de cambra (S? '94. per RRMC I~ ·ra. .va- 1ru1 per pot :~m- 'es- ¿taA 'ha os iha ·ues i el ;or- ·ant .l'er ! l" a lCO- n:. ·caua ¡de l'o- .tna :ent urant la primt' rtl quinzena de novembt·c tindt·à lloc al Centre Cultural dc la Fwlclució Cuixa de Ten·assa de In ciutllt t't;~H·cu cu la tercera edició drl Coneurs dc Música de Cambra Montscnat AJavNh·a , d'abast estatal i pm.¡odicitat biennal. E:l c·oncm·s és 01·ganitzat conj untament pe•· Amics de les A1·ts i Jo ventuts Musicals dc Tc•·•·assa (cl it·rcrió arustica i tècnica) i l'Obra ocial cir la Caixa dr Terrasa (inft·aestmctu•·a i dotació econòmica). Aquest conc·ur$ tr com a pl"incipaJ objectiu. ta l com diu la seva filosofia , fomentar la intc•·pretació de la música dc cambt·a. així com també estimular la fomu1ció dc 6'1·ups i ofedr possibilitats dc· promorió als músics joves. J oan Casals. direclOl" arustic del concut·s. amplia aquesta línia dient que pensem , i n 'estem conuençuts, que la música cie cambra és, d'alguna numera , l'essència cle la mú.sica no individual. A.qu.ell qu.e rw té possibilitnts de ser intèr·pret solista, on pot j'er un gran paper·? En. lct música de cambra , ma/gra./ que aquesta no es ven . 1 rw és gen.s .fàcil fer nuísica de cClmbra ben feta! Joan Casals manifesta que aquest concurs omple un lmit f'n el panm·ama dl' concurso a l'Estat espanyol , perquè n'hi ha pocs. De fet, continua, fins fa molt poc aquest buit també existia als mateixos centres d'ensenyament. La música de cambra estava relegada i pràcticament no e:\:istia com a tal en els programes docents. Així, t-1 Concurs AJavcdt-a abasta tota claslic de fonnacions de camht·a a parti1· del trio -sense doblat· cap pm·t-, i hi tt·nen cabuda des dc la corda a la pE' t"('Ussió passant pel cant. -Qulnrs •·aoni:! ban portat a Ja pcriodiritE•t biennal dd conc11rs? D GunnyndOJ"S t•dició J 992 h. Tl'iu Novulis 2n. Qunt•tcl Ex lnuuundi 3t·. Quintet Ft·Lult·isc·o Cues ta i Tt-iu d'Egarn Gull.l1yndors l'(li<'iÓ J 991 1r. Q•tintc t Huizcn 2n. T1·io \V('rthr•· 3r. Flautes d 'Ad t·i -Bàsicament són raon,s cie qualitat. Pensem que un roncur.~ que pretén omplir lLI/ buit ha d'oferir una bona qualitat i tenir un llistó alt. Essent biennal, clonem als grups qu.{! volen participar més temps per preparar-se i poder accedir als premi.~. Segons el tllrcctor artístic del t:oncurs, aquest és conegut a tots c•ls centres musicals de l'Estal gt·ücies al sett rigor i sel"iositat, mal6'1"at ljll{' encara no gaudci.x dc populari tal perquè és molt jove. Tot i això. podem dir que el 50 % dels gntps que han concursat en les dues pdme•·cs edicions han \TÍ.ngut dc fot·a d r Catalunya. Entre la primera i la segona convocatòria hi ha hagut una ('\ olució. Joan Casals l'expUca : Bàsicament vam notar una autoexclusió per part dels gmps. És a dir, moltes formacions van a.utoexaminar les seves possibilitats reals d'aspirar a un premi. D 'aq uesta manera , a la segona edició van concursar menys gru.ps,però alhora va augmentar el nivell interpretcttiu. Crec que aquest plantejament és moh positiu. Una altra lectura positiva que fa Jou u Casals és la que es refereix a l 'avinentesa que tenen els grups conc ursants de conèixet·-se i dc trmptcjar Ja situació i els nivelJs entr e ells, tol fent una valoració d e les seves possibilitats professionals. Mal!',rt·attot, el jurat ho ha tingut difícil , en aquestes dues edicions. Pel que fa a la composició del jurat. es tracta de cinc persones dc reconegut prestigi en diverses àr·ecs musicals. Intentem que entre tots abastin els camps genèrics cie la música, comenta J oan Casals. D'altrcL banda, la filosofia és que no hi hagi el mateix jurat cada any ni que sig ui nou cada any. És a dir, clel primer jurat es van conservar clos membres per al segon, i clos del segon formaran part dt>l tercer... i atxt sttccessiuament. Amb ai.-rò volem conservar una línia i alhor·a clonar cabuda a diferents profession al.s . Un altre aspecte destacat del Coul:urs AJuvedra és elt·epertori que cal intct·prelar: una ohra de llim·c elecció, una obra del segle X IX i di)CS olm•s rll'l segle XX , una de les quals composta en els dane•·s 25 an ys. Una d 'rUes bum·à de set· d"tw composit01· català. Si agafem les dues dat"J:er·cs bases veut·cm que, tal com diu Casals, es fomenta també la composidó. perquè molts grups demanen obres als compositors, i fomenta també noues formacions que fugen ckl qu.artet de corda clàssic. 1 pel que fa a l'obra d"autor català, rnJjem res més qtte potenciar els nostres creaclors encara que el concurs sigui d'abast estatal. J oan Casals té molt bons r ecords dc tots els ¡,'l·ups guanyadors d'aques tes dues edicions, gru.ps realment cle mol úon.a qualitat, diu. Fins a r a, els pt·emis tenien una r·emuneració econòmica de 500.000, 300 .000 j 150.000 pessetes a cadascun dels tt·es premis, més tt·es con<a!rts u Catalunya remunerats p er al pt·imer premi . De cara a aquesta tet·cr•·a rcüció, podem apuntar que està en esturli la miiJor·a dels pt·emis. Com hem dit , la ter cera edició del concm·s tindrà lloc aquest novembre al Cenll·e Cultm·al de la Caixa de Ten·assa. Les pr·oves són públiques i gratu1tcs, i també hi podran accedir, de maneu or ganitzada i amb finalitats pedagògiques, les escoles de Ja ciutat. Finalment, no volem aca bar sense destacar· el matei.x n om del concurs: Montset·rat AJaved~·a. Ens va semblar una magnífica ocasió de retre flomenatge a u.na terassenca Ü·lu.stre clel cant que va morir a causa d 'una malaltia terrible l 'any 199l , ens explica el seu director artís tic. JuraL1992 Jurat 199-J. Xa viN· Turull (pt·es.) Carles GuiJwvart Xavier Joaqtún ~fiqud FarrP Joan U uís Moralcda J oaqu im Ca rdellacb (sec1·.) nvier Tu rull (pres.) M. Dolors Aldea .lo8t'jl Bnn·às Edmon Colomer Cm·les Guinovart Jou quim Cardellach (~ecr. ) e PANORAMA T e A R Maazel i la PiHsburg al Palau Pulau 100. 17 dc fohrt·r dc• 1996. Palau dc la MÍisic·o Cotolono. Pittsl111rg Symph ony Orchestra. Dir. ; Lorin Maazcl. Concert pi!T· o orquestro dr Bat·tók, i Simfonia lleroica de Beelhovt'n. per JOSEP CASANOVAS ran esdeveninwnt va ser, s<·ns du bte, Ja vr·c•stmlac•ió al Pahm dc la M(tsica d'tUl ünportunt conjunt amb un dir·ec·tot· cic Iu màxima categoria. p('rqu!> no sempre es pt·orlul'iX aquesta simbio i tan clat·umcnt per6lada. Podem par·lar, per tant, d'un èxit poderós i te mlinant del director Lo r·in Maazel, que e n part va eclipsat· el ctue també nu·t:Pixia aquest conjunt de Pitts bm·g. AquE"sta Simfònica és una agrupm·ió bt•n nodrida de cot·de que. p Pt' ret·t, no sabien ja o n e n<·abir-se a l'escenari del PuJau. Quant al vent. con~ti­ tucixen el par·adigma tipic· el e J' orquestra Um('t'if•<IJlU, a mb fustes de gran qualitat, e n especial els fagots, ntí'talls del més gmn E"srlat. Arran de l' ac tuac·ió d' uquesta orqucstt·a vam rrcurda r- nos esp ecialmen t G ~ ¡;¡¡- ·~ e el' ;;;¡· 138 d'aquells plllistes que ataquen la nostra orqucstt·a dr Bar·celona pet· rxc~s dr músics estt·angers; e n el conjunt de Pittshm·g, 8'hi poden comptar 110 nwn ys dc dctt músics orírntuls i ulu·es noms claraments ulrmanys o russos dc· pr·inwnt generació. El rendiment d'aquest tipus d ·orque tra sol ~_,se t· molt ele~at i ai-ci es 'a confir·mar en el pt·o¡,rrama, que va tornar a reincitUr en el que sembla ja incvitublc Concert per a orquestra dc Brla B at·tók. És ela•· que es tracta d' una pat·titnt·a qut•, per definició - i per intenció clara del composito t·- fou creada per al Utümcnl pl'r·~onaJ dels solistes dels bons conjunts. perquè són tots eU. que tard o d'bora araben fent-ne La se\-a pre:.entació personal. El •pw passa. però. és que dc que a r-ril1à el primer cnrc¡,>isll·ament d'aquest (~once ri tir Bartók han passat ben bé cinquanta anys i toll't. les reseeves que inicialmrn t es frr·cn davant dc la forma tan hàbil com d esigu ul d ' uns esquemes bàsicament rapsòdics. s' han u nat fent més i més palc,e¡,. Tot ~ els dit·ectors, com aquí el mateix Mazel. acaben fent nc unes lect ures ¡wntuals d els successius episod i;, ins trumentals . Tot at·abu, do ncs, com una succrssió d'estampes brillant~:~ c¡ur no at·riben a co•ú"cgi•· CUJJ mena d' cstructum intrrcssant. L'Heroica. és dat·. ja {>, una altra cosa. Cap orqursn·a, e n especial at¡u<·~­ ta que celebra el seu <·c·ntcnati amb una giru e m·opl'U, no pot limitar-se a IO('at· com una s ola c·un·assa bl"illa nt, exte r·namenl seduc·tot•a i pet· això va n rC'lt·obot· la impo r·tància de la prc- sència d ' un Mau7-cl. Un Mauzel mú. sic indiscutilllr i, sobr etot , possr'i· dor d'una tè(•tticu de clireceió adtuirablc, e ntt·e lea millors que avui~ puguin trobat·. Pot· ser no tota aqut·~ta Heroica V H sot'!,rir al ma teix niH•ll esclatant, pe•·ò l' n espedal la " Marxa Fúnebre" i les "Vul'iacions final s" , pl'llltl('lci. ques, gau diren dc rr. vidència d'una pt·odu!'ció d 'autor. En aquestes condiciom.. no cal ni recordar que tot plegat va esdevt>nit· una cerimònia de sonorita t poderosa , b en al <·ontt·ari dr l' heroïcitat mateL'\H ciris nous directo n ; purist<•a, pet·ò quan s'arriba a tals fites dc qualitat per·sounl, cal gaudi•·-ne e n la SC\11 pt·òpia essència, no pc·t· la nostra p ecnlia•· adhesió íntima . At.·a bé: ¿rom Í'> possible que. despré de Iu construcció d 'u na obra d 'aquestes dimen sion~. ri mateix direlo t· i e ls mutci· xos músics {essin t·n un segon bis una tan vulga r mostea d e l'f1rlesian(J. cir Bizet? lncompn•nsihle descoratjado r. t ) ) ParroH recrea el Rèquiem més sincer Fundació Caixa de Cutnlun)a. ll de febrer de 1996. Palau ci!' la Música Catolann. Ot·qnt•stra Nacional dt> Camhra d'Andorra. Cor d1• Camhnt del Palau. Direcció: Andr·t'" Pat-rotl. Anna Mon•n o-LuMIIII(•, 11opran o. Xavi~>r Comot·~;r·a. haL\.. Concertino e11 .~ol mt>11or dr Pergolesi. Quartet ert cio me11or " per l'Art " u' Eduard Tulrlrà. Rèquiem de Fauré. per LLUIS TRULLÉN a estat cons idc t·at Pl més snJJtiJ . intimista, delicat i r·rIJexiu de tots els RèqtÚPm de la bis tòria de la mús iea; i certament , quan es pt·csenta l'ocasió d'endinsut·se en aquest unive rs c rea t p er Gabriel Fauré. com la que e ns va oft>rir I'O t·que h·a Nacional df' Cambra d 'Andor·ra. el Cot· dc H 26 206 Cambr a del Palau dt• la Música Catalana. ¡.o)i~te'> \-ocals i la direcció d'Andrew Parrott. leb exqui;,ideses i el profund sentime nt d'aquesta parlittii'H poden assolir els punlH àlgids desitjats. EI Teatre Auditori del Crntre Cultural dr an t Cugat, el Palau de la "lúsica Catalana i el Teatre Monumental de ~Jaturó \'8 11 ser els mart!> d'una inteepretació del Rèquiem dc rauré. e n la ver~ió origina l de 1893, nuu·rada pel sentime nt, l'equilihl"i i el més profund refina ment. gràcies a l'a bsolut lliurament de tots els !!filS inthprcts. El C01· dc Cambra va realitzat· una tH,C'H extraordinària en la t'onjunció de les veu~. i 'a n•soldre els pianissimi amb una afmació paradigmàtica i sempr·e ofel'int el sentit jnst i meditat dt• la para tlla del text. És una tasca que ca l atl'ibuir r n bona part a Jordi Caijas. L'ot·questt·a que dil'igci~ Gerard Claret c·ontinu a fruint d'un període dolç. i tan t en el Rèquiem com e n la inteepretació del Concertino en sol menor dc Pe r·golesi o dellit·ir Quartet en do menor ''per l 'A rt" dd compositor Eduunl Toldrò va palesar el bon moment artislic en què l'S ti'Ohu. Cal r emarcar, ta mbí·, Iu tasca dels solistes vorah;. la soprano An na Mo¡·enoLasaUe i el ha Lx Xa' it•r Comor era. ambdós rnrmbrrs del Cor de Cumhru. que lògicame nt van t·o ntri· buir decisivament a la consolidació de r utmosfc·ra tan p e•·sonal d 'acJucstn ve rs ió del Rèquiem dt· Faut·é. que Pal'l·otl tU I'('CI'eat' amb r l IIWStl'Utgr que e n ell és babitu~tl . en encaminar la dit·ec<'ÏÓ a t·cmaecar els asprrt<·& mÍ'• pr·ofund s i sincer¡, df la par·titura . I e L'aniversari Gerltard al Palau !Zel, mú- :: L seï- :üca lnú- ,. les ?ot- q,rir vell en rxu Ya- ·teil'c- ~'·ió •ns, tot Jna pode lels ! tes. tals Jal. e\ a rla :sió és ela bra , el teiun gar fie e i ~ :Irà ent o· _la ¡ls, no·irr ·mra, trila ;[e- sta de va tge en u ~és la ar-rcnlmrnt la nostru Ot·q Ul'Stnt huviu anat insistint en algtmes rrposil'ions i t•s trencs dc Gf•rhlll'd, st·nse comptar amh 1\•s tr·t·na cie la Dwmll(l 1'11 I' ÍI Iti ma rtapa rlt'l Lirc•tL Enguany, p1•rò, rn l'a ny dc·l <·enlt·twri. ha met'CSI'Ill Un IH'ób'l'ama sencl'r nwno¡p·àfi('. i Ics scsRions monogt·àliqut·s atTihen a Í'SHt'l ' )H't'illos!'~ pet· als autors t¡ue no són d'w1a pi'Ïmet·a mur,'llilucL aquc;,t~ mol>tl·en tamhr drlit·ats lll'ohlt>mr" dt· programació. Què- (•;diu fe1· amh Get·hard? Una pt·ogramació tl" antologia pt'r· tal d'il-lustnu· una carr·cra sencera i la st'\ u l'\ olurió o bé I'Oilfcbrit• 1111 fll'OgTUJJHI val"iat i t•quiliht·at? Aqu!'sta s!'gona pos~ihilitat va !'>er més aviat la ciri cuncf't'l que I'Otnt'lltC'm, mulgntl bavrr passat per alt algun període dreisiu. El periple viud 1ll· Gcrhani clr·tcrminu lrl'n br treR ctapc•s di!>tintt's. La pt·imrra, t•ntr·r la ¡·u lminació dels estudis el I 929 fins a l'exiJj d!' 1938. ' ou anys dt• pruclurTiÓ en d lll!UT d'una eMètic-a ()U!' Í's una mesela de nadonalisme com un <'at·àt•Lcr im¡wi'-~ per· Pcdrcll. dl• nourf'nli'lmt' per rronologia i clt• la th:nica hàl>iea adquirida a \lt•na i Bcl'lin. ant U\ i, IlO t'lo un compu~itor doclet·Htònic· ¡•ncat·a. però ,í el ncador vi111·nlat al ct•nt prr· t'l'Ut a la cultura catalana, quf' pm· fi pnt·la, u111h t·ll. un IJenbrtlatgr SOllO!" CI II'O)ll'll. En un sc¡;nn períodt·, drl l 9~H a 1950, VPnt·n uus anys a Angluh·tTH: cic• l' unuuimnt a Iu l't'Vt•hwió intemadoual. nmh molta , • 11lllSI!'U prr a l' ('!!l'l'llU, l)ll!' <''\igPLx lllla fliii!TC'LU )J<'I'Il efectiva c•spanyoladu. Trrr·f'r Jlf't'ÍOclt>, lin;, u la rnon. l'~dt•\ inguda c•l L970. Un pròleg de qnall'l' 11 r·itH' D '!Sia del Temporada d«• l'OHC. 26.27 i 28 de gener dt> 1996. Palan dc la :\fítsiea Catalana. \lbt•r·t \tt'lll'llt•. piano. Cor·al Cànuina. Anna C01·, i Enk 1·rr·n. ~oli~lt'' \O('al~. Dir.: Franz-Paul Decker. 'oiréP.~ de Barrelmw, Ccmcert pc•r a piano i cordes. is cançom populars cuf(l[{llres, Sardatrcr mim. 1 i L'alw naixença del rei En Jaume. tle Robc•·t Gerhartl (Cont'l't'l del Centenari Robet·t Ccrhard). per J. C.P. i es -tel PANORAMA T R e A ,., anys dr genet·ació de la dat-ret·a independèneia estrtiea i adopció definitiva dt'l dodf'ca toni me puL' segons una versió molt personal. Serà aquesta Ja m(tsira que arribarà abans a Catalunya, perquè formarà part de l'estètica cle " música oberta" crue adoptarà el ChiL 49 a Barcelona cap ahl anys seLxanta. És la rla tTet·u produec:ió (Le Gerbard per a petits grups de vuit o nou rxecutants, flynmocli o els títols astntls, Libra, etc. Què en Yam retrohar. en el concet·t d'aquesta pet·soualilat? Les Soirées de Barcelona. un esborrany dc 1938. r eprès i evolucionat amb el pas dels anys. que a\'lli cüa podria fer· una f01·ta competència al mateLx Falla. Seguidament escollàvem l'important Concert per a piano i cordes amb la grau presència solis ta d'Albert AtenPlle. Obra que il-lustra de manera molt prrcisa aqul'll instant de ràpida f'Voluf'.ió e ap al serialisme. Alb'lmes t·f'fe¡·èflcies, gairebé nominals només, a lt•s nocions inicials de Pedrell, "Tieoto. Diferencias i Follia". l'ncapçalen els tres movim!'nts que permeten espet·ar un ]Jroductr d · acabada inspirarió clà;,sica dit'ecta. quan en realitat cJ composi lot· treballa acp.ú ja dirrctament amb sèries Làbiques, sobretot com a generador-es de forma. Aqurst pt·océs es palesa Pn espt'c·ial en el moviment C't'ntr·al. unf's •·diferències" genials. Per·ò en aquest punt de pt·ograma ens calia acomiadar ja el Gerbard ser·ial , el compositm· dodecatònic, )JCl' retornar a a<Jut'U oat'iooalisme pur, el de les Sis cançons populars catalanes que alTenquPn ja dP la lltmyania dell929. pt'r bé que orquesu·ades 1!11 pareU d'anys despr·és. Es la \rrrsió que a soli una estt·r na llrgcndiu·ia. dil'ibrida prt· Wd)('rn al F'l'!>lÍ\ ui dc la IMC amh Iu part solista, no nwnys mític·a. dc Conxita Badia. É!. admira hlt· ¡•on.,itlm·a r ant r·on1 m·qnest1·ava CcrhanJ fa ju 1n•s q u u rts dt' ;wglt• i arnh quin St'lllit universal pt·oc-lamavn nwlndim; i l'itlllPS de Ja lt'I'I'H l)lll' t•J Va veul'(" nrixt•t·. La ddiC'iosu veu d'Anna Con, palt'sava en t•l concrrl Iu pcrvivèm·ia de r t'Rcolu UI' lt•s lit•dt·t·isii'S cataJanf'S, crui' al'l'l't]('tl ja dels anys rll' la Ht•naiwnça. Encnn1 dc•l 1929 era la pt·imet·a de lt•s dues sardanes del compo>ilot·. Lr·an:.erita d 1958 pc•t· a un grup dt> solistes de H'nl, qm· d~ experts objl'ct:ll'an segunlment rom a :.anlana , prt·ò CfLH' l'!> una oiH·rtu el(• pi'Odigiós con I ntpunt qut> eb solis tes dc I'OBC t•xccuta- ren de for·ma magistral. Finalmt'nt. aquella partitura q1te sorgeix així que ~o- enceta Cfttal e vol estudi solH·c Gt"d1ard i Cftte s' ha apm·ellat •utt}l el Girovolt de Tolflt-à. Es l'a lta nai- xença del rei En }anme. una cantata breu creada el 1932 en la qual n' l:rol,àr·t·m aquelles c~1n·ession s ja t·cfe¡·id cs, aquí "Liet.ania", '·Follia", '·Passacaglia" i un fo et regus t modal, a1·caïtzanl. aquí scnrits per r esmenta da c-antant i Em·ic Sena de ,¡olistes i la Coral Càrmina. Va ésser una h rlla cdt·hració a la qual tots es \ an sumat· amb devoció i esfot·ç personal. fms i tot el mate Lx Drcker. que degué preparar tot un programa qur, en ¡,•Tan part. no era r1 dds habih~als circuits de rep et·tori. El record de Declcer en el Strauss de I'OBC i d'lniJal Tempor·nda OBC. 9. 10 I IJ dt• fcbr·c•· rle 1996. Palau dt> la Mí•sio·n Cntaluuu. Eliuhu Julml, fllpina de Ridrrll'd Stmuss. p er LLT. pt·n¡,'l·uma monogràfieanwn t delkut a Richard tl·au¡.~. dc rose. clirigitla per Eliahu I nba I, pot set· I'On;.idet·a t e· om un dels més Ldllant:. i de més a ha cruaJital inlt'l'}ll't'Lati\ a t'S!'oltals dins la ¡u·esf'nt tempontdll tlt' c·oni'CI'lS dc r onrurstra. lnhal Lonul vu li Barrelona i t·l ,;eu rarit;ula c·om a tljt·c!'lOI' va n•twltar idoni per c·ontagim· (')s profc•ssors dc I' on¡uestnt dels d!'nsos con I inguts musi('¡ds uels pornw11 ¡;im fòn i1•s M.acbetlt i SimfoniCI alpin(L de Rirhnd Strauss. La comunjó enLt·c tlllll o•·questt·a !JIIt'. mitjançant la lratutn el t' Df•rkt't', \a ofc·1·i¡· n· •-~iun s tm·ru\ dlo:.r:. de E rljn~c tor·. Macbeth, Sin!{onia partitures de Strauss j un flireclor temperamental. detallista. rigorós. refinadament sensible i sempre atent a recrear r atmosfcr·a mus:i<·al més adient amb les obr·e;, que van propiciat· w1es interpt·etacions cer·tament memorable . Detalls musicals qne d emanen sonot·itats onirique:. -com l'Elegia. el Crepuscle o la Nit de la simfoniet alpina-, la càn-ega maligna que va desglo sant-se en Macbeth, vassatges de Dnmino itat t·adianl. com els del la par t ceou·al de l'Alpina , va11 as~olir un nivell i nterrn·ela tiu cet·tament rxtrao¡-clinari i sempre a ten t a desel'iun• amh la major diafanitat possible el rerafons litt'rm'i que s· amaga dius el I'On tiugut arb'lUDeutal dc lc~ pa ¡·Li ttu-t~ . e PANORAMA T e A R Beetltoven en integral l~undució ··tu Caixa" . 19 i 20 dt• APner, 16 i 17 de febn:t·. I i 2 dc• tharç dc 1996. Cc·ntrc· Cu lttn·nl Fundació ··Ju Cuixu" . Quurlt'l dc cot·du Enclc•llion. lnt c•gl·al dels quartt•ls dc cordutlt• Bel'thoven. per X.C.-D. a era l10ra qm• n Barcelona s 'e8coltés una altra vegada la integ.-al dc•ls c¡uat·tets de Beethoven , set cops tocada en Lo t un segle; o signj , men ys d' una vc-gada pet· d èt·uda. Les úniques ocasjons abans ric' In gtu•rrn civil van st·•· 1<·:. pt·opiciades p er r ssoriac·ió \ ngneriana (a cà rrec dt>l Quat·tet Renai.xf'nw nt que üdera va un j OH' Eduard Toldr·à) i pt>r l'Associació Obret·n d c Concerts, fundudu JH' t' Pau Casals , els anys J9J6i 1935, i les del Qum·Let dP Corda de Bar·celona (an y 1948). l' Agrupació de Música dc Cambra d c B ar<"clona (al final dels <"inqua nta), Ja del Quartet Végh ( 1966) i les DO lll C il ) ~ memorables del l\felos a P edralbes (1970) cp.w PommemOJ:aven el bicentenari d el naixement dc Br<•thoveu. Cap excés, clones. Per aix ò Ja convocatòria dc· la Fundació '"la Caixa" s 'erigeix fà cilment en w1 dels cb.os de la temporada cuiLut·al barcelonina. I que con sti que escric " cultural"' i no ··musicar', perquè és inabastable el plaer intcl·lectual que propo•·cioncn aqu ests quurll'ts des del formali sme, ja esb erlat, del sis que fo•·men l'op. 18 fins als cims df'ls op.l27, 130.13 1, 132 i 13.5. ühèrTims. modcrníssims. catàrtics encara. per a nosaltres, amb els tres bellíssims " Ra zumovsky" i els op. 74. " Le.~ Arpes" i op. 95, "Seriés" com a estadis intcrmctlis. Quina festa! Més encaru , si es considet·a que Ics audicions anaven prc<>cdidcs dc comentaris a c·àt-rt•c d e Benet Casablaocas i que es porua partit·ipar en un curs monogràfic impar tit per Sal vador Bro- J I 28 208 tons i en t1·es tet·t(tli<·s. El quartet p•·otagonista 'a se1· l"Endcllion. <"OI·lnbor ador habitual en el stage de m(tsica dc cambra clc ··ta Caixa" . Va ofel"ir el cicle en sis sessions . La fórmuJa bàsica aplc:gava nn quart.el de l' op. 18 aml1 un dels c·enu·als i un dc l'etapa final. El dart·ct· aplegava r esplènclid " Ro::.umovsk y " núm. 1 (polset· un del més inrucat per a un capbussame nt en t•l monument dels quat·te t~) i l'insondable op. 130 coronal amb Ja Gran fug a. Els Endellion van c·onvèncer perquè pra<>Liqttl'n LUHI manera de fet· m(tsica que instal·la immediatament r oient tot ofr rint-li coherència i sentit de la progressió. Com una constant del cicle. es pot rur que ··compliCJllen·· una mica cio; op. 18 per ··descomplicar" tot scgujt els datTCI"S, deixondint-los amorosamenl. er. eixi, com a exf'mple, l'op. 132, que no porten a les conseqüències d. una desintegració final tot fabt·icant-li un argument. un t·eferent te:\:tual farcit de crf?scendii r esolucion tensional">. Els quartets op. 59 t ·Ra;;umovsl.·y"'). op. 7.J i 95 els van mostrar en una ¡Jlenitud estilística equinlcnt a la mestria tècnica . En el context d ' un t'Vident equilibri global , l'element fortuït i. per tant, impre,isihle. el que e mola r oïda i retot·na una ment enlajrada a les contingències d ' una interpretació. el Ya aportar An drew Watkinson. un primer \'ÍOl.í sensitiu i molt (i a voltes. massa) pt·otagonista , a pat·tir d ' una esplèndida presència sonora i una certa tendrncia a desafinar al començament dc ]es session . Òptims em 'an semblar eb seu¡, tre, companys. amb una debilitat (que h e confc&bat sempre) per Ralph de Souza, un segon violí de ltLXe. Les lectures dels Endcllion van Sl'r vebl'meuts. SO\'Ínt emfàtiques. m~ ' preocupades per la ¡;oJjdesa de l'estructm·a que per la textura del so , im ariahlement bastides soLt·e la contesa del pr·imer violí amb els altres instruments i un ferri control ríllnic, UllS clels atots d ' aquestu formació britànica. Quin estrany poder, el d "aquesta música. que convoca fantasmes i n•rl8· ma vivències, intuïcions i experiències ! Música l't'8l· ment inicià tica , incandescent - i. per tant. esgotadora- en la ~f'\ 8 puresa que qualsevol 1118· et·osimionia postr·omàntica , d ' una b ellesa qut· deixa absort però umb In particularitat qup, en c·ap moment anul·la un disetu·• intel·lectuaJ, ans ui con· trari. Tant dc b o s'hugur, pogut escolta t· en altrr, lloc del país! mr, Beetltoven va guanyar Braltms i J'urina lbr r<:amcra. 21 dt• ft•lm•r· dc 1996. Palau dc Iu Mú~ ic·u Ca talana. Tl"io Kulieh~tl'.in/Lur·rdo/Robinson. Bntlun~ . Turina. Bee thon•n per LL.T. es de l'a ny 1978 tre soüste., de r em a r cable nivell artístic -el violinista Jaime Lart>clo, la violoncel·lista Sharon Rt•hinson i el pianista J c1seph Kalich stein- van iniciat· una aventuxa dins el món de la música d e cambt·a que any ¡·era an y t+, ha ¡·ep ortat un re<'oneixemcnt musical unànime. Constantment sol -licita ts, en la ternpot·ada lbcrcamet·a aquest Tl"io va dcixm· emprenta dc la seva crualitat musical, amh unes versions cat·acteritzade¡¡ pet· la l"iquesa dels colot·s, pr r estar marcades pf'r una constant intenció musical. que no passa pt' r alt cap a~pecte ma1·cat a la pat·titura. Si el seu pas ¡.}('( 1'rio D mí m. 3 op. 101 de Br·ahms o pel suggestiu Trio núm. 2 op. 76 de Turinu va tenir uns r esultats més que nola· bles. la seva versió dt• UArxiduc de Beethown, cal considerar-la antològic·u. Poètica musical , ro111anti· cisme, apassion:unent, \ e· bemència, moments d' uno tendresa musical absoluta. i per sobre de tot una actillld dialogant, que penrlt'tia fruir dels perfectes cànon... de p r opor ció que conti' aquesta partitu r·u , S('O't' que en cap moment apareguessin ones sonoriUtt&df',. bord ants fora del context de l' oh.-a. El refinat " AJ1duntc> cantahile" o moments cl'un vit·tuosisme inqüestionable. com els continguts en J'·' AJiegro finar· , ''an ser punts sublims d 'una intt•r· p1·etació que. pt-t• al ptthlk . resultarà inoblidahlc. e PANORAMA e A T R Haydn a fa palestra Passione nòrdiea Els Oiumcng!'ll al Palau. 18 dc ft:b t·ct· dc 1996. Palau de la Mthira Cntnlnna. Ot·qut>stra lie Camht·u Gonçal Comellas. Orfró Català. l\'lartn Almujano. soprano. Montser rat Torrm·Ua. t•ontt·alt. Jost•p Bt•uet. tenor. Jordi Ricat·t. baríton. Dir.: Lnszlo llcltny. l la)dn. per X.C.•D. Lady ' elson la van e~coltm· en un viatge a E¡,-terhúzu l'any nn tornat el¡, t•ondel ciclt· I!:Js Diumenges ui PaJou , r¡uc o•·gunitzo la Fundndó Ot·fcó CatalàPalau de In Mtt8ira Cutuluna , umh un metnognllit- sobre Haytln que aplegava Iu Simfonia mím. -U , "Ftínebrr", :.unl1 l'esplèndida A-Ii.~sfl Ne/.~ on. El poder rlr c·onvocatò.-iu del ricle {•s b'l'an i o>llisf•l comprovar que iute•·e;;sa a la gent jove. L• Si11!{onia vu ~rrvir per con,;;tatar c•l l't'nclinwnt qm· l'i director Laszlo llc•ll!ly obtenia de In voltmtnrio~a Orque¡;Lra dc Cnmbrn Gonçul ConwUas: un ~ compartr. perfectament robesionat fms i tot !)O els passatges més tènues dc !'''Adagio" o en In plenitud clcl ''F'innle". sempre ui ¡,cnci d'una direcció 1':\trcmamcnt dgorobn. que reclamava aU1or·u C'JJrebSÏ\ itu t. rontrm.t, elegànciu i t>quilihr·i. Un element •uplementuri de complaença, l'ap<wtuva Cbcoltnr ac¡ursta Sinif'onia, ama de les mPs rrpr·rscntativcs dc>l període Stunn uncl Orung. ullerprctudu nmb tanta pr·opietat n pocs dil's ri P Iu insípida vc1·sió de f..<r Passione - ru11r obra cosinn gcrmumr- crue havia ofert I'On¡ u o~tnr de Cambra Nm·ul'i:IU i lona Brown per al p(ú>lic tle PuluuCt•nt. E l plat fOJ·L del concc•·t. prrò, era la Mi.~sn Nelson, (enrnrn no sc sa p 8i l'npl'l·latin Nelson és pet·qui' l'almimll i H ::lalS i :lal- nés mt. eva na- oti:¡ue • la ~ ap urs on- ués r es ca IS . ) lS O 'l 1- ,cir lt3de cal ca. EJtive- Ulli } C('I'ls 1800 o bé si és c¡ne els la van ofcr·ir precisament perquè ja se' n deia; la Sinifonia és dc 1798). L'Orfeó Català, que di t·igei.x J 01·di Casas, va te nir una actuació ~ l'alçada dc Ics expectatives. Es una obru q ue té en repet·tor-i, pe1·ò er·u pcr·ceptihle la il-l usió arul> què ela c:antuires es posaven al servei de la batuta. El director· hongut·ès la va voiC!r· més cenyida q ut' no es¡.w ctacular i la versió va ser jus ta i en cer·ta manera tributàr ia d'uns criteris llis1Òr·ics que bundegen la temptació de tmit· r obru fe nt ronumtit:ismc>. Entre els solis tes va sobresortir Marta Almajuno per l'e;~.-i¡;ència de Ja pa t·t Yocal, que st>r vei.x ma.,oistralment unlh un cant e!>peronat sempre cap a l'agut. amb una línia depurada, en la qual es per:ceplu ten¡,ió tonJotructiva i uns mitjans importants, que la soprano mlnúnistru per·què mai no es Linbrui la sensació que cunta al limit. Menys sol-licitada per la pnt·titura, però estupenda, va estar Montser-rat Ton·ueUa, senyorívola en la nissaga de les ¡,rrans contralts anglosaxones (tot una Sarah \Vnlker m ' lu feia pensar pocs dies clt'sprés en Iu Liederabeud d' Em·oconcert) i potser menys implicats del que calia van esta1· els sempr e fiables Josep Benet (tenot·) i Jordi Ricarl (baríton). 11 Cor de fa Scafa canta per al Liceu Conrl'rt ¡wo Lic·ru. 5 dt• frhr!'t' dc 1996. Palau de la :.\fúsieu Catalana. Coro Filur·monico deUa Scala. Roberto Gahbiani. dirl'rtor. \1ontso hntge, Ros~ini. Re ndine. a. i tud :tia ::ms o té ose .re- les- .de ntr 'tJJl )[e. en ser .er· lir. per LL.T. P r esèn,·in c.J 'a utoritats, r CCol'ds al m e¡¡ tre Cianantlt·ca Gavazzt·oi i al T eatr·c La Prnict·, i com a hornenalgo ui 1httrc del Liceu , Ica veus d t'l Co•·o Fila1·mon ico d eli u S(:aln van actuat· en u n Palau ple de gorn a gom, que va podrr· contem p lnr un dels c?r~ amb una tradit'ió op ertsllca més rrllcvanl ui llarg de la històr·ia. Una emotiva íntcrpretació del cor a bocca chiusa del títol puccioià Madam.a Butterfly (òper a estrenada, com tants i tants títols a la Sca la). va servir p er palesar ]a qualitat de les veus d'un cor conjuntat, portador d'tw sentit de l' alinac·ió absolut i, pu sobre de tol, profundament dcUcat en asp ectes expressius . Aquest cor capaç dc fer piano un pass atge tutti sense dificultats, capaç d'a tacar un forte Pulnu 100. lO de felm•r de 1996. Palau de la :.\1úsica Catalana. ~orwegian Chamht>r On·he,Lrn. Lur• Anders Tomter. nola. Dir.: lona Brfl\m. lht)dn. Bt·ittt•n , Grieg, ;\[oza r t. per X.C.-D. mb tot t•l rnru respecte per In cnn·e m violiní8tirn dt• !onu Bnn.-, curn 11 clin!ctoru s ' ha de dir c¡uc cl.s r·r·,~ul­ lats que u~sol¡;i.x no (JI'O\ oquen l'cntusin~rnc rn concert, almcny~ en 1111 lJllt' é;, un ¡nmIet en una dilatada hoir-u intcr·nacionul l.llll lr Iu suvu On¡tJcstTa Noruegn dc Cumhm. La dir-igeix des dc l'uny 1980 i, per tan t, l' hn po¡,'1 rda ufoiç-onm· al Sl'll gust. L<r fm·mació sono amb con ·e('c·ió i una Urugrresa gnirrhé vaporosa u le¡; con.l tls, fet que polser és el n·c t diferencial. I poca eo~a més al st•r·v~i d' un u batuta més aviat aqi•ptica. T és que. 11 lc~ nostr·r,., lutitudh m eridionals, pr·rferim unn altra manera dc p<'rfrlar la música. que ens nbo:rnda nwnys to\'n, sobretot •i es tracta d'nnn simfonia del pt>riodt> tunn und Orng dt• Hnydn , particular ment ;,i és la que s'n nonlt'nu La A Pw¡sione. Pel que fu al gest dc lona Brown. cm vu semblar, t·om sempre. mec•ànic, poc commülador·, t'<'¡H'litiu , poeu cosa. No evoluciona - ni bo farà- <:u In visuulitzuc·iú dr• la m(tsic•!r t··~~pcctc fie quan se l'ba escoltat amh I'AC'ndemy of St. Mar·Lin-in-the-Fields. És evident que , tota la tasc·u la fa a port.u turwacln i qul' els músics pc)(lt·icn pr·esci ndir pc•·fc!'l.nrncnt dl• In batuta sobr·e l'hemicicle. El Tlaydn que ob r·ia el amb t·otnndilat i majt'stuositat és dirigit c.Je de l'any 1991 per Rohrr·to Gabbian i. El programa va cslt'Uttut·ar-sc en dues pa•·t:>, la ptimcra encapçalada p e t· rma adaptadó dc Crmciones negras d c Montsnlvatgc -una vrr·sió, per <'er t r·cfinadíssima- i pa~;s atges Perite J'cxq ui sidu de Messe Solennelle do Hossini. A la s<'gona part va orer·i r--se l'cs trt>na cl' Otto- cen to, un a c·a ut u l a que recull passatges pet· n cor viJJculats estt·ctament a l Tt>atl'e alia Sc~tl a, qur han estat enllaçats ptt' Sr•t·gio Rcndinc. Pa ssa tge~ d ' òper·es dc RossiJli, Bl'lüni i probo:r:una va sonat· rutinnt; i monocrom. També el Mozart que Iu tancava, (•l de la iniforriCL núm. 29, però només fins a 1'"..\.llcb'TO con s pidto'' que la clou, quan l'Orquestro. potsct· pc n ¡uè es tractava del final de veilludu, vo mostrat· un ahntsulllt'nt del lJUul la cr·èiem, ja , incapaç. No tòt és pondcr·nció i bon gust en l;r música del segle xvm i uques tu rcvifull u Stlbtada va salvar la versió. En cl que vn estar francurncnt bé vu ser en les dues Melodies op. 63 del seu com· patriota Gt·ieg, e n les quals ''u mostrar M color i uno incisivitut udmirnblcs, amb una plètora de veus interiors i una força rítmica que van valet· pe1· tol el concert. Com r audició de les neoclàssiques LCLcltrymae que B enjamin Brillen va compondre l'any 1950 com ·'unes reflexions sobr e nna cançó de J ohn Oowland'" per a l'insigne William P rimrose. Són deu beD.íssimes var-iacions per· a viola, que van pujant d'intensitat com si s 'embl-iaguessin umh el seti idealisme a partir d ' un es punlllllcions orquestrals rnurmttrades (i, eu el ens del Palau, DJllh l.n c;ontr-il:mció d' arnes traques crue celebraven no sé pus cyui na \'Ïctòriu futholistica ... ). Les va protagonitzar Lars Andet·s Torntct·, v-iola primer de l' Orquestra, mngnific d'u plom i de cr·eutivítot i posseïdor d'tm Gasparo dc Saló d 'una sonoritat dc vellut. Donizetti, obr·es de Mcrcadante. i del primm· Verdi (fragments dc Macbetlt i 1 Lombardi). Una obra que va in crescendo d es del cant sigilós de la ..Scena dcllc tencbt·e., (Moisès dc Rossini) o "NeUn notte hnwa•· de La Sonambula de Bellioi, fins a un cant a la llibertat que arríba al momeut àlgid amb el majestós cor fina l del Guillem Tell de Rossini. É s una obra curiosa en qttè el Cor va demostr ar In seva tècnica vocal, la r iques a dels color s que és capaç de produir i una projecció son ora caracterilzada per la majcstuosi ta t. Ci ¡;;- a.... 53 ~¡:;;¡· 138 e PANORAMA e A T R Un Mozart poderós i profund en les mans de Zacltarias Tt•mpot·(ldu OUC. 16. 17 i 18 dc febrer dc 1996. Palau de la \fú.,irn Cnlulunu . Christiao Zacharill!!, piano. Eüahu lnbal. tlirN·tnr-. Conrc>rt per a piano núm. 20 <Le )1ozart. Simfonia ntÍm . I dt• \tahl!'r'. per LL.T. L a con fiu è nd a de lil'is nw i dmmalismc• , d'inquie tud i dc· placides a que c•nvohn l'I Concert p er a piano ntÍm. 20 dc Mo~at'l tll'lll)ll'f' suposa 1111 •·isc p er ni soliAIH, que ha d ' .. ndinsnr-t!c r11 un br Uíssim i suhli) lllliV('rS IIIU SÍC'U ) pel' drsgnlna•· la •·i<1uíssima esscnciu litnt que conté Iu partitiii'O. l nlt'"'H'CL<n· 8lfU<'St concert en el en te•·nw just, en l'equilibri clàssic· ncc•c·~stu· i . r!'sulta. doncs, s umma me nt complf'x i nomt'!. uos p ocs escollits poden ex-plicat'nos aquest món , amb una ahsoluta plenitud dc la dimen sió mus ical de la partitura. Zacharias, Chris tian nrompanyat pe•·l ' OBC i la batuta d 'Eliahu l11baJ , va deixar valès que al lhu·g dels seus vint anys d 'exitosa can·era -vin culada intet·pre tativarnenl als noms de Beethove n , Schube rt i Mozart- ha trobat una part dels tan ts i tants secrets que s 'a maguen dins r esmentada partitut•a concertant. Zacharia¡,. acom panyat p er una OBC e plèndidamenl refinada. va fonamf'nta•· la seva ve rsió e n un a rtic ulat i una L(·rniru podt·t·osíss ims. a mb un legato refinat i una acu•·ada collorarió dd JH'dul. cosa que rPpcreuLi n f'n l'absoluta ni tidc'SU dr ll'S harmo nies. Avidesa liederlsfica 138 Eu•·o<·onct•rt. 29 rlc fcbn·r dc 1996. Palau de la Múllira Cotalona. Kri~zliua Lulú, soprano. Sarah Walker. mezzo-soprano. Zegt·•· Vnndc•·~tci'Oc. tc nor. Murem. Fink. baríton. kH•nte .h.end;• i IIt•itJj lh•ndrick.x. piano a 4 mans. Schumann. Brahms. per X.C.