Revista Musical Catalana. Núm. 152 Juny 1997
Editorial: Cinquanta pianos / PANORAMA Quotes de suport a la música catalana. Una proposta necessària i coherent. Jordi Martínez / Mikrokosmos: Llavor de futur. Pere Artís / Tangents: Un assumpte pendent. Jordi Maluquer / Del seu affm.: Joaquim Homs. Jaume Comellas / La Filharmònica de Berlín i la de Viena a Palau 100. RRMC / Achúcarro, Shankar, Aragall..., plats forts del Festival de Torroella de Mongrí. RRMC / En la mort de Joan Costa. Fèlix Millet / La sorpresa de l'Orquestra de Galícia. F. Taverna-Bech / Los Romeros i Pepe Romero. Lluís Trullén / Massa espectacle per a un liederabend. Xavier Casanovas-Danés / Transcendiment de tòpics sobre la música per a cobla. Jaume Comellas / TEMA Els altres circuits concertístics / Comarques barcelonines: cap a la consolidació d'una oferta plural. Jordi Martínez, Joan Vives i Jordi Badia / Improvisació constant al Bages. Oriol Pérez i Treviño / Comarques gironines: Joventuts Musicals, focus de dinamització. Jordi Martínez i RRMC / Xarxa de Música Clàssica, una eina de dinamització musical. RRMC / El Penedès: l'Auditori Pau Casals com a referència. Albert Solé / Comarques tarragonines: de la potència de Reus a l'activitat esforçada del sud. Ton Colom i Biel Ferré, i Joan Carles Blanch i Anguera / Lleida: la normalitat pas a pas. Màrius Bernadó / MUSICALIA Renato Bruson. Enyorador de l'edat d'or de la lírica. Helena Bayo / Estrena d'una òpera de Manuel Valls. F. Taverna-Bech / Des del Dia de la Dansa... Joaquim Vilà i Folch / SCHERZANDO Cesc / DISCOS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
BARCELONA Muntaner. 300. Xanfra Lalorfa Tel 200 81 00 CENTRE COMERCIAL GLORIES Avda. Diagonal, 200, local 9228 Tel 486 01 87 BARBERÀ DEL VALLÈS BAAICENTAO ·Tel. 718 97 51 MADRID Hermosílfa, 75, Esq. Gral. PardrñaS Tel. 435 89 89 MADRID-2 LA VAGUADA ·Tel. 730 48 82 SUMARI revista musieal eatalana EDITORIAL O PANORAMA o Cim¡uauw piMH•.< QumP.< d<• wporl u la música ccttalauu. ( 1111 propn.<ln •H'rP.<sària i coherenl •• •• •• •• •• •• • •• •• •• •• per Jordi Martínez llikrokn.<mos: Uol'Or de futur per Pere Artís Trmgt'll/s: t n nssumple pencleut per Jordi Maluquer Dt'i -<<'U affm.: Joaquim lfoms per Jaume Comellas /;~1 Fillwrmèmicu dt• Berlín i la de \'ieun per RRMC dav.dla Altltollo (I Pfllau 100 ,lt-/uícnrru. Slwnlwr. \rngnll. .. , plau for/s dPI FP.<Iil'lll r{(' Torroella de Jl onlg rí per RRMC TEMA G G MUSICA llA SCHERZANDO DISCOS E11 Iu marl elf' Joan Cosia per Fèlix Millet La sorprpstl clt• l'On¡ui'~Lra dP Galícia per F. Tavemo·Bech /,os Ranwros i Pepe Ramera per Uuís Trullén lln~~~~ PspPcWdc ¡JI!r a un ~liedl!rabend­ per X. Casanovas· Danés Truu.~cnrdiment dP tòpics sobre la músicu pern cobla per Jaume Comellas Els altres rircuits t·oncer/Ís!ics Comarques barcelonines: cap ala cotrsolidoció cf'mru <!f;.rw plural per Jordi Martínez, Joan Vives i Jordi Badia lmprat•isnció t•on.<tanl al Boges per Oriol Pérez i Treviño Comorqui'S gironines: )ocenluls Musicals, far u.< dP cli11nmit:ació pe r Jordi Martínez i RRMC \nrxo dl' llú.~ico Clà.<sicn. de dinamil:ació mu.<ical 11110 I'ÍIIU per RRMC E:l Pl.'ul'dP$: t : l udilnri Pau Casals com a rt>Jerèncin per Albert Solé Couwr'fU~'·' tarragonine.s: de la polènria de Reu.s er l'or1it·iw1 esforçnda del sud per Ton Colom i Biel Ferré, i Joan Carles Blanch i Anguera Ut• ida: la normo fil <li ¡uu a pa.s pe r Màrius Bernadó l<enolo Bru$011. Ellyoraclor de l'edat d'or de la /irien per Helena Bayo K~tt'l'"" (/'rma òpera de 111anuel l'oU.s per F. Taverna·Bech Des tlel Dia cie La Dansa ... per Joaquim Vilà i Folch per Cesc VII TEMPORADA 1997/ 98 Abonament a 16 concerts: de 40.230 a 145.800 ptes. Localitats: de 900 a 19.500 ptes. Patrocina i organitza Venda d 'abonamen ts del 16 al 30 de juny Venda de localitats a partir del 7 de juliol Informacíó i venda Palau de la Música Catalana • Tel. 268 10 00 ~Ol). /o~~Ó C.~'~:~ PALAU ~"7 Amb el suporl dc CONSORCI DEL PALA U DE LA MÚSTCA CATALANA I EDITORIAL l tema que presideix aquest número de la Revista pretén situar l'altra cara de la r ealitat musical del país . Aquella que s'amaga tímidament, gairebé amb ganes de no fer soroll no fressa; de passar desapercebuda perquè acu a, tàcitament o explícita, un concret complexe d'inferioritat davant de realitats musicals de característiques exhuberants que de fet només tenen lloc a Barcelona, excepte les fogarades estivals escadusseres. Ens estem referint doncs, i no cal insistir-hi massa, a un món a part, tanmateix viu i esperançador, que es mou en un mar de mancances de tota mena en molts casos vergonyoses en el si d'un país, que entants i tants aspectes de l 'existència quotidiana treu pot i cerca comparacions amb àmbits, ultrapirinencs, dignes d'emmirallar-s 'hi. En aquest context si bé en els darrers anys s 'han produït esforços notables en determinats camps, en base a iniciatives institucionals de diversa índole en d'altres hom acusa buits paorosos . En aquest context hom pot saludar amb satisfacció justificada encara que no desbordant, la creació i consolidació d'una benèfica xarxa de centres d'ensenyament institucionals -malgrat el clima d 'inconcreció de l'àmbit programàtic vàsi c-. També resulta satisfactori la sembra lenta però continuada que s'està produïnt en el camp dels auditoris o sales específicament dedicades a la música; o amb una polivalència que té en el fet 1nusical un protagonista destaoat. Tot plegat constitueixen signes ineqtúvocs d'una cada dia superior sensibilització genèrica que es produeix a comarques, en la qual segurament no és menyspreable la influència mimètica respecte del Cap i Casal. Tanmateix els avenços pel què fa a marcs de projecció i àmbits de formació no poden amagar realitats tan incomprensibles com, un exemple del tot significatiu, la inexistència d'un mínim patrimoni de pianos. Capitals de comarca i poblacions amb nuclis demogràfics importants i amb una activitat musical remarcable, acusen el fet elemental de que disposar d'un piano amb una qualitat simpl ement digna, constitu eix un escull que en molts condiciona, quan no impideix de soca-rel, la realització de determinats esdeveniments. I que en la majoria es resol per una via plenament insatisfactòria. El recurs a instruments de qualitat inadequada. Els nostres concertistes això ho pateixen amb una quotidianeitat esfereïdora: Definitivament el camí per la normalitat musical passa ta1nbé, i a més de forma inajorbnable per l'estructuració d'una xarxa patrimonial de pianos. Quelcom d'aparença elemental i simple però que tanmateix constitueix tm fet d'una trascendència acusadíssima. / Cinquanta • p1anos 152 PANO RAMA Quot es de supo rt a la músi ca catal ana Una pro pos ta nec ess ària i coh er e nt ¿Serem lliurats a les bàrbares feres? I ¿Tants milions d' homes parlarem anglès? Rubén Darío pe r JORDI MARTÍNE% ' a ¡¡;;;' ~· any 1997 pot ser crucial pet· a la música catalana. Segons totes les pt·evisions , cap a la tardor el Pa~·l ament de Catalunya haurà aprovat la Llei d·u os de Ics llengiirs oficials de Catalunya , quE' inclourà r obligar ió pt>r a ràdios i televisions , tant púbJiques com privad es. d 'emett·e Lm mínim del25% d e música en català. Aquesta norma parteix d ' una Pt·O}Josíció