•D. E 30 210 xtrum·dinuri: ttnu U edernbend al Pulau de la Músiru! Or qui podia ser· la idea, s i no d'Euroeoncr•·t, t'nll'slat en la vadelat dc p•·ogramació i e n l'o rganitzac·ió dc concct·ts monog¡·àfirs? Com'l'etamenl p•·oposava (era el 29 de febrf'r) trrs cicles unitaris per a qua•·tel 'ocal amb acompun>ament de piano a quall't' mans: cb Spanische Liebes-Liecler op. 138 (pòstum) de Robet·t Schumann i els Liebesliecler i Neus Liebesliecler dc J ohannes Bra hms, els seus op. 52 i 65. Les vuit !'ançons de Sf·humanu -iiUt' t•n l'op. 74 ja confib'ln·ava un "Spanise hc Liedc•·s1•il•l"- s 'intercalen en 1111 preludi i un intermedi pianístic i pm·teixen dt! textos espanyols barrocs en u na lrudur·l'iÓ u r alemany lfUC en •·ehaixa l'm·tifici conrc ptual. Mostren 11na esrriptu•·a de gran ,;quesa en Iu intt••-relació dt> paraula i música amb la inspiració del millot· Schumann aplicada al contingut gair ebé epigramàtic d els poemes. Les cançons mostren , també. una majo1· complexitat que les df' Brahms. amb una subtilc a de la qual tal vegada hauria gaudit encara més el púhUc si no s'hagués interpretat en primer lloc per fidelitat a un criteri cronològic. En comparació. els cicles de Brahms van significar un gaudi. més planer per al públic per 1a bclle:>a melòdica i la immediatesa dels texto de Daumer amb una invocació final dc Coetl1e a les muses com a collSOladores dels mals d'amor. .Amor considerat en tots els vessa nts corn a passió, com a plae•·, com a desig, com a j oc, com a lliurament, com a irnpossihilitat, com a hipocresia... Les veus ere n Ics de la soprano h ongaresa Krisztina Laki, lluny, ja. del seu millor moment, per ò impecable cantant, refinada i segura. d'una gr an mezzola con lcnrió: sopr a no a 1·uh Walke t·, tamhé al fina l <l'una ~r•·an car•·<•ru. va ber la menys impücuda o menys decidida a ar ri ~ca r: e>ltl'nor flamenc Zcgcr vandcrl!terne. int(• rpret finÍ~!.i m umb una dicció intt•nrionda que compensava nmb e!.creix Iu uMtra pe t· !'dat de la veu. i l'at·gcntí ;\-l arcos Fi nk , possrïdor d'una veu de baix-bar·íton d c bellesa cxrcprional , tanta ... que a r mssegavu l" uïda cup a una f t·uïtió primo nlialme nl SIJIIOI'U en Ics seves inl('l'Vf'n<·ÍOIIS. És un <ll'LÍSta ronsuma t i només en ducs or·asions, t·autunt en solitud, va mosll·at· tot el cabal votal, ¡w •·4 uè en tot moment va ¡JrOC'urar, amb un captr ninwnl que l'enulteh. tant com t'I St'u art El seu Mozart va ser ric en sen ibilitat, majestuós i teneb•·ós en els moments adients i, p e t· sob re de tot. líric. Fer cantar el piano. plantejar-nos un ventall de pet·sonatges oprdstics, com va fer Zac hadas, pot set· una de les claus que ens pe t·meti descobrir ri~ infinits secrets guarònts dins les partitures concertants mozartianes. La srgona part del concert ens va conduir a l ' univers cic la Simfonia 1'ità de Custav Mahler, amb un Inhal expt·essiu. brillant , i sempt·e a la r ecc•·ca del cat·àcLer vienès de la partilu· ra. L'orquestra va dei_'> ar ben clar que el r epertori postromàntic continua e, scnt el seu fort inte rpre tatiu. o la importància dels seus miljans. engatjar la veu a mb la d'uns compan)• més vetera ns. El quat·tet vocal va tenir moment& d ' altíssima qua· litat, tot extt·aicnt de cada canç6 tol el potencial de gràcia o dl' passió (p et· ext'mple, tota la càJTega ¡JI'cmalhe riana d ' algunes cançons d e Brahms, com Wltare dein Sohn dt• l segon recull). Els pianistes. lleidi Le, cntr i H endt;ckx Kendc. van tenir una actuació que va a na t· de menys a m és. en part pr r la dificultat inicial de les pcer• de Schumann i, també, per una coh esió del conjunt vocal que era encara mrs fàcil de s uportat·. El vúhlir d'Eul'oconcert, sile nciós i modèlic (com ho són invn,;ablement els pro¡ç:amr.s de mà) va r espondt·<! amh l'entusiasme que r eclnma més del mateix. Jo hj afegiJ;a , si no és demana•· mas· sa. tm r ecital de Marco' Fink, que Ew·oconcct·t jn va presentar en un MessifJit l'any 1991. f CATALUNYA MÚSICA Programaci6 mes d'abril DILLUNS.I 1 D'ABRIL DE 199o ·en Oí.OO L'OBERTl. R\ s i .\Jú,it·u pt•r t'Oillt'llÇIIt' l'I diu. Rt't'Ull d'ohrt'' hrt'lh prt'•l'rtlutlt'., ¡wr j,¡an ' ' "''· lnrlou hullletin. infornwtiu' i a¡.:t·ndt•, mu•it-al•. :nts tot. no, tall ics, pot 09.00 Bl rfLLETÍ DE i\OTÍ- CIES que 09.08 TE:~lPS DE LES 1\HJSES els lats :erse- lJnn hnru ¡(e m{a-icu ()IIITocu pre::rntndn 1w•· Joun Yiw~. 10.00 BU'l'LLF.TÍ O E NOTÍ- CIES ens de 10.08 CAPSA I) E MÚSI CA ~us­ em- KIIATXATLlRI ·\N: Com'l'l't pt•r u violí i Ol'I.{Ue,lt·u. D. OiNlrakh. Ot·qneMtrn Simfònit·u dt' In Riulio de l'llRSS. Dit·.: \. h.ltat'atnrian. (38m). DEVIENJ\E: Sonata per n uluu\ i huix continu op. 70 n. 2. Pt•ll'l' B••••o•, nboè. Rodrril'k Shuw, pianufn<·tt·. (13m). S\!ET\ \ \: Ln nil viu H'nutla, olwrtnt·u 1 dnn"·<. On¡ueslra Sirnfòniru dt• Lon drr,. Dir.: Gt•nffro>v Simun. {21m). ZELE\K \: sfmfcmiu. Z ti.'l. (Übt•rluru dt• rorulnri ··¡ Jll'nitenti al ••·polo·hro dd r..d~n­ tore'"). Onlllt'SLI"tl Filhurmòniru T,et·u. Dir.: \udn' l\t•unuutn. (9m). CHOPI"1: L,., Silfide•, •<Útf' •I!' ballt•t (on¡ut••ll·uriú dt• Ro) Dou¡¡lo•). Üt't(IH'•tru Sinofònio·n cir Iu Riulio tlt' Bt•rlín. Dü·: Ht·inr. Fri•·kf.. (29m). HOSSINl: Qunt·tt'l pt••· n Onntn, rlnrim•t, trorupn i fagot n. I. ConRu1·liwu Cla.skum. l llm). ARNE: Conct•rLIWI' a orgw> i Ol'l(llf''II'U n. 3. Roger Bt•van William•. Cuntilcnn. Dir.: Adriun Slwpho·rd. (18m) . .IANACEK: Mi~!m t·n Mi oh•l h.iog'M h. Solli.h•JI vornk Colleg1•, Cnmhl'itlgt·. Stt•plwn Luylon, oq,cur. Di1·.: Stt,phcn Clt•oLur). ( 17m¡. :> re- 13.00 GRANS INTEGIIALS thai em- ca- itu- xar tori eseta- - I cia nittjar la nys . El L va ' DlS rua- ient nçó cial e, ... de :an- ELS CO'\CEHTS DE \IOZ.\HT Com·rrl per 11 ,·iolí, piuno i ; om orque•tra, K V 315f (n••·•m•truïl Jlt'r Ph. Wilhy). lunn Bruwn. How~rd Slwllt>~ \ rudt•m) of St. 'furun-in-tht•-l'il'ltl-. Oil·. · I onu Bruwn. (26m). Simfnnin t•mwt•rtam J>N' a '10lí. \ioln, ~iolunr••l i orquo•,lra, K \ :!201' (rt·t·m\.•trut·I'ÍÓ <lr Ph. v; ilhy ). Iuno Brown. :\obukn lmni. Stt·pht•n Ortun. .\t'ndenn of Sl. '1urlin-in-t lwFi..td.. Dir.: !onu Bro""· (ti m). del eidi !Dle ac- de :r la eces per H.OO BllTLLETI DE :\OTÍf.l ES I AGENJH )fl SICAL ll.l,3 l.A CANTATA UEL joni més tblic ós i CAFE Pro~ramn dt• mú~it·u cm·ul. Srlt•rrí(t. guió i prt·~•·nuu·iú: Àlt·x ~va­ mes amb ama fcgi- tJas- re os t ja siah f Rohh·H. LA VIE~A DF. Ffl.ANZ SCHUBF.R'I'. EL RJTMF. DEL COR: Nu•·etntN diKruw·•ifiqucl!, eOIII'~ I't'. j ll~lÍt•it•K flllt' fon rcft,rt•nc•o ui mnn 1.,11 •11 (. Chri!aophl'r Hogwood. (33m). C~STELLO: Sonata o. 13. Cont'('r1o P.alatino. (8m). PROKOFIE\': Quintet per a oboè, t:larinPt. ,;oli. viola i contrabaix t'li •ol m. op. 39. Krunmeren(20m) Paris. dl' wmbll' BRAHMS: Gc-iinge. op. 17. Del~th Wynne. arpa. Anthooy Hal,u•ad i Christiao Rutherford, Lrmnpa. Cm· 1\lontcv!'rd.i. Di1·.: John Eliot Gardiner. (13m). C.B. SAMMARTINT: Simforúo t•n He .\1. Ensl'mhle 415. Dir: Chiara Bnnchini. l6m). M07..ART: Divcrtimento n. 17, KY 334. Philharruoniu Quurtet Bt'rlln. Wolfgan¡; Giiltlm·, contrabaix. Norbert Hnuptmann i Diett••· Fisrhcr, trompa . (16m). Wt\GNER: Els mestres cantait·(•o tlt· Niil'llbcrg, preludi i himnt' tle J' Orli' ptimeL". 0 rq uestra de (' <1JlCI'a de Vit>oa. Dir.: Geor·g Stlhi. (13m). FAURE: Sonata prr· u violí i piuno n. 1, op. 13. Mayumi Fujiwara. Joq;co Federico Osorio. (23m). 19.00 AL)L\NAC Un c•pui destinat a C\Ocar i re,;ur•· els fetJ; més representatiu. d!'l PI!"SIIl mlliilcnl. Guió i "'lrerió d'Aicx Robletl. 20.00 BL"TLLETÍ DE NOTÍCIE$ I AGL"''DA liUSI CAL 20. 13 SELECCIÓ DE NO\'ETATS Pn•,entació de lc;; últimes novetal' discogràfiques aparegude,; al mercat. Espai palrodnal per Di~t'l>' CastrUó . 22.00 AGEN DA ;\IUSICAL 22.05 TEl\1PORADA DE L'O BC CONCEHT enregis u·at p€'r Cutulunva Música el tlia 30 dc mal'f; d~ 1996 al PuJau de In Múnica Catalana de Burcf'lona. BHAIDlS: Serenata o. 1, op. 11. GOI.DMARK: Concert per a ,¡oli i n•·qucstra op. 28. LlSZT: Vnls M~:plili:to. Catherine Cho. 1iolí. Orquestra Simfònica dc Ban·elona i Nacional de Catalunyn. Dir.: Frunz-Pnul Decker. 23.30 NOCTLll.."i' \[{l'ica per a~-ahnr el din. Pn••entució a càrrec d'Alfrt.d Ct'lnya. 00.30 REPERTORI DE :\lT D~ DE 199o 2 D'ABRIL 07.00 L' OBERTURA Mú,ira per començar el dia. Hccull d'obri'S breus pre•entadP• per Joan Vi•·e.•. Inclou butll,,tins informulius i agendes UU1Sit'ru8. 09.00 BUTLU T f DE NOTÍCIES 16.00 CAPSA OF. )1ÜSICA B.EET~IO\ EN: f.orll't'rt po·r n 09.08 TEMPS DE LES MUSES Unu hora dl' música ban·oca ptt'Jot'ntada per Joan Vives. Jnano ' or<JUt!•Lro n. I. n¡o. 58. Str•·~n Lnhin. piunofnrh•. Thr \cademy 11f \nrit•ut \1uNir. Dir.: 10.00 BUTLLETÍ DE ~OTÍ­ CIES 10.08 CAP::..\ OE MÍ'SICA SClll BERT: \ti.-u t•o Du \1. D. -152. LIJ(·in Popp, wprano. Brigille Fu"bot•udt•r·. rnutrult. tt•nor. Dullupnna. Adolf DiPtrirh Fi,C"Iwr-Die-kuu. hat·íton. Cor i Ortlllt'•trn Simfònit·a de la Hàdio dt• Ba' i••r·u. Dir: Wnlfgang Snwolli,t•h. (21m). BOCCIIERPil: Quintt·t pt•r o •iullru.. 'iola, 'iulunl't'l i t•unlru339. bah, op. :w n. Enst•mhlt· ·115. ( lïm). GLINK.\: Nit d't·,tiu u \lndritl. Orquo•<lru Simf,)nil·u do· Iu IUuliu T,t•t:u u Brutislnvu. l>ir.: h.t•ith Clu•·k. (9rn ). ARNOLD: Cont't'l't pt•r· 11 l1'0111Jlll i UI'IJUI'~ll'll rlt• l'IOI'ciU U, 2, op. 5fl. Hir·ltunl Wu t kin~. tt·oniiHI. Lmulon Music•i. Dit·.: Mm·lc Strpht•nson. (I l m). Vil.\ NICKY: Simfnuin en Rt• M, op. 36. OrtJII<'•t•·u tlt· Comlwo DHn·ol<. Dir.: Btohnmil G•·••gm·. (29 m). DEBUSSY: Es tum1w~. Miclwl Bé1·off, pinno. (12m). :i. e .BR.AlL\'18: I dunsc·~ hnngut·t·~··•. Orquc:.t•·n dl'l Cmt'!'''' olm; rlt• .'\1úsit-a tlt· Qnt-l ...t·. Dir.: FrunzPuul Dt•<'kt•t·. (lOm). ZELE:\h.A: Suualo 1wr n dus uhoè,, fugot i b .... o. 5. Z 181 - 5. Frnnti,t>k Kimt'l i .Jirí \1ihnlt·, o huh. Ji•i S<•idt'l. fagot. FrantiM•k Host. ~'ini.,,,.,.J. \'ít \lnrh. t'<llltr:rhaix. Franti•o•k \.a\ <'1' Thuri. don><'Í. (l7m). CERSII" f\: Pur¡.') ond 8t"ss, nn llUUdrt' si mfònir. Orqm•strn Simft'mit•n <lt• DNroil. Dir.: \ntol Dur·ati. (2 1m). 13.00 GR.\ "iS li\Tt<:GrtALS ELS cm.. CERTS DE MOZ.\RT Sinúoniu t't>nl'<'rtunt per u ' 'inlí i violu. K" :~6-1 . Hí-~s Pn!iC[lÚI'r. Bruno PnsiJUil'r. ÜI'CJIH'Htrn fo'ilharruònil'o d1• LiPju i dt1 lu Dir.: l>'rltrJt•o·~u. Cunwniltlt PiN'rl' Bnr·thnlurnr•·· (30m). Cunct•rt pllr u dn!i piunoH i (ll'llllt'Rtru, KV ;{65. Elt•no i Emil Guilds. Filhnl'llrònít·u clt• Vit•nn. Oil·.: Karl Büluu. (26m). Jlt.OO Br'I'LLETÍ OE NOTÍCIES I AGF.NOA J\fLSJCAL 14.13 "OMENTS LÍ RlCS GllERHEHO: El Cunnstilln tlt· Fl'I'>U~. ~a ··~ut•lu . l.il) Bc•rdrman. \lnnud \u•t•n-i. Pilar LorPngo•·· Enriqut• Oc la \:~~·o. Cor i Gran Ür<IIIC'~tr·o Simwnira. Dir.: ,\¡:•blín \1ort'no. (36m). F \I.L: Uit• Ro•t· \un Stambul. u¡wn•lu (t.• ,lruc·t•••). Eriku 1\oth. Rudolf Sdrotk. Güntht'r \rntlt-Chor. Orqm·-lt·u Sirnfònir11 dc Bt•rlín Oir.: Frnnk Fox. (17m). \EROl: 3 iirio•· dr "1\Int'b!•tb.. 'In da Calla,. PhilDir.: l!llnnonio Onht•stt·o. 1\iruln Rt:sd¡.:no. (23m). C\N- ÇOl\S I \RlES DE S \RSUELA. Alfn•tlo KnHIK, tt•nor. Orque~tra dt• t•tunlwn rlt• Madrid. Dit·.: .I L. LIOI't' t. (22m). 16.00 CAPSA Dl~ 1\JÚS ICA SCII ÜNBEHC: l';•l.lt·t·~ i .Mclisnn;ln, Op. 5. Ol'f(Ut'"tl'U Filllarmòuka <111 Bt•díu. Dir.: llcrlll'rl von Knrnjun. ( l:~m). TU\1 \: Partiht t•n l't'. Or<JIH'slrn dt• Combru Suk. lli<·.: .ltN·f Vlnt•h. (18m). DTIID\: !"tur, \Uriudon" •imfòniqn•·~. op. 1:!. Or·tlut'•tra Filharmtinirn dt•l Pui' dt> Loire. (13m). Di•·· Pit•nc n•.,.,""'· DEMERSSE\1-\~ - BERTHE- LE:\fi: Duo brillant pt>r u flauta i obo{o •obre lemes de "Guillem TeU" de Ro·•ini. J enn Pit' rrt' Rampal. flauta. Pit•n't' Pit>rlot. oboè. Ro~ul Philnrmonir Ort'hl••tru. Dir: Plñcido Domingo. tllrn). TORELU: Simfonia \. 23, G 26. Orqul'stru dc la Suu de \Tusirnl Copt•lln Po•tronio. Dir.: Sergio \ arlolo. (9m). KOR"\GOLD: Conrcrt ~·r u pi uno pe•· u la mà esquerro. np. 17. Ste\'!'rt tle Grootc. Orquesu·n Filharmònica dPI Nordoe•t d' \Jpman\u. Dir.: Wei'Dcr Andrt'as ,\lb,ert. (34m). MOZART: Tautum E<·go, KV 197. Cor Al'ltold St·hi;nht•rg. Con•·enlu~ rnu~;it•us Vicua. Oir.: Nikolnuij lla•·nuncourt. (4m). BLISS: Mc•ttiln!'ion.q sobre un lema de .John Blow. Orquestra Sin1ÍÒUÍt'U clc Iu Ciutat de Birmingham. Oit·.: Vrr·oon Handley. (32m). 19.00 GRAVACIONS HISTÒRI- QL'ES E~REGISTIL-UIR.VfS DE 19%. KR EISLER: F:mtasietL~ Rapsòdicu \ïene;;a, per a violí i or<(Ut·~tra . Fritz Kreisler. Orque•tru RCA Yictor. Di•·.: Donnld \oorhes. (8m ). CHOPJ)I: Sonata per o piano n. 2. op. 35 ")furxu Iúnebrr". Artur Rubin~tcin, piano. (21m). \ \CG- H.\" \l;1LLWIS: Flo, rampi. ; uile Jlt'l' a 'iola, cor i orc¡ue,lr:r. William Primro~e. BBC Chorus. PILilharmoniu Orehe,trn. Dir.: Adrian Bonit. (20m). 20.00 BUTLLETÍ D E NOTÍ- 138 CLES I AGEI\'DA ~JGSICAL ;:;!!: 22.00 AGENDA ~IUSICAL a ~- 22.05 ELS NOSTRES CONC€RTS :::::!. ~ 2. XARXA DE CLÀSSICA A CATALUNYA . CONCERT t'nregistrat per Catalunya '1úl'Ïca d tliu 26 dc febrer de 1996 a In Caixa dc Sabadell. Obri'• dt• KREBS. HANDEL, B\CU , HOUX, BOCHERL\'1 i SOLER. Jordi Rcguant i )farju Vat.~cl , !'lm;ci>mbal 23.30 NOCTIJ'Rl"' .\l ú,icu per ucahnr el dia. Prt"entnció a càrrec d'_\lfred Cela) n. 00.30 REPERTORI DE l\l T DIMECRES, 3 D'ABRIL DE 1996 Oï.OO L'O BERTl'RJ\_ Mií~ira per com!'nçar el illa. Rt>Cull d' obrt>s brens prcsentutlt•s pt'r Joan Vive,;. lnrlou butlletins informatius i agendt's musit•als. 09.00 BUfLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 TE.'lPS DE LES MUSES Unu bora dc música harrocn pr¡•,rntnda per Joan \'ives. 10.00 BL'TLLETÍ DE ~OTÍ­ CIES 1 10.08 CAPSA DE !\1Í"SIC.A BEETIIO\ E:--1: Simfnniu n. 6. up. 611 "Po•turul". OnJUl''lra Revuluc·icmàriu i Rnnulntira. Dir.: Juhn Eli ut Gnnlinl'r. (U m). SCII U'f\ \'\: Trc•, rumanc'I'S JWr o olwi' i pinnu. op. l) I. Poui Uomhr~·!'ht . .Jo, nu1 lnnnt'""N'I. (15m). HU'ITES il'\1: Cont·c·rt pt•r n t•ontrnhaix n. 1. "Com·t•rtu di lwu>tu·u". Murin Ilit•l'iuti, t•ontrahaix. Lui,; Zununli, pitHJO. (l~rn). ~HJILER: Lit•tlt•r t•int>~> fnhr·t•tult'n Gt·~t·llt•n. C.hri~tu Luch\'ig, mt•ZZHM>pr·uuo. Philhm·munin Or•t•ht••tt·u. Dir·: Atlrinn AH HI \Gt\ : ( 18nr). Bouh. S imfnnin t•n Ht•. OrtJut•atru tic Cumhru Au~lt•su. Dir.: .Jesús L6¡H'z Cuho•. (28m). KODALY: Or·qut•qtt•o d 'E~tiu. Tru·dn Ji'illuwmt'tnit·n tlt· Butlnpt!l\1. Dit·. : Zohun Kucluly. (20m). SC I I MET,.. ZEH: Bnlll'tto u t t•n Sui J\1 . "Est·uln cl 't'R¡çrimu". J\1usit•u 1\ntiquu dr Cnlò uiu . Oir.: Rt•inhurtl Cof'lwl. (lJm). LEKJW: Funta,.iu ~ubn· tt•nw' populars tlllfll'\ iu~. Ort)lll''tru Filhur·mòniru dt• Lit•jo. Dir.: Pierrt• But1hnlunJt't'. (13m). 13.00 GR.MS I OTEGRALS J...LS CO\'CEHTS DE \ IOZART Rundó. K' 3ïl. (rt't'tHl•lrull per Lowl'll Crl'er). Lm>t•ll Crl'l'r. trompo nnturul. Orqul'~tru Rurr·ocn Philhumwniu. Dir.: '\irholu~ 1\lrG;o¡:an. (Sm). Rondo per a 'i oli i ort¡tw•tro. K\ 373. SniJtl Poui Chumhcr OrtJw,tru. Soli,to i rlirt•t•tnr: Pin t·h:.- Zukra·mnn. ((un). Rondo per u piono i orqut•><tru. K\ 382. Orqut••trn dt• Comha·n t\n¡dr•n. Mnn·ny J>pr·u hia , Kolislu i dit·t't'tor·. ( l i m). Rondó pt•r u piano i orqurstru n. 2, KV 386. Karl Enllt•l. Or·t)llt'><II'U dd Moza t•tt•um rle Solzbna·g. Dit•.: L eo pold l lngt•r. (llm). Ct~m·t·r·t pt·r· u tr·ompn "· f , KV t112. Hudü\on Vlntko\ if' . Ot't¡llt''-tro dt• Comhru Anglrsu. Dir·.: .)t·ffn·) Tuti'. (Wm). l 1.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENUA ~fUSI CAL J. \l.WEBEH: Septet t•n Mi M •·De la meva vidu''. Coo~ortium CIIIM•icwn. (31m). HEBERLE: Conct•rl per a flauUt de her~ í or·qu~,tra en Sol M. \lichnln PNri. Orquestro de !'Umbra Saint Paul. Oir: Pinehus Zukcrman. (13m). KALil'il\1h..OV: El cedre i la palmera. Orquest ro Nacional Escucc,;a. Dir.: Ne~me Jan·i. (13m). FERl'i .\;\lJEZ: Primera Suite Rra,ileit·a. Luiz de Mout·a Cn•tro. (7m). VrYALDl: Staha t Moh'r. Bt·eu , contr·a tPnor. ChodP~ Musira Antiquu dc Toulon. Oir.: Christian Mcndozc. (18m). l 9.00 NOUS INTÈRPRETS 1\'fARTTh'U: Sonuln n. 2. Lluïs Het·as, violonceL AILet·to i\dwj, piano. (20m). GRANADOS: Tonadillas. J\111 Ca mrr Dm·n11 , mezzosopt·ano. Alau Branrh, piano. (10m). TOLDRA: S is sonl'lo per a violí i piano. Eva Lt-óo. Du¡;mar Muñiz. (22m). 20.00 BlJTLLETÍ DE NOTÍCIF.S I AGENDA ::IIUSICAL 20. 13 SELECCIÓ DE l\OYETATS Prc•cntaeió de les últimc,. nOH'tub di,oeo~àfiques aparf'gt~d~'< ol mercat. E~pai pntrocinot per Di·t·o- Ca•teUó. 22.00 AGEI\'UA 1Il'SICAL 22.05 ELS !'>OSTRES COi\CERTS CONCERT cnre¡;ï_-trnt p¡,r Catnlun)·a Música t>l din 19 d'ubri) de 1993 ol Coru.rnutori Superior Municipal de 'lúsicu dl' Burct"lona. YT CICLE INTERNACIONAL DE .\fl:SICA CONTEMPOR.ÀNlA. OhrcH dt· GAR CIA ABRIL. J. SOLER. GI"JASTER.A, SARD;\, DAT.... L-\PJCCOLA i PETRASSL Coro de la Comunidad cl t> Madrid. Dir.: .\1iguf'l Groba Grobn. (8-lm). 23.30 ~OCTt:RN Mú~ira J.t.l3 EL GRAN SEGLE Progromn rlt• mtl"it•u nnti!!n. S.;lecció. h'ltió i prt'•t'ntadó a càrrer dr .J oan "'•'•· ELS '\1l:SICS DE L'l:.\iPERAOOR per a('nhor 1.'1 dia. a ràrre(' d',\Jfrt'd Pr~•entació Cclayu. 00.30 REPERTORI DE ~IT ~1 \:X.T\rJLI \ I. FL P \lL"\.\S. 2 16.00 C~\PS.\ DE ' t lSIC\ r\ I EUiEI'>: Conrcrt JWr u •ioü i orrJUI'•tr·n, up. 33. Dung-!Suk Kang. On¡ut·•tr·u Simfi'mit·u dc Gothcnbuq;. Utr.: Myung-Whun Chun¡:. (3 1m). C.Ph.E. BACil: Dm, Mntl't~ pf'r u •nli•tt••, t·or i hni" cuntinu. Solistt·H HlCttl•. Rlwini~t·ht• Kontort>i. Conjunt inslntnll'ntol. Dir·.: llt·nrnnn Mnx. (9m). TIIALBEHG: FnntuMiu •ollt•è motiu H dt• T.u S trunit•r·u tlo Fl!·llioi, op. 9. piano. Ji'r·nnt•csro Ni••o luMi, (l:Jm). PERGOLES I: Simfonia t'tl Fo M, pt'r o vitllont·t'l i !'ontinn . Frnnct'~('O Pt·pirdli. Cohrit•lc Cutuhtrt·i. 1\nuu Mariu Kodur. (7m ). FRAN CK: Les Djinns, )1111'11111 ~imfònie per u \lrl u nr<JIIt'ktrn. i piano Cicc·o lini. OrrJut•,trn dc Lieja. Dir. : Pau l S truu~'· ( 13m). 07.00 L'OBERTl'RA _,fÚFira per començar 1'1 dia. Reeull d-obre¡. breu• prL...entades per Joan 'iv~. Inclou bntDetins informatius i agentlt', musi t'als. 09.00 BUTLLETÍ DE l\OTÍCI ES 09.08 TEMPS D E LES !\lliSES Una hora dc música harrocu pt·esentadn per .Joan Vives. 10.00 B UTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE ~ftSI CA CLIERE: La rmcUa 'cnnella. BaUet. Orquestra dt•l Teatre Bolxoi. Dir.: Yuri Fn)t'r. (34m). .10\1\fELLI: Simfonia per a saltiri. rurtlu i t•lavet'Í, "" Sol M. Korl H t•inz Sdrit·khou ". Or·qut••tru dt• Cumhru dl' \1unic. Dir. : Jlun• Stotllmuir. (8m). BR \1 l'IS: Sonat o pt'r a clurinN 1 pinnu op. 120 n. 1. Duo R!'int'l'kt•. (22m). NOSKOWSh..I: El ll¡w \lm·,kit' Ol..o u), Tatt·a~. t'Orlt't•r·t olll'rturu. On¡ut'Mra Simfr)nit·n '\odunul Polon.-~a u VttJ•,;,~in. Dir.: Witoltl Howicl..i. (13m). FIELJ): Cmu•t•r·t flt'r n piano i ot·t¡ut·~tru n. 6. Jnhn O'Conor. 'lo~u Ot·t)flt·str·a de Com l11·a I..tonrl('•a. Dir.: J¡moH Fiir•L. (3 1m). HACII: " Kmnm , .1<-su. kon11n" (Viril', J eoít~. 1 inc), rrHHt•t BWV 2:l9. Soli~ll'M vot•als. English Montt•vt•nli. Cor· Buroqu¡• SrrliHI>i. Dir·: John Eliot Gtmlirrt·•·· ( lOm ). MII ,JlAUD: 'l'rio op. 27 1. •r,;o dl' corda de PLEYEL: (16m ). Put·ls. Si mfrrniu t'OIIrt'l'tunt ¡wr· a nuuto , oho\o. fn¡¡ut. trompa i orl(tll'stm n. 5. lfuu.~jiirAt'n '1ohrin¡ç. Giintlwr Pu,,.in . .Tih·g•·n Gotlt'. \\ultt•r· l.A•xutt. Ort¡ut••tra d~ Cunrhru tlt• Cvl(onia. Dir.: 1-lt·hnuL \1iillt•r-Briihl. (21m). 13.00 GR<\."\S fl\TEGR\LS Ef.<; CO...,CERTS DE \107.\RT Cont·t'rt pl'r u piuno n. Il. h._\ 113. On¡ut••tra tl!' Cnmbra \ngl•••O. Suli•tn i din•t•tor: (2·1m). Bart•nhoim. Danit•l Cmwt'rt pt•r a piuno i ortfllt'•Lra n. 12. K \ lli. Hndn Lupu. Orquestra dt• Cumhru AngiP<a. Dir.: Lri '5.-gul. (25m). ot: Nm'Íl 1.00 Bl'TLLJ.:TÍ CIES I \GENDA :\ Jl JSJCAL ll.l:i MÚSICS J)E CATALUNYA '\.SO I.!~ H : Sunuto t·n Rt• M. (tr'Q UAt•r•i¡u-iÓ pt•r· U JIÍIIIlO i t'ONliiiiYOit•R). Cnnsul Grau, ru~tan­ yol(·~. J!nAn Cur·uwn Murtinl!'~. pin.nu. (4m). CANT GHECORIA: Hnrntt• t'ot·li. Llniv••n,i. Avi! \lnriu . St·holo tlt• Cunt CrP!!ut'iu dc l'Oiwu Cultul'lll Santt·~ Cr"''"· Dir.: '1u!(Í Sahult•. (7m). JUGUEn: Simfoniu t•n Sol \1. Orqtu•,tro dt· Cumhru Cotalona. Uir.: Joun l'òmit·~. (15m). C:\HL 11 I: Sunutu per u Ou u tu i guítorru op. )()9 n. l. \lont•l'rrnt Go.c·ón. \1níH Coll. (7m). \J .BK\IZ: Cont•t•rt fon . tà-tit·. Primrr rmwcrt pt'r n piano í O.-t)lft••tru. up. 78. EnritJm• J>i•rt':t clt• Guzmún, piano. Orqur•Lrtt dt• \alrnt•ia. Dir.: '\Jt~truPI Gulduf. (28m). ~ \C"\ER: Fn•mli¡¡ bt•!!ríb•en "ir dir l'dit' llullt•. r·or de TonnhiitN'r. Urt)ttt•sll·u Simfònit•u dcl Grun Tt•otrt• th•l Lil't'U. Oir.: J <N-. CoUodu. (7m). MO\tPOU: Ft'tt•s lnintoim·M. \lit111 t'l F'um-:. piano. (lOm). MOZAHT: 6 t'<m·tum.. Qumtl'l vor•ul dt• Cutulunyu. f,i)iuuu Muffiotw , piano, ( 14m). Sarah Cunningham, ,-iola dr 11amba. Orebcstra of the Agror Enlightenment. Du·.: \lotlic11 Huggl'tt. (Sm). CHOPL'\ -CORTOT: Concert per a piano i OrtJUe,tra. Op. 21 n. 2. Frankuski Setrok. Orquestro de Comhra de la Filhannòntca de Polòrúa. Dir.: Wojcil'Cb RajskL (34m). 1-lAYD!\: Sonata per n pianoforte n. 32, Ho b. XYI: 14. Paul Bndura-Skodo. (13m). ROUSSEL: Suite eu Fo M, op. 33. Orquestra de París. Dir.: Chorl!'s Outoít. (13m). LESSEL: Variacions per a flnuta i orques. tnt. WlodomÍI' Tomaszczuk. OrFílhnrmònicn Bvdque~tro goszcz. Dit·.: Zbigniew Chwcdczuk. (7m). CHERUBINf: 11 Ciulio Subino. (Oher:tw·a de r;,.. ¡wr·a). OrquP~tJ·a Sunfòoit·n dt•lt~ Filhamtònica de Ba t'n u. Dir.: (13m). Frontulini. S ilvan o PUHCELL: h is o good thing to ¡;i'e thanks, anthem Z 18. SolistPs vocak Cor del l'iP~> Colll'gt' d'Oxford. The King's Con~ort. Dir.: Rober·t Kin~. (12m). '\'EUKOl\L\(: Quintet )><'r a clarinet, dos violin>. "iola i ,;olonrel. op. 8. Dhertimento Salzburg. (2ïm). 19.00 PEl\TAGRA-'IA Programa de divul!lació mu<ical. Çuió i renlitzat:íÍl: Pen! -!lur.:.,. i .\le" Hobles. AUDIClO CO' lE:\TADA : El 'toldava. ric Bcdrit> Smetana. 20.00 BUTLLETÍ DE "íOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 20.13 ·•A L>\ llANERA DE...." Un convidat t>ns propo"a i conwnla In música qu(' )j o¡,<ratlu. Guió i presentació tlt> .J oan Vi\ e~. Produt•dó de Dolors BuhCJIIl'IR. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CO;'<iCERT enregistrat p{'r Catalunya Música l'I <li a 1 I d'ubri) de 1993 o r \uditori Sant JaumE'. Fundafió ''La Cab<U", dr Rorrclonn. U CICLE DE CO\ CERTS ·'CRESCENDo··. C:un· \'Uns de CLA' É. ~f ESTRES. CRX\.\DOS. TARRACÓ. '\LER.A i ~IORERA. Ro-n \I Conesa. -opruno. Jordi Corlinn. guitarra. (33m). CO"\CERT Catalunya pPr enrl'¡;i,.trat ~lú•ica el dia 14 d'~ost dt• !995 o l'AradPmia dc \1ú•ira dr Torroella de Monlj,'l'Í. ~ FES· TI)AL I.:\TIR.~ \CIOl\.\L DE ~1CSJCA. Obres de CfJOPlt\. '\LBE:\1Z I GRAXAOOS. E.,tt·r Pineda. piano. (35m). 23.30 NOCTURN 16.00 CAPSA DE MÚSICA MúBico ~~~r ac:tLru· el din. Preijentncto a ca rree d'¡\Jfrrd Celuyn. IJ IZET: Cloví• et l.lotildt·, ruututa 11 tr·t•s vt·u~. Munt~CrTnl CuiJnllí·. Grnll'll Gul'iuo. Bm·i M Martino~i(·. Or·qut•strn Ntwional rlt• Lill1•. Dir.: .kun-Ciuudt• Cosodc~u!i. (:i6m). TELE\t'INN: Si mfonia l'O FuM pPr' 11 Ouuta dl' lll'c ron tnrlt , viulu th• ¡tambo i t·ordn, 1'\VV 50::i. :\1or-ion \o•rhrollgcn, Ouutu d!' lwr. 00.30 MÚSICA DEL SEGLE XX MJ L LIAUO: L'Aputhí·ose tl 11 ,,1olii-re, op. 286. Joc·k Gibbond, London piano. The Nl'w Orchestra. Dir.: Honald Corp. (]Om) SDtPSON: Trio de cortla (Preludi, Adagio i Foga) Qunrtct Dl'lmé. (14m). SCHNITTKE: ~finne•nng. Cor dl' In Ràdio de of ca R- i .nde de ò. a A. t). p. ¡-.: L: 1-:>lr- d- •eO ò- la r.: Dnnr,a. Dil·.: Su•fnn Parkmnn. (15m). AL\'\ Y'l: L7rn \ngelica , conct•rl per o arpu 1 orqut·~ll·n rle rordn. Ruc·hel \ln,t<•r,. City of Lontlon Sinfonio. Dir.: Hic-honl Hi<-ko~. (30m). STE\'E:\S: Sonata per n t.-urnpt•to i piuno. Wynton Mun-nli~ . .ludilh L)nn Stillmnn. (1-!m). GER: Tres peee~ op. 50. Hcrhcrt Tnrhezi, or¡:ue. (12m). HO:\'EGGER: Concert per u violoncel i orquestra. Orquestra Simfònica dt> I"LRSS. Dir.: Víctor Dubro,sky. (15m). 02.00 REPERTORI DE 1'11T 20.13 COl\CERTS QL"E HAN FETillSTORIA El mes de man; de 1918 el puuúota polonès Artur Ruhinstein va nrtuat· al Palau de la Mú!lit'a Catalana amb un programa dt>dicat a Frederic Chopin, CHOPIN: Polonesa op. 40 n. 1. "Militar''. (4m). Polonesa-Fan· tusia op. 61. (13m). Polonesa op. 53. " Heroica''. (7m). ]2 Pn•ludis, op. 28. (18m). Scherzo n. 2, op. 3]. ( lOm). Scherzo n. l. op. 20. (9m). Barcarola, op. 60. {9m). 4 Nocturns. Op 27 i Or 32. (23m). Berceuse, op. 57. Artu•· Rubinstein, piano. (8m). DMNDRES, 5 BRIL DE 1996 D'A· 07.00 L'OHERTlJHA Música pet· comrnçm· el dia. HcmU d'obt·c·s br~uo, pn·8Ntladt•R per .Joan Vivf'~. ]uclou lmtUt•tins infornwtius i ugenclt:~ nmsiculs. 1). 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍ- to ClES ,8. >w r's .g. -er 09.08 TE:\! PS DE LES l\tUSES t:nn horu de músit·n hat-rora pr-e.•e.nturlu p<>r Joun Vivt••. f: lo 10.00 Bt;TLLETÍ OE NOTÍCIES f: R. STIUL'SS: Oon Quixot, op. 10.08 CAPSA DE 't(;SJCA I ?.re :Í- !S. :x Je .s, JD p. la et E:: jo 35. L\ nn Hurrt'll, 'iolom•t•l. Robert 'rernon, \iola. Orqut•,tru de Cleveland. Dir.: \ l:tdímir A;;hkcnOLy. (·12m). FORSTEH: Sonata pt>r a uhoi'• i httÍ>. rootinu t•n dom. l'nul Oumhn·rht, oboè. Wirlnnd 1\.uijkt•n, violoncel. Rohrrt "ohnt•n, rlnvc•l'Í. (Sm). HOLST: Suitc· dt• St. Paul, op. 29 n. 2. Ot·qttt••tru rlt• Crunbt·u St. Paul. Oir.: Christopltcr llogwood. (12m). A.SCAII LATTI: Simfoniu tlt• cont·rr·to g•·os~o n. 2. William Bt·nnt•tt. llt•rnard Sou!llrut. 1 MuRi!'Ï. (8m). TXA I1\.0VSKI: QunrlN clt• t:or·tln, ''QuartettMttz". Quurlt•t Hm·o· din. (13m). SCHUMANN: Simfonia t•n •olm (inncabuda), Ncw Phílharmonin Ort·h¡•stru. Dit·.: Eliahu lnbnl. (13m) . .J.Cb.F. BACH: Pigmalió, cantata. Jlurr·y \an Ot·r Kurnp, hnh. Dllll KIPittl' Konzcrt. Dir.: llt't'lllUtln Max. (32m). \EROl I BÜLOW: \ru~lu"" >obn• un lt'mn dt•l'òpt•t·a Rrgoletto, op. 2. IJnnid lllumenthal. pituto. (8m). ll\'\DEL: Conc.-t•rto gro«o op. 6 n. Il. ·h·adPmy of St. \lm·tin-in-tht•Fidd•. Dir.: lona Bnn•n. (J9m). 13.00 GRA'\ S J~TEGRALS ELS CO\'CERTS DE MOZART Conrt•rt j>t'r n piano i orqttl'•tru n. 13. K'r ItS. Mul'l'uy P .. r·uluu, piuni~tn i dirr~lot·. OrtJUCstru dc Cnmht·u Angl,.su. (26m). Cnnt•t•r·t per a trompo i IH'Ifut'~lt·a, KV ~17. Luwell Grccr. O•·•lll l''ll'll Barroca Philhurmunia. Dit·.: Nichola, MrGt·~nn. ( l:im), Con t•et·t per n ll'tlltl¡tn I Ot'flllcstr·a KV 147. Lmvrll Grm:r. Orqu¡•s: Ira Burroro Pltillutt·m•miu. Dir·.: Nicholns MrGegull. (15m). 19.00 CHAI\S INTÈRPRETS MSTJSLAV ROSTROf'OVlTX li\YDl't: Conct·rt pt•r· a violonCt'L Hob. Vllh:2. Ac·utlt•rn\ of SL Marljn.in-tltc·· Fit•lck Dit·:: lona Bro~>n. (24m). IH lEINBER- 20.00 Bl..)TLLETÍ DE NOTÍCIES 1 AGE.'""DA l\It;SICAL 22.00 AGENDA ~JUSTCAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CO"'íCERT enregistrat per Catalun) a ;\!ÚJ;Ïca el dia ï de ..ctcmbre de 1995 a I'Esglé>ia de Santa ,\.n.na de Barcelona. XXX JNTEIU'\AC IO.JOR.'\"ADES XALS DE CA:'\"T CORAL. Obre;; dc B-\CH. STRAYI:XSKI. PEREZ :\IOYA. l\ffi.'\'DELSSOliN. KODALY I BARDOS- entre altre.;. Coral .Mixta d'Igualada. Cor Fert•nc Liszt de Yeszpr·ém. Dir.: Llws Yilamajó i KoUat· Kalman. (SOm). 23.30 NOCTURN MúMicu J>er aca.bat· e l diu. Pr·csentadó a cà t·t·ec d'Alfred Celnyn. 00.30 REPERTORI DE NIT DISSABTE, 6 D'ABRIL DE 1996 07.00 L'OBERTURA Mít~ica pH començar el dia. Recull d'obres brens pre5entude~ pec· Pilar Subi.rà09.00 ~JÚSICA P ER A COBL.\ :\IOJULEDA: Sanjoanesca. pOI'rna per a dul's cobleo. Coble• La Prinripal de La Bi~bal i Seh·atona. Dir.: Joan Lluí• J\lc¡raleda. (Sm). SERRA.: Suite Carnestoltc•. (instrumentació prr a cobla dc F. Caooú}. Cobla la Principal de la Bisbal. (14m). GIL: "L'agre del terrl'r'-, "'El camí dc Iu cova". sardanes. Cobla :\fontt,'Tins. (9m). Dt\NSES DE LA GARROTXA: BoU dc l'cspancr, BaU dels pahord!'s, BaU de gegants. Cobla la Pl'incipal de la Bisbal . ( L3m). CANÇONS POPULARS CATAMaría Assumpta, LANES: HiaUcm. Cobla Sant Jordi. Dir.: Jonü León. (8rn). 10.00 PENTAGRAMA Rcpelici6 del programa clijouq. emè~ J l .00 EL DIA DE L'OIEi\T el Progrumnt•ió l'i'Uiitludu u put-tir de ]¡,, pt>ticion< e¡ ur t•l• oo'lt'~'' oient, han ft'l al t•ontt•ktadnr· tk Catalunya \J ú,icu, h•l. :!02 35 35. 20.00 L'ÀLDIOVISl \L Ln pro~\Tamn d' \lex Cor-ina. 22.00 GltA!\S OBRES H_\_1\0EL: Tht•tHlom, oratori en tri'S parts. Robct'lll \Je•mndt-r. Jnclwn "owal,ki. Jnr·d van 'Xt>l>. Hans Pl'te•· Blochwitz. \.nton Schuringt•r. Cor· Arnold St·hüu lwrg. Cout•eu tliK musicuK dP Vil'lul. Dir.: Nikolaus llur·non~om·t. (13 1m). 00.30 RE J>ER'I'OIU OE NIT DIUMENG!,. 7 BRIL DE 1Y96 D'A· 07.00 L'OBERT(;ItA Mú,icn p~r- c·onu•nçn•· l'I dia. Recull d'obres bt·t•uK pr·r•t·nlltdr..s pc·r Pilar SuhiriL 09.00 l\flJSIQUES !\ÓSTIQllES CIL\.RPE:\TIEH: Llctunb clt• la \'erge, Il 83. Conjunt voral í \rt• Floin~trumental Lc, ri~•nnb. Oir.: \\ïllinm Chri,tir. (18m). POLLE:\!C: I.JI'tonit•,u Iu \1•rge \t>grn. \li•·h~lt• l.n~trnllgl', soprano. Cor~ i Ort¡tlf'stru '\arionnl dr Lió. Oir.: St-rgc Ba1,1tlo. (7m). C\.1\T GRECORIA: },,., llrtonit·~ del Sagrat Cor. Cot· dt> L \hudiu de Sole,tot',. Dir.: Dom Joscph Gnjartl. (Sm). TRAETT.\: Llclltnit>• u quatn• vo•ns. SoB•tt·~ vut•nl.. Cor Polift)nic Fnrii!'RiUIIU tlt' Piu...,nzn. Enst•mhlc Ciuvun iltAmht·o•iunu. Dit·.: ltulo Lo Vctct·c. (25m). TALLIS: Ot: lnnwnlntiont• J <•t·rnriu t: prophcLnP. Tho Si~tt·o·n Choil·. Dir.: Unt•t·y Ch t·iti topht•t·M. (llm). CJLLES: Ln nH·rtlfllion du vrndrcd.i NOÍJ'. Sulislt•Mvuc·uk Cm· i Or·qu••str·u 1.<• Conf•t•r·t Spirilu cl. Dir.: Tlerv(• "'iQilt'l. (!Om). CANT GREGOR I\: Lunwntulio let·f'mint• Prophctnt•: Ego 'it· \ideo.~. Cor tlt• '\1unjo~ de l'Aharlin de Sun to Domingo de Silo•. Dir.: hmut•l Ff•rntÍJlrlt•z de lo Cu¡o~tn. (Sm). FIOCCO: S!'gonn Lunwntució tlt'l l>hc•nclre' Sant. En.,t•mhh• Cont't'rto. Dir.: Rolwrto Giní. ( lOm). 11.00 TR.\_'S'USSIÓ E~ DlRECTE DE LA UISSA COr.\ E:\Tt;AL OES DEL )tONEST IR DE " 0!\TSERRAT l:UIO DIVERTllJE!\T Un migdja mus.it•ul un es c•ombinn ln mt'r~iro umh In infol'lnndó i Iu pnrticipnrió tlt•l., no~ott·l'~ oic•ots. BLOC DE NOTES. EL THENCACLOSQUES. SAC DE DUBTES. 15.00 ·'A LA MA.NEHA DE...." Rcpt'Lició d1•l JII'Ol(nnmt emi's l'I tlijons ni vesp r<·. l1.00 'fE~IPORADA D'ÒPERA DE CATAWNYA l\JÚSLCA DON IZETTI: G<·mma 1li V.,rgy. MontAI'rntt Cabullt-. Gior¡,río Ca.ellalll Lnmht•t·ti. Rtmuto BnJSon. Biunt·u \lorio CnMmi. Cor i l'Orquestra dd Thatre San Cario d!' ~àpob. Dir. : Al·mandn Guuo. (152m). 20.00 SELECCIÓ DE JAZZ Programa dt>dicat a la mú•ícu dl" jn7.z amb guió d'Albert \l oUofré. :!2.00 CONCERT OL\Gl:.\ARl Guió i sdecció: Raimon Coloml'r i .Joan \ 1vc•. 23.30 NOCTL'Rl'\ :\1úsicu p!'r acabar el diu. Prc•entnl'ió a càrrec dr Maró Jané. 00.30 REPERTORI DE NIT DILLUNS_. 8 DE 199o D'ABRIL 07.00 L'OBEHTURA MúRies per començar el dia. Ht•cuU d'obt·es bt·eub presentudt•s per Joan vïves. Inclou butlletins infonn a li us i agcnde~ musicals. 09.00 BLTLLETÍ DE NOTÍ- CIES 09.08 TEMPS DE LES )fUSES Una hora de música bar•·ocn prc,!'ntada per Joan Vh·es. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE 1\IÚSICA LISZT: Mi•sa choralis. L) utt)n Atkinson. Mark T'mkler. Christophl•r .Royall. Willi.a.m Kendall. Hirhat·d Suarl. Cor del St. .l ohn's College, Cambridge. Stl'phcn Cleobury, o•·gue. Dir.: Gl·oq;c Guest. (32m). MYSLTVECEK: Concer-t per u ,;olonccl i orquesu·a en Do M. Ofro llarnoy. l Solisli Vcncti. Dir.: Clnudio Scimonc. (19m). POULENC: Trio per a piano, oboè i fagot. Pascal Rogé. ~1auri!'e Amaury WalJ¡oz. Bonrguc. (13m). GLAZUNOV: Edat Mitjana, Suite op. 79. Orquestro Nocional Escocesa. Dir.: J\l'l.'mt' J ürvi. (23m). ~rEHLL: Simfonia n. 3. Orque;;tro de la Fundació ~iicbd Dir.: Gulbenkian. Swierczewski. l24m). BACH: Concert per a tres claved.tu. i corda. BWY 1064. Kennetl1 Gilbert. Trevor Pinnork. J..ar;; L'lrík :Mot·teusen. The EngiiAh Com·erL Dir.: Trevor Pínnock. (16m). J...RL'FFT: Sonata per a trompa í piano en )li. H ennann Baumnnn. Leonard Hokanson. (18m}. IRELA.t~D: A London Ovcrturc. Orquestra Símfònil'a dc Londres. Dir.: .John Barbírolli. (12m). 13.00 GRANS I NTEG RALS ELS CONCEHTS DE MOZART Concer·t po:-r n piano n. 14, KV 449. Diarut Ambachc. Alnhuche Dir. : Ememble. CbambecAdrian Levine. (23m). Concm·t pet· n piano i orquestra n. 15, 1\.'V 450. RudoLf Serkin. OrqueJ;tra Simfònica de Londres. Oir.: Clautlio Ahbndo. (27m). 1-1.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCi ES I AGENDA :\IUSiw\L 3 U.l.l L\ C.\1'\T\TA DF.L CAf'È Pro~rnmu cic• mÍI'Iru ro.ruJ. Sdcc·riú, ¡.\·uiú i prc•c•ntadi.: \lc•" Robb. L \ \ IE~ \ D.E F H..\:-o.Z SCIIl BERT. F:l HIT\1E DEL COR: '\oH•lul• cli..·et~ufic¡ucs. ronccrts i nolÍ1•ic•, I[UI' fan rc•f!'rÒ·ncio ui mon coral. 16.00 CAPS \ DE "r(;St('.A PI\CINI: Simfnnm Duntc·. Mnll~<imo Mordli, pluno. l.aurn Sn,·iozzi, nrpu. Ort¡m••lra Uriro Simfc)nic·u ciri Tt•au·c• cid Ci~in eh• Lurro. Dir.: Giunfo·¡uu•o Co~nú. (23m). li \ 't DN: C}uc,·tc•t dc• c:onln op. 17 n. 1, llcclo. 111:25. Qunc·tl'l FrNit•tic·K. (31m). DANZI: Cmwut'l (l!'l' u lluntu i nrcrtw.~Lrn n. l, op. ;$(1. t\ndrúti Atlot:júra. Oo·clll!''lil ell' Cunahru de Mtnúc·. Dic·: lluus Stmllonnir. (J6m). FUCIIS: .luflc•nclkllin¡cc• (rc'<'nrd• <)p In infiuarin), op. 32. Danic•l BlunH'nthal, pinuo. (26m). \RANICKY: Simfonia c·n Do M, op. Il . Oc·quPMru dc• Corn bru Dvm·uk. Dir.: BohumH Gn•¡;or. (27m). PUHCFLL: Ccmw w •ous of '\rt. OWII), ml o i"'" l'uni,r ....ari dc• la Ht'ino \fot'). Gillion Fi.•hc•r. Jnmr~ Bowman. \tir lull'l Chamn•. '\lic·hud Ceur¡;c·. Cn1· ch•l "'"" CoiiPgc•. (h.ford. Tlw King'• Con,ort. Dir.' Rolll'rt 1\.ing. (26m). GRIEG: 2 nwlodit·• nòrdi· tll'<'' op. (.;3. Orc1u•••tra tlf Cambra '\oru~¡!O. Dir: Terje Tonnr•c•n. (13m). 138 19.00 AI~'lAMC L n t>•pui clestcnut u evocur t t'<'l'iurt• rll! fc•t¡, rní·" rt•prt••t·ntatim. dc•l fH!••ut mu>ic-uJ. Guió 1 Rt•lc•c·riÍI el ' \I¡•,¡ Holllt·•· 20.00 Hln'LLETÍ DE NOTÍCIES I A(;F.NlJA MUSICAL 20.1:1 SRU:CCIÓ Ol~ NOVETATS Pn·~cn t nf'iíl dc• lc·~ úh im~N no ve•· tat• d U.cogrulit¡uf'' npura'b'lHlc•s ol nwrcul. E,pni putrm•iunt pt•r Dih<'OH Cu~tt•lló. 22.00 ACE~ O\ Ml 'SICAL 20.00 BtiTLLI::TÍ O E NOTiCI ES I AGE'\ l>A '1l'SIC\L 20.13 SELECCIÓ UE '\OVET\TS P re,rntoc•i{• tic· lc·• úlliuw- llllH'· tot.• di•rogrüfiqtll'· npon·gudr' al nwrrat. I~'JlDÍ polrot·inut per Di•t•~> Co•tt•ll{l. 22.00 >\GE" DA \ILSI C.\L 22.05 ELS NOSTR ES CONCERTS CONCE HT t•nn•gi,t•·u t prr Cntulunyo Mía•ico !'I clin 28 rl'ugosl clt• l 995 u Iu Cutc•dn~l da• Gia·ono. CICLE ELH ORGUES DE CATALUNYI\. BACil : Fan572. Cont•"rt de toMin Vivaldi, HWV 596. BlV\ln1S: Do~ t•m·ul¡, el¡• l'op J22. Prt•lmli i Fugu c•n la m. TACIIEZI: Jo'untnHin Muprn "Hc•<¡ut·ntio Die• lrac". Fc·clc•l·ic·o M. ltf't'l'lúa. orgue•. ( I lm). nwv 4 23.30 J\OCTlltJ~ \lú•cea per arabar rJ dia. Pre-rntoció a càrrt'r d' Alfn•d Ct>la~a. 00.30 REPERTORI DE :\IT DIM.Aitf!, 9 D'ABRIL DE 199o 07.00 L'OBERTh'RA '1úoica p~r cumençar l'I elia. Recull d'obn~.b breus pre>ot•ntadcs per J oan Vin'b. Inclou butllo•tins informatiu~ i agrmlcs musiruJs. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 TEMPS DE LES .:tlUSES Unu hora de mÍI~iC'a burroc·u prC'scntudu per Joan Vives. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCfE..~ 10.08 CAPSA DE ;\fÍ'SICA HESPIGHI: Belki.. Reina dr Saba. ;mite cJ' orque.;;tra. PhilDir.: harmonia Orc·hP•tra. Gt>Off~) Simon. (23m). 1\.L HLU': Con<'ert per a piano i orque-tra. op. ï. ::\lichael Ponti. OrquP•I:r'.J Simfònica Ocl ..n,l.'. Dir.: Othmar :\Jaga. (30m). DT\Dl: Son\coir>. op. 62. Orquestra Fdharmònira d'E•Thf'odor Dir.: tra•hourg. Gu,chlbauer. (20m). GOL""'1: Semala per a piano a quatrt' mam. op. -19. )aura Tol i ,\udrca.- Grorlhuysen. (22m). vTIALDI: Gloria. R\' 589. Janrt Vo nghan. Elizabeth Baker. Cor dcl King\ Collegi' tlt• Combritl{¡e. Academy of St. .:tlartin-in-the-Ficlds. Dir.: Da vid Willcocks. (29m). GRIEG: 1\larxa fúnebre a la ml'mòria dt• Hikard Nordrank. Orc¡ul'stra Simfònica d•• Giitebor¡:. Dir.: !'ltocmC' Jani. C7m). SPOflR: Simfonia n. 2, op. 49. Ort¡ut''ilra Simfònica de Singapur. Dir.: Choo Jloey. 129m¡. líric-o tlt• I'ORTF. Oir.: J. Brt'loion. (23m). GLl Ck.: Orf~u i Euoidit•e. (Dut·' uric·' dc l'òpera). J an1·t Bakl'r. mo•zzo•opt•uno. Orqu¡•,to·u clt• Camhra \nglc.>su. Dir.: Rn)111CII1cl L••ppurd. (10m). 16.00 CAPSA OE :\llSICA BEN!\'E1'T: Conrc•rt rx•o· u piano i m·truo·.tru n. :i. i\lnlrolm Bínn,. Philhurmornn Or••hc·stru. Dir.: "iil'illlfu, Bo·oitlmuitl'. (33m). GE.\tiNIA'li: El ho~r l'ntnntat. Üt'l(llt'.,lru Burm<·u ltnl iunu. Dit·.: Hyo Tc·t·llkndo. (:Hm). TELEM \NI\ : "'\VI'~ mit Sotlom~ ¡rift'~c·n Fl'ikhtc•n", ('UIItutu. juuw~ Bnwuann. c•un ta·u-t••nllt'. The Kiu~'R Cun•m·t. Dir.: R. King. ( 12m). MA\Jm: Sunutn ¡wa· n vioJunt·o•l i pionfo, op. 17. 1'1aomn~ Bl~c·R, J\1tll'in Hc•rjpuunn. C:30m). GEHSIIWI N: IUuar¡;,ocl) in Bluc•. Ol'((lll'otrll F'illaurmònic•u dr Los Angc>lo•s. Ilir: I.A•(tnuc·d Bc•nt•tdn. (17m). MEilC,\0\NTE: Court'rt ]WI" O 01111111 i c·urtlu. op. 57. \1. Luc·rit•u. Tlu• '1u~to·r l'lay••r•. Oir.: n. !ic·hunaurlll'r. !21m). R.\\ EL: Rup•iocliu c••panyola. Orc¡uc•,tra Filhurmi111ic·u d1• B¡•rlín. Dir.: n. \Oil ~oi'Ujan. (15m). 19.00 GR.\UCIO:\S m :;TòIUQl ES E'\REGI:;TR \ \11''\T~ DE l%6 ROlSSEL 8uc·u>o i \rindno. suitt• n. 2. Oo·•ruc·,tra "'uC'Íonul dc· França. Dir.: Chnrlo•• ~lun••b . (16m). B \ CI!: So nu tu pt'r u violí i piann n. I, B" \ 1017. 't'c>hudi '1••nuhin. Glc•nn Goultl. (15m). STIU\ I \'S~I: lntrnitu•. G1·c•gg Smith Sin~t·r>o. Cnlumhio Clmmloer En"•mhl~. Dic·.: lli"" Strn,¡n~ki. (lm). \\\(;'I EH: Oht•t·tua·n Fuu•t. ÜI'C(III'''ru Simfònic·u ell'! Sudwt·~tfuuk llntlcm Butlc•n . Dir.: Brunet Mncl l't'nu . (10m). L)ADO\: Buho Yn¡¡u. op. 56. Orqm••tru Fillull•ntt'llliC'U cic• L.c•ninga·nrl. Dia·.: g,~c·ni Mruvin,ky. (:lm). 20.00 Bl'TLLETÍ OE NOTÍCIE!'i I ACE!'