de llei del PSC, recollida a partir d ' una r eivinclicació d e rAs ociació de Cantants i Intèrpret Profe siona ls en Llengua Catalana (ACIC) i apmvada el p assat mes de febrer per la Cambra amb l'única oposició del Partit P opular. Convergè ncia i U nió. tol i mostrar-se partidar·i d ·aplicar aquesta quota percentual~ tamb é ha d eixat entreveur e la intenció d e reduir-la progressivament en r i futur, u n cop la situació de la música catalana es normalitzi. amb l'objectiu que la impo ·ició no faci disminuir la qualita t de la pt·oducció en la nostra llengua. De tota manera. lot qued a pMdent ara mateix d e la discussjó en el si de la Comissió d e Cultura del Parlamen t, on es con ensua t·à l' articulat d ' aqur ta normativa , que compta amb el uport del gruix d 'at·tistes de casa nostra , però que ha provocat UJl gran maJestat· entre les emissores privades i la maj oria de discogràfi ques multinacionals. El que és inqüestio nable és qu e ja hi ba pa'isos com França (amb una quota del 40%), P ot·tugal (nn 25%), Irlanda (un Lluis M GJ"rasé, preside nt d e l' ACIC 30%). Isr ael (un 50%) o el Queb ec (un 60%) que h an hagut de le~,risl ar pm· tal de defensar i promocion a r un signe d ' identitat cultural tan cabd al com és la mú ica i alhora tan men yspreat da vant l'omnipot ent indústria anglosa..xona. La Comissió Europea ja s·ha posiciona t afirma nt que no s'oposa al fet que els estat. membres de la Unió adop tin me urcs de política lingüística . Tot i això , perquè els seus efeetes restrictius siguin compatibles amb el dret comunita ri -que en aquest cas es referÍJÜ a la lli ut·e circulació de béns i mercadt>ries pels paï os membres - cal d emostr ar que té r eladó amb l'oh j (~e tiu p erseguit. Actualme nt , la Comissió «" tudia el cas d e les quotes d e França. Del 25% esmentat en la Proposició d e llei catalana. la meitat ·haurà de reservar a nous autors o noves produccions. Aquest últim cas fa r efer·ència als treb alls editaL'3 en els 12 darrers mesos. I pet·qu è ningú no pugui escapolir-se fàcilment de r obligació, en la proposta socialista es d eixa ben clar que les cançons programa des s'hauran de difondre en h or e::. d. emissió significativa de tol programa musical. El Govcm de la Generalitat S«!r à l'enc·arregat d ' infor·mat· el Parlamen t en el termini màxim de dos an ys sobre el complime nt de la Llei per part de les entitats a les quals afecta la quota del 25%. En fun ció del grau dc resp('(•te de la Llei. el Govern ratalà té la potestat, sempre segons la Proposici ó d e llei. d ' augmenta r el percentat ge inicial, si ho cr eu necessad. El complime nt de tols aquests apartats s' assegurar à amb la crt'ació del ConseiJ de la Música Cantada en Llengua Catalana. que farà 1'11 seguimen t verma- PANORAMA li nent de les emisso•·es de t·àdio i que depend t·à d el Departament dc Cultura dc la Generalitat. El que no es determina en la Propo ició són Ics sancions. En aquest sen tit , el sect·etari general de I' ACIC , Lluís Marrasé , va demanat· en la seva compareixença davant la Comissió de Política Lingüis tica del Parlament que els diputats tin- guessin en compte la recent idea de l'Assemblea Nacional de França de donar major capacita,/ punitiva al Consell StLperior de l'Audiovisual, òrgan encarregat de vigilar el compliment de la Llei en ràdios i tele visions. En concret , tot aquell mitjà que cometi una falta g reu podria ser castig at amb la inclusió d 'un espai negre d'un a deu minuts en hores de màxima attdiència i un espai en blanc en el cas de les ràdios . Fran,a: un model a segu•r El refet·enl més p•·oper i que més es timlrà en comp te a l'hora de discutir i dona•· forma a la Llei per pa rt dels grup s parl amentaris - de fe t , el. P SC ha elaborat la seva proposta emmirallant-s'hi- ens atTiba d e Frru1ça i porta el n om de Llei Car·ignoo. Alain Carignon va ser ministt·c de Comunicació i impulsor de l'obligació per a les ràdios privades d'emetre el 40% d<' c-an~t) d 'exp•·essió francesa. Aquesta normativa es va aprovar l' l de febrer de 1994 i mru·cava l'l de gener de 1996 com a data límit per tal que les emissores comercials probtt·umcssin nu mínim de 4 can~on s fran ceses de cada 10. Dues d' aq uestes, a més , havien de pertànyer a nous autor s o ser· noves produccions. Un informe de 1996 , és a dü-, un cop en vigència la Llei. a càrrec del Consell Supcdot· d<' l 'Audiovisual (CSA), exposa les pt·imeres conseqüènrics en el sector radiofònic . Aquest t>n s va fer signat· a 1.300 operador s d<' ràdio el compromís d · augm entar la presència d e la can~ó e-n fr·ancès per tal d. anar-se adaptant a l'objectiu d ' assolir el 40% de quota nún.ima rl de gener de 1996. Opentiu des de l'abril dc 1995, és a dir, vuit mesos abans de l 'entrada en vigèn cia dc la Llei, el contr ol es va exercir de forma ])ermanent sobre una VÏJl tena de r àdios (les cadenes nacionals més rellevants i emissot·es locals amh audièn cies ignificatives). A la majoria. la progr amació de t'ançons franceses es situava ja a nn nivell igual o superior a les exigències de la Llei. E l r e p ecte de compromiso comer cials contt·a<·tat no va comportar pr·ohlcmes en tt·actar-se d ' emisson·s aclt·eçades a un públic major de 35 anys. Per contra, les r àdios que lÜfonien espais musicals dirigits al j ovent van t enir cli.ficulla ts p er proveit·-se de matedal en Jlcngua francesa. Per excusa rse, una gr an part va posar com a r.a usa exten1a l a instúiciència , tan t q u antitativa com qualitativa , d e la producció dist'ogràfica fr·an cesa , en esp ecial dds es tils més engrescants per als oients. L"espasa de Dàmocle · de les sancions pre\"Ís tes per la Llei. entre un 3% i un 6% de la f actltració de negoci de l'emissora o la no r enovació dc l a concessió , suposav a una amenaça que ningú volia veure rlamnnt sen . El CSA va obser va!', al cap dels mesos, una progr essió no men yspreable de la proporció de cançons franceses difoses per aques tes mateixes emissores , tot i que la quota del 40% no er a sempt·e assoljda. :aes No som tan excepcionals ns na- al eJ m ut ts el :a !. 1- u an es va conèixer la proposta d'establir unes quotes de programació en els mitjans audiovisuals públics i privats que tendissin a protegir la música catalana, aviat es van projectar veus dissonants en c ontra. Un le it motiv molt acusat es movia en el concepte d'un concr e t raquitisme mental per part de d ete•·minades línies de defensa de la cultura c atalana, fet que volia dir, alhora, acusar una voluntat endogàmica, egoista, tancada, desin tegradora , negada a l'universalisme, e tcètera. En definitiva, una munió d'arguments que sonen de forma tossuda d es de fa temps i que Q no fan alll·a cosa que establir un clímax de confusió, nnilateralment di¡·igit contra tot allò que suposi la vindicació dels drets culturals més gentüns del país, ignorant al mateix temps, allò tan reconegut i acceptat -urúversalment- , que només és justament unive1·sal allò que és genuïnament local. J...'article que exposem crec que deixa les coses clares quan observem que mta tipologia normativa com la que es vol tira¡· endavant no fa altra cosa que obeir a lUJa línia d'actuació que és habitual en àmbits culturals tan significatius com, per exemple, el francès ... entre d'altres. • J. e. e. 7 307 PANO RAM A 152 8 308 El C A va constata r· en aquest cas una certa uniformi tzació per pa rt de les emissores joves en la program ació dedicada a la música en ft·ancès. Com a contt·apartida , hi havia un fon de títols i cl' intèrpr·ets idèntics, conseqüèn cia cle Ja poca quantita t de n ovetats ex:i tents en llengua francesa pel que fa a estils corn el dance, el disco o t'l rock en particular·. Al mateix temp , no obstant això, es va comprov ar la reticènci a de les emissor·es a prendre gaire riscos en llurs program acions. En aquest sentit, Llws Marrasé , secretari g('neral de l'ACIC, explica que a França, les emissores privades, per demostr ar la imposició a què eren sotmeses, uan començar a punxar discos dels anys seixanta, com els de Gilbert Bécaud. De tola forma, les obligacions :imposades van portar com a conseqüè ncia mecànic a una maj or exposició de música del moment cantada en francès . Es va establir·. a mé . que la franja horària consider ada com d'audièn cia significa tiva per la Llei Carigno n. de 6.30 a le 22.30 h, es podia variar tot i que només en determin ade ocasions i segons el format radiofònic i els comp romisos supleme ntaris de d.ifu ió subscrits en favor dels nous talents, de noves p t·oduccio ns i d ' at·tistes de rellevan t incidènc ia en l'espai cultur al francòfo n. La Proposició de llei aprovada pel Parlame nt de Catalunya afecta Í{,'llalmen t les emissore s de titularita t pública a l'hora de respecta r la quota del 25%. En el cas ft-ancès, no existeix la imposició per a aquests mitjans. ja que es dóna per en te. a la responsabil itat de Ràdio France d 'atorgar u n lloc pt·eemin ent a la cançó fran cesa en els seus program es de varietats . És una tasca de l'emisso ra nacional , a més, promour e els nous valors de la música francesa . Tot basant-s e en aquests paràmet res, el Consell Super·ior de l'Audiov isual va arribar a la Marina Rossell conclusi ó que R àdio France complia la seva missió i que, no sa tisfets amb això, els seus responsables es van proposa r el juliol de 1995 augment at· el pet·centatge dedicu t a la música del país fin a un mínim del 60%. un compromís que l'emisso ra manté des d'alesho res . Una altt·a de les refcr·èncie per als grups p:u·la:me ntaris catalans també podria ser una llei de similar·s caracter ístiques que trobem sense mat·xar de la P enínsula Ibèrica. A Pot·tugal van pt·endre conscièn cia de les dificultats per a la difusió dc la seva música encara molt més aviat. E l 21 de juliol de 1981 l'S va publicar al ·'Diario da Repúbli ca" (el nostre BOE o DOGC) una llei de protecció que obligava les emissores de ràdio i les televisions a difondre un percenta tge mínim del 15% de música erudita d'autors portuguesos i un 25% d'execut ada per intèrpre ts d ·aquest país. Aquesta Llei, a més, augment ava la quota pel que fa a músic-a lleuget·a fins a un 50%. A difet·ència de la Llei francesa. a P ot·tugal el control s'estableix a partiT d'una declar ació de program ació que les mateixes emissore han d'enviar mensualmen t a la Secretar ia d'Estat de Comu nicacion s Socials. El que sorprèn són les Ueub sancions econòmi ques per als infractors: 200 .000 escuts (160.000 pessetes) per incompl iment dels minims preYistos per la Llei. El cas català A Catahmy a . el p 1·oblema d" origen és el mateix. E ls interessos de les grans multinacionals discogrà fiques suposen rl pt·incipa l modus vi vendi de le8 emissore s comercia ls i aquí és ou la producc ió c·atalana -i gallega, basea o fins i tot castellana- es troha en un clar deaavantatge. que ara es pretén llimar amb aquesta Llei de disct·iminació positiva. La lluita de l"ACIC. condo'ida des de la seva creació, el 1988. pel seu scn etari general. Lluis Marrasé . per tal d'aconse guir u na major presènci a del nostres artistes als mitjans de comunicac ió s"ha vist r ecompensada amb la Proposició de llei aprovad a pel Padame nt. Estem assistint a un genocidi cultural. LtL gent jove se sent identificctda amb la música anglosax ona i ja no sap escoltar res que no sigui en anglès. És fonarnental començar a potencia r la música en catalil des de l.es ràdios i les televisio ns, ja que és el mètode més efectiu i ràpid. Després. la PANORAMA tes. ja que ningú no les complirà. Raimon, una veu oposada eus m- 000 I els ma rte:ioel les és gala- Ul- lar Ja- "da 38. uís .tir )S· !O- ;a- lei ?m ll. .Ja ja :UI ·oca 'es de la indústria discogràfica en català i els circuits ja es reactivaran per si mateixos, explica Marrasé, que es mostt·a igualment preocupat prr Ja poca difusió de les músiques de r àt·ea mediterrània en els mitjans d e comunicació. Mat-rasé, a més, porta t·ecollides fins al momen L més de 7. 000 signatures popula r·s q u e donen suport a la futut·a Llei de cruotes. Entre els qui s ' hau adherit a la Proposició rle llei podem destacar Quico Pi dr la Sen·a , Joan Manuel Ser-rat, Lluís Llaeh , Paco TIHíñez, Ct'rlird i Lluís Claret, Luis Edu arclo Aute, Ana Belén i Víctor Manuel, Pep Guardiola, i un Uarguíssi.m etcètera. Matina RosseU, r equerida per l'autor del JH"Csent reportatge, es va t·atifica r en la seva opinjó favor·able respecte a les quotes, pet·ò es va negat· a profunditzar en l'afer, en sentit·-sc molesta per l'excessiva r·epcr·cussió que, a] seu pan•r, va donar· la pt·emsa a la seva interven('ió al Parlament el dia que es va aprovar la Proposició dc lll'i del PSC. El presidenL d e la Cambra, Joan Raventós, va amonestat· els músics catalans presenLs aJ ple per xiular la d iputada de Convergènda j U nió , Rosa Brugt'tet·a, i Marina Rossell va dt>man ar que els diputats callessin també quan els a1·tistes padaven. Un alt 1·c clels cantants amh pes específic dins dE-l p~m ot·ama muSi(•al cata là com Lluís Llach ha donat Ja volta a l'afirmació de le ràdios privades quan es queixf'n que la Llei de quotes suposat·à una retallada de la llibet·tat d'expressió: Encara creiem que la llibertat d'expressió equival a llibertat de mercat. Actualment. les cases de discos pressionen els mitjans de comunicació per dirigir les programacions. Per tant, imposar un 25o/o de quota de música en català és col-laborar en la llibertat d'expressió. Des de la Conselleria de Cu ltura, la qu ota de p rotecció es considera necessària, com una mesut·a amb la qual es pretén normalitzar l'oferta dels mitjans de comunicació, tot i que, segons Romà Cuyàs. director general de Promoció Cultm·al, les imposicions poden pertorbar eL~ mecanismes del mercat, cosa que mai no és satisfactòria, perquè estem condicionant interessos legítims d'empreses privades. Les quotes cal adoptar-les com una necessitat. Si un cop aplicades. el públic demana la música en català, seria pctrticlari que deixessin d 'existir. Entre el gruix de canlants, només una veu, en Raimon, s'ha declarat contràl'ia a la imposició de la quota del 25% i ha r·cpet·iL en diver ses ocasions crue amb lleis proteccionistes no s'aconseguirà r es. Per a eU sel'ia més nf'cessari crear w1 circuit estable on poguéssim actuar els cantants catalans en comptes d'imposar quo- Un dels segells discogràfics més importants en català, com és P l CAP. ha rebut amb una cet·ta espe t·an~a la P ropo ició de llei. EI seu cap de promoció, Joan