\ DA '11 Sl f \L 13.00 GRA.\5 1:\l'EGRALS ELS CO:\CERTS DE \lOZAHT Conc:~rt J*r a piano i orqu,.... u·o n. 16. 1\.T 451. Orque,.tra dl' Camhra ~a. Soli.<!a i dinoctor: ::\furray Perahia (25m). Con~rt per a piano i orqu ..•tra n. 17. J\Y 453. Orque-t:ra de Cambr.& .\n~a. Soli.-ta i din'<'tor: DaniPl Bannboim. (31m). 2:l.tl;i El-"i !\OSTRES CO:\'CEHTS \AH'\\ I> E CI..\SS ICA \ C \T\I.l .:\U. CO:\CE llT rnrC'::>•trat pt•r Catalun}U .\J ai-ira c·l diu 17 cic· març clt• 1996 a l'E·~¡¡.,¡., do• Sunt \lurtí cir Pulufru¡¡c·ll. Olm·· dt· \IOZ \RT. \fiLl I \l 'D. IH '\ZI. DEBLSSY. BL:HIU i I.IC..LTI. llurruonin •tuinto·t eh· H·nt. 14.00 BL'TLLETÍ DE :\OTÍClES I AG~DA JIUSICAL 2:Uo :\OCil lt'\ 14.13 )JQ:\IL'\'TS LÍRICS \1ú,wn prr uruha1· t•l dia. Prc•,c•ntnriú u ¡·Ürrc•c· d'.\(f,·rd Cl'!a)u. CUERRERO: La ~loutcña. •ar~uela. Lina Huarte. 'tnnuf'l Au,t'n,i. Julita Benncjo. Gt·rarclo MonreaJ. Cor Cantor<"~ clt Madl'id. Gran Orquestro Simfc\ ttif'a . Dir.: Jndalecio J\lonrf'al. (18m). R.STRA.USS: Ariadna a Na;ocoij. (Escena final). \nua Tomowo-Sintow. Kuthlt•cn BatLli'. Agrw~ Baltba. Gary Lllke•. H em1ano Pn•). Ort[ut••tru Filharmònica dl' Viena. DJr.: James lA-vine. (12m). DELIBE!'i: LP 51'.rpent à plumt's (e..xtraC'IC'o). C. llarhell. Àl.Stiot. J.Peyrun . R.unoty. B.Plsntey. Orqut'•tra 09.08 TE~IPS DE LES !\lliSES Una bora de música barroca presentada per Joan Yive,, 10.00 BliTLLETÍ DE !\OTI. CLES 10.08 CAPSA DE JllÚSICA BIZET: L'Arll'•iana, op. 23. '1úeica d'escena. Orfeó Dono,tiarra. 0r<IUI'Stra dd Capitoli dr Tolosa. Dir.: Michel Plno•on (5 lm). BOCCHERINI: QniotN amh guitarra n. 2, G 466. Jo•~ L~ Lopategui. Quartet Moyl!'s. (20m). GRANADOS: Tres Mnjas dolorosos. Pilar Lor~ogar. Alíl'io de Lari'Oc:ha. (7m). TAUSC I-I: Ctmèert per a dos clnrim•ts i urquestr11 n. 2, op. 26. Th1•u Bucknull, Nicholas King. 01'questro dr Cambra Angle~n. Dir.: Leopold Hage1·. (23m). ELGAR: Sonat11 pt•r a violí i piano. op. 82. ~igel Kcnn~.d). Peter Pettinger. (27m). li..\'1DEL: ''Ett•rnal Sourcc• of Ugbt Divinc... Oda per a 1'.\rún•r•nri d .. la Rl'ina \nna. Gillian F~.,hrr, •oprano. Jnmt's Bo\\miUI. ron· tratt•nor. )fichad Gt>Org~;:. baix. Cor del :"iew Collegt' d'O'-fonl. The King's Con.ort. Dir.· Robert King. (29m). 13.00 G~S ThTEGRALS ELS CO:\CERTS DE \fOZART ConC't•rt per a piano i orqot••tra n. 18, KY 456. Orqut';;tra dr Cambra Angletia. Murrn) Pc•rahia. ;olista i dirC'ctor. (:!9m). Concert per n piano i orqut••trn n. 19, KV 459. Orque~>lrn tlt• Camhr.J .\ngil'sa. Soli,;to i dirertor: Mnrra) Perahia. (28m). 11.00 BUTLLETi DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL l4.l3 EL GRAN SEGLE Pro¡;rama de mú~ica antiga. Selc>t:ció, guiít i prl',l'ntuc,iú u ràt-rec cle .Joan \'ivl!o. J:AUS· TRI\ DE F[NALS DEL SEGLE XVH: Biber, Schm!'izcr, l\1uffot... EL PAMÀS. mu~irok 16.00 CAPSA DE ~ftSIC.\ BR:\lL'lS: Simfonia n. 2. np. n. Orquestra Filbannionira dc> Lt» .\n¡::d•·~. Dir.: Cario ::\lariu Giulini. (49m). CHOPL\: Sonata per a violoocc>l i piano en ,.,¡ 111. op. 65. Stani<la~ Firlt>j. ,\n na W1•;oolow•ka. (26m). T~.\1K.O,SKI: \Jo-l'ou, rantnta. ;\ino Tt'renlieva. rn1.'2ZO•oprano. :\i l..olav Sukirov, haríton. Orques'tra dirigida per •\ntlrt·v Cbi-tiakov. (23m). J \~~CEK: En un ramí ple d'herbu. prinwr quadern. Alain Planè<. piono. (30m). T\RTJ~I : Cont•ert p1•r o flauta i orqut'Stra eu Sol i\1. Jumt·~ Gulwoy. I Solisti Veneti. Dit·.: Claurlio Scimone. (10m). S.\IUSATE: ZapatPaclo. Angel .I e~ ús Gurcía. •'ioli i piano. (3m). MTUIAUD: Suudod cB dc¡ Bt·a~il, 11 rlunRes. Orque~tlrn Nncionul da• França. Dir.: L<·ouorcl Bt·•·n¡, tc·in. (7m). SOJI.HS: Sona ta tir rnmh1·o per a violi i violoncc•l op. 2 n. 4. _\lexiUidre Bt>ndc•rffk.i. Boris Baraz. (13m). 09.00 Rl;'fl.U.~rj DE i\OTÍCIES 19.00 NOUS II'TÈRPRETS BACH: Sonata p<·r a \iolí ,ol. IXUO REPEftT()JU m; M 'f DIMECRESt.. 1 O D'A· BRIL DE 1Y96 07.flll VOREHTURA J\HtNi~·n ¡wr c·ttmc•nçtu· c•l tlia. Re~•u ll cl'ohrc·H lort'llk pn••(•ntudc•' IH'r .letnn ViwK. lowlou LutllrtinJo iuformutiut. 1 u¡¡l'ndr~ s 'Í- B\\ \ 1001 (<lo> mc" imeot,). Joan Orpella. (9m). T\KE\UTSl: Ll's )C'IIX rlo,, Ramon Porter. piano. (7m). BEETHO\ E.\: Sonata ¡)('r a violonct'l i piano n. 3. op. 69 .. Rodolfo Zanni. Jo-ep 'f. ComaJuncn,n,. (23ml. BARTO"h.: IS t•unc;nn' campt>rolr~ honp;arr''''· \1;,rc;P Ilervadn. piano. (13m). 20.00 BL'TI.LETÍ DE l'oOTÍCIES I AGEl' OA MUSICAL a u. a. 20.13 SELECCIÓ DE I'iO\'ETATS Pt't'"'ntlll'i6 dt! le~ úhintt'M novc•tats discop;t·òlïc¡now upnt'f!,"'tcll'M ui mercat. Espai putt·ol'inat pt•t· Discos Costrll6. 22.00 AGENDA Ml SICAL •). ¡y~ N- ~ ~r. ~~ r.: 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CONCERT cm·t·¡~slt'UI pc·t· CuIJIIunya \fú•it•u t'l dia 2:-1 dt• "'h'mbre de 1992 a I'Tt"titul Frnnct-s de Barcelona. \H~T(;l AH DES -\ C.\T\Ll~l' \. Obrt·~ clt· SATIE, POL'LE:\C. \10)1P0ll, GERll \RD i \\ EILL. "-nnn \ni(..! Rit•c·i. nwzzo•opruno. Soler. piano. (i 3m). 23.30 \OCTt R.'\ .\lú•it·a per uc·ahur c•l clin. Prt'>l'ntadó a c·urrec tl.'Aifrt•d Ceht)'a. 00.30 REPERTORI DE MT DUOU~ DE 19v6 11 D'ABRIL 07.00 L'OBERT{; RA Q Múskn fH't' t'Oilll'n~nr t•l tlin. Rrrull d'ohn•s ht·t·u~ pt't'KI'ntu· tlt·~ p•·•· Joun Vin·•· J'ndou lmtllt•Linll informatiu• i ngt•ntll'• mu•it•ok ;..E 09.00 BUTLLETÍ OE NOTÍ- ;a. rs. iÚ· CIES 13. 09.08 TEU PS DE LF-" '\fUSES Una hora dt> tnlt~ic·a hurroru pn••entnda ¡>er Juun Yht••. JJ> pa jo~ol ¡.n- u- )lli 'ii~r­ ·ey 'K: ter ¡o. ra l\L :li. n). gel n). ¡il. de ns- de >P· .Ió. 10.00 BUTLLETÍ DE 1\0TÍ- CIES 10.08 CWSA DE :\llsl C.\ BEF:fHO\'F.\: Sunfuníu n. 9. op. 125. EJi,olu•th Srh\l.nrtkopf. •oprann. EliM.tlll'th H<tn¡:t•n. m.·no•opruuo. Juliu., Pntwk, trnor. Han' lluth·r, boi,., ..\,,O(•ioríú Curul dr Iu Sorirtnl d' \mit·~ de In '\llt•it·n tlt• Vic-nu. Or!¡u~>•lru Filhnnnòniru clt' Berlin. Dir: ll l'rht•rl von Kurnjan. (65m). '<OST ·\KOVI'f\: Conrt•rt prt· n violnnt•c•1 i cu·c¡urstrn n. I, op. 107. Piurn• Strurh. On¡ut'ktt·u Rr¡¡imwl dl' Pit·ureliu "Lc Sinfunil'ltn'' Dir·. ·\. M)rut. (30m). VIV,\LI H: Rnnn tu de eumbru n Lrek, op. I n. 9, R' 75. Solt~lt·• dt• M(rtit'nu \lontwUictr·. (7m). •\RRI \GA: Olwrturn El~ t••dau~ fl'liços . O!'tfUcsLrn dt: Cu mhru An~:~l•·•u. Dtr.: .lt•sú, Lóp.,z Cobo,, (11m). L\LO: Qnurtrt el1• •·ortiu op. ¡:;, Quarlt·t dt• rnrtla dt• Purb. (27m). SCHL"l1Al'\.N: Fraut'n· lidw und Leben. op. 42 (Amor i 'ida d'una dona) Brigiue Fru-•bacnder. mezzosoprano. ln\in Gage.piano. (23m). 13.00 GRA.i'iS 11'iTEG il.U.S F.LS CO:\CERTS DE :UOZ..tRT Com·ert per a piano i orqne,tra n. 20. KY .l66. \'Jadimir Abhl..enazy. solbta i dirertor. Plúlurruoriia Orehestra. (28m). Con!'et·t per a piano i orqup,¡tra n. 21. KV 46í. Orquestra dr Cambra de Pr<~ga. Solil;La i dirt>ctor: P1nú Badura-Skoda. (27m). 14.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCI ES I AGENDA J\tUSICAL l4.J3 MÚSICS DE CATALUNYA LA.\fOTE DE GRIGNON: 1\Jonocromies. Orquesb·a de Cambra Gonçal Comcllas. Oit·.: (11m). Comellas. Gonl,'al F'\URE: Nocturn n. 6, en Rt> b M. Sofia Puche, piano. (10m). FLETXA "EL VELL'': La ju~tn. l'n•alada. Studhun \ l usien.. dt> Yulència. Hespèrion XX. Oir.: Jordi SnYall. (19m). \tORERA: Quartet op. 11. Orque,tr.l de Cambra Gonçal Comellru¡, Oir.: Gonçal Comellas. (8m). SCHU:\IA't:\: Kreisleriano. op. 16. Adolf Pla. piano. (36m). Incert. L'Amor TLRLLL: (Tc~tos de Ro•;a Le~eroni) . Carmen Bu~tamante, •oprnno. Orquestra eh· Cambra dt' l'Empordà. Dir.: Carles CoU Costa. (13m). 16.00 CAPSA D E ~JÚSICA SCH UMA.NN: Concet'l per o •ioloncd i orquestro, op. 129. J ocr¡ueline du Pn~. Ne" PhiJDir.: Orche!<lra. hurmuniu (25m). Burenhoim. Duniel J<'(Ef,O: Sonata per u piano op. 1 n. 3. Míceal O'Rourke. (16m). CIURLIONIS: El mar, poeHta simfònic. Orquestra Filhnrmònku Eolovai'U. Dir.: Juozao Doma~kas. (2ïm). PRADAS CALLEN: ''Yenid vull'ncianos" i "Hola. hola. au'' Capella de 'lillÍ5trers. (10m). CRERL'BI' 1: Quartet de corda n. 2. Quartl't :\lelos. (2ïm). HAYD~: Concert per a trompeta i orquestra Hob. \~Ie:l. WYnlon \1ar-afu. The l.cmdon Coit.-ert. Dir.: Raymond l..eppan:l. 114m}. SALGUET: Les Forains. ballet. Orque~lra dd; Concerb Lumoreux. Dir: Henri Saue:uet. (27m). CROIT: Suite de "The twiu ri' als" The Parle, of l n•lrumcot;;. Dir.: Roy Good• mun. (16m). 19.00 PEI''TAGILUIA Programa dc divulgació musit~l. Çuió i n"nlilznció: Pere Buré>i i \J!'x Roltles. LA CLAe DEL PENTACILU'L\: El Musen de ln Música. EL PODER DEL CANT: L'hct·t·u ril't'o. La filadora. 20.00 BUTLLETÍ D E NOTÍCI ES I AGENDA ltUSI CAJ, 20.13 "A LA l\IANERA DE...." Ln t•onvidat en:; proposo i t·omrnla lo mú,ir.a que li agrada. Guió 1pl'l'•t:ntadó de Joan \ÏHs. Produt·ció de Dolors Busquel'i. 22.00 AGE~nA \tl Sl CAL 22.05 ELS CERTS ~OSTRES CO"\- CO~CERT t>lll'~'!lÍ•trat fK'r Cutalun\u \lú•il'U t•l cJiu :i dt• c11'-oenibrc• clt• 1995 ui Cu ... al Franl't'<l' \1ul'iii dt• Ct.>nh'llt·•· CO'\CERT DE S \RD \.\E~ l i\lÍ'SJCA ~ER \ COIJL.~. Olm·, dt· .\1\RTI'IEZ COMI"\. Enrir Pou.... r«•t•ilaelnr. Linn St•n·u· ¡·urnltu'"'· urpu. Holtl'rt Armrnp;ol, ¡wrt·n~•ió. Cohlu \ lcditetTnniu. Oir.: .lc•,Íiw Vc•ntut·u. (63m). 23.30 NOCTI RN Mú~ic·n prt· ncnbu r· ,.¡ dio. Prt'oCnlnl'ió u t·!'u·rct• ti'Al(r¡,rl Ct•luya. 00.30 \fÚSI CA I)EL SEGLE XÀ ADAMS: Hurmonit'lt·hn•. Ot·que•tru Simfiinirn dt• la Ciutat ell' Birminp;ham. Dir.: Simon Ratlli'. ( lOm). F'INE: Pm·tilll. QuintN clt• \c•nl Hc•)kja•ik. (l1ml. K..\13 \Lr~\'SKI: Cola~ Bn•a.t gnon. oht•rturu. Ort¡aw•tra \arionnl Ru''"· l>ir.: Mik.hniJ PleLnl!,. (6m). HOT:\: Cnnc'l'rt pt>r n rortla. Gruppo Struml'ntalt> \lu•i•·a ci'O¡:gi. Dir.: Karl \lartin. (11m). GOREí.Kl: Totu' IUth. Cor cid King'• Cnllt•ge. Camhridgl'. Dir: Stephen Cleohur). (9m). 02.00 REP ERTOIU DF: i\IT DIVENDRES, 12 D'A· BRIL DE 1996 07.00 L'OB ERTfltA \lú•ico per l'llllll'tlçur .,¡ elia. Recull d'nbrt•R hrt'l.l!l prc·~•·nta­ cle~ pet· .loun \ h ,.,, lnrlou lmlUctin• infm·mutiu• i u¡:cncll'~ mu<:icols. 09.00 BUTLLETÍ D E NOTÍCI ES 09.08 TE'\I PS D E LES \1l'SES l!nn hura tit• mlrsit•u burToco prc..,cnlncln 1wr .lonn \i, e~. 10.00 BLTLI.ETÍ OE !\OTICIES 10.08 C.\PS\ DE :\fÚSJC.\ Pl f:CI:\1: ~ti--o c1<' Glcjria. Jost'p Curn·nt,. Ht·rmunn Prc>) Amhro,ian Sinl(t'r~. Philhnrmonia On·lu·-lr.t. Oir.: Clouclio Stimom•. (-18m). P.\C \'\ 1\ 1: Trio roru·•·rtant pt'r u 'iulo. !-''lli· tarro r 1 iolonc·c•l. Trtu J>agunini. 129m). \H !:-SORGSKI· Dun~n dt'ls r-•·lau, Jll'r"''" dt• La h.ho•·nnwnn. Ot·c¡lw,tt·a l'ilhurmunira E,J," arn. Dir.: h.urt Rt·clt>l. (7rn). DUF\\: 1\lmu Ht•tl,•mplnri• 1\lnlt•r·, mott'l. >\ndrús Scuí.. ApHÍ'• Dob~Loy. Júnns Mt·~ci. S•·lwln 11ungurku. Dir.: Ltíszlé1 Doh~za}· (3m). SMETAN \: Pd~ prut;< i t•l>< hu~­ eos dt•ln Bohúmiu. Pot•mu Kirufcjnir dt'l rirlt• "Lu nwvn p!t tl'ia''. Orqueslrtt Filhnrrnèlnit•u dt• \'icuu. Dir·: .lumc"<l.t•\'Íiw. (13m). lL\YDi'l: "'ot·turn 11. I. ll oh. 11:25. Rolwrt Duim. Onuta. Lnjo' l.t'IH''<Í'"· ubo(•, Or1¡m·•Lru d,• Cnmlrru ¡.:,¡o, aru. Dit·.: Holulun Wrm·hul. (!:Jan). DOl\ I- \lino. Rrgina di ZETTl: Colrondo, obertura. Orq\rl'>.trn de In Ràdio T\ Belga dl' Bru-el.le.,. Dir.: SilYano Frontnliru. (7m). F.COl'PEUl"\: Lt•, \acion.': La Piamonlt"Sa. SolL,u~.. (19m). Barror.• Europ~u,. GLL\K.\: Trio patètic en rt' m. Trio Borodin. (18m). 13.00 GRANS Jl';"fEGR\LS ELS CONCERTS DE MOZART Conc¡orl pl'r a piano i orquf'strn n. 22, "'' 482. Karl EngeL Orqucbtra del i\fozartcum de Salzbur¡;. Oir.: Leopold llugl'r. (33m). Concert per a piano i orquc~lra n. 23, J...'V 488. Chrisliou Zarbarias. StaniRka ¡wll~ de Dre.sdtln. Dir.: Dnvitl Ziumnn. (25m). l 1.00 B UTLLETÍ D E NOTÍ- CiES I AGENDA MUSICAL H.l3 EL Dl -\ DE L'OlEl'"f ProhTamució realitzada a ]>nrtir dt• le.. peticions qui' rb no•lrt•s oi~nLl han fel nl contestador de Catulunya 1\lúSoica. tel. 202 35 35. 19.00 GRA...'S 11\'TÈRPRETS \ lSTrSLA\ ROSTROPO\ I TX \11UU.UD: Concert per a ,').,.. lonrd j orquestra n. l, op. 136. Orque•tra Fühonnòniea rle :\Jo,rou. Dir.: Gennodi Rozhdc••twn,ki. (15m). BACH: Trcprdudú. Coral• (arranjnl:b pt'r KotlUI) ). Hcrbert Taehczi, orgue. (15m). E LGAR: Concl'rl per a \'Íoloncd i orqul'l>tra op. 8;). Orquestra Filharmòrucu d1• Mosc•ou. Dir.: Gennadi Rozbtlcstvenski. (24m). 138 20.00 B UTLLETÍ D E NOTICIES I AGENDA l\tlJSICAL 20.13 CON..CERTS QUE HAN FET ffiSTORIA Temporada d'òpera del Lie<.'u tie hat·celona de l'any 1930. l.S.\..'\DIZ\GA: Las <rlllondriuas (lcr nt•w). (26m). \fOZART: Cooi fan Uttte, Lre>< àrie-;. {17m). D0!\1furtiva !agrima·•. ZETTI: ària de l'òpera L'EJi,ir d':\more. (4m). ROSSN: fi Bnrbiere di Si,i¡;lia. (Obertura i frapnrnt,; rle l'aeLc [). (40m). YERDI: .\irlu. Obertura. (12m). :\ft:SSORGS.. .(o,.']: Khomntxina. Preludi. (6m). -una 22.00 ACE:\"DA lfUSICAL 22.05 ELS ~OSTRES CONCERTS CO\CERT enregistrat per T\'3 d d.ra 10 dc de-enthre de 1995 ul Palun dt' la :\1úsica Catalana. COi\ CERT DE :'i'ADAL. \ol'\0~ i polrru~· dc Ja família STRAUSS. Ort¡ue,;tra Simfònica del Vallès. Dír.: Jordi 'lora. {87m). 23.30 NO CTURN 1\JíatiiciJ pt•t· açnhnr. el dia. Prt·sc•n tació u càn·cr d' Mfred Ct•lnya. 00.30 ltEPERTORI D E NIT 07.00 L"OBERTL'RA s 1\lúsit•u pt•r t•omo•nçnr l'I diu. Rt•t•ull tfobn·• bn•u, prt••t•ntudc•• pt•r Pilar Suhirò. 09.00 1\lÜiiCA rr.n \ COBLA 0 .\"\'SES DE I~\ G \RllOT\..\: Bull tic Sunt 1-idrr, Boll th•l burrn, llull tlt• gt·g•onl <. Cobla la Princ·ipul tlt• In Bi•lwl. (1\m). BJ::R\ \T: ''llu ruré• ~~~ dou~­ tn", " \té, t•nllò", •urdnnl'il. Collin Sobtult·ll. Dir.: Jt•sú• \ l'nturu. (I lm ). CH IS'I'·\U: La c•onçú clr•l Rulwdi\, glo•sll pt•r u cuhlo . Cohlu \1mllf,'li n~. ( tOrn). .JOSE P SE itHA: El ¡n·oft•tu, vul~. El pilnto , ~chotlist•h. E l f,'l'UIII!'I<' , valk·Mtll'iH. Cohlu Son i .lm·di. Dil·.: .lnnli Lt•ón. (8m). CANÇONS I'OPlJLAHS C,\11\LANES: Dinll'l' t• l bosr, 1\ Muntst•t•t•ut. Orft•ú do• Su nt H. Cohlu Sunt Jortli. llir. : Joni i u·ón. (8m). 10.00 VENTAGRA\tA Rep!'IÍt'itÍ tlt•l pt·ogrunoa dijou•. l'nth ¡o( I 1.00 EL OL\ OE L'Ol Er\,' Pro¡,'t·omtH'itÍ rt'alitzada a partir dt• lt•>i pt'lio•iorh I(UC ¡{o, nu•trt"' oi~u., ban ft>l ol t•unll·-tatlur dt> Catnlun)il \J ú,iru, tt•l. 202 35 35. 20.00 L'Àl OIO\ ISl AL l n programa d' \Jo•" t. orino. 12.30 DIVERTJME.\T lm migdia mu~irul oo e. combino Iu mú:iÏt.'1l amb lo informació i la participació del• no•trl's oieol3. BLOC DE l'\OTES. EL TRE:\CACLOSQCES. SAC DE DUBTES. 15.00 ·•A LA llAl\ERA D E ...." Repetició del programo em!-• el dijou, ui 'espre. 17.00 TE~JPORADA Q' ÒPERA DE CATALGJ\'YA MUS ICA .MORLACCHT: IJ barbine di Sh~lia. òpera ro quatre at·te,. All'•suorlra Ruffiui. Maurizi11 Comc-ndni. Giorgio Gntti. Romano Ft·anr<'schctto. Aurio Touúdch. Orquestra Juvcuil''l n Canto'' dc Tenú. Dir.: Gnhdele Cntnlut·ri. (145m). 20.00 SELECCIÓ DE JAZZ Programa dedicat a la mú.•iro dt' jazz amb guió d'Albert Mnllofrt\. 22.00 CONCERT mt<\GINARJ Guió i oelecció: Raimon Colome•· i Joan \l.ve.;. 23.30 ~OCTllL~ llú•icu per a('ahor ¡oJ dia. Pn-..entació a càrrec dl' :\[oró Joné. 00.30 REPERTOIU DE 22.00 GltAi~S OBRES l l\SSE: Piram i Ti•lw. inll·rmt•uo trñ¡tir. BurLat·n St·hlick. Suznnne Guri. \lirhrl l.No<'q. Ca¡wlln Clt•mt•ntinn. Dir.: llrlnntt \liiiiPr·BI'iihl. (109m). 00.30 Jt EJ>EHTOIU DE NIT DIUMENGij, 14 D'A· BRIL DE 1Y96 07.00 L'OUEHTl RA Mít•it·o JH'r romt•nçur PI dia. Rt•t•ull d'ol.rt>H brt·u~; pt·o;,entodt·~ pl'l· Pilar S uiJil'ii. 09.00 l\Jl:SIQUES 'IÍSTIQl.ES BIBER: Hloqutrm. Soliste• Vtll'al~. Cor i Ot'C(UC·~t rn lln rrlll'o dl' Iu '\t•d••t·lonil•l' llachH'ri'ni¡tin¡:. Dir.: Cu,tu' Leonhordt. (27m). J>LCC J'I(I : lll'quit•m a tre' 'l't". 'iol o i or¡ntt•. Eli•o ,\rdin¡rl¡i. ~iolo. \larro Tomt>i. or¡r:ue. Cuppt•lln \lu•iroh· Santa Ct>çnin. Oir.: Giunfronco Co•mi. {8m). C \. \1PHA: \li~sa de Requirm. Soli•;tl's vocal~. Cor i Ort[ut''tro dt' la Chapelll' Ro)'Uie. Dir: Philippt' llt•n·t·weghl'. (.14m). SCIIL\1Al'f\: Requio•m für Mignnn, op. 98 h. Audre) M.u·h:wl. Liliu Bi7itnrr lw-Ei-in~r. Eli"obc•tb Silvt·iru. Su•anna TPist•iro. Murkuk Srhol'ffer. Midwd Brodunl. Cor i Orquc~Lru cltl In Fundal'iÓ GulLc•nkian tlt• LiHiloo. Dit·.: Mi..twl Cnrt.oz. ( 12m). \VE ILL: Do~ Bel'litu•t· ltt•quirm. Ah•xantlrt• Lnitt·•·, tt•nc1r. Peter Kooy. ho ix . Cm· cic• In Chnpl'llc Roynle. Conjunt Mu• itptt• Ot.lil¡ur. Oir. : Philippe llt•rt'o'\W¡(Iw. {18m). 6 11.00 Tlto\1\Sl\tiSSlÓ EN OlRECTE DE LA MISSA CONVEI'iTUAL DtS DEL l\lONESTlR DE MO"iTSER itAT DILLUNS,~ DE 199o ~lT 1 5 D'ABRIL 07.00 L'OBERTURA ~Jú•ica p~r començar l'I tlia. Recull d'obn'_;, brt'us pl'í'sl'nlade.b per Joan Vhes. [ll(•(ou butllclirui informalÍUb i n¡:end1•s mu•icals. 09.00 Rl'TLLETÍ DE ~OTÍ­ CIES 09.08 TDIPS DE LES lflSES l'na hora de mÚ•irn barrOt'o prt'--entado per Joan \'hes. 10.00 BliTLLETÍ DE :\OTICIES 10.08 CAPSA DE llÍSICA C \RTELLTERJ: Dhertimentn per o v!'ot n. 2. Coo•nrtium Cln--icom. (19m). \R;\OLD: Hob"'n ·.. Choil'r, -ui te on¡Ut·•tral. Orqu... tra Simfimiro d .. Loodn•. Dir.: Rirhard Hirkox. (17m). D\'OR\h: Tno amb pi11no op. 26. Trio FontPna). (27m). J.Ch.BACH: Simfonia op. 6 n. 3. Orquestro cie f'.ambrn Holandesa. Oir.: Da,;d Zmman. (7m). H O:"<EGCER: Simfonia n. 2 per a orque;:tro de rordo i trompt'to. Orque.,;tra F'tlharmònica Txeca. Dir.: Serg¡' Bauclo. (25m). BELUNl: Sah·" Regina en fa m. Solistes \'ocaL,. Cors dc lo Ràdio i TV Txccu. Or!(UI'Rira S imfèluico de Praga. Dir.: Edoardo Brizio. (6m). BEETHO\'E:\: Romança pt•r o violí i orquestra n. 2, op. 50. ltzl111k Pt'rlman. Orque·tra Filharmònica de Berlín. Dir.: Daniel Bar~nhoim. 19m). RODRIGO: Eloj!i de la J!U.Ítarra. :\farc J;•onBt'rnard, guitarra. (15m). :'1[0- Z \RT: Simfnnin n. 29, K\ 186u 201). Thr \t•adt•m) of .\ndt•nt 1\tosic. Oir.: .Tnap St·hriitlt•r i Chd•topht>r Il ogwood. (31m). (K\ 13.00 GR\'iS 1':\TEGRALS EUi CO'\CERTS DE \IOZ.\RT. Cont·;•rt ¡wr n piono n. 24. K\. 491. Dorut•l Bnn•nhoim, >oli'tu i dirt>t·tor. Orqur~tru ell' Cambra \nglt•,a. (:12m). Conrt·rt per n ti'Ompo n. 1, K\ 195. Rndovoo \ lnLko-ïr. Orqut••tt·n dr Cambra An¡;lt•so. llir.: .l t•ffrl') Tot!' . (IRm). 11.00 BliTLLETf DE NOTÍCI ES I AGENDA MUSICAL 14.13 LA CANTATA OEL CAFÈ tlt· mlt~iru rora l. Sdrl•t•ió, ¡ruib i pr<·•rntori6: ;\lc" Rohl~s. LA \ IEN\ DE FRA..~Z SC IJURERT. EL RI T\IE DEL CO R: Novt'lnts tli•t•o¡rnlfiqltl'~. O'OllCI't'IS i llOlÍI'Ít's tJIIt' fan rt.ft•r(·nrio ni món t•urul. Swingle Singers. Orquestra Sim. fònirn de Barcelona i [\ aciooal de Catalunya. Dir.: Edmon Colomer . · 23.30 NOCTURN 'fúsico per acabar el dia. Preorotació a càrrec d'Alfrl'() Celaya. 00.30 REPERTORI DE NIT 07.00 L'OBERTURA Mú8it·a per romençor t>l diu. Rerull d · obr l'.s brens presentudes per Joan Vives. lndou butlltJtins informatiu;; i ag¡•ndt•< musicaiA. Pro!l'r·umu 16.00 C\PS.\ OE U(S ICA \l.IL\YD'\: Simfonia n. 15. P. .n. Or<¡no•stt·n dt• Cambra &fo,o<·a. Dir.: Bohdan Warcbol. (12ml. KlRCil\ER: Set Preludi• op. 9 (quadern f ). l n•or Barbm·t'nnu. piano. (25m). S.\\ \C;'\1 H: Olwrtura tiP l'òpt'rn "Lo tílto ~n~dn ·•. Orqu¡o-trn Filhamlèlnit·u Rlwinlanti- Pfalz. Dir.: \\ t-rn••r \nd l't'a" ..\llwrl. (17m) . .I.\. BE'iD \: Silufnniu n. 1. OrtJIIt'~lru tlt• Cnmhra Solit'ri. Dir.: Tnmús Pttl. (Ïmj. IL\."1DEL: Silrtt• H'nli, mott•l LvnnP Duw•nn. Cor i Ort¡u!'lro "Ttw Sixtet•n. Dit·.: llorry Cbri~­ tnpho·r~. (26m). PROKOFIE\: Simfoniu rnnct·r·tanl pt•r ll violonrt'i i ort¡ut·~trn . op. !25. R. Wullfi~t"h. Onptt'KII'a "iudonal E•rut·•·•a. Dir.: 1\ . .llini. (38m). \'\ION: Qunrtt•t ¡wr u ti'Ompo i I'Ortlo, op. 211 11. I. •\lbPrt Lindt·r. \ út•lnv Húbl. ll o•nr) Stt•m.trom. Güron ll olm•trnntl. ( 15m). GOETZ: Con<·t·rt P"r u piano i urt¡uc••tro n. I. \olkt-r BnnfidrL OrtJUP•lro Filhunnünira dt- lo Riulto do• llnnnll\t•r. Oir.: Wt•rtwr Andn•u• \lht•rt (19m). 19.00 AUlA'o \ C L'n P.•poi d~•tmat a ,.,orar i l't'~iurt• •·I• ft•b mí-~ n•prP•o•ntotiu• tlt•l l'<!"'"' mu•it·ul. Guió i •t•ll'l't·íó tl' \lo·'l. Hohlt'•. 20.00 BUTLLETÍ DE l\OTÍCIF-"' I \C EMH '\ll SfC.\L 20.13 SELECCIÓ DE NOVE- T\TS Prl'•t·ntuMó dl' lt·~ úllimf•• novf'tot" oli•rugriofic¡n•·• apur<'!,'tlllt•• ol mt•rt•ut. E~pui putrnt'inot per Oi~o·o~ Ca•u•lló. 22.00 ACENI>1\ l\fUS ICA L 22.05 TEt\fPORADA DE L'O BC CO \ CERT t•nrt•!l'i•trat t~t·r Cataluuyu Mtí,it·u t•l dia 13 d'ubri( tlt• 1996 ui Puluu tlt• In \flt•iro Cntnlonu tlt• Bnt·t•t•lona. BEETilO\ K'l: Simfoniu n. 7, op. 92. BER IO: Simfotúo . 09.00 B UTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 TE..\1PS DE LES MUSES t; na hora dc mú.o;ica barroca prPFt>ntado per Joan Vives. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE lJtSICA JA:'IiACEK; Suite pt'r a orqut-"' tro. op . 3. Orque-tra Filharmòníra dc Brno. Oir.: Frnnti'f'k Jüek. (1-tm). SP OHR: Conwt p!'r a ,;oli n. 2. op. 2. UII Ho¡ol•rbl'r. Orqu<'"tro Sinúñnica de lo R àdio de Berlin. Dir.• Christian Frohlich. (23m). ARRL\G:\: Qwu1.e1 dt' ¡·ord:o n. 2. Quartet Ra»oumO\oky. ¡21m). BEETHOVE~: Sirn!'n"!.n n. 3. op. ;,:1 H eroocu . Or!(ucstru Revolucionària i Romànti ca. Oit·.: J nhn Eliot Gardi nct·. (44m). J\1ENDELSSOI-IN: Sis licdcr per u quotrr veus d'bomt•, op. 50. Dir Singpboniker. (llm). HANDEL: Concerto grosso op. 6. n. l Arodemy o{ St. Murlin-in-Lhr· Fielru. Dir.: lona Brown. (l3ml. KRO:\IMER: Conc~>rt per a do· rinet i orqueoLt·o. op. 86. Thoma., Friedli. Orqur,tro d•• Cambra Angl..... a. Dir.: Anlon)' Pay. !26m). J.STH.\USS: .\c•·elerarioru. vals op. 23-\. Orque~tra Johann Straw;, d·· \ieua . Dir.: \'rilli Bo,ko,,J..h (8m). · ·s 13.00 GRA 11\TEGRALS ELS CO~CERTS DE \IOZ.\.RT Cunct'rt p!'l' 11 piano i orqul'•ln n. 25. K\ 503. F. Gultla. Orque•tra Filbarmòoiru dr \ïena. Dir.: C. AhbodQ. (35m). 14.00 Bl'TLLETÍ DE NO'J'Í. CIES I \GENDA MUSICAL J.l.13 MOlU~"fS LÍJtJCS BARBI ERl: El barberillo d•· Lovapiés, sarsudo en tres uclt><~. Muría Bavo. Lola Cnsaric~o. Manuel Lai.zo. José A. Sem¡wr~. Stefano Palott·hi. Joan Pons. Cors Polifònic Univl'rKiLari dr La Laguna i Reye" Bortlrt. Roodnlla de Tl'nl'rife. Ür!(UP.z;tra Simfònica dl' Tt>m•rife. Dir.: Victor Pahlo Pérrz. (67m). VERDI: I Lomhordi ollu Prínlll Croacia (fragmenlb). J o&l'p Cor· :im. mal non :lia. 'red :iia. nta· ~ Ut­ tdes lES ·oco ITÍ- ues- illlr· i>ek Ct'rt t.lf ni ra )i:r.: lm). a n. sky. ~nia ~a", a i :liot tLS- :otrè Di~ ¡EL: • 1. ithe- lm). cla86. de ony !cce- 234. d, \.RT r: dr ). i)TÍ· rrrM. Reoato Srollo. Rinn Pollini. Cor·• i On¡ut',tru dc>l Teatre Rt•I:(Ïo de Parmu. Dir·.: Corlo fdjct• Cillorio. (21m). CRAV\: E~t·t·nn dt• l'òprra "Rodrlindu, rt•gina dei lun~obar­ di~. Jocbcn Kowul•ki, ¡·ontrlllt>oor. Ort¡ut••tro dr Cumbrn de Brrlin. Dir: \In' Pomnwr. (12m). 16.00 CAPSA DE '\JÍ:Sif..A F\URE: ~ Vul;.o" cuprit·i~. Je.unPhilippe CoUunl. piano. (26m). SEL\AS: Si mfonia ''" Si h M. ~ovo Filluu·moniu Por·tu¡;<•so. Dir.: Alvuro Cu~~uto. (9nr) . FOERSTER: P rim1w<·r·n i tlt•si¡;, pot·ma ~imfònk op. 93. Or·qucslru Simfònit·u dr Prngn. Dir.: Vúduv S nat•tútrk. (18m). SC HUBEHT: l•'untrMin t~rr· o violi i piano, Op. pòst. 159. D 93t. G~rurd PouiN. Not•l Ll'r. (25m). PEHGOLES 1: \1issn Jlomana. Dtwntlwo Réisrhmnnn . Sih)llll Hulwn~. Ullu S!'t•hrr. Claudin St·huhert. \lf·xondt•r· Judenkov. Rudolf HoM•n. ·\ndreo< Fi<rhf'r. Cor dt• Cornhro de Prdga. Orqut•,tm de Cnmhru dt• Stutl{!ort. Dir.: \lartin Sir¡;hart. (31m). RESPIClll: \do~o umh \ariaeion• 1wr u 'iolorlt'd i ort¡ue,tra. 'hti•Ja, Rthtropo>ib:. On¡ur•trn Filhunnr)nit·u de ~lo-cou . Dir.: Ct•nnatH Rozh de>t:wn~ki. (12m). Rl FFO: Quatre ''Caprit·ri'' a lN'' H'us. ·k cademia Struowntalt• ltoHana. Dir.: \lhcrto Hnhi. (l:im). ~MBIEL: SPptl'l pt•r o piuno, Ilo ut a, oboè, trompa, 'iola, ,.;olonrd i contrabaix, op. 71. '1dos En.•tmiJI~. (29m). 19.00 GRAVACIONS IIISTÒRIQUES ENREGISTRAMENTS DE 1957. CLAZUNOV: Conct•rt per a violí i Ol'llut'Ntl'll, up. 1!2. Nuthun Milslt•in. Or·qtJt'Rlro Simfònieu dr Pitt•lmr~h. Dir•.: William Stt•inbt•¡·g. (19m). SCHUDE RT: Cinr lit•d¡>r nmb text dt• Cot•tlw. lrmgur1l Sl't'frif.'d. aoprano. Erik Wo:rhu, piano. (11m). H. STRALSS: Burl~ke. B}ron Juni!l, pinnu. Orquestra Simfònica dt• \j¡·ogo. Dir.: Fritz. Reim·.-. (20m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTIDES I ACE:"iD.\ .\lLSIC.\L 22.05 ELS :\OSTRES CO'\'CEUTS XA.RX \ DE CL \SS I C.\ \ CATALI.í:\1 \. CO'\'CEHT ••m·t·¡i~trat 1wr Cuta lun)u \1ú•ien el dia 22 de mar~ dt• 19')6 a Iu Co~a de Cultura dt' Gimnu. Obro•, dc VTVc\LDJ i 'l'X 'll KOVSKI. Ort[tH'lltro Do Cumcrn. Dir.: lli•·ard Olivt•r. 23.30 NOCTUHN de ~ te.;. lego. Música }11'1' n,·ubuJ• t•l diu, Pn·Heotarió u dirr·ct· ti'AirrNI Cdaya. •err. Oflli· i de l~l. ·tm )ir.: 1m). rinlll Cor· 00.30 REPEH'I'OIU UE NIT DIMECRES 1 7 BRIL DE 1 ~96 D'A • 07.00 L'OBERTl. RA \lú•ica pt•r r·onwnçur t•l tlio. Recull d' obN's breus presentodes per Joan \'ivt's. Inclou butUetins informatius i agendes musical~. 09.00 BLTLLETÍ DE NOTICIES 09.08 TE.' lPS DE LES )U:SES Una hora de rolli-ica barroca presentada per J oan Vives. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE MÚSICA RAKHMANINOV: Concert per a piano n. 1, op. 1. Ear1 Wild. Royal Phillmr·monil' Orcbestra. Dir.: J. Llorenstt:in. (24m). lL\YDN: Quartet de cordo op. 17 n. 5, Hob. ffi:29. Qu,artct Tútrai. (19m) . CO.M PERE: Omnjwn Bono rum plena. Orlando Consort. (llm). CHE1l.UBIN1: Simfonia en Re l\T. Orc¡urstra de la Toscana. Dir.: Donat <¡ Renzctti. (29m). DOLLE: Suite per a violi'~ n. 2. en do ro. Wicland Kuijken. Sigi,wald Knijken. Robert Kobnen. (26m). ~ffi.'mELS­ SOH11i: Simfonia per o on¡uestra de corda n. 9, t>n Do )1. Solistes d'Austràlia. Dir.: Ronald Thoma.s. (28m). TORELL!: Sonata, G. l. Ensemhle Seicenlonovt.'l'!'nlo. Dir.: Sandro \'erzari. (10m). BERLIOZ: Obertura de "Roh Ro)··. OrC[Uestra :\at•ional EH~ocesa. Dir: Alexonder Gibson. (13m). 13.00 GRANS INTEGRALS ELS CONCERTS DE fi'JOZART Com·erl p('r a piano i or·que6tra n. 26, KV 5ii7 "Coronació". Christian ZnC'hnl'ias. Orctuestra Simfònica de la Ràilio de Bn~'Ït>r·n. Dir.: Da,'Ïd Zinmun. (33m). lrb Üt•ge und 'chlnft•. ranhttu. Cn•to Dt> Ht·y¡~ht•n•. .lamt', Bowman. Gu) Dt> \Iu, \ an Egmonol. Ri<·t•rt·ar Ctrn•urt. (13m). BR.\lf'IS: Sonata ¡wr u violí i piano n. 2 op. 100. Juinw Laro•du. J ¡•un-Ut•r·nurtl Pomnlll'r. (20m). " "Y· 19.00 l\OLS L'\'TÈRPRETS SCHUB ERT: Do' li••d,•r. Gri"·lda llamon, "'Jlrnno. J uuu Cu rlt·;, López, piano. (7m). SC III, BERT: Quinll'l tlt• rordu np. 163, D 956. Enrl'gi,trunwnl frt per· Cutulunyu Mú~ira. Alurnm•s del Royal CoUo•gt• nf Mn~ic dc Lonclt·es. (16m). 20.00 BUTLLJ.: T Í DE NOTÍCI ES I AGENDA MUSICAL 20.13 SELECCIÓ UE NOVETATS Pre.~cntuci ó dt• Ics ttltimt•s II0\'1'tnta dioco¡.,'TàliiJU<'ft upart'!(Ude» ol rn('('CUt. E.. pui putrot•inut per· DU-cos Cu.•tt•Uó. 22.00 ACEl'\ O.\ MUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CO!\CERTS C0'1CERT enrc¡:is trut pt'r Catalw1p1 \lír-it:u d dia 22 d"nbril cie 1993 ul Con•;•rvntori SnpPrior 'luni c·i¡)al do• Uurrelona. \l CICLÇ IYfER~ \ CIO~ AL DE '1liSIC.\ CO:\TE,fPOR.bL\. CL il\0\ \RT: Arabe•t:. JOLAS: B for Sonata. BOUCOl.RECIU. IE\: An·lüpt'l f\ . DEBUSSY: SiJ; E,tudi~ dd Regon llihn·. XEN ·\KIS: Mio,t.~. Claude Ht•lffo•r. piuno. (78m). 23.30 NOCTllltN J\ft't~iru pt•r· urnbur t• l dia. o ;·àrn.·c ò'¡\Jfrell Prc~rntarió Cclnyu. 00.30 REPEKTOIU DE NIT I l.OO BUTUETÍ DE NOTÍCI ES I AGENDA )fUSICAL DIJOU~ DE 19Y6 l.U3 EL CRAN SEGLE Prob'Tamu de música antiga. Sdcrcjó, guió i presentació u t•àrrec de J oan \'ives. CL.\\'ECI';[STES DEL SEGLE }.\11: Froberger i Louü, Couperin. EL PAR."\ -\ S. 16.00 CAPSA DE )Ú:SICA SCHIJ\L\.'\"X: ~fusa per u solistes, ror j orque~tra. op. 147. \tit..uko Shira.i. Peter Sciffcrt. J on-Hendrik Rootering. Cor Dt•s Stiid tiacben .:\Iu.;;oo·ercins dc Düi>heldorf. Orquestra Filharrnònit·a de Berlin. Dir.: Wolfgong Suwulliseh. (43m). J. Cb.BACH: 'l'do umh piano op. 2 n. 3. Tl'io 1790. (8m). CLEMEN'I'J: Simfonja n. 4. Phllharmonia Or·clwstr·a. Dir.: Claucüo Sciml)oe. (29m). ALlllNONI: Concet't pt>r 11 flauta trnVe.>St>ra, dos violitiS i continu n. 2. en Soll\11. Enrico Oi Feüt·e. Accnrlrmin Dei Solins¡hi. Dir.: llito PeirPtti. (16m). BuCC ilERINl: Quartet de corda op. 2 n. 5. G 163. Qunrtt'l Sonare. (12m). MARTINU: La Revolta. romèdin ballet. Orque•tra Simfònica dr Praga. Dir.: Jiri Belohlavt>k. (1 7m). BRUHNS: 1 8 D'ABRIL Oí.OO L'OBERTLRA \lú•ic·u per c·omrnçnr ri dia. RP('u ll cl'ohre• brt'll' prr-c>ntade.. per J oan 'ÏH'•· Inclou butlletin• inform:ttius i ngrndt•, mo .. iral.:. 09.00 Bú'TLU."TÍ UE :\OTI- ClES 09.08 TE:\lPS UE LES ' 1LSES Una bono dc• músit·a horruco pre.-rntudu per Joon \in••. 10.00 Bt.;TLLETÍ DE NOTI- ClES 10.08 CAPSA DE .\flJSICA BOMTEMPO: Sirnfoniu n. 2. Novu fiUuormonin Pnr·tn~nc~u. Dir.: Ah-aro Cas~ut•l. (· llrn). ALBÉMZ/C. I IALFJITEil: Ru¡ ... sòdia e~pouyolu prr o pinno i orqut·str·o. Hosu TnrTt·~-l'urdu . Orqut·stL·u Sirnfònic·o de T~:nedft>. Dio·.: \ïr to1· Pnhlo Phez.. (20m). IU1TRAl,SS: Tre.!! binuwo, up. 71. Johunru•, M. Ko~tc•r.. Orquo••tr·u Filhu1· mònit·a dt• Berlin. Oir·.: Clnuolio Ahbndo. (21m). \1\ \LO I: Concert per a ,;olont·d. HY ·l20. Ofro llornoy. Orquestra dt• Cambra de Toronto. Dir.: Paul Robinson. {13m). DITTERSDORF: Simfonia en Fo '1 ...El re~t:at d'Andròmeda". (Simft>nil', u partir de lc;o )letamorfo~i~ d'Oviili). "it>ner Sinfonirtln. Dir.: Kurt Rapí. (22m). KRO~I­ '\lER: Quartet per a flauta i cordo, op. l ï. Peter-Lukns Graf. Trio Car·minn. (22m). RUB~S­ TE~: Don Quixot, humore.'>o·o pt'r a orc¡ue:.tru. op. 87. Orqut,.tra Filbru·mòrücn Eshn uca. Dir.: Mit-hud Halasz. (21m). 13.00 GRANS INTEGRALS ELS CONCERTS DE MOZAHT. Cort<·et'l per· a pilono i orc¡ucsfl·ll n. 27. KV 595. Em.il Cuilchl. Filharmònica rle Viena. Dir.: Kar·l Béihrn. (33m). 14.00 BUTLLETÍ DE NOTlClES I AGENDA AIUSI CAL 14.13 'fÚSI CS DE CATALUNL\ B·\CH: Sonata n. l. BWY 1001. Gerard Claret, violí. (17m). BENGUEREL: Destructio. Royul Pbilbarmonic Orcbe•tru. Oir.: \ntoni Ros-)1urbà. (15m}. 'fOi\TEVERDI: Sancta .\luriu. \l'niu•. sitientes. Escolania de )lont.•ernll. CasHà :\f. Ju,.t , orgue. Dir.: Ireneu Segarra . (8m). \lOLA: Sonata en Rt' " · :\1 62. 'luria Llliïsa Cortada. clo,jcèmhnl. (6m). PUJOL: Trc; ¡M'Ces espanyole... ) l arco Socias, guitarra. (12m). GUERRERO: Cinc Yillonescos. Cor de Cambra tM Palau de la Música Catalana. Dir.: J ordi Casas. (15m). A.SOLER: Quintet n. 4. t>n la m. M. Ccrvem. A. Worh.•muth. A. Vouquet. Jl.f. Cervera. C. Jnrottet. (23m). 16.00 CA PSA DE MÚSICA TELEi\fANN: Schwancn¡;t'snng, Mrisica fúnebre per a Carlil'h Sillcm. TVWY 4:6. Barbam Schlick. Menchthild Gcorg. Cbristoph Pr égardien. GottJ1old Schwarz. La Stugione Frankfurt. Oir.: Miclu11'l Srhncider. (44m). SAú'\T-SAENS: Conct'rt per a ,·ioü i orC[Uestra n. 3 . op. 61. Pierre Amoyal. Orquestra '\acioual de França. Dir.: Charle:> Dutoit. (27m ). BOCCH ERll\1: Qoinl('tamb guitarra n. 5, .J-19. Jakob Lindber¡;. Conjunt Barroc de Drouningholm. (2-lm). TXAIKO\'SKI: \ 'uriacinn' •obre un tema rococó, op. 33. Raphael \Vallfiscb.. \ioloncel. Orquestra de Cambra Angle.<u. Dir.: Geoff:rey Simon. (18m). PERGOLESI: Trio per u dos violin;; i continu en Si b l\1. \ntonio Bigonzi. Davide Taglioni. Gobriele Cntulucd. 1\.nna Maria Kodur. (Sm ). MOZART: Simfonia n. 19, K'V 132. Tlu.• \t'ndemy of Andf'nt Music. D;r. t Jnap Schrodcr. (26m). I.ISZT: Tr·eq liedet·. Margar·eL Pr·ite. so1wono. Cypricn Kut~aris, piano. (13m) . e L9.00 PEJ\'TAGRA.~IA Pr·ograma dt> clívulgació mwricnl. Çuió i reulitznció: Pere Buré;l i Alt'x Robles. EL PODER DEL C \NT: El galop de cortesia. hEL RETRAT DE.. .'' G.F.H.-\.'\TIEL. 7 :.!0.00 Bl 'I LLf..ïÍ UE 'OTÍCII\S I \ G EMH m;SJC.\1. Un c·nn•itlut ''"' propn•n i c·omc•ntu Iu cnít•ic·u r¡ut•li u¡.'l'odn. Guió i pn•>t•ntudci eh• Jnun \¡,e,, PI'OducTÍÚ cic• Duim-.. Hu,c¡ut·t-. 22.0<1 \(:1<~0.\ \1l S IC.\L 22.0!; EU) NOSTftES CONCEHTS COi\CEilT c·nc·e·¡:i~trat ¡wr Catnlun) u \ 1ú•ic·n ri din I ï dc• juu) dc• 199:i nlr·e·in l \Jont•Mtir dP Sunt Cu¡:nt,tlc·l Vnllc'-~. lli CICLE MONOCRAFIC INT EHN\C IO NAL Dl~ MÜ~IC: \ .BACil : Suite• fntnc'e'bllll. J, rl\\'' 8 12. 'l'oc·rutn n. 7, c•n Sui M. l'rPludi i Fugn sulu•t• un tc•cnn d'Aihinnni. Suitl' nnglr•u 11. (¡, BWV llll. Tuc·c•utu n. 5, c•nt·c•nc. llzr Grulrin, piuno. dP piano. (12m). H \TOl\: Concert per a oboi- i orrruc•,trn Ilo b. \ 1 l¡r:Cl. Dt•rrk \\ irk""·' Rond Philhormonic Orchc·~tru. Di~: El¡¡ar Howarlh. (23m). R.\.\lE\G: Dàrdanu~. Suitt•. Orqut>su·o del •egle ~"\ TII. Oir: Frau~ Briiggfn. (25m ). GOl '\OD: Quartl't de <'Orda n. 3 t'n la m. Quartet fk,,)er-RPi•. (lllm). \'t \G'\ER: LI'.. fade,, Obertura. Orqut•'lra del Conci'rl{;••bouw. Dir: Edo de Woort. (]lm). J:i.OO GRAl'iS lNTEGRALS ELS CO~CERTS DEJ\IOZ.\RT. Concert p~>r u dnrinet i oc·quc·•tra K\ 622. Han.'\ Dt>inz~t·. dudn!'l. Collc>gium Aurt>um. Dir: Fc·cmzjosef ~tcicr. (28m). Con et•t·t pi'l' a violí i urqm•st rn. ~ V 2ïla (atrihueió rluhtnsa ). llem·yk Szc•ryn¡r. Orqut·.tt·a "'P'' Philharmonia. Dir.: Alt',nnclc>r Gih,on. (29m). (17m). 11.00 BL'TLLETÍ DE NOTÍ- 23.:~n NOCTLIHI'./ \1í.-ie·u pn urnhor ,,¡ clin. Pn'M'tllue·iú o Purre·c• d'Alfrl'tl Co•ltt)U. oo.ao ul"su: \ m-:L SEGLE:\.' 138 FI\ZI: lntimtltioch of lmmortulit), oclu l"'r u l~nnr, c·nr ntÍ'<t i ort¡ue·-tro up. 29. Philíp Lun drid¡:c• . Cc1r Filhonnònw d., LcHrpool. Orc¡ur•tro Filharont'mic·o Ho) nl l..i\i'rpool. Dir.: RiC'Iwrd llirko,, (16m). RRA\TO'I': Cnm¡""ic·ió 139. \turian111' :ie·hoc:tlc•c·. ¡oinnn (l2mt. 'I'ONO: Pc•r Bm.t.iuuu. Orc¡ut••Lro Simfeinic•u dc• Iu Rudio dl' Bc•rlin. Dit.: \1ic·hud Gide•n. (15m). 'l \C \R: \JcíHie·a pc•c· a' ítlc•o. per u urcltll'•tc·a clc• rurnhru. \'c·ni. Oir.: \u ton Popm ir. ( lOm). 02.00 UE PERTORI DE ~lT DIVENDRES, 19 D'A· BRIL DE 1996 07.00 rJOHEilTI ;nA '\IítMÍI'II JH'r C'illlll'nçur p) dia. Rt•t•nll d'olwr, lm·u~ pn·-rnta01'., ¡wr .loun \ ÏH',, lnrlou Lutllc•tin~ cnformntin• i ll¡l!'ntle, mu•it·al•. 09.00 BUTI.LETÍ Ot :\OTICIES 09.011 TK\lPS OE I.F-'i \1l sE,..; Un11 hnru clco mú•il'o horroi'a prt••e•nluclo pt·r Joon \ïH·•. 10.00 BL, LLET Í O F. NOTÍ- CIES RIMS~! KORS \~0\-: Simfoniu n. 2 "1\n lur". Suill' Simfi111ic·u op. \I. Ort¡tlC'~tru 'l:u·itmnl clt' l'URSS. Dic·.: E. Svetlunov. (3ïm). PUCC!N I (.-.•nior): Mi~~o 8 I(IIIILr(• I t 13 EL DIA DE L'OJE:\1 Programació realitzada a partir tl•• lc-. peticion, quP ..¡, no•ln-' oienb ban fet al I'Ont~tador dl' Catulun} a 11lliira. Lt>l. 202 35 35. 19.00 GRA.'\S 1:\'TÈRPRETS \JSTISL\\ ROSTROPO\lTX. BER\STEI.\: T~ medital'ionde -\In-.-. Orqm... Lro FilhamJòniro d'I!'r!IPI. Dir.: L. Bt>rn·tt·in. (17m). lL\YD~: Diwrtiml'nti up. 100. n. 2 i 6. J. P. Rampal. fluutn. f. StPrn. ,.¡oJí. ( 16m). bA.IYf-SA.E:\S: Concl'rt l"'r o violont·el i orc¡ut>~lra n I. Orqur-tra Simfònira de l'LRSS. Dir.: Virtor Duhm1 ·k~. (18m ). 20.00 BLTLLETÍ DE NOTÍCIF..S I AGENDA :.\fLSIC.\L 20.13 CO\"CERTS Qtc E HA.i', FET IDSTÒRL\. El lO dl' juliol dl" 1927 Pau Cu:>al• va <(Or noolPrutl ftllprl'clilc>t'te de la ciutat del Vmdrt•ll. Lo f<-ta de la romroemorució \a opiPgar ;n-an nomhl't' de penmualitat,. BEETHO\ E~: Oh..rtura Leonoro o. 3 op. 72a. ( Um l. 'toRER..-\: St>rra amunt •• ardana. (4m '· WAG:\ER: Tannhau-rr. OLertu:rn. (:!:.lm). \\ EBER: Obfron tObt-rtura dt· l'òper.t). l9mi. BEETHO\ E:\: :'imfonia n. 5. op. 6'i. (31m). '\\AG.\ER: Loh..np;n, pnolucli dc: l'aC'lt' primt>r. UOm). ~AG­ :\'ER, Obertura de ffit'nzi. oo.:JO REPEHTORI DE MT DISSABTE, 20 D'A· BRIL DE 1996 n7.00 L'OHEilTl R\ \líc,ic·n ¡wr e·ume•nçar c·l dia. Rt•t·uJI cl'nlorc·~ lwt'll" pre'f'ntutlc·" ¡wc· Pilur Suhiru. 09.00 MliS JCA l'EH A CO BI~~ Prirw•·~u Pctm. Bull dt> la P NI'II. Cnhln Mont¡:rin,. Snnti \ri,u ~"' Lnkulnns. (10m). (;JL: ''lleu-tu Pit•n'"iunn'','l.n rorn cic Bo•n••t'', Mardunc••. Cohln \1m1l!II'Íil•. (\lm). U \LL DE G IT\:\ ES: Tot• tl<• fe,tn, '\1nRut'Ca, Galop. Cohlu Princ·ipol dt• la Bi•hal. l>it·. ' Fnutrt••t· Cu-.ú. (11m). SI::RH \ : l..u forn. c·•hó• •imfittti.,, Cub),., Ln Pdnripul de L11 Jli,JJU) i \1unt¡¡rin• . Djr.: Frunc·t••t· Cu••tÍ. (7m). CO\tl'\. Trípi.Jc· cic• l't·c·urcJ,, Cobla '\lc·dih•tT:iniu. Jn•c•p ~f. Bt·mat. (7m). \ E\11 R \ : - J>er tu plnrn". "1.1 runt ,¡,.¡, CK't•U,", -nrclunc·-. La Prínc·ipal J ., la Bi,bnl. ( 7m). ,\fUS.\; W.OO PI-:.'\ IAGR.UL\ Rqwtic·iti cl1·l pruJLruma t•nu"... c•l dijuu• . 11.00 El. Dl\ I) E l: OIE:\T Pm¡:rum¡u•iú n•ulitwrlu o partir el.· lc·s Jll'lÏt·e<>ns <fiiC' e•),¡. no,Lrc" roit•nH ban f•·t ni runtt·-tarlnr ci!' Cotnlnnyu 'hi•H•n, tc·l. :.lO:! 3:> :i5 . :.!0.00 l.'Àt.()JOVJSt \t t: u pru¡¡c·umu el' \Jn Gudno. 