Ganiga, valora positivament la Llei de quotes perquè la gent sàp iga almenys el que s'està editant , però ct·eu que d'aquesta manera no es salvarà el mercat de la nntstca en català, perquè hi ha. molts altres p roblemes en l'aspecte comercia}. Les grans superfícies demanen grams quantitats de discos, de la qual una bona part es queda en dipòsit. Com no podem fer grans campanyes de promoció i màrqueting, és molt difícil poder vendre-ho tot. També és cert que les botigues en.s diuen que aquell grup o aquell cantant català no està sonant per enU~c. En aquest sentit, sí que ens pot ajudar la quota del 25%. Un cop estibrtu aprovada Ja Llei, pot plan tejat·-se un altre problema que apunta també J oan Gar riga: la repar tició del pastís de la pr oducció musical Teservat exclusivament a la música en català . Si nosaltres fem tUta inversi45 determinada per un disc a una emissora privada, podrem intentar col-Tocar tres discos més p el.s quals no puguem fer promoció. Si encaixen, ens ho accepLctran. Ara bé, si hi ha una altra discogràfica que no ha invertit res i també té al.tres discos per fer sonar, el que és evident és que no ho aconseguirà. Sé que això representa tirar pedres contra el meu sostre. però també és cert que hi ha multinacionals amb productes en català que ens poden treure wtct part del percentatge. Gat-riga no oblida una altra paet important en les campanyes dc promoció, com són els concet·ts, que al seu parer, i en el cas del.s artistes catalans, lumrien de ser més assequibles per al públic juvenil. Els r esponsables de les cntisson·s de la Generalitat han recordat que des d e fa temps es compleix el mandat procedent 152 PANO RAM A dt· la Corporac·it) Catalana de Hàflio i Televisió cle Vt't lla r pet· la difusic'í de la música eu català, pet·ò sense fixar quoteb cie cap tipus. St>gons Jordi Català, cap dc progt·u mes d<' Cataluny a Ràdio, aproxim adamen t ja estem complira uquest 25% . Aqnesta Proposició de llei va dirigida contra les privades , que no ho compleix en i així ens dei:ren sols CI l'hora cle program ar música catalana . Català ex'Plica el seu t•onvenc iment que si totes les t•nús ores de ràcüo ofereixen constantmen t pt·oduete s cl'aqtú, la gC'nt podrà lJ Uedar-se amb aquells q ue més t'ls agradin, per la qrwl cosa els dolents caurem pel seu propi pes i els bons tinc/ran molta més sortida que 110 pas a ra . T aquesta és una feina en què ens poden ajudar les privades. De tota manera. potser hottrem d'espera r 10 o 15 anys per recollir els fruits. Lluí )fat·ntsé. de r ACIC, neu que el procés serà molt més ràpid: amb dos anys 11 'hi ha prou. La gent no és beneita i si li ensenyes la producció en català, s 'hi afeccion arà de seguida. Pel q ue fa a la qüestió plantejada pet· algun s detTacto rs. egons la qual no hi ha prou producció per ornp1ír el 25%, Català ex.'}llica crue Cataluny a Ràdio particip a des de fa 3 an~-. <>n la concessi ó del Premi Cen erí de llett·es per a música que es lliura j unt amb f•l Prudenc i Bt>rtrana a Girona. La gent ha dt• votar la millot· lletra dels di co p ublicat. els últims 12 me os. L'últim cop crec qtte eren unes 200, fetes a Catalun ya, i això dóna per bastant, afirma Català. E n aquest sen til, Marrasé , d<' J'ACIC. aporta una dada encat·a més encoratja dot·a: la producci ó de 1996 en catalc'i. -va arribar o les 300 unitats, una quantita t su[teient per cobrir el25%. Mai no plou a gust de totho m Les pt·otes tes més aït·ades un cop es va conèixet· la pt·esa en La prop osta ha esta t qual ifica da de barb arita t, absu rda, antin atur al I• disc rimin atòri a considerac·ió de la Proposic ió dt> llei referf'nt a h-s quotes, van ar.-ibar pet· part d'emisso n's comf't·cials com Radio Cluh 25 o Cadena 100, que van titllar-la amb adjectiu s com absurda , antinatura l o discl'imi natòria. Els dit·ectius de Ràdio Bar eelona, mitjà lídet· entre el públic juvenil gràcies a la populat· cadena 40 Principa les, s' han mostrat mé;, prucl«>nts i han ,·olgut aclarir Cflle fins que la Llei no estigui hf'n definida no es posicion aran. .-\i~ò no obstant. el seu suhdirl'ctor, JeH, ep M. Girona, es mostra convenç ut que les quotes no solucion aran el problem a de la música en català.. P er aconseguir-ho. caldria obrir 1111 debat i saber com funciona la indústria del disc en la nostra llengua i la set:a relació amb el públic. Refuso la idea de La invasió anglosax ona, perquè cal reconèix er qtte està en consonància amb els gttstos del públic, que sempre mirem d'interpretar. Les emissore s comercia ls no podem carrega r amb el mort de la situació de la música en català. Si per protegir -la, hem de desfer-nos de la producc ió anglosax ona i perdre qualitat. .. Pel que fa a les multinaciona ls del disr. RCA, per veu de 1Tario Cahaller o. ha qualifica t la proposta de hat·barit a t i ha asst>¡:,•u.rat que no hi ba prou pt·oducc ió en la nostra llengua amb un mínim dc qualilat per abastir el 25% de quota. Marc Pagè , del depat·tam ent de Promoc-i ó de Sony E spanya, va més lllllly encara en allrmar amh rotuncUt at que la cançó catala net està morta. I si pretenen posw· contínua meut en Serrat i la Marina Rossell, per dir algun exemple, la gent s'adormirà. Les quotes són una ximpleria i només poden afavorir grups que IlO valen res. El que caldria fer, i ho dic amb coneixement de cansa, perquè he estat en un grup que feia cançons en català. és potencia r le.s infraestn u;tures per tocar en directe i creor un circuit estable en coudicions. L'tínica que ha l'acollit favorahlf'ment és BMG-Ar iola, en con siderar que d'aquest a manera molts artiste de casa nostra tindran un apamdo r fot·ça interessant pet· tal de fitxat· per tm .egeU discogràf ic importan t i perquè disposa d'un nomht·c inter t'ssant d'artiste s catalans que fins ara no havia gosat pt·omoci onar. A part t>l entreban cs típics que pot genet·ar la ili cussió en el si de la Conússió de Cultura del Parlame nt dc Cataluny a. quant al seu naixeme nt la Llei de quotes f'S podria endant~t·ü· en <>l cas que el Pat·Lit Popular pn• t•ntés un rrcurs dïncons tituciona litat. Es tt·acta d\ma hipòtesi que ha estat impo sible de confir·mar. atès que el diputat popula•· que du aquest tema, Euuard Escartín, es trobava en el moment de confegir aquest r epor tatge preparant unc~ oposicio ns i va ser impossib le de localitza r-lo. Per a lraJlC{tail·li Lal de]s partidaris de les quote , Romà Cuyàs aporta ttn df'tall que pot paralitzat· lfUalsevol i niciativa com la q ue s'apunta : L'excepc ió culllt- ral és un concepte acceptat per la Unió Ettropea . Això no és inconstituc ional, sinó potestati u de la nostra autonom ia. La Unió Ettropea defensa la creació de bandes de protecci ó en l'àmbit cttltLLral. De tota manel'a, encara t·esta p<'t' saber com es definj •·à una llei on topen tan ts i nte t·c·ssos contrapo sats alh01·a represen tatius. PANORAMA ~Dl MIKROKOSMOS la, tar Uavor de futur :a- .en '!r- iir >r- leps ia de ~m ".a, ·es .lli ·oen r·a n- :s- ill uè ot ra es el e! ot o- 35 ~s t. ta r. te rIe ~- ·r 1- IS ta l- r t- u a ;- n :- o n Abbado i Muti dirigiran I'Orfeón Donostiarra en concerts commemoratius del seu centenari 11 De les múltiples cores del Palau, jo en prefereixo uno: un Palau amb tnfants, en uno de les sessions, o ells dedicades, del cicle les Escoles al Palau, organitzat per la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música i lo Fundació "la Caixo". lo prefereixo, no solament per raons sub[ectives (veure realitzat allò de que un hauria volgut goudir en la infantesa}, sinó sobretot per raons objectives inherents o aquesta sèrie: la presència de milers de nois i noies, lo multiklicitot d'opcions que els és oferta, o idone'tlat formol amb què són materialitzades, lo il·lusio dels qui les presenten i dels intèrprets ... M'hi vaig trobar atropat, en l'encant d'uno d'aquestes sessions, no fa gaire. No p,erquè les descanegués -hi he vtbrat en totes les mòdalitats-, sinó per l'aura especiol que aquell dia s'hi creà; aque· lla aura ~ue, quan es produeix, us enlaira a es regions més inefables. Aquell dia tocava l'opció "la volto ol món amb vuitanta instruments". En entrar a lo solo l' audició jo era començada i, amb orro· voladora simpatia, Carles lobo tenia la platea i l'amfiteatre o lo butxaca, els infants pendents del fi l conductor de l' oudtció que, amb competència interpretativa i dots dramàtics eficaços, P,rotogonitzavo el trup Percussions de Barcelona. I renou discret de l'auditori, ~uny de destorbar lo funció, hi feia e contrapunt enriquidor; arreu, cares rialleres, rostres afuats, ulls admirats (de tot: de l'hemicicle, de la claraboia central, de les volquíries, dels vitralls per on es filtrava uno viva llum primaveral.. . ). Sense adonar-me'n, em trobo picant de mons, ol ritme d'allò que m'és P.roposot en arri bor a un nou punt del viotWe musical imaginari. Giro els u s i no noto cap esfoJ, per mantenir l'ordre, per port d s que ocompçmYI;!fl els grups...; dtr Hue lo cosa func1ona ... M'abstrec un moment, i penso due això jo fa deu anys que uro... I que, de tantes llavors, segur que moltes fruitaran. No és cop utopia, doncs, de pensar que el h.itur serà millor que no l'ovu1. la tirania del rellotge m'exigeix de ser puntual o lo reunió que m'espero a les deP-endències del Palau. Surto de lo Solo i ho faig disc;etament. , No sense sorpresa, pero... Perque, en giror·me, m'ho semblat (no, no era cop miratge) qu~, o l'hemicicle, Beethoven amo· rosta el seu rostre adust i que Clavé somreia per sota del mostatxo frondós ... d,.Oh, sí... ! Res com un Palau ple tnfonts! l conc~t·L que o.fc l'i rà I' Or·ft'ÓII Donost1a rTa el dJfl 7 d ' oc tubr" n l'Auditori Nacional de Madrid am b la Filharmònica de Berlí.n clidgidu pel seu titulat·, Claud io Abbado , i el que oferirà el elia 29 d ' agost al Poliesportiu d 'Anoeta , sota la dit·ctTió de Rlccardo Multi , ronstituri x(•n dos dels esdeveniments mC:s impot·tants de l'espès i substan!'iós programa d ' activitats que vct·tcbrt'n la commemoració, enguan y, del r enlt'nari d ' aquesta for mació cot· al. En el primer cas, I'Orfeón Donostiarra .inter·pt·etarà la Simfouia número 2 de Mahlet·. i en el srgon comptaxà amb el supor·t cH·qucslral dc l'Orquestra de la Scala tlt• Milà . en un programa integr·at pt' r Quatre peces sacres dc Verdi i Iu MissCI S olemJLis de Cherubi11i. Uu ahr·t' esdeveniment cabdal va tenir Uoc l'I dia 7 d e febret· a l'Auditori a!'ional de Madl'id amb la intCI'JH'Clarió de l'oratori Aedipus R ex d c Stntvinsk-y aml' la Filharmòniru d.c Los .Angeles sota la (lit·ecció del seu titular, Esa-Pekka Saloncu. Des del concert inaugm·al dc l'ru1yada que va tenir lloc a la Basílica de Santa Mat·in de Donòstin fin s al darrer conc!'rt. que sc cc·lehnu·u el din 29 d e c.lesembr!' a l' csmcnlal Poliesportiu d 'Anoeta , la for·mació que dirigeix José Antonio Sai11z Alfaro haurà ofert una cinquontt'na de concerts escampats an ·cn dc l'Estat espanyol. entt·e els qu a l ~ E ::dfl:es Pere Arlis destaca, a part de Dnnòstia , Maddrl. 'rrcs cl'aquests r\oncet·ts seran oferts a Catalunya. Dos en el marc del Festival de P entlnda, cües 19 i 20 d'agost - un d ' ells en col·laboració amb l'Orfeó Català- , i un tercer al Palau dc· la Música Catalana el clin 7 de desembre. En el cu1·s d ' aqnesta pr ogr amació. l'Ot-feóo Donostiarra serà clirigit. ultnl pel s!'u titular Sainz Aliaro i pels esmentats Mutti, Ahbado i P ekka alonen , per dll·cctors del prcsti{,ri de Víctor Pahlo P érez. Mi¡·hael Plasson. J esús López Cohos. lJafael Fmhheck de Burgos, Miguel Angel Gómez Martínez. Eliahu Inhal i J osep Pons i comptarà amb el suport instrumen tal de forma cions . també ultr a les esmentades, del prestigi de I' Orquestra Nacional rl 'E s¡Janya. Simfònica de Lió. Simfònica de Galicia, Simfònica de Madr·id , Simfònica de Tenerife, Orquestra NDR Hamburg, 0l'C¡ucstra de Tolosa i Orquestra Ciutat de Gramula. Els pl'Ognunes inclouen , enb·e aiLr·es t,•Tans obres del repertori simfonicocoi'UI, Un Requi.em alemany de Brahms, Carmin a Bura11a de Cari Orff. Missa número 6 de Franz Schube•·t, Novena SimfoniCI de B eethoven , Rèquiem de Faw·é, Missa de la coronnció de Mozar·t i Somni d'una nit d'estiu de Felix Mendelshonn i inte•·vinch·u c•n la funció inaugural del Teatr·o Real de ~Iadrid amb la versió de La vida breve di> Manuel de Falla. • Concert de Focs per l'OBC u: n gran esp ectacle dc músicn i focs d ' artifici tancat·à la temporada d'aquest any de l'Ot·questra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya (OBC), el 6 de juny, al recinte fiJ·al d e Monljmc. L'esdeveniment , batejat amb el nom d e Conce~·t de Foc~, ni'Lx amb la vocació dc convl't·tit·-se l'u la ptirne t·a gr·an festa de l' ~s tin dc B at·celona. El progt·amn muskal ci fo•·me n vuit obres especialment signifi Ntlives del•·e perlori musical. L'OBC, dil'igicln per Er·ncst Martínez lz<¡ui.erdo i aeompallyada pet· la Coral Cà•·númt i In Polifò nica de Puig-t·eig, olu·ir·à In vetllada ronh l'Al· l~luia dt' fliindcl i la tancar à amb l'Ob ertura 1812 d e Txaikovski. Entremig, l'ària de la Suite nlÍm. 3 d e Bach, El Danubi blau d e SLt·auss, la mru-xa tdomfal d e l'Aïda de Verdi, l'"lnlenuczzo" d c l'òp era Goyescas d e Gnmad os, e l ¡>rcludi de l'acte terCfW d e Lohengrin, d e Wagne t·, i el "Co•· d'esclaus" del Nabucco d e Verdi. Les entt·adcs es poden adquirita toles les oficines d e Caixa d e Catalunya. El con cer·t és patrocinat pet• "El Pt~ •·iódico de Catalunya" i Gomer.; Actiu, i lú c·ol·lnboren: Televisió de Cntalm•yn, Catalunya Ràdio, Fira el(' B arcelo na i Caixa d e Cataltmya. • 152 PANO RAMA TANG ENTS Un assumpte pendent ~ ..... = ~ 3 ¡¡;;' ~- 152 En lo recuperació del patrimoni musical històric, l'òpera constitueix un capítol o port. Fa uns anys, des de la Direcció General de Música vaig voler promoure un estudi que indiqués de les òperes escrites per compositors catalans, si s'havien estrenat i guïn era el comentari que o l'època havien suscitat. !:inici de l'estudi, ol qual els meus successors no donaren continuïtat, indicava que, en uno primera estimació, passaven de cent les òperes escrites. Sense anar més lluny, Albéniz, Granados i Morera n'havien fet un bon grapat. Un parell d'anys més tord, des de la comissió del üceu, vam traçar un plo per representar, en uno projecció de deu anys, cinc òperes de compositors catalans contemporanis i cinc de compositors pertanyents ol passat. De les cinc primeres, vam pensar en òperes de Mestres Quodreny, Salvador Pueyo, Joan