22.00 GltJ\",S OBRES Clll \HI\ I: ll ~'"''"u •e·h••rnitu, intc-rnll'.uu (uto-ihuït a G.H. Pt·c·¡toh••il. .\lt•,.umlru Ro·•i dl' Simuno·. Giur¡:in Gutti . Grup l u•trum•·ntal dt• I'OrcJUI'•lra Simfònic•a ,¡,. Sn.-ari. Oir.: Goloríele• Catahtc·••· 171m). 23.:i0 :\OCll. R'. \Jú,iru l'"r nc·alucr l'I clíu. P~·ntarií. u •·Ïtrn•e· ,¡,. .\larí. Jan~. 00.30 IU·:N:RTORJ m ; :\JT DIUMENG~ 21 D'A· BRIL DE 1 Y96 (12m). 10.08 CAI'SA UE \1t:SIC.\ U CIES I AGENDA )Jt:SICAL :!3.:iO l\OCTl IU\ \lú.it•u ¡~t• c· •wahur t•l clin. Prc••entae·iil a c·i't~·c·t'C· el' \lfrt'cl C:t'lU)U• VI'U• U e•nppeJln. C op¡wllu ~1uMic•nlt- Sun tn Ct•cílin. O c·ttut'Htl"ll líc·ic•o-~imfimit·n drl Te•utt't• rlo•l Gi~liil ele• Lut•r·u. Dir.: Gionfrunro Co•mi. (19m). C IUU \l'./ I: Gran Nt-c·••nuto. op. 82. \ïr¡àniu Sin clo•lor. Oouto. llirhac·cl S!'hillin¡:. guiturra. (l!;m). R E ll\ ECKE: \ mlrmtt· i vuriuo·inn... up. lí. Thocnu• llitzlheq¡t•r i Gt•org St·hült. dol't .22.00 AGEl\DA lRSIC..\L 22.05 ELS 1\0STRES CONCERTS CO:\CERT corPgi~trut pc·r Catalunya !\lúsir.a el dia 29 dl' juny de 1995 a l'Esgl~.iu Parc·oquial dP MatodcpPro. :XY FESTI)AL IVfER.'iACIO~ \L DE MUSICA. Obres dt> PALESTER. GO-'fOLKA. GORCZ) Kl, ZIELE~SKI. LLCTCK. Pf:,. DERECKI i SCHUBERT. Soli.•te, v(J('ab. Cor dP Caml.ro de Crnròvia. Orquestra de C:amhra Tnrno..,•ka. Dir.o Stuni.•la• Krnwr•)&k.i. (67m . mòni('a de Craròvin. Dir.: Ht•n- r)k Czyz. (:Mm). \IO~E\'ER. Df: CantatP Domino. Suliste~ 1 ocul' i memhrt"' del t'onjunt in-. lrumcotal dc la "Socirlà c·am,. rntica di lugano". (7m ). PR.\: Cantate Domino. S!oÜ,Ito. 'oc·als. Cor i Orquc:~tru L. Cone!'rl Spirituel. Dir.: llc·n• '\iquet. (14m). Bl'\.TEHl!DE: ''Cuntutc Domino". rnnlata B\l)¡W\ 12. Sobti':. \n(·ols. 'fb,. -\m~l••rdam BarOIJUI' Ortheotra. Dir: Ton Koopmon. (8m). Lm- 11.00 TRANS!\liSSfÓ E.~ J)J. RECTE D E LA UISSA CONVENTU,U. D ES D EL ~fONES­ TIR DE MONTSERRAT 12.30 DIVERTll\1ENT Unmi¡\'dia musi('a) cm l'~ •·omhion la mú~ira amb Iu irúm·matió i la participació d~li! uostrP~ oi••t\1•. BLOC DE NOTES. EL TRE'\C \CLOSQUES. SAC DE DLB· TES. 15.00 •·A LA JIANERA DE.... ~ Repetició del programa em¡... d dijou.:. al ''"'l'"'· 17.00 TE.,IPORAOA Q'ÒPE- R\ DE CATALl~'L\ 'ILSIC.\ G.B.PERGOLESI: \driano in ~iria. òpera ~n tre~ urtt-.. . Su•auna .\n<t•lmi. Danielu De~·i. E;tin di Ce.>orl.'. Glurüo BamüteUi. Jolnnta Omiliao. Luda )fiiLZUJ'Ï¡t. OnJU<'•IJ'a t.k Cumltra dt· rOp.. ra dl' R<tma. Dir.: 'laret'llo Panni. (16lm l 20.00 SELECCIÓ D E JAZZ Pro¡,_'l'ama di'tlical a lo mú,irn d• jozz amb ¡ruió d'Alht>rt Mnllofrf. 22.00 CONCERT Jl\fAGL~ARI Gtu6 i ><t>lecció: Huimon Colnnwr iJnan Vh..,;. 23.30 NOCTeftJ'\ 'fú•ka per a~ahar t'I elia Presentació a currl'e el!' 'taní Jan~. 00.30 REPERTORI DE ,'\lT DILLUNS.6 22 D'ABRIL DE 199o 117.00 L'OBERTL'RA ' fú-ira pl'r romen¡;ur pj rlia . R~uD d'obre, brt'U• ¡cr.· .... nta· ri~ )Jt'l' J oaa "Ï\1'•. I nd nu but· Jll'lim infonuatiu, i n¡:rml"' mu-icak 07.1JO L'OUF.HTUJt \ 09.00 Bl:'TLLETÍ UE l\OTÍC l ES \fú•irn pt>r c•om•mçnr t•l elia. Ht'('Uil •l'oltn•, hn·co. prt•.,c·ntu ,¡,., ¡¡•·r Pilar Snhic·ii. 09.08 TE~IPS DE LES .\f\.:SE..; 11<1.01) .\IÚSI()l K'i ~tÍSTIQLTES LLILLYr Oit·h l r1w. Suli~tf'~> vcwuiH. Cnnj nnt vol·nl "\ Cm•nr joie1' cic· Vulo·nrc•. Orc¡uc·~tc·u de Cnmhtn .Je•nn-~···elll~CIÍ• l'níllnrd. !2:im¡. C.\ZZ \NJG \: llir•g Jru¡•. Conjunt >cwnl i in•lrnml'nlnl Cupo•lla \1n•it·ul •h· la Cnu·clml ell' \ 't ·ronn. Oit·.: Allwrtro Tnrt·o. C21Jrn). PE:"DEHLCKI: rJ¡,.,. lnw. nrutrii'Í u In nu·uu>ria clc lt·s 'íc·tiro•·• el' \u • ..Jcwitz. Snli~tc·, \l>tuk Cor i Orttut-,.tro Filhnr- Una hora de rnú.~i<'a burrtlt11 prt'Hfntada per Joan \iw•. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍ· CIES 10.08 CAPSA DE MÚSICA AHIA!\1: Simf11nia n. 7 em Do l\1. Orc¡uP.•ll'n Filh:cnuuniro Royal Lht·rpool. Dir.: ChnrlPH \111('kerros. (4am). Cffil.\R O~ \ ; Concc•rl f'l'r a dovicèmhal • orqw•>Lro, .. n s, b \1. Janll! St>hl'•tyéo. On¡ue~tra clr tiRf.;' t... I In.~ 11~ ' \.'1'-lh •U. Ien;; iDE: ~lata Tht :SI:r.t. fhina 5i la ¡ilia. laní IUL rrí- Combru Fron1 Li·7.l. Dir.: Jiinc" Rolla. (2:.!m). \IE'l f.RBEEH: Quinlt•l amh durinN ~·n 'li h Di~tcr 1-\)ürl..t•r. Phtlharmoruu Quarl~ll dl' Brrlín. (21m). CIL\RPE:\TIEH: l.uc·h" morit· uu~'lJ-ti..-imu<' '1uriat• ~r~wr•··inc• Rl"ginac Gullnh'. mu•u·u pd funeral dc Iu Rt•inn '\furin T~re•a. H :i31. Soli•lt'' 'Ol'ak Cor cic Combru <lr l'l,uotut·. 'fu,ic·n Pol))lhonic·u. Dir.: Lou.i., De'o'. (12m). EI.G \H: Coc·· kai¡()W (In London tolut), Obrrturn. Ürt(UI'tolnt '\ut'itmal \Jc•,unclet· Dir.: E~c·oct•sa. Gib,on. (11m). 1\tOZA K.T: Sonu tu pc•r n pinnofnrto: i ,;.,lj, K' 3i6 .. Opus li". T••nwnw.c·hkn Ve,srlin<lVIl. Chinr·11 Butll'hini. (19m). l\1.11'\' ON: Si tnfonin n. 1, P. :lS. Orqui'J.trn d!· Camhru Bohclun Dir.: E,lovat·u. Wnrrhul. (15m). SCTIU:\1. \NN: Obt>rlurn '\1nnfn•cl. np. 115. Ürt(Ut'>lra Filhnrm(>nirn cic• Lo• Angrlt'.• . Dir.· Cnrlo Murin Giulini. llim). ·'.1. 13.00 GR \."iS 11\TECit\LS ELS Ql \RTETS OF COHO \ DE D\ OR \~. Quurlt-1 dl' t·orda n. ]. op. 2, (8.8). Quartt•t dt' ronla dt> Prugo. (-18m). 14.00 BUTLLETÍ OE 'IOT ÍCIES 1 ACE:\ I>.\ :\l llSICAL H.l3 L\ f~\:\T\TA DF.L CAFÈ Pro¡rt·ama dc• mÍI•iru c·o.,rnl. Sdtwió. guit. i prt••t•ntnc·ÍtÍ: \Jex Ro!JI,.,, LA \'I E;\ A [)E FIU '\'Z SC!IURERT. F.L RITm: DEL COR: :-..ovc·tul!; diM·o¡;rúfic¡u«'"· concert" i notirit·~ I(U<' fan rl'fo•rènria al mim ¡·twul. 16.00 CAPSA DE l\1tiSICA VOLh.\f .\1\l\: Sm·c·noUtn. :i, op. 69. Catht•t-inc· Tunnc•ll. 1 inltm•·rl. lo.nnlluc•t·okud••mi•• Dcu~~;rhc• i'\eu,s. Dir.: Johannc•• Got•itzki. (l'lm). COHHETTE: Snnutu p•·•· a nauta, \inlí, viulont·t•l i da· \"Ír¡.mbal, up. I ~ n. :i. Lr '\ouH·au Quatuor. (7m). C \R'_\U10: Pl'ní·lopt•. olwrtut·u. ;'iola ~'ilharmunia PurLU¡:t••a. Dir.: .\huru Co .. ulo. (8m). C\T\1 ~\:'11: lmpn·-•ioni, dt'u pl'<'t" pt.>r a Jlianu. Pit• tro Spndu. (33m) . J . Cb.B \CII: Simfnnia eop. 6 n. 5 . Ortlll~">lnl dc• Caml•ra Holandt·•a. Oir.: Do,id Zinmun. 18m). \lO:\TE\ EROl· Ballo d~IJ.. in¡:rat... Cuth ....int• Bou. 1e·sa &nn.·r. :\lirhocl Gt•ur¡:l'. .'i~" Lundon Consort. Dir.: (:l8mJ. Pírl..t•ll. Philip BRAI"IS: Quintrt amb rlurim•t. op 115. Thl'a 1\mg. Quurt!'l Gnhrif'li. (38rnJ. D\'OH \~: <.J.b,.rtu~a llu"itr. Orqu~'trn Stmfònu·n !11' l.undn••. Oit·.: l·lvan KtnÍ'•t.. (I lm). 19.00 AUIA.~AC tu Phplli dt•,tinat a t•\·o••tu· i ~•iure t'I• fc·t~ mÍ'~< rc·pn·~o·ntu lmo dc•l ()l!•~nt trlllhÍI'nl. Guib i sele•·ció d' \h•x Rublt·~. 20.00 lWH..L~,·í DE NOTICIES I '\GEND.\ Mt:SlGAL 2U.l3 SELE<:CIÓ llE N0\1--:.. T:\TS Pr,·-.:ntad6 •lt· lc·s tíltimt•,. llUll'· tall> di.-rogràfique, aparegud"' ui mPrt·at. E~pai patrocinat pt'r DL>.t·o• Ca<telló. 22.00 ACE.'IDA :m; StCAL TE:\IPORillA 22.05 L'O BC DE CO:'\CERT enregistrat per Cotaluma ~llliko el din 19 d·ahriJ dr • 1996 al Palan de Iu 1\fú•ira Catalana de Barcelona. STRA\1NSIU: Suite Pulcinella. L'oecD de foc. DEBUSSY: lbèt"ia. ~IOMPOU: Cinc mclodit"' de Paa! \ 'aléry. Maria Lhiísa Muntada, ~oprano. Orquestra Simfònica de Barcl'lona i Nucionul dc Catalunya. Oi1·.: Erncbl )lartíncz lzquiet·do. 23.30 NOCTURN .\1ítoica per acabar el dia. Pre,-enta<:ió a càrrec d'Alit·ed Crlaya. 00.30 REPERTORI DE NIT DIMART~ 23 D'A· BRIL DE 1996 07.00 L'OBERTLR\ .\tú-ica pt.'r començar el dia. Ht't'ull d·obre< breu.• presentadl'• pl'r Joan \'ives. Inclou bulllt•tin~ informatiu.• i ageudt>, Jnu~iraho. 09.00 Bl:TLLETÍ DE l'\OTÍCIES ()tJ.08 TEllPS DE LES ~n·sES lna horu de mú.sica barroca presl'ntada pt>r Joan ''ives. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES Hudulf Srhork Cur Güntlwr \rnclt. Ort(th'•lrn Simfimit·n J,. Bc•rlín. Oir.: Frank fo\. (32m) BIZET: Oun Pnwopio, e'trnctl'' de l'òpt-ra. '[ad~ ~lt••¡>IC:•. \Irun \on7u, .lulc•• Jlu,tin. Erth'•l Blum·. Huht•rt \lo,,arcl. Or· qu•·•lnl l..írit•n clt• l'ORTF. Oir.: ((llml. \maclut•t•i. Brnno CHAPI: Oml d~ Frli¡w i \Inri Pepa, tll' lo •nr•ueln La Ht•· 1 olto•a. Tc>rt••n Tournr. Ht•nato Ct>.ari. Coru Cuntorr~ dl' 1\fadritl. Urqtu•,trn dt• Cout·it•r· to,; tlt• Madrid. Dir.: Poblo Soroznhul. (6m). 16.00 CAPSA OE MÚSJr..\ R.STHAUSS.: Simfunin 1wr n in,lrtnnc>nt" tk \t'ni, "El tuller fdiç". Snlibt.t's dc· wnt dt• l'Ot·· qu<·•tru dr Comlll'n ci'Eul'f•pu. Dir. : lh·inz Ht>lligc•t·. (39m). ROMAN: Suitr p«'r n rlo•ki·mbnl n. 4. J•ht')lh Ptt)n•·· (22m). MOZAHT: Ca~'urit. K\ 99. Acndemy of St. 1\lnt·tin-in-theFielcls. ·Dit•: l'l.t>villt• \lurl'im•r. (19m). \lll.HALD: lR bOI'uf ~•~~' lc Init. Orque•lro dr Pnrk Dic.: Sem)·on Bwhko1. (!im). \IE:\ DELSSOIÍ'\: Sonotn n. 6. l'rt n· m. 'larit• Clairt' \Jain, or¡tUP. ( I lm l. B.\Cll: "\hicltt'l nur. ht>trübte Sdtattc•n (.\porteu Ht". ombn·· lít¡!ltlm"S), r:mtuta dt' ra.•omo•nl H\1,' 202. Grt•tn Ot> Rt'ygbt•rt•. -<•pranu. Ric·l'rr~Jr Con•ort. (20m). ROSE!\\{l'. LLER: Símfonin n. I. Ht••pi•riou XX. Oir.: Jortli So,oll. t8m). PROKOFIE': Sono Iu pl'r a piano n. 2. np. 11. Laurt•nt Cah11"o. llllm). 11 \)D'f: ~oc­ turo n. 6, Hoh. II::JO. Robert Dohn, flauta. Lnjo' Lt•oc:sés, oboè. Orqurt<tra tlo• Comhru E~lo1nca. Dir·.: Bohclan \iur· ehal. (6m). 19 .00 G RWACJONS II[STÒ10.08 CAPSA DE .\fÚSI CA TX.-\IKOVSKl: Simfonia .\fanfred. op 58. Orquestra Filburmunia. Dir.: \laclimir Asltkenoz). (56m). R ICHTER: Con· c¡ort ¡wr a oboè en Fa .\1. Lajos !.Rne~¡;,, Orquestra de Cambra F...lo\uca. Dir.: Bohdan 1\urehal. (15m). ELGAR: La bandera cJp Sant Jordi. op. 33. Cor Simfònic de Londrc:<. Orqnestr-.1 Simfònira del Xord d'An[datr•rro. Dir.: Richard Hkko:>.. (29m¡. C.Ph.E.BACH: Sonata pt>r o \iola dc gamba i baix t~n­ linu, \\'q 136. Paolo Paodo!Iu. Rinaldo Alc,•and.rini. (21m) . 8 \RTOK: D8.1bet. popuhrr• romam-,.e,;. Tookuenstler Kam· nll'rorehhtt•r. Dir.: Bijan Khadt•m-\li"agh. lïm). GL\ZV:\0\: Simfonia n. 1. op. S. Orqut•stra Simfònica d~ la Ràdio dt' .Ba\'Ïera. Dic.: "\eeme Jiirvi. (32m). 13.00 Gltr\i'I'S OO'EGRALS ELS QU \RTETS DE CORD\ DE DVORAK. Quartet de cot·da n. 2, (B. li). Quartet de cm·da dt> Pru¡;a. (49m). 1·1.00 BuTLLETÍ DE NOTICIES I ACEl\ DA l\fllSICAL • 1·1.13 ' fO:UEl\JS LÍRICS ZEl .LER: L·occllaire (e.'\tractes). Eriku Kiilb. Renale I:Iolm. HIQUES ENREGISTRAMENTS DE 1955. :\OSTAJ\.0\l'T'\.: Oberturu Ft·l>· tho, op. 9Ct. Orc¡tll'>;trn filltar· mòniru dt> l.t·nin~ratl. Dir.: E' !;t'ni \1ra\ in.•ky. (6m). , DEBLSS\: La Domoi•t·ll(• Elul'. \ 'it•lòrin dt•ls \n¡:<•ls. Curul Stuith. Orqut>strn Smtfèmiro ell' Bo,ton. Dir.: Charl.-. \lunrh. (19m). K.\B \LE\ SKI: Co111·crt ¡tt'r a ,;uü i ortJU<'t.rn op. RI. D,wid ()i,trnkh. Orque-tra 'lartnnul rlt> l'l'RSS. Dir. D. J..ubo.lc' ·ki. La D'\"\ l.. "\/JO: (Ibm). Pi•anl"lla. e'lrartc••. Ort¡uo~tra Simfònil'n dt'ln R. \1 dt• Turí. Dir.: lldl'bntndn Pinl'llÏ. (J:;m). :!0.00 BLTLI.ETÍ DE '\OTiCIES I AGE:\0.\ 'Il'SICAL 22.00 \GE.'IDA MLSICAL 22.05 ELS NOS fRES COl\CERTS ~\R'XA UE CI~~SS I C \ \ C.A TM.lfl\l.A. CONCERT c•tm·gi' trat pt•r Cntolnn)'u Mú~ira c•l din 16 d'nbril dc• t99h ui Tcutrl' Mt•t.ropol tll' Torrn¡¡<mu. Oht·c•• dc· 1\fENDELSSOII N, \ \ N DEH RUOST, ~'00'1' i )} \HTOK. \ l orc· Grnnhl'll•. Ouutn. Orqut••trn Primn In \1u'i••a. Dir.: lliri.. \ t'l'llWUit•n. 23.30 l'\OCTl IUI 'tú•ira per ucabar t•l dia. Pre-t•ntació a t•iirrec d' \Jfred Ct"la)O. 00.30 R EPERTORI DE :\IT DIMECRES~,. 24 D'A· BRIL PE 1y96 07.00 L'OBERTL.lU \[u~wu per comt'n~ar ,,¡ din. Rt•t·llll cl'obre• breus pri'St'nta¡Jp, pt'r Joan \1\t'S. lncluu lmtllt>tinl< informatiu;, i a~t·nde, mu•irul•. 09.00 BUTLLETÍ OE NOTÍCIE..'I 09.01! TE~fPS D E LES .M.USES Unu hora de música bnrroco prcst>llludn per .Joan Viv••s. 10.00 B UTLLETÍ DE NOTÍCIES l0.08 CAPSA DE Mfsi CA SIBEUllS: Simfonia n. 3 op. 52. Orc(Ut'•lra Simfònica de Bn~lnn. Dir.: Colin Da•'is. (30m). C.ST.\ ~OTZ: Concert per a clarinet i on¡m.,tra en .\li b }f. Bohu•lo,· Zuhrudnik. Orque-trn de Cantbru dt' Praga. Dir.: Franti•t.'k \ajnor. {25m). SCHUMAtY '\: op. 6. Da~;d•büncllertlinze. Bori~ Berezovsky. pinna. (38m). Ro\\ EL: .\la .\fère l'OH. Orque>tru Filharmònica Bt•rlin. Dic.: Pierre Boulcz. (28m). SARRO: Coronutemi il crinl', L'llntala. Sara }lingnrdo. On¡uc~II·a de Cambra I n Canto. Dit·.: Gubriele Catalucci. (L9m). p,\JSIELLO: Divertim<'nto n. 3 pet· a flauta, ,·íolí, viola i 1-iolon('1'1. Qunrtt>llo Flnutnrte. (9nt). ABEL: Simfunin op. 17. n. 3, en HeM. The Hanovcr Band, Dir.: Anthon) Hnlstl'nd. (llm). 13.00 GR~S INTEGRALS ·ar ELS QUARTETS DE CORDA DE D\ORAK. Quartet de t·ordn n. 3 (B.l8). Quartet de corda de Pt·agu. (70m). 14.15 Bl..'TLLETÍ DE NOTICIES 1 \.GE.'I'DA lllJSI CAL 1 1.25 EL GR\S SEGLE Programa de música antiga. Sdecció. guió i presentació a càrrcr de .Joan \'il·es. LA PRl~lA,ERA DE YIHLOI . .EL PAR."'\s. 16.00 CAPSA DE ;)ftSICA RODRIGO: Concert pa~toral (ll'r a fluutn i orquet:tra. Jt>nnift>r Stinton. Orque.-tra de Cnmhro E;.roce.•a. Dir.: Stewart Bedford. (25m). GADE: Records d·Ossinu. obertura op. ] . Orque8tra Sitniònica de la Ràdio Nacional Danesu. Dir.: Drnitri Kitoienko. (15m). \TVALDI: Sonnln per n 1-ioli i bui.' continu up. 2 n. 6, R V l. Salvntore Accardo. Bt·uno Conina. Rohan dc Sarum. (I lm). J .STR-\.USS(ll): Dic Puhlicistt>n. vuls op. 32 L. Orquestra Filharmònica Eslo vuca (Ko•ice). Dir.: Alfn·d \\alter. (9m). RHEI?\'BERGER: Trio amb ltíUno n. L op. 34. Trio G¡;heJ. Bcrhn. pOm). DEL:\l..Al\DE: Supcr Flwnina Bahi- 9 Ioni•. Soli><tf'' vot·nk LI'" \rb Flor~S>Unts. Dir.: Willinm Chril!tit•. (17m). IIEETIIO\ El\: St•l vuriudnns ..ohrt• un trmo dc "Lu floutu mi\¡¡it•n", WOO 16. ..\loin Tt·ucl!'l. trumhb. Guy Ft'w, piano. ( lOm). BOCCIIEH1~1 : Simfoniu op. :t5 n. 3, G 511. EnM•mbll' 115. Dir.: Chinrn Buochini. (I 7m). \Lf'\ E:\: El rt•i clt• In lllttlllall)O, Nttitc. Orqut•'tl'll Rt•inl Filharmònica d'Eotot·nlm, Dir.: 'u·c·m•• Jiinoi. (15m). 19.00 NOUS INT~:rtPII ETS II UMM I~L: Cnnc•t•l'l ¡wr u trompt•tu i tli'!J II I'Kiro t'li Ml b M (n•cluct•iú JH'I' u trompt•tu i ¡¡innn). Migtlt'l Angc•l Novnt-ro. Lluís Avl'nduiio, ( l llm). TU R ULL: Tt·nmo 12 per· 12. Snntiu~n dt• Iu Hivo, ,;nií. (7m). BEET II OVEN: Sunntu por u pin11o up. 211 "Poktornl". E,,,..rnnzn 1\luiioz. (22m). GU INJOAN: Funtn•iu p•·•· n l'lurin<'t i piu11o. Joon Pt>rc Gil. Emili Blu'l·o. (Sm). 20.00 Bl:TLLETÍ DE OTÍCI ES I \ GEND.\ ) llS ICAL -... ¡¡;;;¡ s- ~ 20. 13 SELECCIÓ DE 1\0\ ET ATS Prl.'.,..nturió clt• lt•, últimt·• noH'tnt~ tli,t·o¡:rulictm•s n¡¡nregude, ul utcrt•ut. E~pni potrorinot per Ui~co• Cn-wlló . i3l ~¡¡¡· 138 22.00 AGENI>A \! LSI CAL 22.05 ELS NOSTR ES CONCERTS CONCERT t'lll't•giRtrut pet· Cntolunyn Mt'tAic·o t'I clin 2·1 dl' muig tlt• 199:i o Nir~ ll n\'onnn. V IU C ICLE DE MUS ICA DEL SEGLE XX. OhrcA rlr VfLLALOROS, MA HCO, TAVERNABECI J, J.SOLim, TAjiliMITSU, HODH ICUEZ P ICO, GERIIAHD i M.ESCHIBAI\0. Montij¡•nut Ga~t·bn, Onutn. Xavier Coll. b'llitnt·ro. (68m). 2UO NOCTllti' Mú•it•n 1H'r lll'uhnr el dia. Prc~ot•ntnt•ió o còrrl'c d'Alfred Ct'ln~n. 00.30 R EPERTORI D E 1\'IT DUOU~ DE 19w6 25 D'ABRIL Oï.OO L'OBERTURA \illhirn JH'r I'Onwnçar t'I dia. Recull d'ohrr• breu. prc..cntade• pt• r J oan \'iws. Tnclou butIJ.. Litl' iufot·motiuM i n~cndt•o mu~kuls. 09.00 B UT LLETÍ D E NOTÍC IES 09.08 TF~IPS OE L ES ) fUSES Una ho•·u de m ú~i t'a bat'I'OI'a J.lrCM'niiHln pt'l' J onn Vivt·~. 10.00 B UTLLETÍ DE NOTÍC IES 10 10.08 CAPSA DE MÚSICA T'<. HKOVSKI: Funtowio de ron<'t't't, op. 56. DimitriR Sgouroo;. piano. Orque;,trn FilharmònÏI'o de Londres. Dir.: Wulter Wellcr. (28m). \IOZART: ~1i;;sa in bon,_ n•m Snnctis~imae Trinitnlis. K" 16ï. Cor i Orque«tra Simfònil'n de la Ràdio de Leipzig. Dir.: Herbert Kegel. (32m). S~1ETA­ ~A: Quartet de corda n. 2. Quartet Talicb. (18m). B.\CH: Obcrtura (Suite) per a orque~trn n. 1, B\VV 1066. La Petitl' Bnnde. Dir.: Sigï;.-wuld Ku.ijkrn. (23m). BRCCR: Conrert p.. r a \'iolí i or<ruestrn n. 2. op. 41. Snl\'nto•·e Accnrdo. Orqtwstrn de In Gewandhaus dc L:oipúg. Oit·.: Kurt Masm-. (26m). .J.V.STAMlTZ: Simfonia rtt La M. Orquestra de Cambt·u ER1ovacn. Dir.: B . Wurdtul. (14m). C.Ph.E.BACII: Arlomció al rnlliet·icordiós, cuntutu. \Vq !!43. Barbara Schlirk. 1-l ilkt• Helliug. Wilfricd Joclwu~. GotLhold Sehwarz. Rheinist·h~ Kanto•·ci. Das Kleine Koozt•rt. Oir.: Hermnnn Max. (19m). 1 3.00 CR.A_NS INTEGRALS ELS QUARTETS DE CORD\ DE DVORAK. Quartet de corda n. k (B.l9). Qnartet de rorda dr Praga. (36m). l ·UJO BCTLLETÍ DE 'OTI- CI ES 1 AGD.'DA ~n;SICAL 14.13 ~fÍ:SICS DE CATALUNU GARRETA; Sk cançons. Joan Cnl1ero. tenor. Joan Ruhinnt. piano. (20m). GRA'\ADOS: )1.inueto, Orientnl. Zarnhnnda i \ïllanc•ca (dan•es e'p~tnyolr' op. 3ï). Würzhurgl'r Gitarrentrio. ( 17m). G\..P,JO -~~: Conct•rt per a guitarra i orqur•trn. l¡;nncio Rodes. Orque~trn dt• Cambra Anglrsn. Dir.: Edmoo Colomer. (28m). JOPPLIX: Tt·<·N Ra¡:t:imes. Xavi.e r Jonq11in, pt•rcwsió. Jortli Viluprin) Í>, piano. (13m}. C\t'lTS GREGORIANS: 1\olis•a dominical Xl. Cor Monàstic de l'Abadia dl> \lont· ;,errat. Dir-: Odiló Cu.nm. (11m). BROTO:XS: Suhtl.- Diulogu•·~ . per a fagot i pen·u.-•ib. William Diet:z. Gory Cook- (7m ). 16.00 CAPSA DE \ri:SICA STRADELL\: -E"l11e dallt· •fere~. cantata J>l"_r IPS ànilnf'' dt" purgatori. Larinia Bc·rtotti. Cristina \lintello. Antonio .\bele. Cor i Orqne.. tra dt• 1'.-\ccadenúa del ~anto Spirito. Dir.: Sergio Bnlestracci. (3-1m). BRAl-t\15: Sonata per a •ioü i piano. op. 78 (Yel""ÍÓ per n ,-¡oloncel i piano). Boris Pergnmea•chikow. Panl Gililo,, (33m). COPLL\'D: Short Symphon). Saint Paul Chamher Orche.<tra. Dir.: Dt:nnis Ru•wll Dovis. (16m). A.'\'ONI!\1: Conct~rt pt"r a trompeta i onrue-tra en 1\li b M. Ludwig Güttler. Neueij Bncbisrbes Collegium Musicum Leipzig. Dir.: Mux Pom mer. (12m). LISZT: DoR e pisorus del Fuost de Lenau, ¡IOI'IllU simfònic_ On¡ue;;tra Simfònirn dr Budapest. Dir: Arpñrl Joó. (27m). H.AYDN: Simfonia n. 12. Philharmonill H un¡;a rieu. Dir.: Antnl Dorati. Oïm). CLINKA: Quartet de corda en Fa M. Quartet de l'Orque~trn Filharmònica de Leningrnd. (21m). 19.00 PENTA(;I{At\IA Pt·owomn olt• di' ulgnl'iét mu•irnl. Çt¡jó i n•ulitznt'ió: Pt•n• Btll';., i \Jp~ Rohlt•,. L\ Cl~\l DEL PE;\T\GH \\lA: \lut¡:t• pel Rin. EL PODER UEL C \.'\'T: l.n dama d' \rn~ò. 20.00 BUTLLETÍ DE "OTÍCIES I ,\GEN IH Ml 'S l CAL 20. l:i "A I.A 'L\ 1\ERA D E .... " lu l'OII\Ítlnt l'li" ¡u·uposn i ronw11tu Iu IIIIÍ~it•n qut• U n¡trnda. Gt¡j{¡ i J' l't·~entnri6 dl' Joan \ives. Prmln¡·t·i(• tlt• Dolot·s Busqucts. 22.00 AGEN DA 1\UISICAL 22.05 E LS NO STR ES CONCEHTS CONC I~ HT t•m·t•¡..<istt·ut per Cutuluuyu '\ltí-<it·u PI clin 15 tl'ot•tuh•·c dt· 1992 ni Ct•ntt·t• Cultuml ''Fundudú Cuixn tic Ten·u,~u", WAC~ER/LISZT: Tri~tony i lsoltlu. BH \IIMS: Quutt·e p<·ces pt>r a piano_ up. 119. \'10\JPOL: \uriudo11s sobt·t' un lt>ma dt' Chopin. \LBEI'dZ: Zuru1:1ozn. 'liqud Fnt·t·Í'. piunu. (SIIm ). 23.30 \'OCTLR:'I fonin n. 5. op. 17ï. Pn }fi M "Leonora". Orque~trn Simfònica de Ràdio Berlín. Oir.. \lntthias Bamt>rl. (52m). CILLIAI\1: Gran Quintl't J.l<'r u gw. tarra i corda. op. 65. Richan! Sn•ino. Qnartet Arturia. (lim}. \'IYALDI: lo turbata 'lart lrnto. RV 62í. Emma Kirkh1 ~oprano. Orqul'strn Th; Tafrlmusik baro<1UI'. Dir.: Jt'un Lamon. (15m). HOFn1AN'\: Concert eu Re M J.ICr a mnmloUna i orquest r·o. ElfriPdr Kunschnk. Orqul.'stra Pr"" Musit·a de Virna. Dir.: \'inu·nt Jfladky. (20m). UCCELI, INI: HSonuta Vigesima St•Uimo,' . "Sonnta Nona". Tbc Art·ndiun Acndemy. Dir.: Nic-holus McGegnn. (8m). ROSS1Nl: Guillem Tdl. obertw·u. Orquesu·n dt• la Royal Opct·a llouRt', Cownt Gurden. Dir.: Cario Ritzi. (12m). KRAUS: Simfonia ~o Do M. Orchestra of the Age of Enligbtenmeot. Dir.: Anton) l l ulstcnd. (12m). 13.00 GRANS INTEGRALS ELS QUARTETS DE CORD\ DE DVORAK Quartet rll' conla n. 5. op. 9. (B.37). Qunrtt't dt• corda de Praga. (33m). 'lít•ÍI'n 1wr nrubur el dia. Pn•,¡ontnt·i6 u t•iirrl"t' d'Aifrl'!l C••ln)'O, 14.00 BUTLLETÍ D E ~OTI­ CIES I ACE_'\l)A ~n·srCAL 00.30 \JLSICA DEL SEGLE XX Ví I E'/ Ell: Collt·rrt¡wr u on¡ue"trn i un piano prinl'ipul. Jf'an Wit•twr. On¡ul'stru diri~tlu pt'r \mir(· Git·urtl. (19m). JIE'IZE: \pollo t•t ll )n7intlwo. Anna Ht•) nnlrl~. ccmtrult. John Cun,lnhlt·, t·lnvit'l·mbal. London Sinfollit•ttn. Dir.: llu ns Wt>rnt'r llt•nz<·. (16m). BLOCH: Ot' In vidu jtwvu. Stí'Vf'll l~st't"li~. 1 iolont·l'l. Virllw•os dc• Mo•l'ou. Dir.: Vluditnit• Sph·ukov, (llm). BOLI>EMANN: Lit·tlt·r d ..r V~''llülljl!it·hk<•it, np. H. lloknn Iln¡tt•¡curd, horíllln. On¡u¡•,tru Simfò11i•·u tiP Iu Ràcliu Suern. Dtr.: llt•ri,Ja, J<.luhm·u¡·, (1$m). \.OST·\KUV IT\: Quarti'! dl.' t•onlu n. (,, op. 101. Quorlt't Brod,k). ( 22m). Programació reulit:zada a parllJ' dP 1e.; peticions que els nn., trvoien~ han ft•t ul conte-tadt>r df Catalunya )lúsica, tel. 202 35 3~. 02.00 llEPEHTORI DE '\l'l' DIVENDRES, 26 D'A· BRJL DE 1996 07.00 L'OBERH RA "u•iru Jll'r rom••nçnr PI din. Rrc·111l d'ohrt•• hrt·u• pn•,pntatll', pcr Joan \ '"''· Jndou hutlll'tin' informutiu~ i agl'ntlc• mu.ic·ul~. 09.00 Bli1'LLETÍ D E NOTÍCIES 09.08 T E MPS DE I.ES MLSF..S Unu hnl'll dc• múwit·u bun·nc•n pr·c·~t'nhulu pi' t' .Joan Vlv<•H. 14.13 EL OIA DE L·OIE_Yl' 19.00 GRA;'\'S INTÈRPRETS ;\lSTISUV ROSTROPO\ IT'\. BRAIDIS: Concert pl'r u vioü. \'Ïoloocel i orquestra op. 102. Boris Gutnikov. Orclut'Mtra Simfòuicn de l'URSS. Dir.: Bori• Khaikin. (31m). XOSTAKO '1TX: Contert per a violonrt·lt orquestt·a n. 1. op. J'}Ï. Orqu!'~trn Simfònica d<' rum~s . Dir.: Evgt'ni Svrtlnnov. (25m). 20.00 Bt~ru..ETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 20.13 CON,CERTS QlE IU-' FET IIISTORIA ~I març de 192ï Ba redona e' \a unir at.. at'te:. de comnwmornrió que e~ van cclt'brar arrf'u, nmh motiu del .-eotenari de In mort d~ Beethovrn. BEETHO\ E:\: 33 Yarincion• ~obre un \ni··· d- \nton Diabelli. op. 1211. "Varútt'ion• Diahelli". (52m). Sonata per o piano u. 14. Op. 27 n. 2. "Clar de Lluna'' (dl'diratla a G. Guit'dardi). (17m). S· 'ariacioos sobre el duel ''\'el ror piu non mi sento" dt' l'òpe•·o "L:! '\lolinnra" de Paioit>llo, WoO 70. (6m). Fidelio. Oht'rturn op. 72h. (7m}. Quart et en Re l\f, op. 111 n. 3. (18m). Misba ~olemnis, op. 12:~ (Kyric). (J lm). 22.00 AGEN DA MUSICAL JO.(KI BUTl.LETÍ D E NOTÍ- CIES 10.08 CA PSA OE 1\I(Sl CA 'IEHCAD:\ 'lTF:: C:om·t·t·t Jll'r a fluuto t·u H•• M. .ltllllt'" Gulwny. I Soli•Li \tonrti. Oir.: Clnudio Sc·immlt', (19m). H \Ff': Sim- 22.05 E LS NOSTRES CONCERTS CONCERT eorc¡ci~t•·ot pt·r Catalunya Música l'I din 8 d·· juliol de J 995 a la Parròquia d• Sant Pere de Bt'rga. CICLE ELS OllGUES DE CATALL "i\A. i ~I \iltl.. )ir.: ;n;. pú- ¡an] im¡. lare khy. The leun NN: foli- iede ?rn- wnz SCHu MAJ\"' : Si' ~'•tudi• pPa· u or~'llt'. op. 56. C IVIL: Voriarion, sobre unu cançó narlalcnrn. PLE\0: Pt•nsur. BRLACII: \ ariarió roral •ohn• un tt•mu clt• \le••iaen. IUIEl'\llERGER: Sonata (lt'r a or¡,'lll' n. 7. op . J 2ï. \lont•errat Torn•nt, or gue. (59m). 23.30 ~OCTlRN Mú~iro per acubar l'I din. Pre,entüt·ió u dirrer d' ,\Jfrcd Cela)D. ll\1: 00.30 REP ERTOR I DE NIT na". rliuo Mc- DISSABTE, 27 D'A· BRIL DE 1996 lleu¡ le la YCDI izzi. Do 1 ~ of tony iill..\ mia it de JTÍ- nrtir iirtre' r de 535. :s 1T\ .iolí, 102. •stra 3ori• _KO- •cel i 197. RSS. 1). OTÍ- L e- \'8 ració amb ~de 1: 33 '"ab 1:!0. .2m). p. 27 c,ada Si> ~cor 07.00 L'OBERTURA Músicn pt•t· como.mçur ri din. Recull d'olort•« lm.ou~ prc~ent.n­ drs per Pilur S ubi ni. 09.00 ~JÍJSI CA PER A COBLA BALL DE GITANES: Val• jota, La Quadrilla. Cobla Prinl•ipal de la Bi•bal. Dir.: Fa·ancP•<' Co,sít. (7m). GLOSSES POPLL\RS CATV..A:\ES: Caterina d'Alió. En P<'rt' GalJt•rí. Rnmún Pla, tenora. Cobla Barrt'lonn. (7m). \lLADESAl: "Girona m · ennmiJra". riLu \all d' \rH·,··. ~.Ai¡tua 'elida", •artlune •. Cobla La Prindpal ri' \m~tt'rdnm. (13m). JOSEP SEH R\ : El ra¡wador, \uk L~ d~arrera, polka. Cobla Sant Jordi. Dil·.: Jordi l.Pón. (7m). O \I\ SES POPULARS: Bull eh• \lujorab, Boll dP ~PrroleL\. Cobla Marnvella. Dir.: Uuí, Ferr1·r. (6m). G IL: "To~•ol Vl.'rrl","l..n puc·-curullu", <nrdan~~. Coh la \1 ou tgi'Íns. {9m). 10.00 PENTAGRAMA Rt•pctidó ud prcogrumn emr.s l'I tlijou~. 11.00 EL DIA DE L'OI ENT PrOj!l'runadó r¡•aJitzudn o partir· de lc., pctirinns que r is no~trl'• oieol' han f¡·t rd ront~stoolor ri•• Catalunya l\1{¡,icu. td. 202 35 35. 12.50 TRA~S:\USSIÓ DE LA SALVE, DES DEL '\lOr\ESTIR DE ~lOYI'SERRAT 13.15 EL DIA DE L'OIE.'\T (CO.\Tl'\C \CIÓ) 20.00 L'•.\t DIOVISL \L l ' n programa d ·.\] ..., (,urino. 22.00 GRA.'\ S OBUF.S f GRETRY: Ln rarovnnc du Cuirt:, úpPra-Bnllct t'o IJ•t·~ ac·tt•¡¡. Jul,·~ Bastin. Cilll'~ Ru¡;cm. Pbilippc Tluttt>nln!·lwr. Guy dl' .\lcy. Vim·eut lA' Tt•Joit•r. l~nbc•Ur Poulcllllnl. Cr·etu dl' l{¡•yp;lwr" . Cor dl' Curnlu·u .¡,, 'llumur. Ricercn Acudc•my. Dir.: Mnr1· MinluJWtiki. (119m). ;oN- 00.30 REPEUTORJ DE NIT I ~r.a 70. 72b. 8o. . 123 r~r 8 de Íll d• ELS \'1:..\- DIUMENG~ 28 D'A· BRIL DE 1w96 07.00 L'OBERTURA Mú,ira pt'r conwnçar l'I din . tl~ mu~at·a barrot'u prc.-enturln pt'r Joun \ Ïws. H!'rull d'obres breus prt><;entapt'r Pilar Sobirà. "Luu boru 09.00 ~JtSIQUES )1ÍSTIQUES DESPRES: )lis3a Pan¡!;eLin¡;ua. Ensemhle Clément Janequin. Ensemhle Organum. Dir.: .\farcel Pt'rès. (52m). BRt:CK\ ER: Paoge liogua. motet. Corydon siogers. Dir: .\faubew Best. (5m ). \'ECCHI: Pange lingttn. Cor Bach de SaJzburp;. Innshrucker Blliserkreis. Dir.: Howard Armau. (6m). JOSQlilN: Pange Lingua (Cant pla). The Tallis Scholars. Dir: Pl.'tcr Phillips. (4m). WREEDE: Pang(' Lingua. Enscmbl!' DoedaJus. {7m) . BHUNA: Pangc Lingna Espuilol oJ¡o 5'' tono por de sol r e. Fo·éol.:;l'i(: Muño'l.. orgue. (6m). PALESTRlNA: Pangc Lioguu. Cor del St. John 's College dc Cambridge. Dir.: George Guest.. (9m). KODAI..Y: Pange Lin¡,rua. Cor dc Cambra dc Pecs. Dir.: AurPil Tillai. (3m). 10.00 RVnLETÍ DE '\OTÍC IES de~ I J .00 TRA~S~flSSIÓ EN OJRECTE DE LA MISSA COl'\VENTUAL DES DEL ;\lONESTm DE .\IONTSERRAT 12.30 DIYERTOIENT ln migdia mu<ical on es combina In música amb la infonnoció i la participació dels nostres oient,. BLOC DE :\OTES. EL TRE\CACLOSQUES. SAC DE Dl:-sTES. 15.00 ·'A LA i\lANERA DE...." Rept'titió del programa emk el dijous aJ vehpre. 17.00 TEl\IPORADA Q'ÒPERA DE CATALlJNYA ~JUSICA MOZART: Don Giovanni. Elwrharcl Wiicbter. Joan Suthel'lanrl. Luigi Alva. Gottlob Frick. Elisabell1 Schwatozkopf. Giu seppe Taddei. PiHo Cappuccilli. GrazieUa Sciutti. Cor i Orquestra Philharmonia. Di1·.: Cario Maria Giulini. (163m ). 20.00 SELECCIÓ DE JAZZ Pro~rroma dt'dirat o la música dc jazz nmh guió d'Albert MalJofrí.. 22.00 CONCERT mA.G~ARI Guió i selecció: Raimon Colomer i J oan \ÏYI'S. 23.30 .\OCTUR.l'J )fúsira per aC'ahar el dia. Pre•entadó a càrrec dl' )!aró Jnné. 00.30 REPERTORI DE l\lT DILLUNS.6 29 D'ABRIL DE 199o 07.00 L'OBEHTURA Mú~i cu per començat· el elia. Recull d'obres breus presentndcR per Joan ViYes. Inclou hutllctios informatius i agt•ndes mu~icHis . 09.00 BU1LLETÍ DE NOTÍCLES 09.08 TE.~lPS DE LES .\IUSES 10.08 C \ PSA DE 't(;siCA FALRE: R1oquit•m op. -ta. Lucia Popp, ~oprano. Simon E,t!'~, baiJo. Cor de Iu Hàdio de Lèipzig. Cupelln E>total d~ Ort'•rlcn. Oir: Colin On\ i•. (40m). 11 \YON: Simfonia u. 3. Tlw Al'lltlC'm) of ,\ncient Mu•Ít'. Oil·.: Christupbér Hugwoud . (18m). LITOLFF: Scht'rzo del Cnnrt•rt Simft"mit· n . 4. Cristina Orti.z. piunu. Roynl PhHhar·mouic Or<•ht•stl·u. Dir.: Moshe Atzmon. (7m). G.B.SAMM.AHTINI: Quint<'l n. Ensc•mblt• 415. Dit·: Cninrn Bam·hini. ( 16m). SCIIACilT: Coore•·tuute ~~~ Si I¡ M pt>r· n IJ'C's duriuets i orqu~'tr·u. Oit•U:rKlocket·. Olivet· Unck. \Vul(lemnt· Wnotld. Orque~tr·u Simfònit•n d1.• Brunberg. Dir.: Hon~ Studlmnir. (28m). MENDELSSOII'X: Olwrturn La lwllo Mt•lu•ino, op. 32. Orqu••,tra Simft!niru de 'Iontrénl. Dir.: Charh•' Dutoit. (ll m). 00:\IZE'lyrt: Sonnta en R" '1 (f). Lari.-a h.ondrotj•'"" i RPinhard Sdurtied!'l, duN de piaDO>. (17m). S,\l'iT-!:i.\E'\ S: Cyprt':i t'I La oti<'l " per u or¡¡ue i on¡uc,.tra. op. 156. j. P. Kcmmcr. Orque•t.ra de Rò(lio LuM•mburg. Oir.: Lotti' d~ Fromcnt. (18m). a. 13.00 GRAJ\S INTEGRAU5 ELS QUARTETS DE COHD.\ DE DYOR\K. Quartr•t rlt• rordn n. 6, op. 12 (8.·10). Quartet d~> corda de Pr·aga. (32m). Quortrtt¡,ntz: Andantr appa~sio­ nato. Qunrtt•t de ~m·da dll Praga. (6m). 1 '~.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 1 AGENDA 1\JUSI CAL 14.13 LA CANTATA DF.L CAFÈ Pro¡..'l·umn d1• rnúsieu t'oral. Selecció. guió i prc•rntot'ió: AJrx Rohle.,. LA VIEN\ DE FI{:\~Z SC FJUBERT. EL RJTME DEL CO R: Nnwtot8 di >rogriifiqur~. conC'crt• i noticio•, que fnn referèo!'ia al món l'Orni. 16.00 CAPSA DE \JÍ;SJC.\ WAC E.'iSEIL: Com·crt fl<'r u 'iolonct'l en Do i\1. C)ti'1-')Í ~orü•i. Orque.,trn de Cambra Sulit'ri. Oir.: Tanta' Pól. {2trn). h..\LLIWOD \ : Peça ric• •oló p<'r o ol~ i piano, Op. 228. Paul DombrerbL Jo~'"" lmm<'r>otoc•l. (10m). \1ERCAD .\."'/TE: I '\onnanni a Parigi, oherturo. OrtJUI'stra Simfònica '\1oldava. Dir.: Silvnno Frontalini. (llm). BACll: Concer1 de Brandeuburg n. 2, BWV 10.!7. Acadcmy of St. Morrtin-in-thP.. Fields. Dir: N!'villo• '1ar·rin(·r. (12m). JA ACEl\.: El Dunuhi, simfonia t'll !JUatn• rmrvirncnUl. Kut·olinu Dvm·okcovu. hOprano.O•·qm•strn Filhurwòatio•u de Bnw. Dit·.: FrnntiNI'k .Tílt>k. (16m). BOCCUERii'iT: Trio !lt• cordo up. 47 n. :!. G LOtl. Tl'in l'Europu Calnnlt'. (12m). STH \VINSKl: Con•·t•a1 pt'r n piano i instruttlent!< dt• \t'lli.. Boris Bernum. Orquo•;tru dc lo Sui,;o;e Romund•·. Oir. : ~rt'rnt" Jüni. (19m). SCI-Il"l\1\ '\ : Sinúonia n . 2. op. 61. Orquestra Sintfònil'o dl' Lontlrts. Dir.: S~rgiu Celibiduche. (4lm). DOR.~EL: Sonata n . l "Lo Forcrm". Frun~ois Fcmanòez. vi~lí. Philip~w Pierlol. bah de viola. Pierre Hnotai. clavicèmbul. (12m). ELG.\.R: .-bc moris •tt'llo, op. 2 n. 3. Cor dd Trini!)• College cir Cambridge. Dir. : Richard \lorlow. (.tm). 19.00 AL:\IANAC Un espai destinat. a C\'Oco r i rt•viure el~ fets més rCJ)re~enta­ tius del pr¡ssut. musicol. Guió i sdct·ció d';\lex Robles. 20.00 RUTLLET l D E NOTÍCIES I AGENDA 1\IUSICAL 20.13 SELECCIÓ D E NOVETATS Pre.~entadó dc Ics últimes novct.at.s discogràfiques aparegudes tll uwrcat.. Espai patrocinat per Di.;co' Ca>'teUó. 22.00 AGE!\'DA ~JUSICAL 22.05 TE.\lPORADA DE L'O BC CO:'íCERT enre¡?stral per CataJun~a :\lúska el dia 2ï d'abril de· 1996 aJ Pul ao de In :\lúsica Catalana dt: Barcelona. WAGYER: Obertura Rienú. l\fEXDELSSOHi'\: Concert per o \'Íolí i orque.t.ra op. (H-. \.OSTAKOYITX: Sinúonia n. 6, op. 53. Alissa Park, violí. Orquestra·Simfònica de Barcelona i !'incional de Catalunya. Dir.: \ ladi.oút· Fedosoe.iev. 23.30 NOCTI.JRN Mú sirn per acabar el dia. Pre~('ntació o càrrec d'AJfreol C1•luyo. 138 ;::;& ::l. s- 00.30 REP EilTORI DE NIT 07.00 L'OBERTURA 1\Júsico per començar el dia. Rrcull d'obres breus presentades per Joan Ytves. Inclou hutUetim informatius i a~eude, musicals. 09.00 BlTLLETÍ DE ~OTI­ CIES 09.08 TE.llPS DE LES ~n:SES Loa hora de nrúsira barroca pr(';;entada per J oan Vives. 10.00 BL'TLLETÍ DE NOTÍCiES 10.08 CAPSA DE 11ÚSl CA FffiJCII: Sinúonia n. 3, op. 53. Orquestra Filharmònica de Brno. Oit·.: .Jiri BC'lohlóvek. (37m). HA\'DN: Sonata a tres, Hob. IV:F2 . .Jakob Lindbcrg, llaüt. Nils-Erik Spat-f. violí. Lars Brolin, ''iola. Olof Larsson, violo net>I. (15m). RAKlfMANJNO\': Tres cuots t·ussos per o cors i orquestra simfònica, op. ·H. Cors russos YurloY. OrtJUCstra Simfònica de Moscou. Dir.: Evgucni Svetlano,·. ( 14m). JOPL.G'i: Bet.hune 1\.atia i 11 Mnrio•llo• Ltlhi·qnl'. (7m). \ \l\ 11 \L: Conro•r·t ¡wr u 2 fogot• i orquo••l~<~ . \nnikn Wollin i \nw 1\il""""· Tlw Lnwa ::-iinfomit•lla. l>or.: Jukko Po•kkn !íarnstc. (2am¡. :'i.\1'\T S.\Et\:i: El Carnn,·nl dt•l, \nunak The Lunclun Sinfunit•lln. Dir: Chor·lc- Dntoit. (2:im). STEFF \ ~1: llc•¡¡l'm·c·hi, oir Dio, non piu. dut'l. Hn..unn llo•rtim. Clowlio Cu,ina. \rrndiu. Dir.: \ttilio Cn·munc•,i. (lOm). GERS II\\ IN : l n unonir¡ò n Pnd;.. On¡ur·¡,t rn Sionfilnirn oli' S un Fnwri~c·o. Dir·.: St·iji On1wu. (18m). ~WN'I'SAL\'A'I'CE: Sonatina l>t'r n ' vc•tto• . Alídn cif' Luno!'hu , ¡oiano. ( lOm ). 13.00 G rtANS INTEGitALS I~ LS QUAH'l'ETS DE CO HDA DE DYUHAK. Quurtt'l cf,. cm·du n . 7, up. I (J (BA5). (Jnurtl'l dt• t·onlu ric• Pno¡¡u. (29m). Qunrtl'l dc rnnlu n. 8, op. IlO (B.57). Quur·to·t dc• c·unlu dt• Prngo. (27m). 11.00 (Jt:TLU;TÍ l>E ('.OTiCI ES 1 AGEt\Di\ MLSICAL cel. Jes-e R!'nd. Karen F'lint. Doug M~~ameA. {18m). D\ 0R.-\K: Sonatina op. 100. I. Pt'rlmnn. violí. S. Sander,. piano. (19m). CRt:P DELS S IS: Les i\farié;o de la Tour Eiffcl. Pbilhannonia Oreht>•Lra. Dir.: Geoffrey Simon. (21m). HAYD\: Simfonia n. 2ï. Philhannonia Hungarit•a. Dir.: -\ntul Doratj. (11m). 19.00 GRAVACIONS lllSTÒRIQtJES ENRECISTRlL,fENTS DE 19-10/4.2. D'INDY: Simfonlo n. 2, op. 57. Orc¡uc~qtra Simfònit•u dt• San F•·anei.<;c·o. Dir.: Pic•a·a·C' MontPux, (·l3m). LELIAR: Eva, t'X t mctc•. Mndn lh•ining. Oa·qucslra Simfònku dt' Vit•nu. Dit-.: Franz LeluktlOm). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍerES I AGEl\'DA MUSfCAL u¡:unrtlít'nh•. To•rc•ou l'ournt". Cobrit•I. -\no Hi¡nll'ru•. St>¡,'ltndo Garc•ín. Cor Cantor• 'fudricl. Orc¡ul',tro cic• Cnnc•c•rt• tic• '1aclrid. Oir.: Poblo Soroníhul. (21m) . '10ZAHT: L'Ol'n df'l Cuiro, drnmmo gic)(•o•o, ~ \1 122 (1'\.tt·ortc••). f>ic·tr·ic·h Fi•t·herDio••knu. Eclith Wit·n~. Pt•tt'r SdJrt•it·•·. Dnu¡(ln~ .J olmson. Cor clt•lu Hutlw cir 13t•rlín. Orqm·~tru dt• Cumht·u Cu..t PhiJjpp Emunul'l .Dut'lt., Dir.: Pl'lt'r Srlll'rirr. (·I lm ). AH !ES D'OPF..HETES VI ENES ES, dl' Ze-liN-, Liru:kt• i Sto·uuH~ 11. Lut·io Popp, MOill'UIIII. Am lwosinn Operu Clwru~. Ac,udt•mr of St.Mnrtinin-tllt'-FidtlH. Dir.: \e,·illo• Mur·rint•r. ( 11m). \ltHDI: " Mudrt•, nun dormi?". Est"('llO H de l' \t•t,.lV d' li TrovutQre. Joan Sut lwrluml. Mnrihn ll ornr. Luriano PuvuroÍti. .lukl' Cunlnt•r. OrtJttt''<tm do• r Òpcrn de 1\ovu ) ori... Dir: Rirhnrd Rnn}n!!•'· (18m). 'I orin R t') ,., ,¡,. 16.0(1 CAPSA DE '1Ú;IC.\ 12 HEBEL: El~ clt•rnt•nts. Le.\l u•iru·n• du 1..<111\ rt•. Dir.: \Iure .\1inkuw.. ki. 121m). SC HEIBE: Simfcmiu t'U Itt' '1 tlt• Iu Cantnla "Dl'r Tt'm¡wl dt•• Huhnw,··. Com·t·r·to Cu¡ll'nhugt•n. Dir.: \ndt•t•w 'lun~c. (8m). C,\ STELNUOVO-TIWESCU: Conrt•rt per n tlut>" ¡,'laiturn•s, Ofl. 201. Ku~uhilfj Ynmo"bitn. l\ooko Yuuuc;.hitu. Ort(UC'kii'O Filhnrmilnic•n dt• Lorulr('K. Dir.: LetJnnrc l Slotkin. (19m). RIMS1<1-KOHS¡\KOV: Quiutet p•·r n piano I infttr•umt•ntMtic• wnt. .\. NuHt·dkiriC', ¡tiuno. V. V:t.t·rcv, Ouutu. V. Sokolov. t•ltu·int·t. S. Krn~suvin. fa¡~ut. A. Ot•min , ta·oanpa. (:J6m). ELG \ ll: Morxu dt•ls t•mpHodoa·~ rnon¡;ols cir "Tha Ct•own uf Jndin" up. 66. On1ucstru Simfònit·n dc• la BBC. DiJ": lronu rtl Bt•rn•tl'in. (4m). MONT EC I. \lH: Sc•wm Conc1•rt pt>r o fo~ol, duvic•i•mhnl i \'Jolon- 1:1.00 G ltAl'iS II'.ITECRALS ELS QL \RTETS DE CURDA DE DYOR\..h.. Quurtl'l de cordu n. 1), :H (B. 75). Quort!'t de rm·do t e Pr·uf.IU. (3·1m). u¡•· 1·1.<10 BUTLLETÍ DE 1\0TÍ- CIES I AGENDA MUSICAL J4.Ul EL GltAN SEGLE Pr·ogrumn clt• músic•n nntiga. SH!t•rrití. guití i pt'f'Ri'll lncití o !'luTI'<' tlt• J onn VivPH. II A.'fDEL: L tlH Vo·~pn·s dc: Cua·m••litcs ( 1707). 1~ 1 . f' \RN \ S. 16.110 CAPSA DE :\l(ISICA 22.00 AGENDA :\1USICAL 07.00 L'OBERTURA ;\1íu<Í!'a per cornl'nçar l'I diu. RceuU d'obre;¡ brem, pre.tmtodcs per Joan Viw.<. Inrlnu ltutlletins informatiu> i llll!'ntll'~ mu•kal.,. - BHAJI \IS: Ccmt•t•rt pc•a· u piano i orc¡ut•stru n. 2, o¡o. 83. \an Clihurn. piano. Or~pw~tra l'illmnnc'tniru clt• \lo•c·ou. Dir·,: Kiril Konclru•hin. (51rn). 'L\RTI\1: Cnncc•rt ••n Sol \1 rwr n noutu, l'Ortiu I ho" ('(>Olinu. 'lu--imo \l<•rt·t•Ui. Orcrut>,LJ·n d(' Comhru Bl'n,·tl!'tto \lorrello. (19m¡. SCRI \BE\: El pOI'tnn cie lï"<IIN. OrcJIII'•InJ d1· Clc·,dund. Dir.: l.urín \lauzt·l. (19m). FOOTE: !íuíll• po·r u c·nrdu, op. 63. Ortltll'•tro Sirnfimit·u di' l..<mclrc·•· l>ir.: Kt•nm•th klein. (18m). 'toz \HT: Gullimuthiu• mn,it·um, ~ \ :~2. Orc(Ul'•ll·a tlt• Cumhru Franz Li~zt. Dir.: .lúnus HnUu. (lllmJ. POl LE!\C: \lbu cla. ronrrrt cnrc•o¡,'l'ulïr prr a piuno i 18 in"ta·nmt'nls • .larquc•" ]:.'(>, I'Ït•t•. Ort¡u••,trn tlt•l• Conrt'rt• lo<tnwurc'll'<. Dit-. Sergi' Bnudu. (2 Im). B•\ CII : Cnnt•c•rt itnliu. R\V\ 97 l. "-••nnt•th Cilhcwt, du( 13m l. \V¡\LD'I'IWFEL: B!'llu lwun, pnlku. Ot·c(IIC'Nlt'U Fillwrmimic·n Eslnvnl'u. Dir.: Kurt Hc•dc•l. ( lm ). 09.00 BuTLLETÍ D E l'iOTÍ- 11).00 ;'1(01...::-i lNT~;HJ>RJ.;TS CfF..S \lJlE~IZ: Tr••• ron~cm•. Oit•lia "alu. '!tprnnn. Curlt•• Lnmu, piann. (8nt). '1ESTHES QUADRE.:\\: \ara paru ciu,. E•tl'r \t·lo i Eululio \t'Iu. ¡oiuno o quntrt• mon•. (8rn). PUUI.E\C: l.lrtania cic• lo \"t·r·¡le 'í<'j!ru Pt·tit~ c·nntor" cic• Prn~o. J itkn ;\e••' rrnka, lt'f·lut,. Dir.: Zdc·no Sout·hn•o i \ luclislo\ Snm•ck. (11m). ' \RESE: Dt'n•ily 21.5. Jouu bt¡uit·rtlu, Ouulu cic· lx·t·. 