Guinjoan i Leonord Bolado (el seu Zopoto). En el segon secIor The Duenno de Robert Gerhard, i la trilogia de Martín i Soler Uno cosa rara, 11 burbero di buon cuore i L'arbore di Diana, confiades a la curo musical de Jordi Savall. També parlàvem de rescatar el Henry Clifford d'Isaac Albéniz o de programar les Goyescos de Granados amb L'heure espognole de Revelen, uno divertida direcció escènica que Adolf Marsillach havia fet, em sembla, per o l'Òpera de Ginebra. En el cas que tot aquest projecte s'hagués realitzat, només hauríem revisat en deu anys cinc òperes històriques i hi continuaria havent un munt de dubtes de la validesa actual de moltes de les altres. De tot això, que urgeix, se n'hauria d'ocupar un equip -omb un musicòleg, un director d'escena i un director musical- que establís unes prioritats atenent lo qualitat del subjecte argumental i de l'adequació a l propòsit de la música, i després confiar-ho a alguna entitat solvent, donar-li mitjons i posar les òperes dempeus, que és l'única manera de saber si són o no són vàlides. Abans, ho dic per experiència, ningú es mulla sobre lo guolitot d'uno partitura. I s'ho de fer ben fet, perquè si hi ho manco de mitjons -com va passar amb lo lloable aventuro de reposar La fado-, un en surt dubtós de lo proposta. Jordi Maluquer Presen tació de les activit ats de la Cobla Sant Jordi Ciutat de Barcel ona E l tinent d'alcalde dc Cultura J oaquim rada!, la t'Cbridora PiiUJ· Rahola, el director dc L'Institut de Cultura dc Ba•·celona, F en ·an :MascarelL i d directm· fie la Cobla San t J ordi, J o•·di León, van presidit· l'acte de p •·esCtltació del progr ama d'activitats amb els quals la Cobla San t J ordi consegüent a la vinculació institurion al amb rl muni<.'ipi b at·celoni amh el nom afegit rle Ciutat de Barcelona. E tracta d'una iniciativa d'un considerab le interès. amh la qual t>l mwucipi bat·rcloni l'eC'upera la ÍJijcialiva en un camp en què fa poc ha,;a desem·olup at un pt·otagoni me molt significatiu: la disposició d' una cohla institlJ(•ional, la dt>saparet,ruda Cobla Ciutat dc Barcelona. La fórmula ara és difet·ent. ja que de fet el que e fa é.s ator·gar a una cobla ja establet·ta , l'esmentada un t Jonli. tota la responsabi litat de l'actuació municipal en aquesta parrPI·Ia artística, J>Ota la b ast> d'un Vt'ntall d'aclivitalS de divtwsa índole prèviament establcr·tes i gratificables globalment. Ft>tTan Ma ca~·ell va subratllar due grans línies de l'actuació institucional de l'esmentad a cobla. La presència als districtes de la músiea esprrifica p et· a aquest conjunt i Iu també presència als grans esdewniments artístics dt> la ciutat: Festival Grec i Festes de la Mer·cè. Al mateix trmps. hom obre les possibilitat¡, n nou àmbits d'actuació . Per la seva part, J onü León va començar assenyalan t que la recup~·na­ ció del títol de Cobla Ciutat de Bru·cc1ona afavorirà la realitzarió de no\'CS i:ni!·iatives. tot r·emarcanl la dimensió popular, social i sobretot musical dt> la tasca que e¡, pretén endrgar. Entrant en el detall clt> l'actuació de la cobla. t>nguany t>l ~eu primrr concc•·t amb caràcter dc pr esentució va tenir lloc el passat rlia 25 d ' abril al Saló de Cent d e l'Ajuntam ent d c Barcelona. El me~ de maig n'haurà celebrat un altre dedicat ÍJltegrament a l'obra de J oa n Lluís Moraleda . que va ser el datTer d:ircl'tor dc la Cobla Ciutat de Barct>lona i que és, també. un dels compositor s dc trajectòria més consecriien t i brillant en el camp de la músiea pe•· a cobla. En el si d'un pla de treball que inclou 23 actuarions cada any, cntr<· les quals divet·ses audit·ions o hullades de sardanes, h om pt·rvNt també l'enrrgistra ment d'un CD. Cal de~­ tarar t!ls tres concerts que oferirà t>n el marc del Fc&tival G•·e1; d 'enguany, seguint una iniciativa que va posar en marxa la mateixa Cobla ant Jordi l'an y pa ~a t amJ) un considcrablr èxit arLístic i de públic. Jordi León Les Feste de la Mercè constiturixcn una altra fita de notable interès pel crue fa l'activitat dc la Cobla Sant Jonl:i Ciutat dc Barcelona. amll un concert que tindrà lloe al Saló de Cent i una ha Uuda ala plaça de Sant J aume. La rommemo•·ació d el setanta-cin què aniversari de l'Agrupaci ó Cultural F olklòrica Ba•·rt>lona també serà objecte d'un C'oncert especial, que tindrà lloc ab.í mateix al aló de Cent. També s'ba d e destarar· el cirle de roncert dc tat·dor , encru·a prr detallat·, que vertebt·at·à , amb el crur tindrà lloc al Festival Grec. la part més substancio sa de raportació roncertisti ca. Pel que fa als districtes, la Cobla Sant Jordi Ciutat de Barcelona enguany erà present als dr Sarrià- ant Gen·asi. Sant Andreu, l'Ei..xamplc. Grucia, Sants-Mont juïc, Sant Mar·tí, le Corts. Ciutat Vella-la Barceloneta. Horta-Guin ardó i Nou ButTÍS. Convoc atòria dels Premis Joaquim Serra de compos ició En el mateix acte es va informar d<> la represa dc la convocatòr ia del• Premi, J oaquim Sel'l'a de composició. Es tJ·acta d 'una iniciativa que en 1·l seu momrnt va pr·omoure l'Agrupació Cultural F olklòrica Barcelona i que, posteriorm ent, v a aixopl ugar Ràdio Nacional d 'Espanya i que a partir d ' a•·a fa ~eva l'Institut Municipal dc Cultura de Barcelona. juntament amb r esmentada entitat. La primer a convocatò•·ia es farà rlurant les festes de Santa Eulàlia dC' r any vin<·nt i el ten nÍIÚ dl· lliurament de lrs obr es M't'à el 15 dc maig. S'hi han establert dues catrgorie¡¡: músieu de sard11nes i glossa. Un concer t a f•àn·ec dc la Cobla Sant Jordi Ciutat dr Barc!'lona i d'una altr a cobla debtarada pen netrà la intm·venció del públic en el vet:edictr. • PANORAMA Di trilntció americana de La Mà de Guido Homs presenta una obra E" a Mèxic el marc del 19 Foro Internacional d e ilftísica Nueva Manuel Enríque;; de Mèxic , el passat 23 d e nwig es va in.terpretar la composició L'absència d el compositor barceloní Josep Homs. Es tracUt d'una sol-licitud que va fer expresscmtent aquest importnnt festival mexicà al deg(t dels compositors ccttah111s. Li vn demauar una obra amb l 'única exigència qu.e fos composta. d esprés del 1987. L'absència és una pnrtitura per a guitarra i quintet cie corda, datada ell992. • Del seu aifm. ~i­ ès la !l, al 3- 3· Ie ;a .n lC Ie ;r ~l a I· a I· ll ·, i, I. r s l segell discogràfic la Mà de Guido acaba de firmar un contracte en exclusiva de distribució del seu catàleg als Estats Units amb la importadora Qualiton lmports Inc. Aquesta distribuïdora americana és la representant en exclusiva d'importants segells, com són Hungaroton1 Supraphon, Glossa, entre d'altres. • E Sr. J"oaqnim Ro1ns ll-lus tre degà dels compositcws t·a taluns Estimat anú~: Li escrir amb t>l reror·d ben viu de r acte de pre~entarió dt•l llibre biogràfic que acaba d'editar-li el Depar·tamcnt dt• Cultura de la Generalitat en col -labor ació amb Pr·oa dins la col·lecció ..Compositors Catalan¡,''. Va ser un fet que va comptar amh molts al-licients, bona part clelb quals d' tma autenticitat privilegiada. El pi'Ïmct·. el mateix d'hon orar-lo a vostè en l'avincntclia esmentada i també en la de l'arribada feliç a la fil a tan po<' comuna dels 90 anys d'edat. Per extensió, he dc fer esment delrecot·d del molt enyor at JoSI'JJ Casnnovas, autor d'una de les dues parts fonamenta ls del UÜ>r e, en una aportació, una més i en aquest r us pòstuma , que testimonia la seva altíssima calt'go riA i tumbé el profund coneixement de vostè i dc la seva obru. I així mateix, la gran estima crue li professava, de la qual havia donat molts testimonis . En aquest sentit. recordo el brillant discun. que li va d edicar al Saló de Cent, en l'acte dc lliurament dc Iu MedaUa d 'Ot· al Mèrit Artístic amb què el va hononu· ja fa temps. i molt merescudament, el ro nsiAIO t·i hal'(·eloní. AILn';, motius de sa ti ~>facc ió que oferí l'acte van »CI' els t·ontinguth dels parlaments que li van ser dedica ts, en general d ' una considerable idoneïtat i, d'una manrra rsperial -em plau remarcar-bo-. la s~ntida actuació. en un impagable concert testimomal. del clal'ineti ta Ol'ioJ Romani. Tot pl egat va configurat· un tot fartit dc valors d'allò m és autèntic. cohet·rnt i 'àlid. Tanmateix, no tot es va produir· a l'alçària de les cit·rmnstlmcies. 