1 hn). IJI\ E HSOS \LTORS: \1udail!lll• un¡tlt·•n•. Enrl'~•lro · mrnl fc•t 1wr Cutulun)ll Mú•ien. Grup \Ut·ul Otlur·uru. (22m). 22.05 ELS NOSTRES CO:'I- CERTS XARXA U.l3 i\10\lEI\TS LÍRICS CH{.;E( \: \ ¡;uu, onwnriJiu, ) St. \1 urtin in tlll'-Fidd•. Dir.: lonu Brm•n. f]2m). HODRJCO: -sonat u pimpuntc•". u•ón \a·a. 'inlí. Eu¡¡i•nt• d1• Cnnc·k, piano. (16m). 1\'JELSEt\: Simfonia n. 6 "Sirnfnniu St•mplie••". On¡ut•,tra Simfònic·n dc• Londrt''· Dir.: OlP Sdunidt. (3Sm) DE CL.\SSIC.\ .\ t'nre¡!i•trat per Catalunya )[Ít•ica el dia 21 d'abril de 1996 a 1' ..\hadio dc Yilahenran. Obno~ dl' BACH. COLPERL\. LOCKE i H.hDEL. entre altre,;. ..\ffPtlÍ C.\T\Ll..-:\1:1.. CO~CERT .\1JL-icali. 23.30 .,..OCTUR."í \fú~il'o pt'r aeahar el diu. p.,..,l'nLodó a còrrl'c d'Alfrl'd C1•laya. 00.30 REPERTORI DE ;\1T DIMECRES, 1 MAIG DE 1996 DE 09.08 TE~IPS DE LES )JlSES Una hora de mú,ica barr-ora prt""~ntada per Joan \i'~'~~· 10.00 BLTLLETÍ DE :\OTÍ- CIES 10.08 CAPSA DE )ftSJCA R.STRAl'<\S: Divl'rLimcoto, op. 86. Orc¡u""tra Simwnira dc•l 'fetropolitan de Tòquio. Dir.: Hiro,hi Waka-ugi. (31m). LJSZT: Rapsòdia bongurt.~ n. 3. Orqueo<tra dP la ~wand11au' dt' Lepzig. Dir.: Kurl )lu...ur. (Sm). BOCCUERlNI: Se'-ll'l dc rorda n. 5 en Re M. op. 23. Enscmble •US (21m). XOSTAKOVlTX: Suilu de ballet n. 5 "Lc Bonloo"" (ri pl.'m), Op. 27 11. Or'luc•stra Nacional E~cocrsa. Dir.: Neeme Jarvi. (29m). BERLlOZ: "Sara la baigneu><l'". Cnr dc I"OrqueHra Nocional dP Lió. Goi'le Roi, soprano. Fran çoise Biscara, mezzo,oprono. Nod Le... piano. Dir.: B••rnurd Tetu. (ïm). HA.'\'DEL: Cont't'rto gro••o op. 6. n. 3 . .-\rodem) uf v ,,.,.¡, CONCERT enregis trat p~r Cutalunya ~Iúsiro el diu 25 cir jullol de I 995 a l' -\!'adhnia cir .\[úsica de Torroella dl' \lont¡:n. :\\ FESTI\.\L lNTER:'IACIO ='!AL DE MUSICA. '1-\.RTI'\t.. Trio per a ll!lula. •iolont·t:l i piano. FER.'\.;L'\"DEZ \1\HI:\ Ossa .\tenor. \'ALLS: Trio pN· n Onuta. 'ioloncel i piouo. WEBER: Trio op. 63. Ro,t•r· dt Ca'ilrO, rapsoda. Trin \)onurl Valb. (6-lm). 23.30 NOCfURN l\fúsicu pet· acabar t>l tlia. PrPMentuc ió a ràrrrc d' Alrred Celuyu. 00.30 REPERTORI DE N IT DIJOU~ DE 19v6 2 DE MAIG Oi' .00 L' OBERTURA l\fúsira pPr començar d elia. Recull d'obres breu~ presrntad,.~ ¡wr Joan \lveo. inclou lmt· lletin' informatiu~ i UJicndt·· mu-il'als. 09.00 Bll fLLEJi DE '\OTÍClES 09.08TEUPS DE LES mSE.'l 'Goa bora de rnú•ira barnwa prc...-ntada ver Joan \i,~. 10.00 Bll i'LLETÍ D E l\OTÍ- CIES 10.08 CAPSA DE 'l(SIC \ '1LY:\ARSKI: Simfunin op. 11 -·Polòtún". Orqul'stra FiUtannc'• nil'a l'\ocionnl dr Vnr., òvin. Dir.: Knziuúerz Kord. (39m). RF.SPlCHI: Trt•s prellr~li~ Aohrt• temes gregorÍ1lJIS, pPr o )}ionu. Sonyn llnnke. (17m). HOSS· LER-ROSETTI: Ctm<·l'rt rwr a nouto i orqut'stra t'fi Sol ~l. .Túnos Szebenyi. Or<¡ut••tra Filhunnònica Cvür. Dir.: Jaíno• Sóndor. (21m): CRIBC: Durs mdodies elegímruc•, op. J.l Orqui'SLro Simfònica dr Giilt•borg. Dir.: '\eemt' Jilr,i. (8m). D'L'\1)): Díptic ml'ditt•rru · ni. op. 28. Orque.tro Filhar· mònica de Montc'-Cnrlh. Dir.; Gcorgt·· Prêtre. (16m). 1\l S· .SER: Suitt> n. I. L' AJ-r•n f..,.llll1tr .\lünl'hrn. Oir.: :\lidli Gaig¡:. (16m). PRO'KOFrE\': Rcon11·u i Jnlil'la. •uite n. 3. "P· 101. Orque,tra 'nMonnl E~co~<'·a. Dir.: Nl'eme Jüni. (18ml. SALIERI: Conrl'n pt·r o ,¡oli. ohoè. •iulonccl i on¡ue,Lru l'li R~ .\1. TI1oll18io Füri. •inlí. 1-J¡oinl Jlolligcr, ohoi-. Thomu• Dc· ru~nJ!à, viuloncel. Canwrotn Bern. Dir.: Thoma~ Füri. (:!.im). 20.00 RLITJ.LETÍ DE NOTÍ- tiES I \GENDA MUSICAL 20.13 SJ<:LECCJÚ DE NOV&. 1'1\TS Prf'~c•ntudó cic• lc•s í•ltinll's novc•tnt.q tli•c·uw·ltlïclllf•,; II(IUI't•guclcs al tnl'rt'ul. l:;,;poi ptltt'fH'innl pt'r Disc·os Cnstt·llú. 22.00 A(;ENOA 1\1{ SICAL 22.05 El-'i ('.OSTRES CO('.- Ct:RTh 13.00 GRANS INTEGRALS ELS QUARTETS DE CORDA DE DVORAK. Quar'tel d~ c·m·du n . 10, op. 51, (B.92). Quort~l clt' corda de Praga. (32m ). On~ \ al•os. op. 54 (J.l.] 05). Qua ml d., corda de Prngu. (7 rn ). 2 l 1.00 BU'JU.ETÍ DE NOTÍ· CJES l ACENDA 1\tLSICAL { H.l3 MÚSICS DE CA'ü\Ll'l'il \ RAVEL: VoiBo~ unhles i M'OU- lo 2 ¡r Ie Ie ~· 8 ~· le d . • !· t- 10 ~nta6. \dolf Piu. piono. (16m). CA.'lT DE I~\ SIBIL.L.A. (Sihil.ln t•ntulnnu). 'foniM'n-nt rlJ(I•~rn<. La Ca]wUa Hciul. Dir.: J~rdi Sa,uU. (2:lm). \RC.\S: Colt•crión dt• Tango... Carie• Trepat. gujtorna. (8m). \TORER:\: \lrlnngin. Ort]ut••trn d•• Cumhrn Gonçal Comdlus. Di•·.: Gonçal ComeiJn,. (8m). J\L\SSE1'\ET: Tre' àrie• (\lunon i \lerLiwr) . .laum•• ,\mgull, l~nor. Orque•lrn clt•lu Hàdiu ti••I\Juni•·· Dir: Lambert o Gnrtl••lli. (12m). TL'HINA: Oan>t's fnntii•titru•·•· prr u piano. Alít·in tle Lnrroebu. (16m). DE LA BARRE: Suitr [lCr o flnuln ll'DYI'S•I.'•·u i rctntinu n. 5 (pl'Ïml'r Uibn•). Sl!•pht•n PrraLon, flnu tn. J ordi Suvu ll , 1'Ïoln dc gomhn. I:llu ntlin!' Yt·rl!'t, dovk~mhnl. llopkinoon S mith , tiorba. (11m). 16.00 CAPSA DE ~fLS ICA OVORAJ...: Tt• Deum per o HoliNtr•, ror i orqm••tru, op. 103. Gabrirla Brnut·ku' IÍ. Jna·o~luv Soucrk. Cor i Oi'I)Ut''tru Filharmònirn Twra. Di1·.: Vúrla' N!·urnann. (21m). LOC \ i- 1- ¡. :e ~: I t. I. í. t ¡Z r- :a ). ¡_ i- TELLJ: Conrert pe•· o 'iol!, rorda í continu op. 3 n. 3 ··L· n•·h' del 1iolino". Rodnlfo Bontwri. Orqu.,.tra de Cumhra clt: Suntu Crt·ília. (22m). GOTTSCHALK: Gran Fantn<in Triomfo) (\ariacion., ~obri' L\ntht•m \ul'iooal Bra•iler). Ct·i,tinu Ortiz. piano. Roynl Philhnrnwnir Oro•he-;tra. Oir.: \Jn,ht• \tzmon. (8ml. T\\'EIE\: Simfonia n. I. op. 12 en do rn. Grun Orqu•••trn Sinúònico de In RT\ ~~~ l'l RSS. Dir.: Gm·nnndi Hnjdt•.,Lvt•n.<kl. (40m). BRUCII: Quntrt• pet·t·~ pt'F o clutinct, violn i piano op. 83 ( o. S n 8). Ct?t·urd CnuN..V. Pnul MP}I'I'. l'rnnçois-Ht>ni' Durhublc. (20m). TELEMANN: Dcr St•hulnwiMt•r (El nw~h·tl d'c.••·oln), t•untatu d'm1icu . .16zst.f Grt•¡:or, boi,. '\!ni~ dt• Iu St·holu de Oi'!JIII'At r·u Hno1mricn. Cambra Cor1•lli. Oir.: Tnmú• Pal. (18m). P\lSIELLO: Conrt>rt )lM' o arpo t·n I .a 111. Ju.,nu Cnrrndo Mrrlak. Ort)IW<tt·u d~ Camlrro dr In Comunilut Europrn. Dir: Dimitri Dt•nu·Lriade,. (13m). Jl(f\ECC~: H : :\np<~lt'Ó. •nítt• (•w~•ó ori¡rinul). Ortttll',tr<~ Simfionico d••lo Ràdio Tti'Co..io•uen u Brati.,Jo,o. Dir.: ~Atlrinno. (21m). 19.1)0 P E.\T.\ GR.Ul \ Programo de tlíHtl¡:nri6 mu•wnl. Çuió i r••ulitzariú: Pt•rt• \Juri•• i .\!ex Hubb. \UO ICIO CO\IE~"l'AD \: Suitl' llot:) Junn• d~ Kodal). 20.00 B l TLLETÍ I>E NOTÍCIES I AGEN DA :\I USIC U. 20.13 '·A U !\lANERA OE ...." Ln convidut en,; propo~u ¡ '' 0'~!'?1a lo mí••i•·u qur• li lll(nHiu. Gmo 1 Jl'.''"t'nturió tl!' .J oun Viv1 ·~. Prod ur·.-ió dt• Dnlnr~ I:IU!<t) IH'lll. 22.00 AGENDA MUSICAL 22·05 ELS 1\0 STitFS CO N" CERTS CO;'.CERT pt••· l'llrl·¡:i.trnL ~:ULalunyo ~!ú•it·a ••I ,)iu :.!6 d'ude 199;, n In Cutr•<lrul th· Barcelona. CICLE L'ORGT.iEDE LA CATEDIUL. Obres de CERHOHORSKL HA.'\'DEL, BL"'XTEHt.TIE. GRACP:\'ER. ~ACR, \ EJVA'\OYSKI i DL"PRE. Jo-t•f Prokop. or¡,'Ue. )liro~)a, Lru.to1ka. trompeta. (49m). 23.30 ~OCTURN \fú,ica per acabar el dia. Pn.••entació a càrrec d'Alfred Celoyu. 00.30 ~fÚSICA DEL SEGLE XX 1\ILSSON: B.-ief un CüsLa Oswold. DoroLy Dorow, soprano. Karl-Bernhard Sebon, flauta rnnLralt. Orquel\lra Simfòni~a dt• la Ràdio d~ Berlin. Dir.: Frnnt'Ü! Tra1•iR. (33m). KOKKONEN: Quintet ptn n pi ano i quut·tet dc cm·da, op. S. Taponi Vulstu. Quartet de Corda At•t•dètnia Silielius. (23m). BOLOEJ\LV'I'N: Sinfonietta, op. 11. Ontuestru Simfònica de la Ràdio St~Pca. D ir.: Beru.la" Klobucar. (Hm). UGETI: Concert per o violoncd i orquestro (1966). Sif'gfl'iNI Palm. Orquestra SimCòniro de la Ràdio de lle;>~e. Dir.: \li('hat>1 Cit'len. (13m). 02.00 REPEHTORl DE :\1T DIVENDRES"" 3 MAIG DE 1Y96 DE Oï .00 L'OBE RTURA '\lú•ira pl'r comt>n~ar ri dia. Retull d'obrt•s breus pr~enta­ tll'" per Jonn \lves. Inclou butlletinM informatiu• i agendt>" mu,kab. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍ- CIES 09.08 T E:lfPS DE LES ~lUSES Una hora de música barroca ¡tt'Pl'Cnlnrio pn J oan Vives. 10.00 BUT LLETÍ DE NOTI- CIES 10.08 CAPSA DE ~TÚSICA GLAZL~OV: Concel't per a piuno i orqueslra, n. 1 op. 92. Gran .:'ia~edkine. •\J!'~ei Orqui''Lra Simfònica de In RT\ tlt' ~lo.cou. Dir.: A.lgi5 .Juraitis. (31m). KOZELCCH: Sinúonia t'n "UI m. P.I:5. Orque..Lra de Combru de Praga. Lihor SATIE: (23m). H lnnírek. 1\lt'rrurp, huUt>L. :\ova Orque- Lra d .. Londre-. Dir.: Ronald Corp. (12m). BHJCClALDI: Quintet de wnl op. 12cJ.. Quinteuo .Arnold. (16m). PLRCELL: F ...om those ht'rt•ne ami raplurous joys, l'nn~ó dc benvinguda per a Chnrles li. Z 326. Cillion rtSher. Mary St'en.. Jamcs Bowman. Nigd Shorl. Mark Padmore. Amlrt'l\'" Tusa . .a-1i<·hael George. Robert El'llns. The King's Con~ort. Dir.: R obt:•·L King. (23m). LAURO: Quatre valsos vcllt'Çolans. Dit'~O Blanco, guitarra. (7m). MOZART: Oivertimrn to KV 136. Ensemhle ln•u·umt•nLo l do France. D ir.: Philip Br ide. (14m). S~fETAt~A.: Libusc. oherlura de l'òpera. Orquestra Simfònica de Prngo. Dir.: Jiri Belohlal'ek. (9m}. BEETJIOV.E\í: 15 "aria('ion,; i fuga. OJ). 35. S1·iatoslm Hit•hlt'r. piano. (25m). 13.00 Gll\i'\'S 1'\TEGR.\LS ELS Ql \RTET!o DE COHD \ DE D\'OIUK. Quartt'l tir rorda !'n Fa 'I ( 8.120). fragmt'nl. Quartet d<' rnrrln dt• P rngn. (9m). Quartet de corda n. 11. op. 6l. ¡B.l21 ). Qua•·t••ttlt' t'ortiu dt• Prago. (39m). 1~.00 B UTLLETÍ D E "'OTÍClES I AGENllA l\rl'SIC,\L 11.13 EL OIA OE L'OIENT Pmgrarnadó rt•ttlit.zurlo u purti1· dc J~s JlCUÓUllH ()UI' ¡•JH lll)~ll'I'A oipnts hnn fr•t ni t·nntr.. ttulor dt• Cutalllll)'O Mt'ISii'O, tl'l. 202 as :!5. 19.00 GltAI'iS INTl.;ttPR ETS MSTlSLA\ ROSTHOPOV1TÀ DVORAJ..: Conrt•rt ¡wr a 1 ioloncel i ot·qut•,La·o op. lO 1. Ort¡uc,Lrn Simft'miru tll' n:RSS. Oir.: Bori' Khoikin. (3tim). BEETHO\ E"': Sonut u pt·r u ,;o1on.,d i piano n. 5, op. 102 n 2. S. Rirhtl'r. (19m). 20.00 BlTI.LETÍ DE '\OTÍCIES I AGE:\D\ \tlSICAL 09.00 :\Il:si CA PER A COBLA GLOSSES POPL'URS CATA1..\..\ES: El~ fndrin.- dt' Sani Boti. La Poston•ta. Ramón Pla. !l'noro. Cobln Barcclona. (6m). LLL'\'ELL: Cant d'amistat. Cobla Ju,l'nil dl' Bellpuig. Oir.: Josep "\1. Bt•rnat. !Sm). CASALS: ~Ft••Li' oia,.. -sant :\larti del Canigó". •ardane•. La Pljnripal dt•lu Bisbal (9m). PA ULlS: Pau t•n el món. Cobla Ciutat dl! Girona. (5m). H..\"\ART: El dubte. Cobla Ciutat dt> Girona. (Sm). BOU: '·Ango>.lina", -r~s­ ¡·mlm·s. bma, catalans", sardam•s. La Principol de la Bisbal. (7ml. BUHIUJLL: Song for Collia. Cobla Montgrins. Santi AriRn & Lokatnns. (5m). 10.00 P ENTAGRAJ\IA Ht•pcti¡·ió del Jli'Oh'l'ama emès l'I dijous. 11.00 EL DIA DE L'OIENT Pro~'Tamació reolitzada a partir de Ico peticiollb que els no,tre.. oil'nts hnn fet al conLesLodor de Cntalun)U )[fu,ka. teL 202 35 3S. :.!0.00 L'ÀL"'HOVISLAL Un pro¡..'Tuma d' ÀJex Gorina. 22.00 G~S OBRES 20.13 CO!\CERTS Qt:E llA!\ FET UISTORI \ L'any 1930 <"- va l'ommt•rnnrar a Barèl'lttna t'I ct>uLt•nuri dt•l Romantiri-me. Entrt• ri• Ul'll'~ qut> ~'' 'on t•t•lt•brur Iu mÍt•tru tamhé hi va ser pro''>l'nl. SCJI L ,\l AI\\: E•t·•·m·• d'infants, op. 15. (19m). T,\RREGA: Stll'iio. (Sm). SOHS: Vnriul'iom Hohrt• un Lema ell' Lu flnuLa miigicu dt• Moza•·t, op. 9. (9m). SC HUl\'!Al'\'N: Cnruavn l, Op. 9. (:l2rn). LTSZT: J oes d'nigua n Iu \'illa d'E~te. (9m}. SCfllJFIERT: 1-:t bdla molin!·m. tll'u primer~ li••· dcr D. 79S. (3·1m). 1-L\YD:\: SLahal ' later per u ~olistes. cor i orque.•tra, Hob. \...\. bi.,. Patriria Rozario. Catherint> Robbin. Anthon} Rolfe Johnson. Con1elius H auptmonn. Cor i Orquestra The Engli.4t Conrl'rl. Oir.: Trevor Pinnock. (69m). 138 23.30 NOCTURN Músit•a per acahar el diu. P rt'S!'nlllt:ió u càrrec de l\1aró J a né. 00.30 REPERTORI DE NIT 5 DIUMENGE~.,. MAIG DE 1Y96 DE 22.00 l GENBA m :su :.\L 22.05 ELS '\OST RES CO'\- CERTS CO'lCEHT JWr t>nrrgi•trut CaUilunvu ' l ú•it·u d din 13 d'ngo•t dé 1993 o I'E•¡:Ji•,iu ParrOIJuiul clt• Iu 'ilo dr l.Jmu. UI FESTrUL DE \tl SIC\. H \YD'\: Simfonia n. 52. Con('erL pt'r o liolont•t•l i orqut>..tra, Hob Yffi>:l. \I OZ.\RT: Simfonio n. 29. K \ :!Ol. '\atbaJa,a Khoma. liolon.,('l. Or<JIIt',Úoa dr CnmLru Frant. Liszt dt• Budapl'st. Oir.: JannRolla. (75m). 23.30 NOCTLlTh Mú .. it·n pt•r nruhur t•l tliu. n curn•r •I'A ifrt•d Pre~entoció Cdayn. 00.30 REPERTORI DE NIT DISSABTE, 4 DE MAIG DE 1996 07.00 L'OBERT LR\ Mú.-il'a J>l'r runwn~ur ¡•) din. Reeull d'ohn•s hn·n~ P"'''t'ntudt>, pl'r Pílor Suhirà. Oï.OO L'OBE RTL'RA "\ftí,ica per començar el dia. Rt:cull d' obrl!!i brew; presentacie, per Pilar Sobirà. 09.00 l ti'SIQl'ES llÍSTIQUES SCUl.'BERT: Ave ,L...ria, D 839. Plñcído Domingo. Petits Canton. de \irna. Orque«tra Simf,inica de \lena. Dir.: H elmuth F'roschaucr. (5m). PE:\ \LOS..\.: \ fu,a .\ 1e \ lario Peregrina. Cor de la Cutedral de We:.tminster. Dir.: Jumes O' DoneO. (35m). ~IE\'DEI.SSO~: A•e :\t arin, op. 23 n. 2. Soliotes vocals. f..a Cbt~peU!' Royale. Collepum Vol'!l.lc. Ensemhle Orrbestral de Purís. Dir: P hilippe H errewcghr. (Tm). \"ICTORIA: Avr 1\lm·ia i A1 e l\Iario S teUa. Cor de Iu CaLrdrul UI' Westminste1·. .Jn meJ; O'DonneO. orgue . Dir: Duvld llill. (9m). BACH-GOUNOD: ,-\ve Maria Barbn r u Erik IJendl'icb, ~opmno. LunrlkvisL. orgue. Orquestro de Cumhra tl'E~to~olm. Dir.: Edc Edt•on. (3m). YILL\-LOBOS: ht• !11aria n rinc ..-eus. ,\ vt> \J urin n ,.¡, \l!u•. Cor)don Singer' i Orque~lra. Dir.: \1uttht'\\ Be•t. (6m). BRCCK- 13 \H• \f oe·ía, ruotN. Conjunt \ocnl Filhnrmonin Stuugnrt. Die·.: llun• Znnoll•lli. NEH: (3m). PALESTHil\ \ : \ w \lano. \kudt•mía. Die·.: Frnnçoi•t• LnMt'nc. (3m). JI OLST: A"e \!orin, 11 19. 'l'ht• li olM Si.n¡~rr,. Dir.: Stt•plu•n Ln)ton. (Sm). RA¡..I 1'1A\I\'O\ : \ve i'lfuna. Grun r>o,nlcl~,'JU. Coprlla de Sn nt PNt•n;hur¡;. Dir.: \lorli8luv 'l':>.t·rnuvnko. (10m). G0!\1HEHT: Ave \furin. Grup \toe•lll ¡\r~ Nn•u. Du·.: Bo Holtt•n. (6111). 11.00 TRANSl\USSIÓ El\ DIRECTE DE LA 1\DSSA CONVEi'ITIAL DES DEL MOJ\ESTIR DE .\101\'TSERRAT 12.30 OIVERTThlEl\T UD migdia nlDJ;icaJ On Cil combina la música amb la informació i In participació del;; nostres oients. BLOC DE '\'OTES. EL TRE!\CACLOSQUES. SAC DE OL'BTES. 15.00 "A LA 1\lAl\ERA DE... .'' Heprtit·ib del pro~<ruma emès el dijou" al q•,pn·. 17.00 TE)tPORADA Q'ÒPEHA DE CATALLNYA .liUSlCA ROSSI\ I : Tonnldo ,. Dorlhka. mt'lodrnmu t•n do' octes. Fiort'llu Pt•dkoni. Erue·~to Palucio. \nlllnu ct'i. \lauro Stefano Budu. Nieoll'ltu Cilit!nto. Cm· dc la lludio T\ de In Suïssa ltoliona. Gruppo Vot·nlt· Cuntrnne,. On¡ur~trn de lo Snis.,a ltuliunu. Dir.: Mus•imu de Bt•rum·t. (H:3 m). 20.00 SELECCIÓ DE JAZZ Programa dedicnt n la mú..•it•n dt· jazz amb guió d'.\lbet·t ~IalJofré. 22.00 CO~CERT IMAGINARI Guió i selecció: Raimon Colomrr i Joan 'Vives. 23.30 NOC'n'RN Música per acabar d dia. Pre~entació a eàn·ec de Mnró J nné. 00.30 REPERTORI DE l'HT Frt•tJil\•nrlt•!'l dt' (:nlt~lunyn t\hit.lt•n per comarques (F~t). Boix Ehrc, Mun~U\ j Hilu·n• ti'Jo~ltrL·: lO:.!.fi. 'l',•rru ¡\ ltu: e)¡ .:J. Priorut: 92.2. AJt Counp~ BnLt Compt Boix P•·nNih, Curwu dn Burht'l't) l 'l'nrrugunn'l: 105.4. Rni x Prnrd~s: 105.9. Ca_rrigu ps~ Nngut·•·n, Pln ,('llrAl'll, Srgnt'l'll, Rl'~riU ¡ Urtwll: 91. 1). Gurrnf; 91.9. Ah Pt•n•·di··~, Anniu~ Bngt!lll fJ,•ri(IH'flli t 102.1. Hui$' l luht·c•¡u,l, Unrl't·l onf:¡~~, \ullt·~ Orcicl.·nt.Al i V,d1~ Orit•nlol: 101.5. Mnrt•linw: 1)(,,+1/ 101.5. Ot~onn: 100.5. ~olso n èM: 89.7. Giron ~.s i Pl11 dc rEstnn)·: 96,7. La ~··lvn: 'llo,7/118.7. llni• Empur<lò: 87.1W6.7. Alt Empo•·dò i Ro.,t•lléo: 90.1V87.6/93.7/96.7. Gnrrot.n: '17 . 1. llli>UIIt•M: 100.5/lllfi.H. Cerd11nyu : 88.4. All UrgeU: 88.6 . .Pnllur<.fu,,:, I l'ull u ro Snlilo·oi: 1111.1>. Vul ol' \rom: 92.8/101.2. CONCERTS 2 ABRIL 11 ABRIL 2111 Gc'ltic Bru~s. )lurcl, Bach, Ros~ini. Dvorak, .\rbans, Lara, 20 h. Saló de Cent 21 h. Institut Franrès 21,30 h. Palau J oze•f Topurrcr. \'iolí. Jndrich Bardon. violí. )liquel St>rrahimn. \;oln. Glwor¡du· \Iutatu. violoncel. Guillem Llobell. contrahai.'l.. \loza t·t, Rolllbt•rg, D• orúk. Ro•sini. Puccini. Cervelló. Joplin. (SoliMtt•s de l'O BC al Snló de Cen t). Camt>ruta dt• Frum·t•. \Join ~Iarion i Sal\'ador Gratucó8, flaute•. Dir.: Daniel To,i. Duqut•ndt'-Chic•twlo-Habirhut'la. (7è Festival de Guitarra de Bat·c·c•lona). trad. ncwd-nnwrirnna. Joplin. Wallt'r. :'liorris. Hand). Handel 13 ABRIL 19 h. Palau ORC. 14 ABRIL 11 h. 18 h. Palau Palau OBC. S"iuglt· Sin¡;•·r~. (St•gonn audició). Onpwstru Nuricmul dt• CamLm d 'Andorra. Ge1·ard CJa¡·et. com·er· tino dirc•t•ttll". Cm· ell· Camhru del Palau de la Música Catalunn (pa ll·uci nut pt'l' I<'unrlnció Cai.xn dt: Cntalru1ya). Solistes vorals Dir.: J ordi Casas. Sd~t~lert·t-Muhlt•r, Bruc·kn!'r. (Els ruumt'uges al Palau). 15 ABRIL 19 h. Palau lli~ako lli,l•ki, piuno. Barh, Schumann. 1\Iompou, lfukuht'. (Conrrrl tir tanla ui Palau). 16 ABRIL 21 h. Palau '1ítt!'ldeut"t'hcr Rundfunk. Kammer Philharmonie. Orft•ó Cutoltl. Pt•lra '\faria St·hnitzer. ~oprano. 'larkus \fiillt·r, tenor '1arro' Fink. bai'\. Dir.: Günter Theuring. Le,~ Estaciom. dr Ha)dn (Pulum•t• nt ). Swin~h· Catedral 21 ,30 h. Palau 20 h. Saló de Cent 21 h. Palau 19 ABRIL 21 h. Palau OHC. Muriu LluïHn Muntatlu, soprano. Dir.: I:r.r¡uitJrdo. S tt'U\'ÍIIHky, Dt'hussy, Morupott. 20 ABRIL 19 h. 22 h. Palau Palau OBC. (Scgo uu uutlit·ió). Ot·quc~lra dt• Camlll'o del Con5ervatoi'Í del Lireu. Cor APAEC. Oit·.: Conxito Gu r ¡•iu. (150ê anhersori Col-legi Sagrnl Cor dt• Sarrià). 21 ABRIL 11 h. Palau OBC. (Tt•rc·era oudit-ió). 18 ABRIL 3 I I Singers. Dir.: Ed111on Colomer . Bee thoven, Br rio. 20 h. 17 ABRIL 14 Sala Cultural Cnja de Madrid 19,30 h. Pi !'I K t'f'. or~•ut•. Buxtc•hudc·. Pnrhdbel. Bach. (L'orgue u la t•ah•dral Ut' Bot·t•t•hmu. Eurocont·ert). Ruimuntlo \mador. (7t- Ft•stiYal de Guitarra de Barcelona). Gheo.-¡:he• 1\lotat u, •iolonrd. Vincent EUegierl!, ~iolont~t·l. '\lozart, Rosnini, Borrien•, Ifiindel. (Solistt·~ de l'OBC al Saló dr Ct·nt). Lr" Cu i\ t'l'" J;'nmc;uih. Thierry Caens. trompeta i direcció. Fre~cubaltli, Gc•rvuiM•, Banrhieri , Knbnan , Delenre, Biber, CaMul~, Bt•rnstcin, lt•grand, Gershwin. (Eurocon cerl). El'llCHL Martínez 3 s 4 CONCE RTS 17 h. Palau Trista ny i Iso/do (versió dl' t'oncert). de \\ ngner. Dir.: Du,id Robertsou. 22 ABRIL 21 h. Palou .Josep Car•·••rus, tenor. Lor·<·nzo Buvaj, piano. Bizet, Mu~sf' t ll'l, Ver di, Pn<'<'ini. (Palaucent). 23 ABRIL 21 h. Teatre \'ictòria Ballet Estatul del Teatre '1u~•urS"ki dc Sani lo Blanc, dt• L<-onora l\lilà. 25 ABRIL 20 h. Pnluu 21 h. Es¡;l~hia Orquestra i Cor· del Gran TPnlt'<' clel Liceu. Ent Mar ton, sorn·ano. J yrki Ni8kaueu, tenor·. Eikr Wilm Srhult<•, bal'Ílon. HanH Tsebammer, baix. Dir.: David Robertsou Tristuny i [solda wr•ió dc concert), d<• Wagner. (Palaucent). Trio Orfeo. Carles Bueo, flauta. Ignasi \ inent. Yiolom·t•l. Montserrat Llngostera, clavit,èlllhal. Richtcr, ll uyJ n, Telt>maun. 26 ABRIL 21 h . Puluu OBC. AlysRn Pat·k, violí. Dir.: Vladimir Feclo~s•·i••v. Wa¡;nl'r·, ¡\ {endels5ohn. ShostakòviL\. 27 ABRIL 1 8,30 h. Ah•m•u Bar·celouè' 19 h. Palau Albada Oln)·a, piano. Brahms, Schlllllann, Blancafort. l'iació Massià-Curhooell ). OBC. (Segona audició). , 11,30 h. Palau L'\liança del Poblenou OBC. (Tcrcl·ra audició). Banda ~lunil·ipul de Barcelona. Dir.: Josep Mut. .\lhinooi. 'crd~lut, Gounod, Rossini, Rrspigbi. 21 h. Palau 21 h. Cons('natori .Municipal Scottish Chamhcr Orchestra. Cor de Cumbm del Palau dl~ In Música Catalnna (patrocinat pe•· Fundació Cai~u tle Catal unya). Solistes voc·uls. Dir·.: Charleb McKerras. Mozar·t (Palaucent). Edith Fisehcr. piano. Sonates rr!Ím. -1-, 22, 13, i 31. dc Beethoven. 20 h. Palnu Ie e. il. ·ó "· de Pompeia ,¡ •• 28 ABRIL 29 ABRIL h. i. t. ¡. 30 ABRIL I MAIG 19,30 h. Con~ervatori Pt•ter~hurg. Tiro ni (AASII- Tristany i l~oldo (ver sió d .. l' on<'Prl), de Wagner. Dir.: David Rober tson. 138 Gmp de Saxòfons de Barcl'lona. Dir.: ..\liqul'l Bofill. Municipal 3 MAIG 21 h. Palau OBC. Ida Hnendcl. Yiolí. Dir·.: F ra nz-PauJ Cervelló, Casals, Britten. Str uuxs. 4 MAIG 19 h. Palau OBC. (Segona audició). 5 MAIG 1 1 h. Pnlnn OBC. (Tcm·ru audició). 4 ABRIL 22,30 h. Lo Lira Ampostina Banda dl' M(tsica de La Lira Ampostina. Dir.: Octavi Ruiz Gisbl'rt. Vi''' r8, Turina. Gurda-Gago. Mu~;sorgski, van d<·r Ro os t. 27 ABRIL 22 h. Poper de Música Sarah-J ane Bnr·1Uey, viola. Jordi Masó, piano (guanyadors dl'l VI Concurs p1•r 11 la P ro mo1·i6 dr J oves Inthprcts). Ma t·uiA, Schumann, Bruluns. 18 ABRIL 21 h • .. Audit•H·i Mitteldeub<"lwr Rundfunk. Knmmer Philannunie. Or-feó Català. Petra Murin s.·hni t z~:r, sopmno. Markus Miiller, tenot·. MarNIS Fink. bai\:. Dit·.: Günter Tht•uring. Les Estacions, de Haydu. D··~ket·. Klcugcl, I. fc 15 CONCERTS 13 ABRIL 22 h. Tc>nlre Monunlt'ntnl Trio Grrhnrd . Albert Niclo, pinno. Santiago Ju·a·n , violí. Atiit•r Polo, violoncel. Conrerl l\Oilltlll'lltnrntiu òel centenari del naix¡•. nwnl dt• R obert G••r·hartl. 19 ABRIL 22 h. Teatre Monunwntal Le~ Cui,•res François. Di.: Thierry Caens. Fres¡·olnllfli, Gct·,•aiM!. Banchieri. Dt'luland<', Kuhnau. Bernstein. Cenh~>in. Cn,ak 13 ABRIL 21 h. La Farànduln Stucllet· Trio. Eric 1IO<•pt·klt, ¡•Jurull'l. Carles Riera. cnl'llo di basM'Ito. Al[ Ilorber·g, corno di husHI'llo. Mozm·t, MarlÍJl i Sulo•r. 19 ABRIL 21 ,30 h. La Faràndula Or·¡¡urstra Simfònica del Va lli'~. S1•rgio Pri1•to, violí. Dit·.: VíNor Soholev. Rimsky-Korsokov. Txnikovski, Dorojin, Bor·otlin. 21 ABRIL 11 ,30 h. \.ntiga E'rola Orqu<•stra Simfònica dd \aliè-. Dtr.: \'íctor Sobole,·. Simfonia núm. 2 en Si m. dr Borudin. (Tl Ciclr de Concrets Simf¡)nic-Pupular,). d'Empresarial~ 12 ABRIL 21,45 h. Conservaloi'Ï Tdo G¡•r·harcl. Alber·t Ni1•lo, piuuc). Suntia~o Ju an. violL Polo, violoncel. Hums, Gt'rhar·d, Brahlns. 19 ABRIL 21,45 h. Conservatori \nA"'' Buoquets. mrzzo-•uprunn. Jm;cp )1. Giront•ll. piuno. Toldrà. ~fompou. Gun·íu-\Iorantt·. 26 ABRIL 21 ,4~ h. Const-natori "'' J'!Ó Alpiste. "'ioli. Emili Bru¡:.alla. piano. Drbu~qy, RoH•l, Franck. · 3 MAIG 2 1 ,4 5 h. Consenatori Orqut•,;tra de Camhr·a clt• 13 ABRIL 2 1 h. Centre Cultural Caixa de T1•rru"a JZ,.bart Danoaire dc• Rubí. Oir.: Eduard Ventura. (Fnntlarió.... Coixa de Terra•·m). 14 ABRIL 1 8 h. CPntre Cultural Caixa dP Tcrra~•a &glésia de St. Pm· E~hurl Dam>air~ dc• Ruhí. Dir.: Eduard \t>ntura. (Fumluc·iÍ> Cuixa d .. Terra;,sa}. Stadler Trio. Eric Hoepric·ll. c·lnrim·t. Curlt•a Riera. corno di hu,. ,¡•ttn. Alf Horbcrg. curno di hu~st•tlo. Mozart. ~lartín i Solf'r. 1 8,30 h. \1ollt·ru~sll. A~io•r Dir.: Carles Comalodu. 18 ABRIL 21 h. Centre Culturul Caixa de Tt>rra~~o Orr¡ueRtra Simfònic·u clo·l Vallt\.,, S1·rgio Prieto, ~violi. Dir.: Vit·tor Sl!bolev. Rimsky-KorHakov, Txuiko\''iki, Borodin. (Funclu r·ió Cuixu rle TetTossa). 27 ABRIL 22 h. Amic, de lc- Arh Cor \fonh<l'rral. Dir.: .Joan Cusals. Brahms. Perarnau-Bibilnni. i 28 ABRIL 1 8,30 h. JJli\1 Amics dr le• ,\rb iJJmt 1 8,30 h." Centre Cultural 16 Caixa de Tf'rras~o Surah-.l une BradlPy. 'iola, Jordi :\fa'i;ó, piano. Sdtumamt. Bruhm". Shostakòvilx. 3 MAIG 21 ,30 h. CaoJa Museu Alegre de Sab'l't•ra Marju Va lscl, fortepiuno. Mm:a1·t. (Lt'K HonoleN per· u pinno M Mozart}. 4 MAIG 2 1 h. Centre Culturnl Caben de Terra•-,u Hnllet i Orquestra dt'l Tt•IJiro• Nat·innal de Brno. Dir.: Zclt•twk Prokt's. (Fundació Caixu 1h• Tt•r·r·a,su). 5 MAIG 18 h. Centre Cultural Caixa de Terra•-.a BallN i Orquestra del Tt>atn• 'al'ional cir Bmo. Dir.: Zd•·m•k Prokl's. (Fundació Caixa cl1• T!•n·u,Ha). 1 e PANORAMA R T e A Beefltoven romàntic, essencial i pur Eurocooct> t'L 6 i 8 cir fcl)l'cr dc• 1996. Palau de la i\fmica Catalana. Lluís Clat·c>L. \'iolonccl. Josep Colom. piano. Integral dc• l'obt·a pe•· o ,;oloncel i piano dc Beethoven. Una digna Traviata \'111 Cirlt> Ò¡wnt a Catalunp t . 25 de ft>hrer de 1966. Teatre La Fm·àndulu dc . abud!•ll. Orc¡ueslnl imfònicu d~l YaiJès. Cot· d!'ls A.mit•s dc• l'Òpera dt• Suluulcll. Dir·.: Salvador Brotonà. Din<. d' escena: Gerard Vñzqu!'z i •\lberl Cadiral. La Tral'iata dc Vet·di. Snlis tc~ ¡winc·ipuh.: Ana Lnisa & pinosa. Jordj G:tlofré i lsmn¡•( Pons. per PAU NADAL .. ~ per LL.T. a tempor·ad a Eu- L t·ocoucert ''a ofcr·it· al púbüc bar·reloní un esdeveniment musical de pr·imer· Ot'dt·c. Dos àrlistes de la catcgor·ia dc Lluís Clat·rt i J osep Colom van ofer·ir· dos concerts monobrràfir-amr nt dedicats a la integral del rrperlol'Ï pet· a violoncel i pi am~ escr·it pet· Beethoven, amb les tinc Sonat e.~ i els tres cicles de Va.ria.cions , rctlcx d.el pus del compositot· encara envoltat per In lluminositat clàssica, eap ui món r¡n e anum·ia intedoritat, austeritat i que resulta profundament n ·Oexiu ja a la seva última etapa cr·cador·a. La míisica de cambr·a r equereix eompenetr·ació entt·e els artistes, absoluta coordinació que nfecti tant aJ>pcctes mer ament r·efcrentJ; a ti'cru¡·a inlCI'J)I'etativa com els de l't>xprcsl'iÓ musil·al intema dc Ics pat·titures. Donrs bé, quan rs pr·odueix la ronflu(·ndn entre dos artistes amh idenls clar·aments definits cJwcr·s Iu músir·u dc cnmhnr , í més concretament en el smrlit estètic del BeNhoven que volen inL('I'(JI'NIIL' (líniu romàntica , rà rTcgu d 'Pxprcssivilat), i u més, quan exposen Ics vit·tuts artístiques individuals dc cudascu_n per s ubmrq~ir-st• en el rues sublim rliàlf•g ram[)I'ÍR- lic. apat·eix tota la màgia que ha d'envoltar obres d e tanta riquesa musical. Elegància en la seva versió de la S onata en la major, sinct·onització absoluta en la r·eaützació del joc de r ontJ·apunts de la segona Sonata de l'opus 102, lirisme expansiu , equilibri sonor meticulós; Colom i Claret van oferir unes versions cat·acteritzades per la sinceritat en l'expressió de les l'rases musicals, per la pt·ofumlitat i.uterioritzada fJl.IC ciemana el m611 proÍ1lll· damcnt romàntic de les ohr·es escrites per a cambra. Ambdós artistes podien obtenir sonoritats que briLlessin amb una llnminositat r·adiant, i. com a contrast , tt·ansformar-les. sota una coher ència absoluta. en essencialment subtils. per· r·ect·ear els instants evocadors que caracteritzen tants i tants momen ts bcethovcnians . La confl uència de dues inclividnaÜla ts pe.-fcctamcnt sinct'Onitzarles en la r ealització dc legatos, cu la claredat dels a~·ticulats, en el sempt·c complex vohun del so i , per sobre de t ot , eu la comunicació del missatge, van pr·opiciar· que el p(tblic d ' ELU·oconcerl fruís d' un Beethoven tempet·amental, majestuós . refinaclíssim, en ducs jomadcs definides per l'essencialitat més l'ura que caeacterilZR el llenguatge paracligmà tic dt'l compositor de Bonn. 'histor·ial , ben important, df• ll's ac. tivilat s tiPIS Amic;s dc l'Òpcr·u de SabadeU començà l' trn y 1982 i d' aleshor·es cn ç~1 el LÍI'ol més r c1n·esentat htr eshrl Ln Travia.ta , Ja popula r· i esplèncüda òper·a de GiuSPppe Verdi. Cont·rctament, aquesta obra ha estat escenilïcada al Teatre La Fat'àndulu de la capital vallesana els an ys 1983, amb Cada Basto, Ecluat·d Giménez i Anlonio Bluncas: 1988. amb Cannen Gonz[tlez, Joan LloH~nrs i San tos Ariño: i 1991 , amb Marguedte Zygmaniak , Fmncisco Casanova i GiHong .T w1. Ara ha lOI'Ilal runb un r·eparlimcnt que enl Lot eU ona novetat, do Ja mateixa llliHJCt'a fJUC Ics cli.r·eccions rnusí<·al i d 'escena. A Sal va dot· BI'<>Lons, l' hem vist mfs vegades rul'igir COOCCl'lS simfònics que no pas òper·cs, però no podem oblidar la seva esplèndida Ccwalleria rufiticana de Sabadell , amb Fior cnza Cossollo com a pr·otagonista. La s<•vu Traviata potser no ha aconsegllit el mateix nivell , pcr·ò ha tingut fot·ça i dnuna tisme, un dt·ama tismc en alguns moment¡¡ potsc t· una mica mancat dc nexibüitnt i n •finamenl. En línies gencnlls, s ' ba cic dir· també que ha tingut la vir·lul d e uo exagerar el vohun, corn moltes V<'gHdes ha succeït des del fossat de La Faràndula. L'Ontut>s tr·a S imfònice~ del Vallès va estar· a un bon nivdl i <•I cor· dels Amics d e I' Òpt•t·a de Sabadell , c¡uc Hc llla scmpt·e arnb un gran entusiasme, va ofer·ir· untr dc les :;eves prestacions millot·s. Tot j que segueix essent un :d c difícil moure lU] cor no pt·ofessional, Gerurd Vazquez i AJbe rt Cadirat, noveUs en aquest LCrTcny, feren una bona ciir·ecci6 d ' escena , de concepció clàssica i sense trair mai la música, tot i que el segon baUet del quadr·e ter cer quedà una mica p obt·e. Simplificada, pet·ò d e bon efecte . l'escenografia cle P er e Francesch i molt bo e] vestuari signat pel mateLx Francesch , així com uns efectes luminotècnjcs molt encertats . La jove soprano Ana Ltdsa E spinosa fou la protagonista. T é una veu de qualitat, una bona figura i un cant intel·ligent i exvressiu. La seva Violetta , p et·ò, encara ba de madurm· una mica per a1Tiba1: a sm· una gran Violetta, tot i q1Je està en el bon canú p et· at·t·ibat· a ser-bo. Quant a Jonü GaJoft·é, que tan bou t·ecord deixà en el Roméo et )uliette, fou tm AlfTedo una mica d esigual en la primera t·cprcsentació. que ja miUot·à molt en la ter cera i que a Sant Cu gat. en L'epresentació transmesa p er Catalunya Música , arrodoní en 1.ma interpt·etació vibrant, anili fa cultats, bou fra seig i bon estil. Ismael Pons, per Ja seva part, va fet· un gran Gcrmont, amb ttua veu important j amb una gnu1 autoritat. A la r esta del r epartiment s 'han de destaca r· la Flora de Mercè Obiol i el Gastone dc Vicenç E steve fill , al costal de n oms com els dc Rosa NoneU. J osep Car-reras (l'altre Josep Cart'Cras), Adrià del Castillo i Josep Pieres. 138 PANORAMA e R T e A Però el clarinet es deia Woody Alien••. 26 tl11 f,.Jm·r tlt· L996. P:llau dc la i\lúsica Catalana. Wood) Allt•n ami his ,.,. Ol'lt>un, Jazz Band. Organització: Casinos tiP Cutulunyn per ALBERT SUÑl l qur Iu gpnt va uruu· u vrnrc i escolt nr· ('( 26 dc fchn•r· al Palma d e In Mús ica, dins de la ¡;ü·a e!U'OJH'U t(lH' VIl dur· U tcr·1111' Woody Alien i Iu SI'Va gent, no fou un músic de jazz, s iuó un f'ineasla E oc r·ecorwgul pr·Pslibri ur..-cu tlelmón que, u més, tora el cln.-incl t'li un b'T·up que con r·c~r l'cslil 1 ew Orleans. Lòginunrn l. hi ha ,;a una curiosi tat innata per podc t· prl·srnriar· in situ corn s' h o manegava un dels dir-t•l·tot·;,, at'lOI'S i guionisle~> m~s aclmh·a Ls u Bal't·e lonu. o t·ul obJjdar que Iu C iutut Comtal és, a nivl'll ru r·OJH' U. la que esl ima més les pcl· lícu lcs 138 d'Ailrn. 32 Per això el Palau va t·egisu ·ur un pll' fïns a la bander·u. I el p írltli e s 'ho va passar molt bé amb la mírsieu qu r, l'íxia dc• l'escenari. Les ovucions van set· c·onlinu udc·s i dcdi!'ades, sense execprió, u cudaseun dels mús ics dc la banda. Nat uralment, qui s\•rnpot·t~ l'I premi en aquest aspE'<'lf' \ ' U sc>•· el líder. Woody Alie n. \Vootly és. r·ealmcnl. el rapitosl del comho. Però no pas el dit·cctot· music·ul. D'aq ursla tasca. se n'ocupa el banjo Erltly Davh,. el més ' ·pt·oft·ssional'' dels set mítsics. Éq a dir, el que •·ealmenl scmblu qu e té més hor·t·s dr vo l i més expei'Ï~ncia en el tipus de música qu<' oft·t·eix el gr up. Si a lgír p r'l'trnia f'sco llat· un a banda dc Ncw Orleans arnh tots e ls els i uts i fruil· de VE' r·itat a mb la srva propos ta , degué sc)l'tir amb la cua entr e ('umcs. Perquè aquesta banda, la f01·men un gnrp d'unricl! t¡ue es reuneixen pi•t·iòcüramPnt p er tocar· jazz i JHlSSat·-s'lro d millor· pnsl!ihlc. No volen 212 anar més enllà. I aquest grup d 'antics sap perfectament quines són les seves lirrulaciom;. De feL, s<'mh len més aviat uns amutem·s . I no ho diem només p er la seva vestimenta, tota lment infonnal, ui per·cruè aCtliÏll asseguts tota l'estona. Per tanl, Woody Alien & llis New Odeans Jazz Baud és un combo que t'nca ixa magníficamrnt amb el local novaiorquès on es troben cada dilltms des de fa an~·s . I t¡ue queda molt fora de lloc en una sala de concerts com el Palau. Però hi havia un nl·Ücienl absolut i definitiu que convertia aquesta pr·emissa en paper mullat: el clarinetista es deia Wood) AUen. Un Woody AJJen que porta totalment el pes de Ja funrió. No de cansa ni un moment. Dm·anl les dues hot·es que va romandre a l'escenari, amb prou feines si es va trem·c el clarillt'l dc la boca. Fins i tot va em"iar els seus músics a descan sat· uns minuts m enlrl" eU PS queda,·a amh el banjo Eddy Davis. 1 e va aixecat· de la seva cadira només tres vegades: dues per parlar pel micro -<>n es feu palès el sen entit de J'humor- i una altra. en plena sessió de bisos, per tal d'acabar de la manera més arr·odonida possible un dels temes en qüestió. Tan elevat és el pes de Woody dins del grup, que és eU qui assumeix el papt>t' qlte hauria de colTespondre al trompeta. Pel 4uc fa als gnJps dc l ew Oderu1s i Dixieland, cal no oblidar que és precisament aquPsl instJ·umeot el que descabd ella gairebé sempre la melodia. Trombó i clar·inet fan els comentaris pertinents i el dtme aguanta Ja cosa. Molt bé. Però en el cas del grup de Woody, és f'll t(LLÍ ho diu to t. E l ti'Ollllaó, lògic·unwnt , f11 t•l SP U fPL, pt•rò el Lr·ompcla resta en 1111 81!1;011 tf't'lllC pc•r·què l'S veu obligul a a<· tuat· de ltiUIIt't'a <Llll' 110 tnpi e l clarinl'l el' Alhm. Mus icalment p¡11·lant, ai'\Ò sobta , í•s dat·. I aJTiba a avotTÏI' en segons quins moments. A mé,. el u·omp rta, a I'Stones. sl"mhhn a un {•mul el<' Chel Baker i no pm. t•l 'ibnml instt·llme nl lJIIC ha d'arTossegar tols l'I!, altre·~ amu d seu br·aó. Bl'aÓ que, d'ultnt handa. n ingú no ~rohà a faltar· en Woody. Es innt•gable qur l'I ein<·usla s'ho passa d'allò rnrs lri· a l'cscf'nari malgntt (a SI'VU I'ÍI'C'lllllSp<'<'!'Ï(a. MolLs Lemes van agufal' u11u volarla i una qualitat impensu blc•!l gr·i'r eics, Jll'('!'i RU IIII'lll , a (('S ga nes d 'Allrn. Un Woody Allrn qu<' ens haul'ia agradat t¡ue atTisquÍ's mé!.. perquè bi'OIJH'C va r·omandre ancorat Pn unes pt·opostes i uns clix(,s tJUe no ü per·ml'ti<•n anar· gai re mé!; enllà. E l ~oo dl'l clar·inet d'Alien é;, mé;, ~emblant al de iclncy B<·chet, el seu gran ído l , qut• no vas al dr Bamcy Bigar;cl. p<'r ]lOSar uJl rxernplc. Es a dir·, és un SO bCC i l'Om(Jilf'tl'. O gens lírir. I , <'n el seu cas, el. fr·ascig va s(• r· curt, limitaL. Quan, de ¡·op , deixava anar un c!i¡>inb'T•rt pt·r·f¡•rLamenl modulal, o hé davuJiuva a les catucumb rs de( SO lllCS huix, 1111 JH'IISUva qui' t•r·a una llàstima que, d'ultr·a hamlu , no fugí& dc mar·r· i cer·qués esquemes més conLUndenLS i rnrs agosu r·ats. P erò tot d que Ht oferir posseïa un do especial: el d e l es gan<~. Iu il-lusió, l'amor· propi -Woody Alien no llcgrix mús ica i sempr e ha di t que no pr·etén entabanar ningú- i el d'uns conei;,emcnlS molt eslimable~ quant a tècnica i dicció. La banda actu~ força estona en un núg Lernp cu què es troba,·a perfN·tarnent instal·lada. Fou aquí quan demo trà realml"nt les eves limitacions. Ja hem parlat d e Woody Alleu i Eddy Da,is. P e rò el; altres, excepte el trombó. Dru1 Barrett, es moslnrrrn molt disct·ets. Eren el trompeta Simon Wellenhall. la pianista Cynthia Sayer·, el contrabaix Gre¡; Coben i el bateria John Gill, q u e comandava un bombo gegru1tí i que oo diqposa va de "cha r·les", meu· tt·e els seus plu ts eren col·locats de forma total· menl horitzontal. Ara bé. fins a cp:rin ptult aquest~ músics Cl'Cn discrets dc: pPr si o es veien obligats a actuar cüscretament per· no fer nosa a Woody Alien? La música que va eixir de l'escenai'Ï fou Iu mé> conspícua dc r anomrnal jazz tt·adicional. I interpt·etada segon;; els cànon;, de la més vella tradició. Efectivament, les manc.~. eLs ragtim~s, els blues i altres temes de l'època anul'en sor gint compael!