1 en posar-ho en evidència no voldria pas ueluat· t>n pla dc malaverany ni aigualir-li :ccOt·ds valuosos. P erò vostè és prou intel-ligent -ho es molt-, com p e r sabet· assimilar de manera positiva el que pt·ctcnc: posar en evidència. I a més, fins i Lot confio qurl ho agnürà; precisam ent per això, per la seva int('l-lin-è!nria i taml1é per la seva amplitud t:> • ' '] n torttzons. 1 pel seu finíssim ¡¡entit de l'humor del qual tantes v1~gu drs he gaudit , quali.tat que ve a ser com un comprnrli i una exteriorització discreta i elega.nt de la sevn t>xc.plisidcsa d 'esperit i d el seu tarannà scny01·ívol que tan hé el defineixen. , P crnwti , clonr·s, qur em r efcr ebd , p er exemple. a I escassa t·ept·cst·nlar·ió del seu gremi, ri d e compositors, rf'dtt:icl<t u unu oúnlma pt·esència d e comp onents de la llnmunt junta dir·cctiva de l'associació que els aplr•ga, i molt p ora rosa més. I cal r ecordar que' ostè no sols és d degà d'aquest ens. sinó que en Ya ser· r·l p t·imet· pr·esident i empre ha treballat de manera conYençudH a favor del col ·lectiu. El greuge esde,·é pa r·ticulat·nwnt agut si tenim en compte l'al -Judit car àc ter· d'homenatge implícit també a Josep Casa no' as, un altre mem hn~ disti.ngit del col-lectiu. Aqu csle;, :.ón coses que clamen al cel i que resulten absolutanwnt incomprensibles. l disculpi si sóc massa ¡,inccr i si parlo massa ami' la mà al cor. I que testimonien un àmbit de petitesa genèrica que potser explica i transccrull'i.x n•aliLals més profundes. AJtrcs petiteses menys visibles però també significatives va n ornat· nE>gativamen t aquest acte, i van demostrar I(UC una mica de sensibilitat i imaginació a vegades poden uforir resultats gratifica.nts i, de fet , ii'J'enunciablcs. 1 ~; i t'lll torna a permetre d 'expr·essat·-me amb cluredal, li diré l(Ul' no va dei..xar indifer ent que l'ac:tuació au·tística esmentada i fins i lot el matri..x ram de flors amiJ què va Sf'r únicament i exchlsivament rf'tribuïda, van ser del tot voluntaristes. Déu n'hi do. Senyor lloms, vo Lè sap 'alor ar amb tota justesa tot allò que és autrntic i tol aUò que és simple fullaraca apu t·a tosa. volr iador·a i Íltgi era. I enmig d'aquestes insignificance , fibladores per significatives -rerò. a la fi. ahò, in.,ignifiea.nts- . el seu ànim no se sentir·à afectat. Vostè el>tà molt per damunt d' aquestes realita ts tan míQt•r·e . Aquest no és ni h a estat mai el seu món. Per·què. a tall de recordança il-lustrativa, mentr·e pa¡,¡,a' en aquestes cose . una obra seva era sol-licitada ver set· ofer-ta en un important esdeveniment intemadonal -se'n parla a part. I això. la suma acu mulada de moltb •·ai..xòs'' sembla.nts és la r ealitat que construeix autruticament la !ús tòria. I . definitivamt•nt. r ac te a què m'estic referint. per damunt de tot haurà deixat eu el record imperible dels qui el vam viure, fl'l s tan profunds com el gaudi dc la seva presència bonhomiosa i viva, la p ermanència d'un llil1ro rNtlitzal amh rigor, l'aetuació, :insisteixo. sentida i sincr•t·a i d 'alt nivell qualitatiu de l'Oriol Romaní i l'autrulidtat de l'afecte dels qui érem allà, estimulats pel goig dc! compartir· amb vostè una estona •·otundamen t excepcional Del seu affm. Jaume Comcllas e PANO RAMA Lucia cli Lamme rmoor inicia la tempor ada d'Òper a de Barcelo na D 152 ues representac ions, els passats dies 15 i 18 de maig, de l'ò1Jem Lucia cli Lrumrwr·m oor rlt> Gaetcmo Doni::etti van posar inici et _Itt que és la primera temporada d'Opera de Barcelona. Es tra cta d'mm iniciativct r¡ue es va posar en nwr:rrt fit pocs mesos amb mw t•elebrculo representació de La Bohéme i que engrumy pretén consolillar-se. Út tempornda contimurrà amb les ·versions de rugoletto, que ha de tenir lloc els dies 19 i 2 1 de setembre i les cie ~luclama Bunerfly, que se celebraran exactamen t clos mesos mh tard, t>ls dies 19 i 2 1 de desembre. Totes les represeuta cions tindrtm lloc a l'escenari del CasÍ710 L'Aficmça del Poblenou. Opera de Barcelona és un col·lertiu integrat per p ersones relacionades amb l'òpera ~" aquest sentit, cal destacar el paper preponderant de qui lravia estat desfetcat baríton Josep Sinwrra-, provin elllS cie diversos ccunps -{:anlants. músics, directors nmsicals, dramat.urgs i afeccionat s. Hi col-laboren taml11? dues entitats senyert>s clel barri del Pobleno11. l'esmentat Casino L'Aliança i el Centre iUoml i Cultural. Entre els seus objectius hi ha la descobert.ct i promoció de nous valors de la lírica catalana. numtar òperes per fer possible aquest obj ectiu acabat d 'esmentar en unes eonelici o ns de mà ximll dignitat a rtística , donar oportunita t als afeccioruds a l'òpera de ceure títols de repertori tol incrementa nt l'oferta ftabittwl barcelonin a i endegar altres activitats, sempre al voúanl de l'òperct i de la música en general. SegrtinJ amb exactitud el que s ·acaba d 'exposar, cal fer esment dels intèrprets dels diversos títols programats. en els quals figuren , pel que fet a Lucia di Lammerm oor, fn jove soprano barcelonina Mireia Casas en el paper principal, al costat del darre r guanyador del Concurs Yúias, el baríton iugoslau Zejko Lucic i de Daniel Alfonso, Josep Pieres, lgrrasi Gomar; Jaume Olives, Arma Romn i Francesc Vidal. EL jove baríton illenc Josep Carrera s incorporor à el paper cle Rigolet.to a la segona proclncció, en w1 repartimen t que compUtrà, entre d 'cJtres, amb les veus de Josep Meduw, A/icia Ferrer, Josep Ferrer i Rosa Nonell, mentre que Elisabet Peraire serà la intèrpret del p apt>r de Co-Cio-Sun de iUadama Butterlly al costat de Sumisl(ls Arrút>z, Llui3 Ramon Sales i }mmw Olives. La direcció nuLSical Ps a càrrec d'un veterà i de.