·:;, això sí , però un bon xir d escafeïnats. Com a excmpit~, po<lem di r que no hi hagué ni un solo de b atc· l'Ïa. P cr·ò no hi feia r e:.. Tothom gaudia amh Alien i això en el qu e inlcrcssuva. A la fi, les ovacions van ser dc les que fan època. J, per tot el que h em elit. absolutarnrol meresrudes. TEM A ~ e r i s l l l J s [ !i ~ r s t s e i r r a figura de Manuel de F all a ha esdevingut referència indiscutible de la creació musical espanyola més valuosa i més estimada universalment. El mig segle transcorregut d'ençà de la seva mort a 1' autoexili argentí que ell va escollir voluntàriament amb motiu dels fets de la guerra civil-amb el gairebé segur detonant puntual de 1'assassinat del seu gran arme García Lorca- no ha servit per a altra cosa que per afermar l' estima de la seva obra. D'una obra més aviat curta però que abasta pràcticament tots els ' generes 1. que acusa una personalitat extraordinàriament definida. Nascut en el si dels poderosos influxos nacionalistes sota el mestratge excepcional del tortosí Felip Pedrell, la seva obra va sofrir un procés de destil·lació poètica que ve marcat també per la manera com es desenvolupà la seva dimensió humana. Obra i persona mai no van anar dissociats en aquestas figura. Manuel de Falla va ser el creador d'una obra transcendent i alhora un home fidel als principis ètics i religiosos n1és transcendents . Esperit sensible en el pla humà i religiós, d'una autenticitat ètica absoluta, va mantenir-se en el seu lloc també en aquest aspecte per damunt i superant uns avatars tan complexos i tràgics com els que li van correspondre viure. La seva figura humana, com la musical, s 'ha engrandit amb el pas dels anys a mesura que també s'han anat coneixent aspectes amagats i alhora confirmadors de la seva imatge exemplar. Coneixedor de Catalunya, país que l'estimà i al qual estimà en gran manera, també aquesta dimensió ofereix aspectes d'un atractiu especial. El llegat de la cantata L'Atlàntida resta com una fita d'una signifi. . cac1o uruca. Falla: 50 anys de • perspectiva / / TEM A Persistència d'un llegat molt personal per JOSEP CASANOVAS N 34 2U o es pot oblidar qtH·, durant molts anys, va existir una ins<·parable túlo~,ria - Falla, Bartók. Stntvinsky- que va definit· u11 precís univt-rs sonor. Un univet·s sonor·, una gran aventura dcnominada nacionalista que. dm·ant molts anys, va araparar l'atenció i l'interèR dels afecionats i musicòlegs. Cap altre compositot·, <:om aquests tn•s, no an:ihà a sinll:'tilzar -d m·ant uns anys conct·ets- l'essència dc la música moderna i. sobretot, la seva evolució. Intentar, per tant. parlar f'n<'a ra de la persistència actual de l'obra de Falla , obliga a considerar, per una banda , )a preservació dels missatges naeionalistes en els noslr·es dies i, pet· altra, observa r l'evolució qu<· aquests vau anar experimentant en el curs d 'at¡uest segle que s·cstà ja escolant. CaL pct·ò. considerar qut- el fet del nacionalisme musica l es va estat· magnificant des del començament del nostre segle quan. <'n realitat, es tra<~tava d'un p t·océs no solament iniciat ja molts anys endarrera, sinó fin s i tot tan vf'll 1:om la música mateixa. En efec:te. sembl a que l'S Hi atribuir amh excés un protagonisme al fet nacionaJista musical a par·tir del Nou-cents i. sobretot. a la seva evolució en el curs dcls primers quaranta primers anys del segle. Per un a banda, el fet nacionalista -o, almenys, popular- ex isteix des que hi ha música i des que t'ls pobles han cantat i dru1sat i foren inventades lf'c; primeres suites. Mozart compon danses aJemaJl}'f'S i Haydn i Beethoven Lemes hongaresos. tal com després ff' r·f'n Brahms o D' odtk amb les danses dc les seves pà tries i que insrri n•n en la seva més abstracta música de canilir a. Bona part de Txaikovski no és menys russa -nacionalista. per tant- que el mateix Stravinsky. Mahler també ho serà en les seves immenses sinúonie . amb els cèlebre-. elements folkl òrics i nmndans. Fins i tot Schonherg i Bet·g s'expressen, sovint també, amb podet·oscs ressouànries vieneses amb què impregnen les seves partitur·es més avantguardistes. Vull dir que és clar que hi ha un grup de compositors ·'sistemàticament.. inter·essat. en un s<'ntit de p referència. en el fet nadonalista. però que. aquest interès, l'hem aJTibal potser a dimensionar i a reverencia r· com una r evolució estètica, inèdita i messiànica. Si hi ha un exemple d 'aquesta tendència més extrema. hau r à estat el de Bartók; és a dir, el del compositor qu<' -abans de re~r- va sC'r· investigadot· del fet sonor f.tnjc. Tindr·à -com Falla- l' avantatge de gaudit· d ' uns folkloreR de tipus summament atraients, ar ravatadors, però tot això no persistirà en Bat·tók gaire més enllà de la fase d e ct·eació de les obr es de caràctet· sensiblement rapsòdic. Desenga n yem-11os: la cèlebre tesi de Sulazar, que fa anys crue ha esta t universalment citada i d'ineludihlc referència E'nr~wa. s'ha vist com. progressivament. començava a trontollar des que ,·a ser llan ~acla a consideració en els anys quaranta. Molt més important que un possible prorés d'alambinamen t, d 'essencialita t., a partir dc la rapsòdia viva ve •·s una gran síntosi cristal·litzadu i quintaessenciada, serà l'altre vessant. el pt·océs de fermentació tècnica que es desenvolupa en el compositor. cap a l'alliberament d<' la tonalitat, pet· exemple, o cap a Pencara mÍ's pregona subver·sió dels esquemes formals del c·lassicisme romàntic. És pet· tot això que, quan hem intentat de rt'ssegu.ir l'í'mpremta de l'oiH·a dc Falla als cinquanta anys de la seva mort, ens hem t·esistit a fer-ho amb una òpti<·a primordial ment nacionalista, salazariana. tal com encara s 'acostumen a avaluar produccions completes com les dels mateixos Bartók o Stnvinsky. En FalJa lopl'm , d'antuvi, umh un gran desavantatge. a causa dt> la relativament petita pi'Odueeió substancial i, sobr etot. a la curta durada del procés de la llt'\ a composició. 1\o més enllà dí' deu o màxin1 quinze anys -entre 1910/12 i 1924/26- tr·ansc01·ren entt'l' la ct·eació d e La vida breue i t'I Concert. Per raons òbvies, deixem dr banda, en aquest seutit. I tlànlida. Si hi ha, efectivament. una tangible pi'OgressiviLat en el <'Urs d'aquests anys de Falla. tampoc no ser·à possible compa r·ar·-la amb els r e&pcctius processos de Bartok, amll sis Quartets cle corda, concert s instrunwntals, obra pianístil'a i orquestntl experimental, i dr Stravinsky, amb períodes sen ce•·s cic pretès neoclassicisme i fin s i tot en el camp dr les expet·i~ncics serials. Es tr·at·ta. en efecte, d'un altre univers sonor i d·unu altra personalitat de compositor. En el c·as concret de l•'alJa. caldt·à considera r un altre aspeete, que és el clc·l u·ansours dels datTers cinquanta anys de ple domini exclusiu d el n •pertor·i ofiC'ial espanyol. Deixant de banda les partitures fugissen·!> de les avantguardt•s, no ha tingut altra competi-nria q ue la de Rodrigo i, en pat·t. de Tm·ina. J, aquestes compPLèn cies, fetes en<~ant com a mida , per ressaltar el valor· mític de la st·va produceió. Els afeccionats i la sorit•ta t s· han cr·eat un esquema simplificat en gran mam•r·a sobre Falla, però efectiu i lúcid. La vida breve, El amor brujo i El sombrero de tres picos, amb lc~s peces per a piano i les Cançons: el compositor nacionalista, geni al TEM A r e e s redemptor de Ja música popular espanyola i del flamenc, ob•·es absolutament inserides en el repertori més permanent. Les Noches: b ellíssima partitura que, a més dc les andaluses, acusa influències impressionistes. E l Retablo: producció original i deüciosa que pertany a l'altt·c tipus de repertori, limitat a execucions sempre esporàdiques . La Fantasía bética: partitur·a transcendental, estranyament ncgljgida p<•ls pianistes de cir cuit, començant pel mateix Ruhinstein, que la va estrenar p er arraconat~-]a tot seguit. Resta el Concert , aquella sublimació del fet nacionalista, per a uns, o del llegat històrico-hispànic, a la manera de les doctrines de Pedrell. per a altres. Una r·ealitat tan prometedora qut>. lamentablement, aviat fa abandonar tota esperança. La persist~ncia d'aquesta mitja dotzena de partitures re>prescnta un llegat efectiu , indubtablement pet·sistcnt pet· a la institució delrepet·tori. però desgraciadament sense continuïtat possible, sohretot sense una capacita t de formar escola . La j a tan remoLa posAibilitat en e] temps de la continu.ïta t pc1· mitjH de la llersonalitat de Gerhanl restà hen aviat d cscat·tada (sortosament, hem de dil·, definitivamen t avui). T.Ja manca dt> continuïtat ma tt>ixa 1·esta encara més palesa pet· la història d 'A tlàntida , tants anys abandonada srnse que Falla LJ·obés d camí d e sortida d 'un pretès món rcuaix<•ntista i , el q ue és més greu encara, senst> troba1· un Uoc exacte a ocupar per un compositor, cn tral ja el s<>glc XX. És fins i tot curiós considera¡· que el que Falla intenta fer a dan·era hora amh aquesta Atlà,n tida no és sinó girar l'esguard ul P edrell més conspicu. És evident que aques ta dnl'l'er a parti tura inconclusa és Jttolt més t¡uo Els Piri,n eus, p et·ò els arcaismes sonors i cs tèlic:s que volclria encarnar (per ce1·t, p rodu cte d' un nacionalisme que els r ègims totalitaris acc€'pla r cn com a doctrina cultural pròpia) no hi teni en ja cabud a. Falla, més f(liC el C'O mpositor· nacionalista espanyoL és el paladí dr la •·enaixeça hispànica i andalusa. que es desen volu pa de manera genial en l'espai d'una mitja generació però que. circumstàncies de sal ut i psicològiques a part, no podr·à continuar com un compositot· inser·it en el seu temps. Tota Ja seva obra , de vàlua inqiiestionahle, es manifestava amb un tècnica que, al cap de poc d' entl·ar ja al segle XX, no podia ad metre continul'Lat ni, encara menys, formar cscola. L'Atlà ntida en representa la demostració m{os palmària. El fet del r etorn a a<:¡ue.lls orígens, a través dc Verdaguer, a uns orígens que tots rJs mt'1sics feia anys que havien abandonat, significava donar un pas endaTrera massa pronllnciat. Ens pcl'mNen pt'nsa r que FaJla n'era perfectament consdont , del sen íntim atzucac, del seu anacronisme, i clcgué sofril·-ne intensament. El seu missatge, genial , restà aviat acomplert i esgotat i aviat ing1·cssà en !" àmbit del vell repertori. TEM A Falla i Catal unya , una relac i6 el' afect e senti t Con toda la sinceridad que me caracteri:za, con toda la emoción de los que ahora me escuchan, manifiesto y reconozco , al propio tiempo, que de Cataluña siempre he recihido enseñanzas, estímulos y pruebas de cariño que agradezco con toda la verdad de mi corazón. M. de Falla 1 per .IORGE DE PERSIA ué le vamos a hacer! Se quedaran sin realizar tantos bel/os proyectos como hacíamos para lct representa ción. ¡Cuantas casas tremendas han pasado desde que ernpecé la At làn tida! Ya me quedé sólo con la mzísica. Millet. que lwbía de dirigir la, ' también se fue. Això cscl'ivia Falla al seu amic Francesc Cambó el30 dc novembre de 1945. La mort de Josep \fada Sert, amir i company dels sommis d'Atlàntida el va impr essionur profundament. ¡Nos quedamos sin José María Sert! Ya suporulr6 usted el dolor con el que estoy escribiendo. li diu. Cambó i Falla es trobaven moltes tard('s per conversar. Ambrlós eren aleshores molt lluny d'Espanya i de Catalunp. i també molt a prop, per aquc11cs ciecumstàncit>s (i per altres) . El músic treballava a fons en la seva sempre inacabada Atlàntida i vivia en una casa amb jardí de xipt·crs a la p elita vila muntaycnca d'Alta Gracia. zona d 'aiJ:e privilegiat. Al Sienas Hotel, a poca distància, a uns 500 metres passava temporades eJ polític català exiliat a l'Argentina. BarcPlona era un tema freq üent d'arlmir·ació i de recor·d. i també ho era l'evocació d'amics comuns, <·om Maria BatTientos, que també er a per aquelles terres: Quin munt de records m 'han dut les cantúries de la Jlariola!. exclamava Cambó. Aleshores Ca talunya estava molt representada a l'exili d'Argentina. En tre els músics, Con:xi ta Baclia i J aume Pahissa, especialment. eren ds anrics més pt·opers de Don .Manuel, que els conrh.ia des dels seus primers v iatges a Barcelona. o· allí va partir amb destinació al "Nou '1-ón l'an) 1939, i en aquell mateix port va acomiadar i homt'natjar el seu benvolgut En ric Gt·au aclos; a Barcelona va estrenar la més avantgua rdista de les seves obres l' any 1926. Per aquelles dates comentava al ci'Ític Llongut>r as l'impuls que havia rebut, de manc1·a molt principal. de Barcelona , per al seu trebaU des d ' an ys etu·cra; afirmació no gens exagerada a j u tj ar pel que aVlÚ dia sabem clc Manuel de FaJJa ... La • 36 216 Q seva •·elació amb la cultu•·a catalana fou alguna cosa més que una qüestió únicament formal. Molts noms i anècdotes es poden explicar en aquesta històl'ia comuna. Així, els de Santiago Rusiñol, la seva tertúlia a <<La Punyalada», i l'admiració pels seus Jardins; Mitruel Llobet i Emili P ujol, impulsors del renaixement de la guitar ra: l\'Iillet. que havia de fer sc cànec. amb rOrfeó Català dc l'estrena d'Atlàntida; Apel·les Mt>stres. compositor, escriptor, '"jardiner"'~ Casals, amic drs dels pi'Ím<'rs anys del seglt> a Pnís i executant dr campana en El retablo de Maese Pedra que Falla va dirigir al Palau en Ja sessió de l'estrena mundial del Concerto; Joan Gisbert, gran col·laborador i amir, rom ho va ser (i també marmessot·) dC' Felip Ped•·ell~ el catalanisme' dc Francesc Cambó. Moragas, Granados, Con:x.ita Badia. F•·ank Marsball, Josep Maria SerLi molts d'altt·es fins als joves F rederic Mompou, que ja es manifestava com una gran figura de la m{Jsica catalana. i Xavirr Montsalvagc que -a Ja distància transo<'<•ànicaen> ia a l'admirat Falla lc!> <;t>,· es primeres cançons cap al final de l'any 194.S. Tot això estahll'ix una reJació molL estreta entre Falla i Catahmya. P en), si bé aquestes situacions són útils pc·r •·riatar Ja història que ara intentem sintetitzar, sens dubte so1·geix la pregunta sobre el perqu(> d 'aqul'sLa Tclaeió tan significali' a. Per què aquest interès per Catalunya. per la seva cultura?: pe1· què aquest reconeixement a Barcelona i de Barcelona? És evident que aventura~· una resposta no és fàcil. Seguntment n'hi ha moltes, i aJgunu moll propera, perquè el seu cognom matern - Matheués, per t>xemple, català. Però no hi ha dubte que aqueht tema exigeix alguna cosa més que un simple exereic:i desc•·iptiu; planteja una reflexió sobre una societat que va fer possib le aquesta comprensió i aquest apropament i constitueix una qüestió important <'n la vida i l'ohra de Falla i la plantrja també sobre un projecl<' al'tístic per al segl<> XX amb el seu entorn social i cuJtur·al. Falla sempre va tenir una gran relació amb Catalunya, assenyala el compositor català exiliat a l'Argen tin a .Jamne Puh issa, autor d ' una cle les nio- g I s l' I a f q g il 4 a I ¡j s q e I tl TEM A na en go d- ~ eó ~s. es de Ja .al :i jp ó, ilk us m er ~­ b aos ·s- ès ili> J? ,Jt 11.- !le le 13 ió ja :x tb a )- @ ¡;;;;- D'esquerra a dreta: Juan José Castro, Conxlta Badia, Manuel de Falla, Jaume Pahlssa, Bautista I Albert Castellano (foto: A.M.F.) ·=...s= !;;' ;;;¡· 138 grafies més interessan ts de Manuel de Falla. Pahissa -fill del conegut pintor i il·lustradorsu.hrat1la el fet que, quan era nen, don Manuel Tebia amb i] .J usió a .la seva casa de Cadis llibt·es i revistes ed itats a Ja dècada dels vuitanta a Barcelona , com els de la Biblioteca Arte y Letras amb il·lustradors famosos, cobertes magnífiques. Entre aquests títols hi havia un dels primers textos que Falla transfot·mà en música i que avui desconeixem: 1lilireia. poema pt·ovençaJ de Frederic Mistral, qut> s' ext>cu tà en un saJó gadità i l'Ateneu de )1adód rany 1900. En algun d'aquests volums \'a admit·ar lt>s il·lustt·arions d'Apel·les Mestres, que després st't'ia amic seu. Un cop ínstal·lat a Madrid, l'aristat amb un gran músie que hi triomfava amb la sarsuela el va impulsar pe-r aquest camí. Era Amadeu Vives, amb qui arriba a col·laborar musicalment. Intentant fer-sc un lloc a la sarsu ela, coneix algun fragment de EL<; Pirineus i l'estudi Por nuestra música, que Felip PcdreU havia escrit anys abans, i això el decideix a desenvolupar nna de les seves experiències més impot·tants: aconsegueix ttehallat· a Mad rid entre el )902 i 1904 amh el mestre català, quc l' ajuda a descobrir el futur. Tot i que les propostcs dt~ Prdrcll no et·cn acollides amb entusiasmf' ni en la st'va p t·òpia tcn·a (altres ternes, llenguatges i ¡n·eoeupaeions dominaven aleshores els ambients mu¡;irals). Falla va !:iaber llegir en els seus ensenyamen ts i escrits teòrics i mLtsicaJs allò que seden les essències d ' una proposta important en què tt·ebaJi ava amb entnsiasme, i amb la qual obté un primer resulta t immediat: l' any 1904 compon La vida. breve, obra premiada per l'Academia de BeUas Artes de San Fem anclo l'any següent. El pas scgüen l, davant la incomprensió de Maddd, on no aconseguia estrenar la seva obra, fou París, on resideix entre 1907 i 1914, any en què toma a causa de la gucrTa. A Madrid la situació és diferent. Arribava avalat pel gran èxit de l'estrena pat·isenca dc La vida breve. En contacte amb amics com Migu<'l Salvador i Adolfo SaJazar es posa en marxa la Sociedad Nacional de Música i aviat t·eprè-11 la t·elació amb els Martínez Sierra, que iní<·iarà el canú defmitiu. AUí va estrenat· El amor brujo, en la primavera de 1915, en el Tea t re Lara , avui recuperat. Poc despt·és Falla es traslladà a Bat·celona amb la companyia de Martín ez Sien·a, disposat a treballar-hi dm·ant una brmt temporada. Va ser, sen s rlubte, la resposta uela societat bareelouinn la cosa que més el va irnp·ressionar; l'iuterès cl'1ma gent que valorava el seus treballs , que els rebia amb entusiasme i aprovació, que els compren ien. Pahisa r f"co rdn l'estrena a Barcelona de la prim<•ra verl'liÓ dc El amor brujo, i que va ser molt b en aeollit i vaJor·ada pels intel·ligents i escoltada amb TEM A respecte i gust pel públic. Va ser en un teatre desaparegut fa temps, anomenat Sala lmperio. sense que el nom tingués res a ueure amb l~ Pastora, assenyala. E r a la primet·a vegada que Falla visitava la ciutat crue havia admirat per l'Exposició Universal dt' ]888 en els seus anys d'infantesa gaditana, i que ell926 i 1927 ]i tributà un homenatge mt•t·t•scn t. Hi passi\ alguns mesos durant la temporada que la companyia de Martínez Sierra va fer al Teatre Nouedacles. Falla viv:ia en un pis del carrer de Rosselló, u casa de Gregorio i María Lejarraga, on treball~1Va .inca n sabl ement -Hoctàmbu.l empedreït, li deia María-. L'amic comú Santiago Rusiñol (amb qui va compartir l'animada tet·t úlia de "La Pun) alada" del passeig de Gràcia) el va invitar a passar algun temp!l a Sitges, on va treballar amb un malmès piano del Cau Ferrat en l'acabament dC' les Noches en los jardines de Espatïa que, dt'd icada a Ricard Viñf's, s'estrenaria a Madrid l'an y següent. En més d'una ocasió renecteix en l€:'s seves cartes les impressions d'aquell viatge. l'interès del públic barceloní. la meravella dels paisatges, etc.: estoy Pstupefacto. diu al seu amic Leopoldo M.atos, el juliol de 1915, de ver córno me conocen aquí sin ltaber venido yo hasta ahora. El port dc Barcelona haurà de ser un punt d<' referència de r ecords especials: hi acudí l'any 1915 amb diversos amics, entre els cruals Rafael Moragas i Conx.ita Badia -alumna d'Enric Gt·anados i que en aqueUs anys començava u_na carrera important com a cantant- a acomiadar amb una forta abraçada el mestre i amir amb qui havia compartit molts moments de la vida parisenca. que a na' a a Nova York. Fou el datTer perquè. de tornada de la seva reei.'\.ida gin per Amèrica del nord i el Regne Unit, Granados va morir el març de 1916 quan un suhmat'Í alemany va enfonsat· el ' 'ah:ell Sussex, en què viatjava amb la seva esposa. Eren els temps de la gran guerra europea. Quan, gait·eb é un quart de segle després. anava ell matei~ a embarcar en el transatlàntic Neptunia, als molls d'aquell mateix port, acompanyat dc la seva germana Maria del Carmen (amb qui havia passat els anys de la guerra a Granada), moJt pocs d'aquells amics dels anys 15 quedaven en aqueUa delmada Barcelona. Et·a roctuhre de 1939, i amb els papers d'Atlàntida sota el braç -i segurament una gran incertesa- anava a tt·avessar per primE'ra vegada el temut oceà Atlàntic: de carni cap a Buenos Ait·es. EJ seu gran amic Joan Gisbert, c·ot·bater del car·rcr del Bruc i gran col·lahot·ador. "a ser alli pe•· acomiadar-se'n. Gisbert va ser una pet·sona molt important en Ja vida de Manuel de Falla, a qui va c:onèixer per recomanaeió del seu també amic Felip Pcdrell, dedicant- li molts esforços i una Manuel de Falla gra n amistat. EU va viure la gènesi d el projerte Atlàntic/a i va escriure un interessant relat sobn• el tema 2 • Ja instal·lat a Granada. a començaments dc la dècada dds anys vint Falla estableix una reladó molt cst t·rta amb el jovf' Robert Gerhard, deixebl€:' també dl' PE'drell i promolot' de les avantguardes musicals. El febt·r•· de 1925, la c·iutat de Barcelona va ser testimoni ell' l'estrena rlt> Psyché i el 1926 el Concierto para clave y cinco instrumentos s 'escoltà per primt'r·a vegada al Palau dr la Música a riirrec de Wanda Landowska i membres de l'Or·qucstra Casals, amb Falla a la dirccC"iÓ. Casals va didgir altres obres del programa. Enmig dt' diversos homE'natges que nombroses institucions dc Barcelona li van tributar pel sNJ cinquantf> aniversari, i dC' l'atenció que utor·ga,·€:'n els mitjans musicals a Ja seva obra, Don Manuel va voler t·ccot·dar el 1927 r i seu amic Albéni~ i a mossèn Juci nt Verdaguer visitant amb alguns amics les seves tombes al cementer·i nou. També van anar al port a commemor at· l'aniversari de la mot·t de Granados. Aquesta v€:'gada el van acompanyar alguns amics crueja havien compartit el <·omiat del n1úsic l'any 1915. E1 s(•guici es dirigí a la punta de L't N l'O lo 'e M {l/ t·q es m rr. m tu d 1!:1 e~ C( di TEM A Wanda Landowska l'escullera, on hi havia instal·lada l'Aerom'iutíca Naval i aUJ Fa llu va Llençar al mar una ampolla que contenia, entre altt·cs coses, un missatge signat per lots, en què recordaven Gt·anados en aquest aniversari. A 1nés a més, clins de l'ampolla, esct'iu "'foragas, hi havia un autògraf de Manuel de Falla amb uns compassos de la seva famosa obra El retablo i una quartilla en què el músic gadità va escriure això: "Mi mayor deseo hubiera sído que mi inolvidable amigo Enrique Granados oyera El re~ahlo de Macse Pedro. Dios no lo quiso. Vayan mts notas )' una oración con elias a su tumba~ que e~ el mar, gran de y eterna como grande es su glorw de a1·tista. Manuel de Falla. Barcelona, 24 de marzo de 1927". Amb tota emoció va ser llençada l'ampollfL, ben tancada, al mar. L'apropament ddinitiu a Catalunya i la seva cultura es prodt.úrà mnb la tasca pacient i perllongada durant vint anys en la inacabada Atlàntida. Entusiasmat amb el text d e Jacint Verdaguer, i d'acord amb el pintor .J oscp Maria Sert, Falla va començar els sous ln~l,alls en l'Atlàntida. Va estu~íar sistemàticament la IJc>ngua C"atalana, i es va JoLeressar espl"''ialm<·nt, segons que es pot veure en · '· lesm· f 1e· p om peu Fabra que va utilitzar, · o· amatJqucs per qüestions fonc''tiquc·s i dc> prosòdia: ·"Estoy aprendiendo el catalan, pues en catahín de Verdaguer va a ser mi oratorio. Alia veremos lo que sale y Dios me ayude'', deia Falla a uns anúcs. Una nit, sopant a casa de Franl.· Jlorshall. amb assistènC'ia d'un íntim amic seu, el comerciant Joan Gisbert, vam sentir a Falla: ·'Yo dedico Atlàntida a Cataluña. y cuando la partitura quede terminada sercí el Orfeó Català, con Luís Millet y sus cantores, quien lo clara a conocer en el nwnasterio de Santa Maria de Ripoll", segons Pahissa. També va parlar nmh Scrt d'altres escenaris catalans: es tt·actavu de no utilitzar un teatre sinó un entot·n monumental com, per exe:mple, el Monestir rk Poblc~ t, que Sert havia de decorar amh frescos immensos, i la magnífica ·'pedrera" d e Tarragona (per a la primera part) i fins i tot el mateix Ajtmtument de Barcelona. ¡Cuéíntas gana s tengo de hacerte oir nuevos episodios, entre el/os el In cendio de los Pirineos y el Canto a Barcelona!. escriu a Leopoldo Matos a fmals de l'any 1929. Sert anava gait·cLé cada any a Granada -i si no ho feia, es tt·obaven a Pads o Barcelona- per seguir la mana dels LrebaUs d'Atlàntida, i les seves darreres idees pet· al muntatge gi raven entorn de l'ús de mitjans força nous per a l'escena conven cional. Aquests projectes -com ja sabem- mai no van arribat· a realitzar-sc. Un intercanvi epistolar amb manifestació de desigs va acabat· aquesta l'elació; després el viatge a l'Argentina i (inalmeut la tl'istesa de D<•n Manuel en saber la mort del seu amic. Ben segur 4ue molt s d'aquests episodis csta1·ien presents en l'ànim d'aquelles dues per sonali tats, tan diCet·ents, com va11 ser les de Cambó i Falla quan es h·obavcn en l'amable tertúlia hivernal dels salons del Sien as Hotel d'Alta Gracia o al petit xalet en què vivia el músic. Diuen que era curiosa la simpatia rccípro<·a i c~reixen t que els enllaçava. Malgrat la distància -c¡uc, com ja h em dit, els separava d'Espanya i els hi unia- ambdós, l'un andalús i l'altre català. des dcJ seu mirador no van deixar d'estar absolutament pendents i preocupats per la situació del seu país. Parlar de la •·elació ne Falla amb Catalunya és, doncs, un tema amb multitud d'aspectes, no gens aliè al transcurs d 'u na història -també social- que, tot passant fonamentalment per aquesta terra a través de Pedt·ell, Albéniz i Granados, havia d'arribar a la seva culminació amb la música del compositor gacütà. A més, runl d 'arTihada i de partença per a la nova generació que havia dl" donar fonua a l'avantgmu·da ri<~ la pl'imm·a meitat del segle. Notes: l. Frauro. E.: Fn/la y .m.~ n11wdas. Madrid. Circulo de Lcrton·s, S .. \. p. 39. 2. Vegru Rt>t•islfl PoesÍ<I, 36-3í. p. 256. 39 219 TEM A Falla-L orca, una amista t produc tiva per ANTONINA RODRIGO (l'rt•mi del Cunrur' lnlt'rn•wionul tlt• P .. riodi><me )lanuel dt• Fnllu Cenlt'nuri 1876-1976) u an Manuel de l<" alla i Federico Cat·cía Lorca es com'ixen a Granada el 1919, el músic ja és nn home de 43 anys. La seva obra i d seu nom L'orretl ja pel món de la música, com a figu ra t'StE'l·lar deLs nous corrents: Q La vida breve. Piezas, Noct urnos, Siete canciones, El amor brujo, El corregidor )' la molinera, dcs¡wés convertit en El sombrero de tres picos, i el 22 de juny del 1919. estrenat com a ballet -Le Tricorne- anlb un èxit apoteòsic al Teatre AJ ham- 40 220 bra de Londres . Les fil:mes dels col·laboradors pertanyien a les tendl\ncies artístiqu es més novíssimes: Picasso va fc r·-hi 32 esplèndids dibuixos; SCJ'gei Diaghilev, pi ntor deixeble de RimskyKorsakov, director clt•ls teatres imperials de Rússia; Ernest Anset·mct, com a director musical i Leonide Massine, com a ballarí i coreògraf. Federi co Ga•·cía Lot·ca és un jove de 21 anys, que ha publica t el seu primer· llibre en p1·osa. lmpresiones y puisajes ()918), i que es prepa1·a per don ar el salt a Madrid , p~rò a Granada han reconegut j a el seu talent, la seva brillantor p ersona l, la seva cultura. la seva poderosa intu"ició crt>a ti va. fecundat per la gr àcia i per un magnetisme qu(• , tots els que el coneixt•r an el definiran com un ser prodigiós. A Manuel dc Falla. l'hi presenten la tardor de 1919: ·' ... com Ltna de les coses notables de Gr an ada, com u n nen precoç de la poesia''} Manuel d e Falla va comf'nçar a enamor ar-se de Granada, a París. El músic va conèixer a casa d'lsaac Albéniz el guitarrista granadí Àngel Barrios al final de 1907. AlMniz estava ja malalt dc mort i Banios li oferia vetllades music: als amarades de melangia d ' una Granada estimada. a la qual ja mai n o retornat;a, Falla, espectador apassionat d 'aquelles t t·obades, va arribar a presst'ntir tant la ciutat somniada, que sense con èi.xer-la. li dedicà el primer no et um, '·El Generalife", de la seva obra En los jardines de España. Àng,•l Bardos i el seu pare, Don Antonio Barrios el "Polinario", acabarien essen t els ambaixadot·s del mestre Falla a Gr anad a . E lls seran els encarrega ts de buscar-li a llotjarn~ nl , dins del recinte dc l 'Alhambra, quan Don Man uel arriba el 1919 a la ciutat, en viatge previ a la seva instal·lació definitiva el mes de juuy de 1920. Una tarda , passejan t per l'A.lhamhra Fernando Vílchez. F ederico Carcía Lorca i Manuel Ang<"lr~ Ortiz, van decidir a na r a salndar el músic, en ri carmen de Sa nta Engracia , al can ·er Rt'al dr l'Alhanilira. Fedc•·iro va ser l 'en carr egat de frr b p1·esentacions: "Aquest és J?ernando Vílchez; jo, F'ed erico Car da Lorcu, poeta, i aquest, Manurl Àngeles Ortiz. qut' pinta com jo escric. Des d'alesh ores vam ser assid us del músic. L'acompanyàvrm a tot arreu" .z Van sN· d ies de llargues passcjadt•, p el Generalife. De lentes caminades per itine rari~ íntims alhaicencs. Fent parada al mirador dc San Nicolas per adnút·at· els sorprenents crepuscle;,, davant l'Alhambra i la ciu lat, on arribaven ona· des de remor s, ~om simfonies inconcretes. Cómrz d e la Setna ha evoc·at " ... osos callejeos az uh~s c¡ut· hice en compañía dc~) [Falla] y d e García L01·ra". amh gustos d'aibruanlents perfumats amb hcrlws de les senes i el descens a la ciutat pels pendrnb empedrats i la tru<'ada dc Federico en tornar d'un convent per demanat· "angelidades azucat·adm,". elaborades per les mongf's amb receptes antigu('J-. Falla i Lorca iniriar{·n una amistat perdUJ·ablt•. La música va ser el nexf' d'unió del geni m:al ur i tlt•l jove, amb les seves d<>pur·adcs visions del culte i dt>l popul ar , com a lloe dc trobada estètica. Quun t'I mest re va sentit· inlerprE'ta r· a qui havien presentat com a p oeta, vcrò que encara era pet· als sc·n• anlics "el músico",' expressà amb aquella rt•sprt:tuosa solemnitat amb què parlava Falla. f>l seu c·r·i teri clar i determinant: ··Pero h om.bre, señor Lorca, ¿de dóndc ha sacado usted esta gt·acia interpretativa, esa exac titud , esa comprensión dellll't'ludio de Debussy, con l'sos en diab)ados arpcgio11T'. Un dels seus paral·l elismr~s van ser les seveR primeres passions; en F alla, la literatura; en L01·ea, Iu música. Cadas~ú, quan va arribar el moment, l't'Conegué amh fe1·vor i sense renúncia l'estimad a JWI' sempre, però de fet van quedar com a amants secrrtes. L'amistat es féu brran aviat. El talent. l 'cntuJ-iu~· me i la simpatia de Fc·dE'rico conqueriren f>l mírsic. d'estampa hieràli(·a dc vell cantaor de fl amt-nc ''" ll·ànsit, com recentment l'havia dibuixat Picasso. Des del s seus p rimers dies granadins, Falla comença a eompondr·c El retablo de Màese Pedro, encàrrec de la p l'inecsa df' Polignac.• E l músic va c:ruallant en 1'cspel'Ït de la ciutat, de gran aml)ieul musical. Entra en •·elació amh gent de sa,;('sll jonda, a la tertúlia dt•l '·Polinario", la taverna propietat de Don Antonio Barrios. al carrer Real de la AJhambra, assentada damunt d'uns ban ys àrabs tlt•l a· p ti il s ]j .N d p ti g¡ Q L v e p l e TEM A les el de les JO, 1el ~s- lm les ris rn ( la- ez ue l ... fes rL; lm b J D'esquerra a dre ta: Franclsco Garcia Lorca, Antonlo Luna, Maria del Carmen Falla, Federlco Garcia Lorca, Wanda Landowska, Manuel de Falla I l o s6 Se gura i. Ie. Iel lel rl at us ·enor :r- ·e- nla oer ·e- ¡S- .c. ~: o, va ol sa ~ segle Xl V. El "Polinario" no era un taverner vulgar: pinlor cosltLmista, tocaor de guhana i cantaor d'estilo jonc/o. Lu rc•boliga a l'hivern i l'hort a l'estiu eren lloc de reuni6 d ' m·tistes, literats i viatgers il·luslres que visitaven l'Alhambra. A les parets del seu estudi piuacott>f'a, s'hi havia aturat la p ersonalitat i l'amistat de: Rusiñol , Zuloaga, Pichot, López Mezc¡uita. Sar·gent. .. Manuel d e Falla va ser assidu d'aquesta tcrt(ilia, on admirava el cante i el ball de gents sàvies i pintot·<'squcs. Un altr·e lloc de trobada per a Manuel de FalJa va ser el '·Rincoucillo", la tertúlia ciris j oves intd·lectuals i artistes de l'aYantguarda granadina dels anys vint: Federico i Paco García Lorca, Manuel Àngeles Ortiz, Hermenegildo Lanz, Antonio Gallego Bua·ín , Mora Guarnido, 6 que van sca· els seus col·laboradors en el Concurso de Cante J ondo. L'estiu dc 1921 Manuel de Falla els plantejà la nec:essilal dc reivindica.: el cante jondo, en vies d'obJiL La convoca lòria , avalada pel prestigi internacional del músic, aixecà expectació i conb·ovèrsia. L'escrupolositat dc Falla excloïa els estils de cantes que el rcc:oncixia com a impurs i exigia que els cantaores no fossin professionals. La importància que Don Manuel donava al primitiu cant andalús, el menava a afirmar· que h. música nova no seria el que era " ... nj la orqucsla modm·na «sonaria» del modo que «suena» de no haber existido la indicad a i:n11nencia" . Fa lla assigna als seus j oves amics deJ "lunconciUo" les Lasq nes preparatòries. A Lorca i a Manuel Àngeles Ortiz la dc localitzar gent que conegués els cantes en tota la seva puresa , per tavernes, cortijos i pobles; va ser aleshores que els dos van aprendre a cantar· llamenc. 1 L01·ca inaugm·a el p t·ograma d 'actes amb una conferència al Centro Artístico, la nit del ] 9 de febret· de 1922: "Importam·ia histórica y artística del primitivo canto andaluz Uamado «(·ante jondo»·•. 7 Per assistir al concurs acudiren a Granada intel-lectuals, a1·tistes i crítics de dins i for·a d'Espanya les nits dell3 i 14 de juny, a la pla~a dels Aljibes de l'Alhamhra. El concut·s dc cctnfe jondo constituí una fita artística, pca·ò Falla va quedar profundament dolgut d 'a lgunes gestions " més q ue desagradables", confessa t·à al ri'Ític musical .Joh n B. Trend. 8 El 30 de no vcmbn~ dc l 922 escri u a Antonio Ortega Molina , president del Centro Artístico, en titat organitzadora d el con curs, els seus escr úpols mor als e n st~ h er que " ... la cantidad pt·oclucida pot· el concurso d <1 «cante jonclo•• no es destinada a «fines pua·amen le benéficos» ". 9 MaJmel de Falla i Muda del Carmen, l'encarr·egada de l'or·dre i l'assossec entorn del seu germà, indispensable per a la ca·eació i l'esperit del músic, s'havien ta·aslladat a un carmen de l'Antequeruela TEM A 138 42 Alta. Aquests són t>ls amics joves que segueixen el músic: Federico, Angcles Ortiz , Lanz , Migut'l Cerón ... els quals. a través dels boscos alhanilirencs transporten els llibres i els mobles del mestre a Ja nova casa , q ue serií la Jlar definitiva a Granada de Don Mauuel, i a La qua l arribaran els visitants il·lustres de tot el món. Però ui marge de fastos i de gestos que podia r·cUectir la premsa, va existir l'amistat familiar i creativa dt'l músic i del poeta. que aviat es va estendre a les seves familics. )-;abel Gareía L01·ca ha evocat que: ··Los mejorcs rccuerdos de los FaUa van unidos a las ccldu·acioncs dc~ casa, a la Nochebuena , por cjemplo. Siempre wruan a cenar·, después se cantaban villancicos. Don Manuel i Feclerico. al alimón. al piano i e•l aeompaüam jcnto estrut'ndoso df• tapaderas de cac·c,·olas, zamhombas . can·añacas y el Lenedot· restregamlo la botella de Anís dd Mono. Yo creo que no cantabamos mal. que nos salia bastantc bit>n... "Desp uÍ>s de estos cantos divcrtidos nos íbamos a la Misa del Callo, a las Tomasas en el Albaicín. El Albaicín pat·ecía m[¡s blanco que nunca )' la capilla de las monjas era un primor) una delícia. " El recogimient o df' Falla e ll misa era tan emocionante ) vet·dadero como antes, p oco antes, hahía sido su sincera ) limpia ) joven alegda. Todo en él con la misma intensidad. \ cada momento lo Sllyo" . 10 El gust p el teatre de titelles ds ,·enia a FaJla i a Lorca des dels r ecords més Jlunyans de la seva in[antesa. El músic nodrí l a seva infantesa amb els ti telles granadins de "La tia Norica" i el poeta amb els de "Cristohicas ''. Als dos els entusia~maven els titelles, vh a exprt>ssió popular, amb Ja ~e' a eàrrega palpitant de fanta sia, gràc·ia i innocència. P er a l a celebt·ació del dia de Reis de 1923 . a Fcderíco se li va ocÓITCr preparar una fe¡,ta per a la seva germana petita Isabelita i els seus amjcs. E:. tractava d ' una repr esentació d edicada exclusivame nt als n ens. Falla i Lorca van esta1· d'acord a t•et.suscitru· el genuí tl'atre andalús de Cachiporra . La sala de la casa granadina de Federico, a l'Acera del Casino , va servit· d 'e~scen ari. Al!i dos p etits fulls del prospecte anunciador. edítat per a r ocasió, Lorca anunciava la fun ció: '·Oigan. &eñores, el programa de esta fi esta para los niños, que yo pt·egono desde la ven tani ta del gui ñol , antela frente del mundo''. A la primera part escenificave n r entTemès cervati Los dos habladores , amh m(u;ica d e La història del soldat de Stravinsky. Després el vell conte andalús en tres estampes i ltn <'romo, La niña que riega la albahaca y el principe preguntón, diàleg adaptat al Tea tro Cachipo..ra Anclaluz. per· Federiro García Lorca . Les il ·lustracions musicals eL"en de Debussy, Albéniz , Ravel i P edrell. Els capanons d els pet·sonatges d e les dues obres van ser tallats per l'aiguafortis ta Jlcrmenebrildo Lanz i els decot·ats, pinta ts per Carda Lorca . A la segonu part d el progr a ma anLLDCia va : "ATENCIÓ N. ¡Ahora vien e lo grander·. Es tractava del Misterio de los Reyes Magos, del segle• ~m (Teatre Pianista) i can tigues medievuls . La cantiga LXC (del Códirt• de Alfonso el Sabio). et·a tnmscrita i hannonitzad a per Ped1·ell. La Cançó de Nadal (antic villanct•t dels Tres Reyes dc Ol'iente), harmonitza da pel p. Lluís RomeLL, va sc1· instnunenta da p er a clavicèm val. violí. clarinet j llaüt p t'r Manuel d e Falla. El, decor·ats i les figures pintades eren obr·a d'Hermen ebrildo Lanz. Tota la música del progran1a ''U ser intrr·pretad a p t>t' lOla petita orquest1·a dirigida per FaJia en l a q ual ell va toc·ar el pia no í el ela vicèrnha l: J osé Gómez, el violí: Alfredo Baldre:.. clat'inet, i José Molina, el llaüt. Les nen ~s l salJeHtu García Lorca i La u rita de los Ríos Gitwr, cantavt>n el lnuitatorio, p1·imer i el l 'illancico de los tres Reyes de Oriente. P er a Manuel de Falla aquesta \a ser una experièn cia enriqujdora , nn assaig gener·ul, a l'ho1·a de muntm· EL retablo de Maese Pedro. L'entusiasm e dt> García Lorca pel teatt·e de gui nyol no es va extin:,_rir mai i en el mestre Falla hi vu trobar la matei>.a passió. Al llarg rlt' la S<'Va olwa trobem referències a aquest gènere que, ambdóh. hav;en euJtivaL dt•s de la seva infantesa andalu~a. Els projectes n o es van fer espet·a r·, amb ]u col·laboraci ó dels amics del " Rincon cillo", entr~ d'altres Manuel Angelt>s Ortiz i .José Moru Guarnido. L'agost de 1922 Lo rea escriu a Falla dr• d 'Asquet·osa , el poble on paHiHI l'estiu: "Estoy estllsiasmado c,on el ¡woyecto d<> viaj e a la Alpujarra. Ya sabc usted la ilusión tan grande que lengo dr h acer unos «Cristohíca s,. llenos de <'moción anduhlZa y cxquisíto scnlimien to popular. "Cr eo que debemos hacer csto muy en serio: los títeres ell' Cachorra se pre.,tan a cr ear cancionr• originalísim as. " lJay que baco•·la tragedia (nunca hicn alabada) del caballero de la fl auta y r>l mosquito dt• trompt'tilla. el ídilio sah ajc de Don Cristóhal y la señli R osita , la muerte de Pepe-llillo en Ja plaza dl' Madrid y algonas ot1·as farsas ne nuestt·a invención. Luego hahra que llevar romances de e1'Ímenes y algún rnilagro dc la Virgen del Ca nnt>n donde• hahlan los peces y las olas del mat·. Si vamos a la AlpujatTa habrú que Uevar taniliién algím asunto morisco c¡ue podría ser el de A.bcn-Hum ep. ~osotros con que pougamos un poquito de amor en este asunto podt·cmos haeer «arte» limpio y sin pecados y no alte. "¿ CLuíndo vienpn nstedes por a qui un cií a? En d pueblo no bace mu chos días huho un tío con uno' cr:istobícas que S(~ «meLÍan» con todo el público d«' tma manera ven laderament e aristofancsc a. Manolito [À:ngt•les Ortiz] y usted puedcn hacer cosas JH·eciosas y [José] Mo1·a [Guamido] qur eo se nc de Et t el yl IDI m: pt eo ro d' Lc Re de ni pó pu de in: Ju ro la po St'" vi: di: Fa ga co U·t CI Fa "o D( Qt no qll ve el• de ra ela Fe Oc na tet Ie~ "n D1 dc TEM A ma I '. rio ta) ice •da cet p. :m. Els erva da laes, i ta 'CU r·es va al, ut- Ta ra )s. ;a. la :re l"a les 1l• ·a. de a· 05. a) tiià :le n. y ~e Ja to a. !11 in el )S Ie conoce muy b ien el hajo romance popular, p uede per eU.'· ... lo haría <·on cl espít·itu «pues to» de r omser ntilísimo .... , . 11 llas". Aquest incident va fer que Federico espaiés les Les infanteses dc Falla i dc Lorca s'havien visites a l'Antequet·uela, per un sentin1ent abstr acte nodrit, en el seu malt>ix entorn familiar, de ric doll de culpa . de la música popular i maj no van perdre 'n el gust. L'agost de L937 el mestr·e FaUa demostra amb un En una carta al crític Roland-Ma11uel , li confessa: excepcional valor, Ja seva ''auústat" i ·"lleialtat"' a '"Dut·ante toda mi Jll"imf'ra infancia (yo debería Federico. Tan aviat s 'assabenta de la seva detenció , tener dos o tres años), los can tos va al Covem Civil a inter essar-se y las historias dc Ann la MoriJla pc>r la seva llibe•·tat i la seva mf' in trodujeron en un mund.o vida. 11 Falla és maltractat, però Falla i Lorca maravilloso. Y después, cua ndo allò t¡ue flagel·larà per sempre el compartien gran afició sen cspcril místic , potser l'Cmic pudc leer, los lihros de cuentos, pel teatre de guinyol místic del segle XX, és la fatídica con sus bcllos rubujos, aumentaron el h echizo" . En un à pa t nova: Lorca ha estat afusellat de d'homenatge q ue van ofet:ir a ma tinada. La seva val entia, en Lorca a Barcelona amb motiu de l 'est rena de Doña aquella Granada sil<·nciosa, acovarwda pel terror Rosita la soltera o el lenguaje de las flores, el 23 dels afusell aments, donà a Falla una dimensió comdescmbrf' de 1923, declarava: '"¿Qué sería de l os parable al seu geni musical. niDOS r icOS si DO fuera pot· las SÏJ"Yientas, que l os ponen en contacto con la verdad y l a emoción del Notes: pueblo?'". Genet·osament, r·econeixia Lorca el l. Jaume Parus¡,a. ··\'icla) Qbrn de Manuel dc Faua··. Ricardi deute que tenia contret amh les minyones de la seva Aml·t·icana, Buenos Airr~: l94ï. pàg. 126. 2. Declarncionb dc Manuel ,\ngcles Ortiz a Antonina infantesa. ""Dolorcs la Colorina "', '·Anilla l a Rodrigo, Par·í.,, 21-8-1979. Juanera'", que li 'an en senyar oralment els 3. Ramón Gómt'Z de la Sema. Retratos de España. ·'1\funud roman~os. les llegendes i cançons qu e desvetllaren dc Falla"'. P•·ólugo dP Fr·anrisro Ayala. Ediciones B. Barcelona: la seva ànima de poeta. 12 1988, pà{!. 261. Falla, com Lorca, t·ecollia del carrer l'expressió 4. A FPderiro Garría J.<>r<·a r anomenaven els seus amics granadins "el Mi'•sko". Com u pianista el vn conèixer· Fernando d c popular més viva, que després introduïren a les los Rios i qul'dà !Hlmi•·at de Ics sew:s ínlerpn~taríons al Centro seves ohres. Va conta•· Leooide Massine, que en un A •·tí~;tirQ . D4.'rlur·n.-ion ~ dc Marino Anlequer·a a Antonina viatge a Cran ada, acompanyat per Diaghilev, un Rogrigo. dia van progt·amar Iu v isi.ta a J'Albambt·a, amb 5 . El rPU•blo dP Maest• Pedro es va est•·enar a Pa-rís el 25 de Falla i Félix Fcr mí mlez com a gtLies. Era costmn llojuny de 1923. Amh Pnlln vnn c:ol·lu.boru •· els a•·tistes plàstics: Manuel Angc·lc•s Ü•·ti.z, f(¡•rnwnegiJòo Lanz i Hernando Vmes. gar ases a la plaça Nueva , per pujar els pendents 6. Del g¡·up dc l " nínc·OJwillo" vun formar par·t : Paco Soriar1o costemts del tossal de I'Alhambra. Pel camí es van Lapresa, Melchor Fer·núml~·z Almu¡,.,·o, Ismael Gouzalez de la trobat· amb u n C(~C que tocava la gtútat-ra. El seguiSer·n a, 1\'li¡;,'l.•cl Pizuno Zamhnmo. Manuel i José Fernandez ci es va aturar per escoltar·-lo. Quan va acabar, Moutesiuos, Ft·:mcisco Campo út• los Rcyes. Joaquín i .Tuan Falla li va demanar· q ue tomés a interpretar la IzquicrdQ Gro~ellc•s. .J uan CristóbaL Constantino Ruiz Caruer·o, Rnmon P ér·t·z Rmlu, .José Na,·arr·o Pardo. ··melancòruca melodia", la qual ja havia repetit. i. Eduat·do Molina Fujac·do. Manuel de Falla y el "Cante Don Manuel esroltava immòbil, amb els ulls clucs. jondo ··. U ni' c•·sitat de Granada Catedr·a Manuel de Falla, Quan el cec va a<·aha•·, l a taral-lejà per fixar l es Granada: 1962. PuhHcu srnrcr·u lo conferència que en diver!.es notes i. tot seguit. la va tt·anscriur e en una llibreta edicions dc Ics obr4.'S completes ti'Aguilar no apareixia. pàg. que solia porta•· en una de l es butxaques (i, una lï7-208. 9. Carta iol-dita puhlirada pe•· Juan de Loxa. a la segona edivegada, fms i lot no va dubtat· de prendre nota en ció cid hc•·mru1omirnto Federico del Sagrado Cora::ón de }e:;ú.s els punys emmidonats dc la seva camisa, d'un pregó García Lorco -.llanuel María de lo., Dolores Falla Matheu. 13 de canet· que un dia apareixia a les seves obres). Ediciones dc In Cnsn-Mu~co Fedet·ico García Lorca, Les relarions dr Manuel rle Falla i Fed.erico Fuentevaquc•·o8 (Grnnudn): 1982. pàg. :36-37. García LOt·ra es caracteritzaren per la mútua admilO. l Rabt'l Gurcía Lot·ru '"Pocsía. Revista ll ustrada de Informución Pohiro'", Minis tedo de Cullura, Madrid, 1991. ració, l"'amis tat" i la " lleialtat". Aquests dos o(t1Deros 36-37, pàg. 195. 1larrers adjectius els destaea Falla en una carta a 11. Fcdcr·ico Cun·íu Lcm·a. O.C. Vol. 11 pàg. 791-792. Ed. Federico, el 9 dc fcb t·et· de 1929. Lor ca havia escrit Aguilar, Mod t·id, 1986. Hccopílac·i6 c •·o nQlÒ~ca, bibliografia i Oda al Santísimo Sacramento del altar en homenotes d'Arluro cic Jloyo. natge al músic-. Amb el gt·au respecte del mestre pels 12. Luis G6ngrwr1. "ApoRtillas a una c:cno de arlistas". O. C. Vol. Jll, pñg., 669-G70, o¡J. cit. temes eucarístics, en pondet·à com a u-respectuoses 13. Antonú1n Rodrigo. Memoria de Cranada. Mat~uel Angeles imatges, en l~>s qu a ls l"Pderico anomenava le8 Orti;; - Ferl4.'rico Gnrcín torca. Diputación Provincial. '·manòmetre'' i " panderito de ha1-ina" a l'hòstia. Granada, 1993. ¡>à~. 20. Don Manuel t>s va sen tit· fct·it des del més profund 14. Vr.geu e ls I'~Lu1Ü> dt~ Ion GihsQn. ~fanucl Ot·ozco i del seu cor i li va fet· sabt•t· que. dc ser· tractat el tema Eduardo .\1olinu Fujurdo, sobn• t'I tema. 43 223 Port de Barcelona ~ Autoritat Portuària de Barcelona He set tar me ito fig go Ar He pe .I.' --- I I PORT ,I 1VELL1 --- Passeja pel Pon Vell. Descobriràs un nou espai oben a la gent on podràs fe r tot tipus d 'acúvitats. I totes al costat del mar. A1 Passeig del Pon Vell i a la Rambla de Mar gaudiràs del sol i d'una vista dc Barcelona impossible de t.robar a cap alt.re lloc. Al Palau de Mar t.robaràs unes magnífiques terrasses on seure i deixar-LC seduir per la suau brisa del mar. Al cinema LMAX et conveniràs en espectador i alhora protagonista de les pel·lícules. A les vuit sales dels Cinemes Maremagnum veuràs les millo~ est.rencs. A l'Aquàrium, el més gran d'Europa, podràs moure't entre taurons i multitud d 'espècies marines. I a Maremagnum t.robaràs botigues de tot tipus, restaurants, bars i tot un món de diversió al teu abast. Passeja pel Port VeU. Pots fer-hi de toL Port de Barcelona. El teu Port. ~~~ Puertos del Estado ~ un• oci ac Di me cié de "D tin• per ( aa ra¡· alu lw pro res res tem gur Co, lar es J e: or nut cor ri(l me. fo , t :. es 1!. rs ó MUSI CALIA RETRAT FEDORA BARBIERI En la pell de més de cent personatges Ha fet història dins el món de l'òpera. El seu nom ha estat lligat als més grans cantants, orquestres i directors de la segona meitat d'aquest segle. La mezzo-soprano italiana Fedora Barbieri va ser una de les ~gures que va formar part del jurat del segon Concurs Internacional de Cant Jaume Aragall celebrat a Torroella de Montgrí. Hem de reconèixer que tenir davant una personalitat com Fedora Barbieri, amb una aurèola musical que l'ha portada a actuar als més grans temples de la lírica, i a cantar al costat de tots els grans -Callas, Di Stefano, Tucker... - impressiona notòriament, i més encara quan amb tota convicCIO 1 amb el seu timbre bell i poderós ens deixa "desarmats" amb una sola frase: "Després de cinquanta anys de carrera, tinc la veu igual". per LLUIS TRULLÉN e om a rnemhre de nombrosos jur·ats en concursos interna('ÏOJlals de cant, com a nwstt·c, tom a artista, ¿.com veu l'ac·tual prc•paració dels jovt>s cantants? -Quan ert.~enyo canto amb els 1rlumnes i puc dir com es fa. Però hi hct mestres que diuen fes-ho així i prou, no saben com explicn.r-ho. A uegades /ri Ira mestres que no saben res de res. El cert P.5 que eL~ cantants qne, a tall d'exemple, van guanyar a l'última edici6 del Concurs 1nternacionrtl de Cant Jaume Aragall, sí qne saben el que es fan. Per exemple, hi havia ww coreana, com la restrJ dR gum·douats, que sí que sup cantar. La coreana guanyadora va cantar l'ària de la bogeria d'una mrtne;a mt?rat•ellosa, fabulosa, tant pel que fa a la tècnica com pel que fa al sentiment; eleS aguts. el.s canvis de dinàmica; passar d'un forte et un piano és dificilissim, però ... ho tenia tot. - Pel que podem l'ntrt>veun~ , vostè, que va ser membt·e del junll de la passada edició del Concur·s, va quedar satisfeta del niveU assolit pels cantants. -El nivell del Concurs ]atmtl' Aragall ha estat molt bo, un fet que hem d'estendre a tota. l'organització. ]o admiro molt Jaume Aragall, perquè ell és un tenor que ca nta. amb veu i amb sentiment. -Ha pron1mciat el terme "sentiment". S'han p erdu t graus &ns L'emotivitat en l'expressió del cant? -És tul problema que passa. a tot el món, a totes les tessitures, de tetwrs , cle barítons. Em deia Toscatrini: "Recorda, Fedora, recorda-ho sempre: parlar cantant'". És un problema que fins i tot afecta Itàlia; hi ha. molts cops qut? sen ts 1111 138 cantant i no s'entén res. EL mestre de vegacles diu "ta11ca." (Fedora Barbied ho exemplifica amb un so t1•nclwós, gairf'bé gutural). Hi lw gent que estudia la carrera durant quinze anys ... llaldria més que fessin una altra cosa. - Què cal per cantat·. per e..xpressat·: en definitiva, per "parlar cantant"'? - Primer cle tot la veu ha d'estar en el cor. 1o pot fallar la veu, el fi ato. Després hi ha el cap i, sempre, lògicament, el cor. }o he cantat cent deu òperes i molts cops encara em pregunten quines diferències hi ha entre una Amneris i una Azt1.cena. Quan cantava Aïda jo eswvu clins el personatge d~m­ neris. Quan cantava n trovatore, er·a Azucetw, i quan cantava FaJstaff em convertia en Mrs. Qtàckly. Podia cantar un dilluns un Matrimonio t>gr·eto Í Ull dimarts fl trovnton•. 45 225 MUSICALIA RETRAT ¡¡ ¡;;- e ....53 •..::;:! e;' ~· 138 46 226 - Quin és el scgiirnl pas d cspr·és cic ¡,•uauyar nn concurs, 1w r· plantejm"-se una carTer·a? Br sult.a clau dclïnir un reper tori? - L'es tudi mai 110 s 'a caba. empre s'ha d 'estudiar; jo sempre lr e estudiat. í sentia Ulla twta que 110 m ·ag radava, rHwva a Trieste a pregtmtar al meu mestre com lro ha viu de fer. Per al ccmtrmt resulta terrible definir el repertori. El rep ertori és la vida o la mort. Per exemple, el meu és Wllplí.~sim ; tinc en repertori 11 O òperes: del barroc de JVlonteverdi a D(t/lapiccola. Malipiem, Henze ... , però vaig provar de cantar Lohengr·in i vaig decidir no fer-lo. - H a e men tal Monl('\'f'rdi. Quius problemes es troben en la intcr·pr·eLació d ' òperes i d·obrf'S vocals en genc>r·al del p eríode bar..-oc? - El que està, clar és que 110 pots cantar d e la mateixa ///(/I/era trovatot·e que L'Orfeo. La veu ha de ser com una ona que puja i bai:ta. L'Orfeo de Monteverdi està ple de recitatius . R esulta mol difícil per les pauses, p el fiato. per l'expressió. A més , Monteverdi no va escriiLre res d e dinà miques de forte o de p ianos. Quan s'afronta una Passió segons sant Mutru , abans de cant ur has de saber el que realment hi ha darrera el paper. Has de mirar el que hi ha escrit. lli ha cops que sembla que no llegeixin. embla. per exemple, que en 11/ta òp era , en un duet. el baríton no sàpiga la part del tenor i viceversa. És un problema graví.ssim. Hi hu molts cantunts qzw no saben el que diuen ; no llegeixen el que està escrit. - Què en pensa, de Ics produccions operístiques que es duen a terme en aquests darrers anys? -]o penso que si una persona va al teatre per primer cop. i abans d'anar-hi llegeix en el llibret, "veuràs una casa i al costett un puisutge verd" i de cop s'ai~:eca el teló i e.~ troba amb un cub i una cortina n egra, tot fos c ... Si veu twa Forza del destino amb vestist nwderns ... e n fi. Recordo una r·eggia de Rigoletto del rus Dubibou. Està boig, absolutament boig. Després va anar al Maggio amb R igoletto; els cantants ana1;en uniformats a n Fedora Barblerl a Torroella de Montgri. Josep Llore t, al fans la manera de llussolini, de Hitler. El públic va començar a escrida ssar i enmig d'un escàndol desconmnal cridaven "vogliamo registn!, t•ogliomo regista! " . Els regis tes sembla que obviïn els cantants. Mamu mia (suspira Ft>dora Barbieri. fent el úpic gest italià amb la mà). t•a ser tremend... Sembla que se sobreposin p er· davant del compositor. -I qur c•n 1wn;,a , de Ja música contempor ània? - La miÍsica contemporània no està feta per cantar (en aquest moment FPdora Barbied comença a mostrar·-ho fent tma s uccessió dt> alts intervàlics). Quan un acaba d'escoltar-ho, no se·n recorda de res. ]o t:aig cantar ChaiUy. Siam em dins canta·, algtLna cosa, 110 me'n recordo. Pero si em dius, canta Aida, Tr·ovalorr . . . sempre gtLanya la melodia. La músk·ct moderna molts cops neix i mor al moment. He cantat Renze, i 110 me ·n recordo de res. f lògicament, el ptíblic tampoc no h o recorda. Com poden oblidar-se les melodies de Pncci11i, Verdi, Wagne1·? Fedo•·a Barbieri, nasc-uda a Trieste i que va debutar l'any 1940 a Flo rèneia a mb Jl mcttrimo11io segreto, és una p er sona swnmu. m~n l exp¡·cssiva, apassionadH quan ¡n u·la dc música, quan evoca tots el, S{'US r ecords. Dins la con vcr·su no duhta d 'c>xemplifica1· alguns cletuJI, ca ntant pe1· fet· més explícil PI seu missa tgc. - Hi ha un moment en què un can tant ha d 'enfrontar-se a un lt•n. I re. T després arriba el momc·nt d ' uetua r en els grans recintes opcrístirs: un Liceu , una Sc:ala, uu Colón de Buenos Aires. (Rt'eordrm qm' Fedora Barbieri va ser ronlrar tada al Colón de Bueno Ain•, ran} l94ï . amb uns è>dts absolull..) Allu ns de conte tur·, Bar·bir ri e•, queda un instant pensativa i c·o· uwuta: El Liceu era un teatre qui' m 'agrada va molt. QttituL llfistimn! 1 tol scgtút em planteja una shit• clt• c¡üc•stions sohr·e el lloc on ar·a <·s fu è.pt•ra a Bat·cdona. -Cantar al Teatro a llet Scalc1 i al Liceu resultav a el mateix. Per sobre de tot. per cantar a qualset•o/ escenari. un ha d'estar ben preparat. Recordo que el Colón de Buenos Aires n1 'intpressioutJI'(l moltíssim , era el teatre més grau del món. A ra m 'han dit e¡ u e 110 estil g aire bé. ll 'Arena de Verona ... Fer u11a Aid a a l'Arena de Vero1111 resulta impressionant. -Per cantat· una òper a cul un t' quip. i vo:.tè va compartir es<·c>nn· t·i amb els n oms méi> b'Tans de lo lírien ... - Vaig tenir unagranfortun(l,jll qnP sempre v aig cantar al cnstlll del.~ més g rans artistes del món. i això des d'un primer moment. - Fcrlor·a Barbiel'i vu tr·iornfur per· tot Itàlia, i ciutats c·om Lnn· drcs, Viena, París, l'io' a l ork I!Jtll· bé ,·an poder gaudir de la seva veu. Va formar p art de la companyia tiri Meu·opolitan els primer s an ys dc In dècada dels cinquanta i a p<trlir dt• 1955 aconsegueix infinitat d 'èxiiN:1 Verona. És Ja d ècada de Ics sc'VC'• nwnrora1Jic'S gravacions, catulogu· ries com an tològiques. Quin!> són ri' SI'US millors r ecords discogr·àfi cs? - Per a mi Il tro vatot·e amb Bjorling, i després la MesAu clc• lleq rticm umlJ Toscanini 1 (Fc•dora B LE fi· T( F. Dl r! Sé E fi cc gt "J d' Li d' '·•. MUSICALIA RETRAT a ~40 nio nal80 els no all,; eu un :eaeni pe- un Iem on- res ts.) L es co- :¡ue rw! · de da i al 0 er :wl pade 1110 -an ·stà fi'er Barbieri. que havia r espost sense rap tipus de vacil-lació a la pregunta. afegeix d esprés d'una breu pausa). Pensa qtte he vist passar - o tè va cantar amb Victòria d els Angels. Com bo recorda? -Victòria dels Àngels és meravellosa . Amb ella tinc la gravació de u ot· Angelica. Yictòria és u na dona deliciosa. És una dona amb la qur1l he cantal poquissim, però el record resulta inoblidable. 3 -Entre moltes cantants amll les tots els més grans directors: Serajin, Gauazzeni, Bernstein -ent ve al record twa Mcdl'a-, Karajan , Furtwiingler (uns noms que p r onllncia amb enlusiasmc, amb vencració). -Com e•·a Knr-ajan? quals hu computit escenari i estudi ò.c gr avar:ions, ocupa un lloc p t·edi]c•ctc Ma t·ia CalJas, amb qui va fer gl'avacioos com Aïda el 1955, amb T uckct·, Gohbi, i Serafin, Un ballo in mascherct, amb Di Stefano, Gohbi i Votto. Trovatore el 56 amb Di Stcfano, P anet·ai, Zacaria i Karaja o, en t•·e d'ultres. ¿Com era Mar ia CaUns als assajos, als estudis de gra vació, encarnant el p er sonatge dc Medea? Karajrut era un g ran director, semblava que parlés amb lcL mà. Era tremendament. comunicatiu. -1 Fm·twii11glcr? - Furtwiingler era una persona que mantenia moltíssim. la tensió. Tenia u1UL clirecció molt dw·a. Però com transmetia! - I Tulio Serafin ? -Tulio Se rafin. oh!, Tulio Serafin! ... Em va escoltar per primer cop a Florència. Tinc twa fo tografia dedicada per ell que diu: ··L"artista que tots els directors d'orquestra volen ·•. Recordo una Linda di Chamounix que hauíem d'enregistrar en la qual va dir: ·'Si hi ha la Fedora Barbieri, 1a gra.vo, si no hi és, no la gravaré"." -I el record dels tf' nors? -He canta.t al cost.nt de tots eL~ g rans tenors: Corelli, Tucker. Bjorling, Gigli, Del Monaco ... tots els grans ... Luigi Alva, amb qui he cantat molts Falstaff. Di Stefano era un treballador incansabl~. Però tenia alguns problemes amb qüestions de vida privada. La veu de Di Stefano era rudiant ... i la veu de Del Monaco ... , Del Monaco fent Otello! Amb ell vaig fer Aiaa, T1·ovatore. -Qnan Callas assajava, estava fabulosa. No dubta va a anar duvant del director i demanar de repetir de nou unfragment. Amb la g ravació de Gioconda, Trovatore, Ballo in mascbe•·a, estava increïble. Recordo quan vam fer Med ea per primer cop; era al Maggio, després va ser a Roma , després a In Scala. Veure la Ca.llas enca.rn.ar Medea. snposava una sensació única, Competir amb la ma e un .ja del :: la dc :sa ves ga· els ? mb de )Tll O E e ELS DIUMENGES PALAU ···· ········ ... .. · IV TEMPORADA 1996 Diumenges a les 18 h 1. I ~u. 1.. · ·· ··· ··· ······ :tat tm· e AL na:la far on- I 14 d'abril Orquestra Nuci01UI.l de Cambru d 'A ndorra. Get·ard Claret, concertino i director. Cor de Cambru del Palau d e la Música Cutala ua. (patt·ocinat per Fundació Caixa de Cata lu nya). Rosa Mateu.~ soprano. Mi,-eia Pintó, conlralt. Paco Vas~ tenor . À ngel Òclena~ baríton. Dir.: Jot·di Casas La rno1't i la donzella, D. 810, de Sch ube r t/Mahle r. Rèquiem en re menol', de B r uckncr. Preus de 500 a 1. 700 ptes. Palau de la Música Catalana 138 MUSICALIA RETRAT Medea de Callas és un .fet impossiblt>. -Entr·c els més del c·t•rrl(•nar dc per·sonatges operístics q ue' ha enc· ur nnt, n ' hi ha un que nwr(·ix una atenció especiaL Qur.mle!> vegades ha fet Mrs. Qujckly? -Unes tres-centes vegades. Però sempre rhas a·eslltdiar. 'Hnc molts records d'aquest personatge. ja que l'òpera FaJstaff /'/re cantada al rostat de tots els grans barítons: 7'acldei, Gobbi ... ' - Quin és elmC:>JlH:'11l qtu' travessa l'òpera en l'actualitat'? - Ara l'òpera 110 travesso ttn dels seus millors moments. ilra falten bé tenors, bé sopranos. És molt difícil que tornin a sortir veus com les que hi havia abans. I ra no exi~­ tei.x una veu de soprano dramàtica per cantar Gioconda. Tampoc no hi ha una veu bella de baríton. viceversa, gent que té twa veu gran -Quin t'I t·onscll que donal"ia als joves can ta nts? i no sap cantar. M'agradari.<1poder e.~coltar en directe veus com les d'u- -S 'hanria de cantar més amb el cor. l-li !ta ge11t que estudia deu anys i t'adones que no saben res. Els ca11tants joves haurien d'escoltar més música. \o han d·escoltar discs. )o mai no escoltava discs. Mai. mai. Cadascú ha d'estudiar els seus llibres. Comparar amb versions és llit problema. És un error gravíssim. Mnria Ca/las canta un amb la seua l t(W, amb la seu et intel·ligèt1Cia. La seua intel·ligència resultava fabulosa. La intel·ligència és una paraula clau per saber cantar. Semblava que nosaltres cantàt•em de manera }acil, però darrera hi hauia molt treball. l-li lla gent que té una ueu perita i canta summmnent bé. i bans. rs NOTES: l. Rccorrlem que en aqul's ta b'ruvució dr• lltrouatore figuren Milanov. Warrcn, :\loM·onn, sota dil·ecció dc Cellini (RC~ 1952) i qul' la d el Requiem !l'niu UJt rt•pur. timc nl vocal d"excepció. encapçalat per Bm·hit•ri, Di tefano i Sicpi (RCA 1951). 2. Fcdoro Barbieri es refereix a Iu ¡.,rra. vul"ió al costat de Vulletti. Stclln. Tatlrlri. Cm·si i l'Or·q:ucsb·a i Cor del Teatr·o Snn Cnr·lo di n!Joli (Philips 1959). :-1. Suor Angelica amJl Bor·bieri (La Princesn ). Victòria d els Àngt'ls (S uor An¡!elica ) i d.U·ecció d e Tulio Scr·afin (EMI , l95ï). k Un dels Fa/staff discogràfieu mt•nt mé3 C"-Ct!pciooal é& el de Bar·hier·i ni !"O.•tnt tlt• r·hwor?.kpof (Alice), Gobbi (FuJ.,tniT¡, Pnn e..ai (F or d). i\1offo (NanMllu ), Ahn ( Fcnlun). i direcció musical d~ Kurujnn ( E~ff). I P' j ~~ G ie s· it d G LI gi ll1 d. St cc VI ci n: Sl m V TEMPORADA DE CONCERTS 1995-96 Palau de la Mítsica Catalana CI te si lr 111 22 ABRIL'96 dilluns, 21 h 25 ABRIL'96 dijous, 20 h JOSEP CARRERA$, tenor. LORE1\'ZO BAVA], piano. Bizet. )'las:;('n<'l. Vet·di. Zandonai . L<>oncavallo . Puccini. ORQúE TRA 1 COR DEL GRAN TEATRE DEL LICEU. EVA il.fARTON, soprano. EVA RA DOVIÍ , mezzo-sopr a no. J YRK.l N I SKANEN, Lenor . E. W. SCfl ULTE, baríton. HANS TSCIIAMMER , baix. Dir.: DAVID ROBERTSON. Tristauy i Tsolda (versió d e conet'rl), dc WaE,rner. 29 AB.Rll.' 96 dilluns,2 lh di Ol p te ('I p lr Vt SC q¡ pi SCOTTI SIJ CfJAMBER ORCHESTRA. COR DE CAMBRA DEL PMC (patrm' imtt pc•r Fundació Caixa dc Catalunya). GWE1\ DOLYS BRADLEY, soprano. LOLA CAS;lRIEGO, conh·alt. FRANCESC GARRI GOSA , t enor. ENRIQUE BAQUERJZO, badton. Dit·.: CII ARLES McKERRAS. Simfonia nLÍm. 40, K. 550 i Waissenlwus-Messe , de Mozart. Pròxims coll(·et·ts: do n BERLIN ER BACil r1KADE~11E. ORFEÓ CATALÀ. Soliste'l vorals. Dir.: HERIBERT BRECER. (26 de maig"96. 21 h). Elies. de Mendebsohn. te CI s. ao l'I ll d l' L St V! h Jo 48 THE SE.VSATIONAL MCIJT/,\CALES. EspirituaJs i go~pcl. ( 15 dc maig'96. 21 h). p X' MUSICALIA PRE · CRITICA ·cm ~er Panoràmica Gerhard amb l'Orquestra del Lliure ", Q • per TAVERNA·BECH u:ió ·en, C..\ per l). ;ra- lc~ )au (La uor úin eJII >lai If). Jça jau l vessant català dc la Cener·ació dl' I 27, el van for·mar· una sèrie de músics d'acusada personaütut: Frede1·ic àfompou. Eduard Toldrà , Robet·t Gcrhard , Manuel Blancafor·t i Ricard Larnotc de Gr·ignon. Tots ells, en certa mane•·a i independentment dc com caduscun entenia la música , van crear un món sonor· dc fesomia inqiicstionabJcment cataluna , la qual s'inseria en l't·s til tJ¡• vidR i en les inquietuds ar·tístiques de la societat d'aquell temps. Així, globalment. en la música de Gerhard poden assenyal:u·-se com a tre ts persona ls, els as p('ctes següents. Primer. ator·gar també a la melodia la funció d'agent gener·ador· de la trama barmònjca que lj dóna suport. Segon , la utilització d e la combinatòria en les r·elacions intervàliques que suggt>r·l'ixen les OJ·denacions dodecatònica i serial , o•·denació que mai no ser·à entesa com a suport temàtic, la qual cosa ]j permet actuar amb gr·an llibertat a l' hora d'estructurar el cur·s dc la música. Tercer, ioter·ès marcat pels efectes tímbl'ics, Lo t explonmt les possibilitats ins tnrmcnt.als i orquestrals, a més dc la incoqHlr·aeió dc mitjans ~ ouor·s pr·ovincnts del camp de l'clectroacústca. Quuet, ~~ onsid e­ rar la for·mu musical d ' una manera dinàmica i no com un motlle es tàtic on encabir Ics idt>cs . Cinqtrè i dan·er· punt, transferit· també la funció temà tica a rJtr·es elements del discurs musical. Gcr·hanl anit·à incorporant tots aquests conceptes en el transcurs dels an ys, despt·és d'haver-los contras ta t i sosprsa t en les seves qualitats expressives i cu el que li poden a por·tar· dr nou a ls seus propòsits cr·eatiu:,. En aqu1•st as pecte és b en alliçonador· comprovar com malgrat have r· estudia t amb Scbí:inbrr·g, el sist<·ma serial no ser·à adoptat fins molts anys dcs pr·és i encara ho fa a la seva manera i aJnb uns plautejumcnls hen difcr·cnts dels de Schoubeq ;. Els dos programes que ufe r·i r·à l'Orquestra dll Cambra Tca tr·e Lliure són for~u il·lus trulius de la seva trajectòria. Els 7 Hnilr.u, pel' a veu i conjunt ins tr·umcntul , amb textos en fnuwès de Josep M. Junoy. estan daluts el 1922 , cfesprÉ's d' un període d ' intcns u r eflexió i d' haver· unulitzal umb dctcn- E ció La música de Bach i d eJs polifonistes espanyols . Hi destaca l'cstt·uclLtra 1nolt sintetitzada , el br·illant desenvolupament tímbL·ic: qu<· hí aplica , així com també la fluctuació ondulant dc la linía melòdica. Tant el Concert per a v uit. com Libra, i Leo p ct·tanyen al període dc• plenitud de Ge r·hard. Així, t' I Concert es tà escrit el 1962 i cons ta d\111 sol moviJne11t fonnat pCL' s d seccions . La música manifestn molta vitalitat i la ins trumentació és de colors t' Lltilants . Com i-s car·acterístic en Ger·hard, el d esenvolupament de la músic·a és ohje<'tE' d'una variació cons tant; amb tot. el fluir del discurs mai n o s · a pa rta d · UJla línia e~pt·essi va traçada amb cohct·ència. Libra p osseeix una gran hi'Ursa pels seus snggerimrnts poètics, dels quals destaca el co•·p•·cm•dor final que es desen volupa amb un subtil ostinat,o en què cada ins tr·ument segueix lliurement el seu canú. Leo és la da1-rera obra que Ger·hanl va deixar enllestida abans de Ja s<:vu mort. En ceL·ta maJ1el'a , deixa entreve ure-hi una mena dc parentiu a mh l' obra anterior, malgrat Les scnsiJ,lcs diferèn cies que hl ha entre ambdues. També el seu final té w t clima es pecial. Malgrat estar PSc•·it amb una idea ben (Üs tinta , ja q ue si c·n Libret la conclosió s· origina en la pr·òpia matèria de l'obr·a. en Leo ri final apar·eix com si vingués dc•s dP for·a, com si quelcom VÍll{,'llés a interr·om¡H·e la música. El segon progr ama ofet·eix w1a pcr·s pccliva del vessan t nacionalista do la música do Ce,·bard , la qual té una ~~e rta pr·eponderància en els ¡}l'imces temps del seu exili a Anglaterra. Res ulta in teressant cons tatar com el tr·actametll que el compositor· aplica al gèner e íolklòric, St' nse deixa r· de posseir lm to vedtablement populaL·, no cau, per una banda , rn els fà cils efectes d el gest pintot·ese, ni tampoc, p eL· l' altra, es queda en l'enrdició de tipus cienLÍfir , sinó que sap escollie una via on és possible evocar r es perit an cestral del cant popular. Alegrias i Pa ndora són ducs partitures cor·eogr·àfiques compos tes, r esp ecti\'am<>nl, l'ls anys 1942 j 1943-1944. La música fa pensat· en Bar:Lók, esp ecialment Pandora , que també palesa un cer·t ai1·e espanyoützant. El Cançoner d e Pedre/1 és una mos tra magis tral de La m ena d 'l1ar·monia i del joc polifònic que s'ba d ' aplicar en llls mrlodies d ' odgen popular. O•·q110a1r·tt de Cnmbrn Teah·c Llilll·c. .f nst' P Rc-n cl', tenor. Dir.: Jos1•p Pons i po•· tlcll>rmilllll'. Concert per o VIIÍL, 7 llnilw i Ubra (FJI'imet· programa): Megrie,~ (Mrih•), Can çoner de Pedrell j P(Jnr/ora (Ruile) (segon pt·ogarua). dc n olwrt Gt•rhard . Centro Cultural J?untlurió "la Caixa". abril de 1996. 138 MUSIC ALIA PRE·C RITICA Una obra embl emàt ica de Serio per F.T.-a. B 138 ..... = ~· = és relabor·ació basada en un tnlctanwnt tan sols foni!Lic de la sonoritat de Ics paraules. El resultat és un material musical 4ue no té res a veure amb la intcl·ligihilita t del conlingut litt·r·ari, el qual. tanmateix. sí que ha innuït en l'espcr·it i la inteneionalit at exprrssiva dc la s imfonia. LÏ10menatge u Mahle r· es <·onne ta en el tercer moviment de r obra de Bct·io , on aparri.x una citació textual dc Iu seva ll Simfonia , envoltada de n•frt·rncies a au tors com Bru·h, BeeUlOH' ll. Brahms. Berlioz. Wagner. Stt·auss. Berg, Hindenúth , RaveL Stntvinsky i Stoehkhause n. Aquest cosmos sonor· dóna sup ot·t a citacions litet·àries d'alguns passatges de L'lnnomable de runuel B¡·cke t. de J oyt·r. f1-ases i manct·es d·rx¡wessru·se dols estudiants de Hat·vanl , prodrunrs conteslutàt·ie s del Maig del 68. e' c rcicis ell' solfeig i com erses infot·mals entrr amics. Cet·tamcnl, en aquesta part rs posrn de manifest un seguit de s ituacions i cÜml's que bé poden simbolitzar· aquella època del con~um ind.isct·iminat . per no dir inconll·olat, que es donà en eh, linals de la cU•cuda del&twixanta. Els altre qualt'C moviments([ , II, IY i ' l estan dc~en volupat¡, i treballats ~rgons els conceptes ja exposats quant a tractarn<' nl de les paraules. EIH·at·a ([Ue, pet· a cadascuna d'aque;.l<'s parts hi ha tma font d'ins piració particular. \ixí. la ;,imbologia dels mites de !"aigua dc la c ultura brasile ra, srgons que s'expo!ln en eJ c rio va compondre lu Sim- fonia entre els a nys 1968 i 1969. La intenció del com- positor rf'sulta ben dant: c•·ear nn testimoni sono•· dt'ls esdc•venimen ts i l'est.il Je vida d'aquells anys. l també constit ueix un homcna tgf' a .Mahlt'r. Tgualmc nt, pd srn contlllb'Ut la Simjo11i4 cons titueix una mena dc rPpàs de Iu ltistòriu dt• la música IJUC. partint dc Bach. urTiha als no~tt·t>s dics. Amb tol, l'aiguabat·rei g dïdccs i plantejament s cn:atiu¡;: de l'ohm, aquesta mai no rrsulta àrida o br cuòliea, ja <¡ue la seva música tt·unsmet una cnsació cer·tamcnt colpidora de c¡uin N·a el moment i la vida dels anys seixanta. Ara tornat·em a rl:leoltar acfUl'sta pàb<ina pds mateixos cantants. The Swiuglc inger·s. que Iu 'an estrrnar fa ja quas i trenta anys i que. cll97ï, cürigits per Ros Mat·bií i amb l'Ot·questt·a Ciutat dc Bat·celona. la vu n donar· a conrixer al públic habitual dels conerrts aJ Palau. Formalment, la Simfonia dc Bt>rio, en el srntit etimològic del mo t. és a dir, quan ''simfonia" equh al a ..conjunt dc veus que sone n simultàlÚanlent", els cinc moviments qu<· la integren tenen una gran complexitat: amb lot. l'elaboració i el desenvolupament dc la partitura manifesta unitat i coherència de llengua tge. un aspecte mot-fològic que cal dcsl:ll·ar IJibt·e Le Cm et le Cuit de Lc,¡. S tr·auss, ut·ticula In primera pat·t. L'aura del nom d e Luthor King ¡ l'esperit dc la no-violrncia donen forma a la segona. mentre qur el quart i rinquè moviment actuen a la manera d' una mac•·oreexposici6 i cot·ol·lal'i dels mater·ials usats rn l'obra. La músiea té un to de olador que refor·ça la inintel·ligibil ital del text, as pecte qtu' sembla posu•· de manifl·hl el problema de la incomunicaci ó i I" angoixa que ens suscita. Cada~cú de nosaltt·Ps í·s un món , cadascú del> altres és algú que atem pta contt·a Iu nos h·a existè ncia, e n una soóclal indefinida , à'rida de modes i d'ídol' de fang que, com raigua, s·emmotJln a la forma del r ecipient. La músit·n ric Berio, amb encadenamen ts sonors eada cop més punyents, sembla expressa•· aquell sentiment que o ' cgades ens e nvaeix e n veure com b guerres no paren, com h1 proliferari6 de perills que atempten contra re\.Ïs tència dr la nostra lt'tTa continuro actius amb la connivència dels qui diuen que ve tllen per la bona man.a del món. No és aquest (•lnostt·e pa dr cada elia? Orques tra imfònica d1• Barcelona i Nacional rle Catalur1yn. Ortl't vor.ul, The Swingll' Singcr,. Din·cció: Edmon Colom.-r. IJ¡•r tllo\'en. Bl'rio. PaJau dr la :\fú~it•a Catalana, 13 1 1 I d·abril dr 1996 nllli~-/ ~IIJJIJ!m]]niDrffi C \T..\LL':\'"'JA \Tu ICA/ RJ::\ lST.A;\IL ICAL C,\TAlA \.A CI Sant Foncesc dr Puuln, 2- 0800:-1 Barcelrmu Buúlt>ta de donliciliació baucòria tll)""'• el•agnún-•1'"' omhl.'ñrrt·col meu compt~/llih,...ro ole"'J!l~Ïn •·I~ rc-huL><tu••l•prc·•<•nlaru CO'iSOHCI DEL P \J. \1 DE LA \IÍ:!->IC \ C \TA· L \i\ A, pd pngnmt·nr d•• la me'n •nl••tripeió o .. C \T \l.l>'''\Y .\ \I( SIC VllEVIST \ \tl:S!CAL C. \ T \I,A \ ·\ ... N" F.uiÍIRl DDDD l\" A¡;~ocia Dígit conto·ul DDDD i\:"' C:urnptt· DO DDDDDDDDDD Tilulnr _ _ __ __ _ _ __ _ __t1ont' Cai'a -----------\~1-nria - - - - - - - -- - Adrt•\·a agència Pohluri•Í - - - - - - - -- -- ittnatura Col omplir les dw],1S t•orrecranwnl Butllelu de suhscri¡wió \ om i t·ognun,. Carrrr - - -- - - - - - - -- - - -- - - - - - - -- - PohloO'ió - - - - - - - - - - - - - - - Or•. - - - -- -Dt·~iljo íiuhsc riurt·•m o purtir delu(wwro 50 amb In quoru nnuol de 4.200 prr•. ...emestral dt 2.350 O O o Pruf<·-.ió - - -- -- - -- -- TetHun - - -- -- - - -- - - l'o·ovinciu - -- - -- - -- -- - -- F'firf t:fectiu riruporl rnltjilrt(nnt rali>loan,·ari aciJUIII. domiciliació bantitria. - O o Pe.r n 'ub.. ,•ripdooa a r t"~trURft.~r. con•uht u (•I J)rt"U. e\iart. tg i nen el na ió i ! en :¡ue !Xl. fest ói scú I els da !tal Iols tlla àca Qrs bla Ie. ció l'e- li'n :¡ui -xa de MUSICA LlA BALLE T La dansa de Cesc Gelabert o el desig de la pròpia creació p er JOAQUIM VILÀ I FOLCH E 52 232 sCJ·ic aquestes notes més d ' un mes abans que Ces<' Gt'labe•·t presenti ul Tcatt·c Lliu re de Barcelona el S<'U doble espectacle amb les corl'ografies Set (Thirst) i Armand Onst 2 anunciade . No he pogu t. clones. veure-les encara. i conec tampoc la primera ver·sió -o la primera fase- del treball Armand Dust que Gelabert va pn•sentar· el 8 de juny de l' any passat aJ Hebbel-Theater de Ber lín junt amb Variaci6 de Muriel, l' última crcarió seva que he pogut veut·e, ara ja fa un any (Barcelona , Tea tre LJjure, 2 de m arç dl" 1995). Associada al Teatre Lliure de Bar celona , GeJnbtwt-Azzopardi Companyia de Dansa és, també, una de les compa nyies d c dansa co-residcnts al Il ebbel-Theater de Berlín , al costat de Susanne Linkc i Amanda Miller. Des que Cesc Gclabrrt va actuar a Berlín amb Carles Santos amh Concert per a piano, dai1Sa i veu el 1985. la companyia GelabertAzzopardi ha presentat d·una manera r egular els seus espectacles aJ Ilebbcl-Theater. el qual no solament s'ha limitat a convidar la companyia sinó que fins i tot ha coproduït amb eUa una bona colla d'cspct~tacles : Vaslav (1989), Kaalon Kaa,lott (1992), Augenüd (1993), l'A rmand Dust de l' any passat i Thirst J 'enguany. El programa format p er aquestes J ues obres - amb l'Armand Dust r evisat-, que es p resen ta ara a Bat·celona és una coproducció en la q ual intervenen, a més del H ebbei-T heater·, el Centro Andaluz dc Danza, Consejería de Cul- d p do CI e 111 S( P' f( (l d· St y, d« bc Ft pe In d! dt pe c. P• 111 ra d' ri• ca di nc m ur e, Ull ci• -t lm ur Arman d ui Dust ur tura. Junta de Andalucía i la pt·ò- pia companyia Gclab<'rl-Azzopardi. Set (Thirst) se· ns clt":.c-r·iu com una coreografia sobre el d esig, "un buit interior que impul.sa les figures a absorbir l'espai que ens envolta" . No se'm fa pas gens estrany. De fel, la lrajt•c tòr·ia coreogràfica de Cesc Gelaber·t és un desig continu de trobar, en clau de dansa, l'cqui lihri entro l'home rigOL·osamcot cont('mpot·ani. nu i lliure, i tota la ~~à tT('ga cultural i vital acumulad a per segles d ' història . En un a r·ticlc de J ohannes Odenthal, rod ir·cctor de la revista "Ballet Internati.onal-Tanz Aktuell", traduït per Montse Majencb i Dietrich Gros· se. que m'ha fet arribar Monts~ G. Otzet, es transcriuen une> ma nifestacions de Cesc Gelabert: ·'Int ento descriure el moviment amb la imatge d 'un carro de combat romà. Els eixos del carro constitueixen l'estructura de l'o· bra,. Llavors tens els cavalls, que són els desigs; els estreps .signifi· quen la voluntat i el que controlo el.s estreps és l'esperit. O sigui, els cavalls són els desigs, l'anhel. 1 ElL~ posen. en marxa la cosa. Però el desig no es deixa contra· lar directament, és impossible'·. Aqu est joc abstracte de voler defi.nir cor eogràficametJ t wra dialèctica és a 1'anel de la feinll '"eo se ba eo ('0 A< va l'i« 1111 co dit liti se· dc Ini ra s'I dt: MUSICALIA BALLET -rosotse llle8 >ert: nent , de :trro l'o· que nifi· ro la ~.els thel. 1 osa. ttrO· )le". ·olcr una 'eina de Gelabcrt. Hi és des dels seus primers trebaUs Formes i L'home del braç d 'or dell972 fins ara. E l carro dc combat romà de Cesc Gelabert no solament ha dm1aL moltes voltes a l circ sinó que ha sortit a camp obert i ha corregut per g~·an quantitat de vies. Del romànic català de Desfigurat (1986) a l ' homenatge a J oan Miró dr El Jardiner (1993); de Rafael Suhirachs a Lewin-Richter, de Verdi o Wagner a Carles Santos; del llenguatge universal dels símbols a la sin1bologia concreta de Frederic Amat; de la gestuaUtul popular - populista, fins i Lot- a la gestualitat elaborada pt>r un delicadíssim procés de creació. I des del solo a l'obra coral. És, potser, en els solos on Cesc Gelaber·t extrema aquest desig i primfila la r eflexió sobt·e si matr ix -sobre l'home contemporani, per extensió- en un anhel cl'aulenticitat. Odenthal, a l' m·ticle citat, compat·a aques ta rccer·ca a !"expr essió de si mateix en el discurs d'Isadora Duncan "que 110 ballava res més sinó a si mateixa". En aquest procés per arl'ibar a la pròpia autenticitat, Gelabcrt es lliga -inconscientment ?- a una cle les línies traflicionals dc la coreografia catalana - tant de la culta com de la popular- que podem trobar amb un arrelament més definit: el dtwcanisme. Aquesta recerca p er sonal té un¡¡ aspectes i uns vessan ts intt·ansfet·ibles, una expressió curcogràfica que és impossible de ser n:prochiida per un altee ballarí. Fins i tot, en les obres cor·als en c¡u è intervé, Gelaberl conser va la seva especificitat. AtJUÍ radica, em sembla. un dels valors més singulars de l'aportarió d<• Cesc Gelahert: ell, personalment , com a ballarí, com a corcògr·af capaç d 'el>L-pressar un discurs interior que bull amb tol un gruix ctutm·al i artís tic, la seva maner a exclusiva cle ballar i de saber traduir amb el gest i el moviment tota una càr-rega cultural r<•r·ebral i abstt·acta q t.e s'ha ret Íntimament seva. o vull de cap manera , dient això , menysvalorar el seu treball coral. Vull dir, simplement, que el treball en grup , en companyi.a , és la r ecerca de Gelaberl uls límits i a les possi1)ilitats elf' cada ballarí: és una alt1·a possibilitat clc discur s, és una altra cosa. El q11e és evident és que. a més del cr eixement individual , p er·sonal i intransferible, i malgt·at les dificultats estructurals del món de la dansa al nos tre país, Cesc Gclabert ha aconseguit imposar la seva singulm·itat, i ha sabut mantenir -ent1·c els embats de les modes i les frivolitats passatgeres- l'essència d ' un estil que ha anat elaborat a poc a poc i que assoleix ja un punt de madut·ació d ' una gran consistència. Encara que Gelabert -com la Ounca:n- es balli a si mateix , la seva aportació a la coreografia catalana ja és fonamental i només cal que creixi en espiral. Estic dient, és clar, que Cesc Gelabet·t ha an·ibat a un punt en què qualsevol cosa que faci -sempre que sigui elabo- rada amb inct'ritat- ja té tm interès pt>r ella mateixa. I ai..xò és reconèixer-li la vàlua del cr eador consolidat. I gn oro en aquest moment quins ser an els t·csultats de Set i de la segona rase de tt·eball creatiu amb Armand Dust, però , siguin quins sigtti.n , r esp ectadot• atent, obert a mb netedat a totes les proposl<>s, l1a ur·à d e consiclerar·-Jos en tr·es dimensions dü'erents: a) el trchaJI coreogràfic global , d resultat per ell mateix, el valor· de les peces com a ens cor eogràfi cs, b) la proposta cor eogràfica conct·eta dins el món cr eatiu de C<>sc Gelabert, i e) el treball de Cesc Gelabert com a ballarí. Ben segw· que seran tres experiènr·ies diferents, amb tres r espostes igua lment difer ents. Penso, però, que situades en el seu context te11 en , cadascuna , la seva gal'a11tia. Tanmateix, el món de la cr eació, p er molt segur·s que siguin els valor·s, té les seves soq)I'eses . lfundaciónl~alTABACALERAI Continuem d'acord. L'acord de col·laboració que en el seu dia van signar la Fundadón Tabacalera i la Fundació Orfeó Català - Palau de la Música, ha estat renovat per a la temporada 1995·1996. 53 233 SCHER.Z:ANDO M M Jc HI ,,, C• cc f'¡ ,, } 1} Ob Po Ed Mo M( 1 del Cat cresc. Ma1 l'ex que SC VI pre. el , C01 lllO! 28 ( d'a¡ tre 19! 31 I bé Die els Mo• d'u· Per arr; rull Pat n'h. eió. i ha ren Die; s Cor1 bra de ( CSC! l'ad Die• pau elv cerc Vet Ma1 ser·r l'In .foru ço n. l arri ~ - LLIBRES MASSOT I MUNTANER, Josep: Història de I'O•ra rlel CanJoner I complement a l'Inventari de l'arxiu \L\TERIALS. 'olum V. Ohra del Cnnçuner P11pular• rlt· Cutnlunyu. Edidon~ dP l'Alllrdin tir• MontsHrut, Burct•loun. 1 MCl'IL'\CV. eccntment ha npnrgut w1 nou volwn rlc• 1'\!Iateria/s de I'Obt·a del Cançoner· Popular cir Catalunya. El par e Josep Massot i Muntaner·, amb l'ex1.raordinària pulct·itucl que carac·teritza to tt's les seres realitzac io ns . e ns presenta dl' mancr·a rrítira el Dietari de /"Obra del Ca nçoner redactat per mossèn J oan Puntí (des clcl 28 d'octubre de 1921 al 18 d'agost de ] 936), i pel mest:re F'ranccsc Pujol (des del 19 d'agost dc l' uny 1936 al 31 dr març dr· 1939). Pet· bé qup l' original del Oieta.ri no es t•·oba c ntt·c els matpt·ials cedits u MontsetTat, Iu c·onsct·vació d'tma còpia locaUtzada per Pere Artís, efectua d a an·an del plet mantingut en tre r i mct·eni'S Rafncl Patxot i 1'0.-fcó Cata là, n'ba permès la tr·anscr·iprió. Les vicissituds i els a lts i baixos de r Obr·a es ve uen reflectits en la r·edactió del Oietari. c¡;ucixen Je¡, Actes del Consell Consultiu de l 'Obra del Cançoner Poprtl.f!r de Catalunya, que són uns escrits interessants quant a l'addició de de ta lls rlc l Dietari i que és ho dr llegir· pausadament per h·o h!ll·-hi el veritable cspel'i l rl1· r ecerca que animava I'Olll'u. VI' tot seguit una noúeiu del Material arribat a Mont Sel'rat l 'es titt de 1994, i l' lnventctri de cèdulesfonts de l'Obra del Cançoner. R Les noranta-una CllÍXt'S arribades a Monl!H'ITII t l'estiu de 1994, que s'afegeixen a lf's descrites als dos fascicles de l'inventari editats anteriorment pe r J osep Massot i ja anuciadcs en la publicació del segon d'aquells fascic les, conte nen , e ntre d'altres, les vint-i-cinc mil cèdules dc sengles can çons que ja ha vie n estat fetes al seu dia a I' oficina tècnica de l'Obra del Cançoner - no les c inq uan ta mil com prime rame nt es creia-, elllihre dc eq,ristee d'aquestes cèdu les i la carpeta de l fons dc Suissa que havia ser·vit pe r· estabfu· el model docLuuental de les cèduJes. La dan·et·a part del volwn que ara comento, dedicada a l'inventari de cèdulesjonts, ve encap çala cla, d ' una banda , per una pat·t de l'explicació que mossèn Joan Puntí i ColeU va redactar pet· a la Crònica de l'Obra d els a nys 1921 -1922 (Materials , vol. n, 1928), i de l' altra per l'escrit del mateix mossèn Puntí (11par·egut a Materials, vol. ll i , 1929), sobre la notíchr del come nçament d'un llibre dc r egistre i del ja dit In ventari de cèduwsjonts. La p t·inler·a fa palesa la necessitat d'una dot"umenlació estructural: El fons considerable de m cttet·ial.~ -diu-.. . [i] la recerNt directa qrte les missions en f eien [ ... ] féu de terminar l.a direcció de l'Obra a prepa.mr la còpi.cr. dels dits materials en instrument.~ uniformes qu.e facilites.ún l 'es tudi i fossin uptes ta.mbé com a documents d'arxin. [ ... ] fon determinat que tant la peçct més considerable com la vnricmt m és mínima. tinguessin una cèdula expressa .. . Igualment, un qücstionat·i tècnic compl<>ta la cèdula amb indic ació. e ntre a ltres, de la pr·ocrdència. la fun cionaütal, etc. dc cadascun dels documrnts. La segona acero pr·o posada, anunciada a Mat erials , vol. I n. 1929. demanava l'obser vança de la doc umentació que aporten les cdic ion dels dis tin ts r·eculls cançorústics aparegu ts fin s alesh o res. de ls r·cculls di tingits en Ics Festes de la Música Catala nn , e n els concttrsos de la mnteixa Obra del Cançoner P opular· de Catalun ya i de les col ·leccions cedides a l'Oln·a del Cançone r· per· a aquest fi i propòsit. Ben avia t·, .i gr·àc.ies a la mic t·ofilmaci ó, la maj or pat·t d 'aque lles cèdul es i el llibre dl' r egisu·e podran ésser c:onsultats tant a la Bibliote ca de Catah LD ya com al Cenu·e de Promoció dc la Cultm·a Popular i Tr·adicionaJ Catalana. Així, el volum ara apat·cgu t dó na unes notícies impr·escindibles i molt ben documentades a tots aquells qui vulguin ]>rofunditzat· en cadascuna de les temàtiques que ens e~1>osa. e Josep Cr·iviiié i Bargalló ~~ HEWLETT. a!~ PACKARO Continuem d'acord. L'acord de col·hrboració que en el seu dla van sigmlr Hewle tt P:rckard i la FW1dació Orfeó Català - Palau dc la Música, ha estat renovat per a la temporada 1995· 1996. 55 235 DISCOS Miracle• of Sanfll•o IMu•lc lrom tfie éoflex Callxtlnu•} Anonymnns ·~ llui'Oaoniu Mundi USA · I rMU 90715(, OVIIIII('II t par·lf'lll d'Anon ymo us 4, aquell cèlebre quar·tet femení 11 CCipe/1" de quj j a hrm parlat rn divcr· es ocasions d es d ' aquestes mateLxe¡; pàgines. i que ja dc~o dc la ~eva aparició va cn usnr un gran impacte. Potsrr· no hi rr·u aliè r i fet fJll t' U!(lll'Sl8 li(JUr·iciÓ \a coinc idir· també amb e l boom cie la música New ilge i rle l'cxito a opct·ació dels monjos dr ilos i l'I seu e nrcg i ~:~ tram en t d e ca nt gt·egorià. Més e nll à d 'aq ues ta s u htil ins inuació tL' oportun is mc, e'I cHrt és qlJc la unió dc Ics quatre noies anglc•scs fliW formen Ol[uest conjunt Í's d'una sorprenent homogeneïtat, ja no només tímbi"Ïea , s inó en tots els aspectes esscneials que c>s despr·c'nc•n de l que born considera una bona in te r"(> re t nrió camhds tica. Aspectes com t>l r·itmc>-conj unció o l'afïna!'ió. Una ((lJnlitat i un bon fer que es mante ne n intac tes deb del pr·ime r· enregis trament fms al que a r·a ens ocupa, ((lJe s i no cn·em és e l cinquè, sense havl•r· pc r·dut ni una unça de nivell. En aqursta ocasió, Anonymous 4 ha e11collit part dd r·c(Jcrtori , tant monòdic (~O m polifbnic , inc lòs en el Còdex CaJixti nus, nwuJJ medieval que, des de finals del sPgle XJJ, es conserva a In cutedmJ de Santiago de Compostcl·la , pr rò ((lJt' SC'mbla haver· rstat escrit a Cluny o als Pntorns a mitjan d ' aquell mateix N 138 56 236 segle. En tot cas, no cal recordar que el Còdex Calixtinu (també anomenat }acobus o Liber Sancti }acobi) és una dc Ics mostr·es musicals mf-s genuïnrs sorgides arran de les rutes medievals de pelegrinatge del camí dc Santiago (SantI ago) de Compostcl·la (Campus Stellae) i q ue en els últims anys està gaudint d'twa imporlantr·evituJjtzació, promoguda especialment per les diferents versions discogràfiqlws, que Lamhé hem r·eferenciat puntualment des d 'aqlJestfls linie.s. La proposta d '.Auon ymous 4 és sòbria. P e1·ò Ja heU esa i perfecció d ·aquesta sobrietat ens fan volar· la imaginació cap a un temps nebulós i misteriós. però alhora ple de fascinació com era l'època medieval. Com en les anteriors propostes d'a((lJest grup, l'audició del disc ens fa pen:lrc una mica la noció del temps. Per tant. en rcaum podem dir que si ja coneixeu o fins i tot sou seguidors d'uquest grup, certament no us decebrà. P erò no heu d'oblidar· la ja esme ntada sobrieta t i una certa lincaHtat gene ral que ll's intè rpr·ets. d'una manera premedi tada, no han ,·olgut b·encar. e Joan V. Bellalta SCHUMANN: 1Crelsleriana1 op. 16. GRANADOS: El amor y la RAVEL: Valsos nollle• I sentimentals IIIUerfe. Adolf Pla.. J.t:iano. La -'là dt• Guirlo. UIG :!OlOP. DDD dolf Pla pot co nsi~e­ rar-se com un ptanista ((lJC, a més de posseir la tècnica e>dgible als gra ns intèrprets, aporta una sensibilitat mus ical que en el fons és el més reUevant per acarar· oh1·es de Ja magnitud com les ((lJe e ns presenta en aquesta gravació. És cert que tant la KreisÚ?riana, els complexos Val- A sos nobles i sentimentals o L'(lmor i la mort obüguen c•l pianis ta que afronti aques lc'¡¡ (HH"Litm·cs a tenir els us pccles tècnics del tot r·esolls; però també ho és que obres ò ' una càtTcga poètica r·omàntica com la pal·ti tut·a Òl' S<·humann , evocador·cs com la de Granados o onirica com la dc RaVI'L necessiten quelcom més que tècnica. Adolf Pla en¡; ho ofer·eix amb unes leetun•s r<"finadament sens ibles dels dis tints apartats de la Kreisleria11a (mc rawlló;, en els passatges raractci"Ïtzats pel" la lentitud). i alhora capaç d"cndinsa1·-se. :ocnse pcr·dre de vista t'I Re ntit mn- sical, en les poder0. ses turbulències romàntiques d'aquc,. ta peça cabdal dr la literatm·a pianís. rica. E l seu Granado. és una constant elocació, amb Lma facilitat pet· descr·iurr caràcter·s que nomé, tenen aquells que han t·ealitzat un esllrdi r¡ur va més enllà de les not¡•, impreses en el paper pau. tat. Legato exquis it, col-locació idònia del pedal prr la sonoritat, un articulat summan1ent precís i una dicció wàfana primonliul per poder s obmet·gir-se en El amor y la muerte. P er últim, uns Valsos noblEs i sentimentals qut obtenen una interpretació ajustada al títol dc l'obra. Pla és un pianista que. a més de posseir una tècnica que li permet tocar· amb plena majestuo itat, té el sentiment musical necessa· ri i imprescindible. e Uuís Trullén ¡¡r no trr ¡JOJ gre !(UI un: To1 gisl d<· I mà Vl.tes al mar dt• Carnltra C.onc;al Cmrwllu~. Gllnçal Coml•lla,., llit·c•c•l(¡r. Tohlrà : 1 i.~te.~ ni mar. Lamntt• dc• Ül"tlllt•,.,tJ·n Gri¡!llnn: .l/mwrromif\s. Lent eApre~~iu. \1on·ra: QuflriN flp. 11. Dmcw. llt•larrgifl. La \Iu dt• Grúdo. L:'tH: 201 J.J. DUU upoba un immens plaer· poder· e&coltar a q uest disc compacte dedicat a uns autors prou estimat~; pe l nos tre pubUc. pe r bé <rne les clis!·ogr·àfïqu e~o sembla que aposten men ys <h·l que fó ra desitjahlc pc>l Sf'U ampli i t·ept·esentatiu Uegut mus ical. En el c·us que ens ocupa s ' lw prodït un u feliç coincicli"·nci<t cu trc~ PI Lraç lí1·ic j pr·ofundumrnt nwlòuic de pa1·titures tun dfllicades com Vistes al mar o MoIIOcromie.~ , u nu orqlJestra que transme t el 1·efiuamcnt exprrssiu n<'!•essar·i i una disco¡;,'l·àfic·a , que ha rea Ut- S zat l'enregistrrune nt acuse manipulació artificial de Iu crualitat sonora original. Una feliç coincidència u tres bandes. que ba rcprr· c utit e n una gravació por· tador·a d'1Jn a ltíssim nhcll musical. amb u~1a or·qu<'>· tra ((lJe se subme rgcLx rn el r omanticisme i la pafrica de Joan MaragalL reflectida en les Vistes al nwr sota una d ireccio ser ena i equilibrada en fi tempo per· par·t dc Comr· Uas. Aques t conjunt dr cordes assoleix en els ins· tants més delicats el· moments àl¡,rids dc les ~e­ ves inte rpretacions -.lte· langia. Lent expressiu-, però mai no dc ixll de transmetre runb ltncs sonor·itats pulcres els mo· ments brillants que opu· reixen en els giJ·s melòdil'ò tan re presen tatius de lo nostr a tradic ió musicaL com en e l cas del primer i tercer moviment dc lt•• Vistes al mar. És w 1 em:cooistr·ament "' (LI Ag• ha1 dc Ull pet fH'I Cili int mu IJIIt tat. tim cia d"L har /rp ga 1 rol. c•n dw es ins tir (•iu ((U e rne ah 11111 I"Ct lli\• DISCOS roro- per podre saudit• de la nostra música i dcJ¡; nos- ~ tres intèl-prets. e LL.T. de Ú•- :lo; vot ci1re nés ¡ue JUe •tes Música espanyola per 11 guitanw Concierto de Aranfuez Pc•pt• Ronwro. guitarra. \radem) of Saint 1Iarün in-tht-Field,. OirN·ció: Sir J'l.c,;Uc• '1arrin.-r. Philips Ohn·, dr Llobf!l. Tàn·t¡(u , \n·u~<. .~'lutdo i \ntnnio .Jm,t;. Carlt•¡, Tn·vnt, ¡,:uitutTU Lu .Mit de Guitlu LMG 21111J au- .Jo.. per ~spcctaculai· t·essò tlat tna lial en .sos :¡ue tCÍÓ ra. ·• a tita :mh :el ;sa- Inis me e la .a a •er· •Of· veU t e;:- en ,IJè. re- al :ció ] el mede andangos. mítsica dP saló. bolt•ros i bcllissimrs cançons populars ralalanf'S intcgrrn aqut·st di t co m¡mcll' F que Cades Tt·epat, amb una rucravcUosa gu ilat•t·a Torres de 1892 , ha en t·egistrat per al scgl'lJ La Mà de Gttido. La música d 'auto•·¡¡ romàntics i na c ionalis tes (Liobet, Tàr.-t:ga , Ar<·as, Aguado i Antonio Josr) han es tat el punt de min1 de Trepat, per ofcór-nos un cüsc compartr man·Nt per l'cd ef•ti cismc quant a pet·sonalitats mus if·als, i carartcritzat ¡w•· un rig01· inter·p•·eta Li u del tot remarcable. Trepat é¡, un guitan·is ta que ofereix unes sonoritalh acut·adrs, fin b a l'ítltim detall (rom pot Pvidenciar-se amb la !<eva ' t~ rsió d'una ob1·a tan r-ica en Lll5· harmonil's com ¡., El mes- eh sr· lfe· tre de Uobct) i a mrs atot·ga una conRIant t·iqu csa de colors, un fe t evi tlc•n <·iHble en el seu pas pel Fan da ngo d 'Ab'ltado. Tr·cpal es mos tra id è nti <·a 11wnt inspirat en la mús icu més de saló rle les obn~s sdN·· ci onades de Tàr·n·ga, en u-, df so- J JO- pa· lirs Ja :al. er i leo rnt què malgr·at sc·r· notòriament breus, possc·cixc• n un altíssim ni veU cvocacl c)l" {[lte el seu intf.t')H"t' l sup t·rtratar amb un altíssim nivell desci"Ïptiu. e LL.'f. aconseguit per la p•·esenta ció barcelonina - o quasi pt·esentació- del gtútflrrista malagueny Pepe Romero en el c icle Palau 100 esdevé op o•·t<mitat f eliç per comentar aquest em·egistr·amen t , que l"uneix amb 1" obra cabdal que va interpt·etat· aquí alesho1·es -Conci.erto de Ara.njuez- i que a més co nté un altre seguit de composicions concm·tants per a guitarra i dues més pet· a guitarra sola, totes elles del mateix .J oaquín Rodt"igo. D'antuvi cal padar d ' aquest disc com d'u_n autòntic n :gal per als afeccionats al concertisme guita tTístic i, p er extensió, pet· a tots els amants de la mús ica en gener·al. Pet·què aquest CD és en conjunt un autèntic compendi de r e finament musical en M'{,'1li nt l"estètica pròpia d c r esmentat compositor. Ultr·a el Concierto ... hom itwlo u la Fanta.sia para un gentilhombre, la Cançoneta p er a orquestra de corda i guitarra i, finalme nt, lnvoca.ción y danza i Tres pequ.erïas piezas, ambudes jJCr a guüarra soln. Pat·lar d'tma composició com el Concierto cle Aranju.e;r. resulta a aquestes alçades ben sobrer. Méij o menys ja s'ha dit Lot. Una altm cosa és, en aques t cas, la dimensió interpretativa. Recordar la .ncmorable ver·sió dc Pt' p«' Romero al PaJao ens mena al pet-ili de caw·c en t·eiteracions r. fins i tot, tòpics. P cpe Komero no és un g1útarris ta exartanu•nt m·todox. É s un at·Lista universal qu e pet·tany, però, a una est·olu molt c·o m·r·<·ta. J'andaJusa , apr·c•sa t•n el match: clan familiar, qm· li confet·eix uns tr<'ls fins a cet·t punt difrt·cncials de l' t,scoln cat<tlnna. E scola rn la c¡unl hom pol iodow·e el mat.rix Segovia, el deh::eblc més important de Miquel Llohrt. I els trets difen·ncials a ls quals pretenem fur csnwnl n•melen aJ tructamcn l rítmic, méAac usat , o u 1111 no òhviamE·nt drls trrts més secs del color i d el .-itmc; i encar·a a un tructarncnt del matc>rialmelòdi c menys melis màtic. p e r tant , on¡ur t •·a que, a rué , co mpta amb la hb'1lra transce nd e n t d"Agus tío Leo n Ara -gendre de Rodrigo- com a prime r· violi. fet que reforça l'autenticitat deJ tractament de lrs obt·rs que inclou aqu est disc i q11e acaben de convcr·lir·-lo en un a utèntic n•gal per als aJecciona ts a la rní1sica. e j. C.C. Alter mú•lque• native• Dh•er~os autors . Ga~ RTU J -2ffiep. Cultura Gt•neraJitut d t: Catalunya me n rs !>Obt·cduh ontl. La ¡;uitan·a de P cpe Romcro sona diàfana. amb una netedat ah ·ol u ta , on a llò d e '·Ja nola t¡ ut• SCf,'lJCÏ;I. l'altJ·a" ' . de quf. ens par·lava fa temps D avid Russcll en una enlrevist<1 a aquestes mateb.es pàgines, uo t•s pr·e tén dissimular d e fo t·ma mussa urusudu. ll om potencia així d s tr·C'ls m~s lluminosos, més <·onlntstats tumb ~, pe r·ò al mateix temps mueginu una curta subtilesa i sobr·eclabonwió rnelodís tif·a a la qual estem habituats. Par·lu rn acrucst sentit d "una propensió '·Oamemtuitzant" pot m·risc:ar d 'apuntar al tòpic . però a ss umint aquest perill, hom bo apunta amb tot allò qur t~ de virtual, i fms i tot dl• segtu·. Pcp e Romt•ro, en tot cas. agomhola aques t<~ dimPnsió amh una mu iralital dep u1·ad a, entès aquest con cepte· com la capacitat d e c t·c·ar bcllesa autèntica, dc Cl>tWot-ur· un clima dc ga urli dr la millor Uei i, a m{·s, fcr-lro amb una absoluta natuntlilat, amb total nhsència d 'efectis mes i el' m·ti fic-i osi lat. Com¡Jtar amb l'acompanyam ent cl ' un u nn¡u cstr·N com I'Aeadcm y of Saint Mat·tin irHhr-Fidtls constiturix un aJtt•t• privilegi d'aquestes vc•·sions i , en definitiva. del dibc-. Una S o ta lU1a màscara hi ha tma aJtr·a màscara. Sota la cultura, altres c:ul tut·es. Sota la música dominant, hi ba músiques que no dominen ni es deixen dominar·. Catalunya és t'ica en mús iques soterrades (u.nderground), mú.sirrues singula t:s, experimentals, innovaclm·es... "Alter músique.~ natives" (Altres músiques d 'aqm') és una excepcional mos tra de la música més o menys alternativa que ha generat Cataltmya els darrer trenta anys. D es de Peça per a serra mecànica (1964), de Mestres Quadt·en y, fins a I-lope (1995). de Superelvis, trobem un r·ecull variat i representatiu d 'estètiques públiques i privades q ue inclouen noms clan. com Música Dispet·sa , Sisa, Car·les Santos, Secta Sònica , Pau Riba, Macromassa. Klanun, Pascal Comclade) Pol.onio, Brncic, Om, Orquestra Mirasol o noms més recents, com ara Gt·ingos, La. Fura dels Baus, Haèo o Alien Mat·. A més del CD. s'ha editat un intcr·essantíssim llibrecatàleg, sota la supervisió de Julià Gttillamon, Víctor Nubla i Pau Riba. que nar- 57 DISCOS 138 r-a i il·lw,tra la històr;a, o millor, lr<; històrics dr la mÚ~>Í<'n-a lu·u rlel nostre país. La iniciativa ha estai de KRT (Culturu. Rccc.-r·ca, Tecnologia, Univrr·sals) sorgida arran dt• l'c,posició "Allet· rnÚ¡¡iqnes natives" que va trnir· lloc al ft•Rtival onar i ul Merca t dc Música Viva dc.- Vic de l'any passat. El doble CD és t'I cutult•¡; sonor· de tres dh·ndPs de vitalitat musical s ubmcrbri(ln , poc di vulgada i sovint obli.dada. M (ts icu elcetnHrr(rstica, " progr:c", cxper·imental, ir·r·c·vc·t·t>nl o t'lll'egistr·anrcn ts his tòdcs que ens transporten al Canet Rock drl 75 i el 76. Tol plegat. un bocí d'agitació music·nl, de r·ampeiJs sonor·s i I'S inrtrgic~s dc la 'ariació (In músír a és una val'iable i la \ m·iabilital {•s la seva melodia). A la fi , una antologia dc la pluralitat sonora. " Pluralita t'': tothom en parla, però pocs li donen la par·nr1la e David Picó S. Musicalment, el CD, titulat ;llbum de Colien. dibuixa els variats paisatges de la realitat musical contemporània. perfectament interpretats per la mà destra i ins pirada del jove pianista Ananda ukarlan. A més de l'en registr·ament discogr àfic, s' han publicat les pru·titures en un Llibre amb una pt·cscntació i 1Jnes il-lustracions exquisides. Aquesta exccllent iniciativa farà rrue la música del nostre temps entri als conservatoris i acompanyi a l'encara imprescindible Mikrokosmos de Béla Bartók. I l' afeccionat gaudirà d ·un àlbum de " píndoles" - la majoria d'obres no supet·en els dos minuts- de la música més fresca .i r epresentativa dels nostres dies. e D.P.S. illllum de Collen. Mú•lca e.,ñola IDIGSA 1961·1983 Nova Canfó y~rtugueadel •lglo JUC Anund11 Sukarlun, piuuu, Edic·iunt·~ C. C. llont•gger CD A 58 238 quest CD és el r·esultat de la iniciativa pe~·so nal dc Cccilia Colien Honeggcr. EUa va encarregar a di ve rsos compositors catalans, espanyols i por·tuguesos, trentavttil peces breus per a p iano, d'una dificultat assequible fms a quart curs. Els composiLor·s són dc generacions i tendències estètiques ben diferen ts. Hi tr·obat·cm obr es originals de Mcstr·es Quadreny, Montsalvatge, Padr·ós, lloms, Martínez Tzc¡uierdo, Soler, Sa r·dò , Rod ríguez Picó, Bmcic, Mar·co i Gui njoan, entre cl'altr·es. Si r·xccptuem un purell o tres d 'obres, la r esta , dc grau elemental, mitjà o superior, compleixen els objectius pedagògics proposats. inronfusiblr amor pel tango: l 'o r-i~.;nalital ingular dc Piazzola i ellit'isme de Gato Barbieri. La seva vocació de cantautor és r·ccrnl. L'any 1994 vu rditar el CD Solo , una mosLt·a del p ersonal trniver·s dc Caceres, u mig canú entre el tango, els r-itmes afr·ocubnns i el jazz. Ara ba editat el st•gon disc com a compositot· cantant, titulat Sudacns, qnc a rTiha a cosa nostrn gr·àcies a Ja distribució dc la discogràfica Auviuis. La veu profunda i tendr a de Cacer es és l'ànima d'ttnes cançons amb textos de denúncia nihilista, visions nostàlgiques i històries de per so nat gc·s perdedors. Una rica in trumentació i una pr·oducció ac urad a arrodonc~c.-n un CD inèdit, del qual destaquem la punye nt '' udacas'' . la tl'i ta hi-.tòria d'.. lsabel'', el tango existencialista ' ·Luchando'' o la balada ·'En Par·ís Llucvc mas·•. e D.P.S. PDl 80. ;{859 "MHodíe CD 66969-2 ' 'F1e en los 70 que llegaron. en avión. barco o a nado. y en España se quedaran. Argenrinos.. uruguayos y chilenos exiliados. Y sudacas los llamaron ...·· ,\.ixò canta Juan Carlos Caceres. pintor i compositor argentí. Aquest músic versàtil i veterà , nascut a Buenos Aires i resident a París des dell968. va iniciar-se en el món de la música estudiant piano clàssic i trombó. Amb el temps va introduir-se en l'àmbit del jazz, inspirat p er l'esperit bohemi de Saint-Germain-des-Prés . P et·ò el seu vessant més conegut és, sobretot, la fot·mació de nombrosos grups instrumentals de tango i milonga, com Tangofon , Gotan o Malon. Dues mOuències han mareal el eu ol va començar l'any 1959 . L'article de UtÚs S<·rrahima "Ens calen cançons d 'ara'' va e peronar un grup de joves intel·leetuals a fer cançons en català, amb més voluntat que no talent. Aquest vu ser· el gèr·mcn dc la Nova Cançó. P oc es podien ima¡,.;nar· aquells pioner·s - Miquel Por·tc~r·, Remei Marga1·it i J osep M. Espinàs- que tres dècades més tu rd s' editada una antologia - amb èx.it!d ' uqueUa aventura. La iniciativa ha estat de ln discogràfica PDl que. a T partir del fons del catàll'!! d'EDIGSA -discogràfic~ fonam ental p er al sorgi. ment i la consolidació de la cançó en català-, ha editat aquest doble CD acompanya t d ' un llibret amb r[, textos i les fotografies dr l'època. El títol genèric d~ Nova Cançó, inicis i euofu. ció engloba un r·ecull ampli d 'estils, alguns dels qual• van més enllà del fenomen estricte de la Nova Cançó: foll{_ (Xesco Boix) , poprock (Pau Riba, laBatiste, Sisa), estàndanl (Salomé), t·umba (Gato Pét·ez), etc. El cl'Í teri de selecció hn estat molt encertat: no bmcar els temes més popularó. sinó els més desconegut~. El r ecuU inclou caoçon• com la ,·ersió de }lagda del '·Se'n va anar . inèdita fins ara: "Cap al futbol", de D efí AbeUa , d'una v1gencia inqüestionable; '·Fill de vídua". un retral punyent i sar càstic de la burgesia catalana, escrita per P ere Quart, musicat per La Trinca i cantal per Miquel Cors; i altres joies. com "Canta Perpin yà'' , dt• Jordi Barre, " Jo no pur viur·esense tu'\ inlerprctul p er Lluís Olivares o In ver· sió de "La casa dt'l sol nnixent" dels Dracs. No lri s6n tots, és clar·. Falten alguns dels pionet·s de la discogràfica Concèntric, altres eom Xavier Ribalta , Marina R oseU, Maria d el Mar Bonet , Coses, Laffitte o Francisco H er·edero - l'Elvis català-. però sobretot hi manquen do nom~: Joan Manuel Serral, mem· bre d els Setze Jutges, i Raimon , que tot i no set·-nr membre, ba estat l'cxpo· nent més representatiu dr la Nova Cançó. Com que l'èx.it aeonse· guit obligat·à PDl a editar on segon volum, imagi_ncrn que ho aprofitaran per superat· les mancances del primer. P erò rna4,•rat ujxò. l'antologia és tma bríllanl mostra de la vitalitat musi· cal d'un temps, d'un poí..,. Una antologia que escau ui nostre temps, temps de revivals. e D.P.S. lkroaola: Choplrt: nüm lhonik: Sl e Div, . Sal\1tdQr t Bruoo Leo llon~alva Schumru: op Sl lll:bw.~y: I Tuikm'!ík f<1111.1.< ~· lao·btlwi 1A~IIIo l'l!ulenc:L bjam: . TnU<x~vsk -DESI Div. Antoni Rot J~pM.C I ~tdtovcn ha us- .rs, Its. )li! del jta l'.dmon Colomer, dlmtor Dis .;21 GU Sllllron, t~ulí Moz:ut: Sípúonia conc:cn~nt per a violi i \iol.t K. 365 Br.ahms: · mfoni:ollÚlll I, op. 98 olc: rat la ·ita cat :>er .es. de 1nr :tat ertai- !ÓU lOS rà- Diy, 3 Diss. 4 ÜltScU: Rt~ rQn\anCSI núm 2. op. 11 Bonók: (;QilCCII per a violí i orqut.,.m nu".\ op. ~tum Inescu:'Rtp:;c}db r n\anesa núm. I, op. 11 Bartók: Concen pe avioli i orq. nflm. 2 Diss. 11 . I -ne ¡¡o- dc .setar Diss. 20 Diu. 21 Diss. 18 Diu. 19 lloo&~va¡ge: ~nílcgL' op. 5-I Ddluss}~ Prir&m~ps Wiio\-skh llomc:o i Juht1a Obcnum • fmta<JJ Diss. 9 Diu. 10 Ronald Zollman, din.'Ctor Rafael Orozco, pltmo Franck: Simfonia en re menor Div. 26 Btrnnola: Villan\:Sea Ooopln: Concc11 per a pl:mo i Ol(¡uc>tm núm. 2, op. 21 Dl1lrók: Simfonia milll 7, op. jQ Div. 17 Div. 8 Diss. 27 Frnnz-l'aul Decker, dircçto~ Albert Allenelle, pi(IIIO ('.oral Càrmlna (Cor coJ.Ir•bdrador de IIOBC) ·Cen~l·mui Roben Gerhard· Gerhard: ~irées de lbrcelo~~ Gerh.~n!: SJrd~na núm. 1 Gerlmrd:i.'3ha naL~enç-J del e Enjaull)c FEBRER Div. 9 Diss. 10 Diu. 11 Diu. 26 Str.mss: Macbeth, op. 23 Strauss: Simfonia Alpina, op. &I J>n-L:uham 1\oroig, dm.'Ctor llit¡otl Bofill, .a.W{on J>oulmc, Lc,; lllches. Suite BtotJam: Concen pt·u -.axòfon oorqu~rn üalltovski: Shilfonla núm. 4, op. 64 DESEMBRE Div. 1 Diu. 3 -~Ioni Ros Marbà, djn·rtnr :>er Jos.:pM. Colom, plano del ilffi!o~vcn: Concen per :o pinno 1orqucwn · Bttthon-n: Simfoni:o n(om. 3, op. SS Div. 26 Diss. 27 Diss. 28 VL'Idlmir Fedos.o;ci<.-v, dim:tor Alyss:o Park, Ltoli Wagner: Riènzl Obt-nurJ Mendc:L~sohn: Cona-n per a\ iol i o orquc-tr.t, op.64 Shosmkò,•ILx: SimfonJ3 núm. 6, up. ~3 Div. 3 Diss. 4 Diu. 5 Brnbm.s: Obcnur:1Acad~mlca, op. 80 Bcetltovcn: Concco1 per :opl:ono i or<¡uestrro, núm. 2, up. 19 Ovor:'ok: Simfonia núm. 6, op. 60 Klcngel: Hymnus per ¡o 12 vlolonr~b Cervelló: Cnm a Pou CuS!lls C.'lSals: Sardana per :o orq. de rinlonccb Britlcn: Concen per a violí i orq., op. I 'i Strauss: Al-d parl1 Z:trJthu>tr.t, op. 30 Diu. 24 Div. 10 Franz-Paul Dccker, dln..:tor Ups, p111110 (PremoMaria C:Jn;ol' I!)9.1) Diss. 11 Diu. 12 SviatosL~v Franz-Paul Deckcr, director Joaquin Achúcarro, piano Rachm3Jlino": Concen per ;o poa no i orquc.Yrn nlom 3, op. j() Schumann: Obenurn, Schcrm oFinale, np. Shostakòvltx: Somfonla núon 11, up. 103, ·L':tn) 1905- )2 Jleethoven: Conren per a pi• no i on¡u....,r:o núm.3.op. r Wagner: L'Or del Rhm: EntrJd.J dt"b d('\l' :li Div. 29 Diss. 30 Diu. 31 Ft:1Jtt.Paul Occkcr, tlln.'CIOr Br:thms: SerenatJ núm. 1, op. ll Goldmru-k: Conccn per a 1 ioli lorq , op. 28 Uszt: MephiSIO Walv Diss. 13 Walhalla Wagner. Sigfriedc Remor> del lxN: Wagner. El C!pvc:.pre dels dt?us: \ ï.u¡¡c d.: Sigfried pd Rhin. ~1:J.rxn fúnebre Div. 17 Diss. 18 Diu. 19 Lnwrcnce Fostcr, dif'E'Cior Rudolf Buchl>lnder, pla nu ABRIL Dlss. 2 Oillli num 4,op. 58 Diss. 17 Debussy: lbcri3 Mom pou: Cínl· mclodte, dc P;oul \ ';tlêl\ Stravinsky: L'oceU de foc Fr.m.t-P:tul Decker, d/rt'C/111' Ida flacndel, ufo/i C:Jtherloc: Cho, t1olí Div. 16 Muntada, sa¡mmo MAIG Diu. 17 Ellahu lobal, dil'l'Ctor Diu. 25 l.lui~a Ubor Pt>sck, clitt'Cior Barry Douglas, plmt() Diss. 23 Gerb~td: t~ncen per a pbnqJ orde;; Gerha~ i¡; rnnçons papula! taland Diss. 16 Ernest Martínez tzquierdo, clln.>drw Maria Stra,.insky: Pulcinelb. Suite Citaries: Variacoon. per J orqu.,.,tm (cstrr:naJ lleetho"en: Conccn per J piano i orqut•'olrn núm. l,op. l'i 1/t t'Clor AlberrGulnovnrt, ptanfJ os: :01· Respighl: Piru.d~,oma )atnfs J.Oughran, Sdtumann: c!.!lccn per a piano I orqut'SU':l, tol Txaiko' ki< C:Jprici iuli:i, op ;;> Schifrln: ~een per a comr.diix i orquestr:J Diu. 12 ioa far El· Diu. 14 Div. 15 Somdor Brotont, dln.'Ctor Bruoo leonardi' Gclber, plano 0 Diss. 13 Paganlni: Fanlíl"-' "'1oisès- om I GENER Dvorak: Otelo. Obcnur:oClp. 93 Ovor.ík: Conccn per ;o 1 ioloncd o ()((¡ues~r:o, op. Jo-I Dvor.ik: Sínúonoa noim. 9, op. 95. ·1\uu Món- Div. 12 ln'Ttnée Fostcr, din.'Ctor Mart Kap)ao, Liolí Div. 10 P!:drcll: El aim de la munt~ ny. (esuen:o} Fra.nz-Paul Ded<cr, dmxtor Gary Karr, amtrabaL-r Diu. 5 Diu. 3 Vladlmlr Valcl<, rlln.octor Uuis Claret, tio/()1/c('/ slr.¡v!nsky: lli Con.-;agmció d~ la Primav~rJ ,\lol:lrt: 1,:¡ Jlauu miglc-J. Obertur.t .r. NOVEMBRE wa Diss. 2 J;alla: Hom nujes Schlomo ~tina, tirNIJ I dln.'Ctor Diu. 14 J!dmoo Colomer, rllrrxtor Swlngle Slngers Jleethoven: Sim(oní:o núm. 7, op. 92 Jlerlo: Simfonia Beethoven: Concen per a pi:tno i or<¡uc:.tno ní101. 5, op. 73 Ravel: R:opsòdta Esp:onyol3 Ravel: Pavana pam un:1 infama difumu Ravel: Albomda del gr:odoso Ravel: Bolero Singular P LUR I La Pedrera ha estat, des de sempre, un edifici singular. Únic. Però des de fa uns anys és un dels m és plurals d e l món. Perquè és Patrimoni de la Humanitat. De tothom . I a Caixa de Catalunya, que estem treballant p er a la seva restauració, això en s omple de sati.sfacció. Perquè se r à un èxit de tots. Per a tothom. Lu Po•olr·•·t·a ( I ~Ofi- 1912) . ultra oi 'Antuni Gaudí. Dt•c·lurudu h<· d ..l Patrimuni i\lunolialp••r la UNESCO { IIJH1). Cai;..a tlt• Cu talunyu . l'rupi••tal ,¡,.