~Lacat mtÍsic barceloní, el mestre Adrià Sardó i llL dranurttírgia ser(t de Francesc Roig. • l a UAB obre la llicenciatura de musicolo gia parlir dd proper curs la 'Lnivct·sitat Autònoma d l' Barcelonu A ofereix la possihilitat tl ' nna llictnciatut·a esp eciliC"a en ci ~ncies musicals. a la qual podran accedir tant els estaments uni versitat·is. pròpiament. com els posse'idm·s d 'una litula<·ió superior· cle con srrvatol'i de música. La llista de les matèries t¡ut> s'impa•·tir an 1~:. ampli i exhaustiu i comp1·èn lots ris aspectes de In Histtn·ia de la música i tlel P ensament musira1, l'Etnomusi cologia -amb incidf.nria sobt·e ds asp ertrs sociolò¡,oics i anu·opolò¡;irs-, Estètica musiral. Pnlc·o¡,T afia. Sistemes d e notadó, Mètodrs i tècniques de la inve ligació musical. Criteris científi cs Í te<·noJògi<'S de l'edídÓmusieuJ, Anàlisi musical, Didà<·Lira de la música i Acú ti<·a, a més d'altres aspectes puntual>- rom. entre d'aJtre:>. ~Iúsi<·a i imatge, Música i mitjans cic comunicac ió. Ar·xivístira musi1•nl , Tractamen ts tiri so (ttclat. mòdul de so i seqiienriad or). E dició musical informati tzada. etc. Ln posada en marxa d 'aquesta nova modalitat suposa un pas important en la normalitza ció dels no::.tl'í~" ens<'n) aments. tant musicalb ro m univrrsitar is, que indubtablement serà ('Ot'l'obol'ada per una re posta positiva dels rstaments c~­ tudiantils corr-e~pone nt.'>. • Josep Pons Conve11i entre el Cor de Cetmbra del Palau de la Música Catalan a i l'Orque stra de Cambra Teatre Lliure l passat 22 d 'abril va terúr Uoc la Sala Lluís 1\liJJet del Palau E de In Música Catalana la signutut·a a ] oaquim Cardella ch, insígnia d'or de Joventu ts Musicals d 'Espany a oaquim Cardellach, membre de la 1unto de Joventuts Musicals Espanyo, va rebre el passat 25 d'abril la insígnia d'or éle l'entitat com a reconeixement de tots els seus mèrits i esforços. Joaquim Cardellach fa més de tren· ta anys que està vinculat a diferents institucions de la ciutat de Terrossa, on va participar al desenvolu· pament de Joventuts Musicals, de l' Escala de Pedagogia Musical{ del Cor t-1\ontserrot, i desenvolupant les facetes d'Amics de les Arts tot aglutinant el jazz, el teotre les arts plàstiques i el 1 cinema. Care1ellach va ser secretari general de Joventuts Musicals d'Espanyo durant uno etapa de gran responsabilitat, tot coincidint, l'any l 992, amb el Congrés Mundial i l'organització del Cor Juvenil Mundial. L'acte de lliurament de la insígnia d'or va tenir lloc a Terrassa el passat 26 d'obri I en el transcurs d'un concert del Cor Montserrat en el qual s'interpretà el Bestiari de Pere Quart i Manuel Oltra, o la seu d'Amics de les Arts i JJMM de Terrassa. • J d'un acord dc col-lahoració entr·e d Cor de Cambra del Palau dc la Mwica i I'Or·quesll·a del Teatr·e Lliut·e. L'acli' va set· pt·esidit pels prc>;,idenls d c la FuJldació Orfeó Català-Pala u de la ~1ú:;i ca, FNix ~lillet, i d e la Fundaf•ió Tcall·c Llitlre, Antoni Oalrnau, umh Passistl·ncia dels directors d e Ics csmentudc~ formacioru. musicals, J ordi Cru.a.~ i J o"Ct> Pons, i el del Teatre Lliurr, Lluís Romar. Aquest acord prevf'u ]a rf:'alització d'un conrert anual en règim de coproducc ió. Justament PI diumr nge dia 27 d 'abl'il va wnia· lloc un concet·L pr·otugonit zal p('r atruesl<'-' formacions en el mru·c dd cide Elo Diumenges al Palau, amb Ja interlwctació d 'un progt·ama ürtC{,'I'al p e t· ohres dl' Stravinsky, Bach, cu -versió de \Vebern, i del mateix Bacb en versió de lfa.xwell Davic;,. L'acor·d prnuet ampliar l'aJ>asl elf' la col-luhorac ió i també el fet que aqueste!' coproduC"e ions pu~,o'Uilt ser oferte:, diverses vegades. To~.-; els asJ<istents a l'acte vun ex'llr'f'Sblll' la seva satisfacció L)()l ' aquesta liuia que ara s'enC"('ta, a mt:s de sulu·utllru· també la roincidt>ncia d 'inter·csso;, i la com¡llemen tarictat entr·t• les ducs fonnudons m usif·als. • •C :u ·a ·e la ·e ls ó :x 1- 1- !S ., > ·-e ·- n :s ls ll [I x ;t ·t [I .s r a s PANORAMA CONVOCATÒRIES Ul CONCUHS li.\'TERNACIO- NAL DE CANT LUIS MARIANO. De] 10 al 12 dc juliol a la ciu tat basca d'Ir un . lli pod en participar tots els rantan ts t-ntrc els 18 i 32 anys cont plcr·ts el 1996 pet· a les vens fl'rncnincs i cnti·e E'ls 20 i 35 anys complca·ts el 1996 per· a les ve~s nuuH· ulincs. Es fm·nn ta·cs pa·ovel! (eliminuiÒI"Ïa, sem:ifinal i liJJnl). La im;ca·ipció es pot fea· enlr:e els die,¡ 15 4Jc maig i 7 dc juny. Pet· a més infot·m ació: Ajwtlamcnl d ' Irun. Sct·vci d'Atcnrió ul Ciutadà (SAC). Juau dc la Cm z, 2 . 20302 lrutt. Tel.: (9r1.3) 64.92.00. Fax: nais, actors, ballarins i ~rsones amb dolències o molèsties funcionals. El professorat està format per: Yito Díaz, Maria Z. Belizón, Carmen Bustamante, Carme Valls, (armen Rodríguez, Giuseppe Nese, Vyacheslav Osipov i M1quel Barana. El curs té lloc entre els dies 6 i 13 de juliol a l Palau Maricel de Sitges. La data límit d'inscriP,ció és el 26 de junt. Per a més informació: Escolo de Treballs Corporals i Artístics de Barcelona. Martí, 76, ent. 2a. 08024 Barcelona. Tel. i Fax: 210.18.30 (de dimarts a dijous, de 17 o 21 h). (94·3) 62.60.07. PREMI DE CANT CORAL MESTRE JOAN JUST. Convocat per l'Ajuntament d'Igualada -dins els Premis Ciutat d'Igualada 1997- i la Coral Mixta d'Igualada, hi poden particiP.<Jr totes les corals no professionals de Catalunya integrades per un mínim de 25 cantaires (el director pot ser professional). El nombre d'obres a interpretar és de quatre: tres de lliure elecció -una en llengua catalana- i una obligada, totes interpretades o cope/lo. S'atorgaran tres premis: 250.000, 150.000 i 100.000 pessetes. El concurs tindrà lloc els dies 25 i 26 d'octubre. El termini d'inscripció acaba el dia 14 de juny. Per a més informació i inscripc1ons: Coral Mixta d'Igualada. Passeig d' Igualada. Passe1g Verdaguer, 81-86. 08700 Igualada. Tels.: 805.28.37(977) 88.04.12. TV CURS I~TERNACIONAL DE COl\IPOSICIO MUSICAL. D el 24 aJ 30 41'agost al Monestir d e Nos- . h·a Scuyoa·a dc Vt>rucln (Sar agossa), scri1 llnJ>ru·lil pt>r YizLak Sadai, Samuel Adlcr·, Lcon Sdudlowsky, Fabian Andr·(:s Pnnis4'Llo i la Plural Ell!!Cmblc com u grup t·csident. S'admeten nomé:. 14 alumnes actius, essent t'I nombre d 'oients segons les sol·licituds. Els alwnnes que vulguin pm·ticipar com a a ctius ham·an d4' pt·e&enlar abans del 22 de j uny un JII"Ojf'4'lf' o E'Squerna dc 4'0mposirió pea· a una plantilla dc: l llanta (pic(·olo o en sol), l suxòfon (ah o lenur·), 1 doti, 1 conta·nhab:. P<•a· a mé~:~ itt[onnació: Diputació Pa·ovineial cif' Samgossa. Sca·vci dc Cnltllt"n. Plaça fi' Ee¡>tloyu, 2. 5007 J Suntgossn. Tel.: (976) 28.8H.80. Fux: (976) 28.88.83. 12è CURS INTERNACIONALCOS I MUSICA. Mètode Cos-Art or_ganitzat per l'Escola de Trebafls Corporals i Artístics de Barcelona-Associaci~ Cos-Art. Destinat a músics, estud1ants, pedagogs i professio- m CONCURS INTERNACIONAL Q.E TR0~1PETA l\tAURICE Al\DRE. Se celebrarfl e nlr<· t'ls dies 15 i 25 d 'octubre en el m aa·c del Concurs Internacional de la Vila de París. Hi podeu p<u·ticiJ>ar tolS els trompetistes nascuts després del 15 d 'octubre de 1967. EI nombre d e participants es üntita a 80. S'atorgaran tres premi, amh nna remuneració de 75.000, 50.000 i 30.000 francs. a més d'un pr·emi de 10.000 per a la millot· interpretació de Dcfnyf' i diferents coocer·Ls pet· al Jn·imct· premi. La data limil f1'ins4·a·ipció és el dia 27 de jwty. P er a mf.s informació sobt·e el desenvolupament i obres de les l"'o"es i les condicions de partici]lació: A4:au lhes. 3, rue d es Coua·onnc)s. Ol -tJ.0Tel.: París. 75020 33.45.35. Fax: 01-4·0-33.45.38. XXVI CURS INTERNACIONAL DE GUITARRA JOSE LUIS LOPATEGUI. Del 18 al 25 de juliol a Sant Cugat del Vallès (Centre Borja), és organitzat per l'escola Aula de Música 7 i impartit ¡:>el guitarrista José Luis Lopategui. El curs inclou en el programa diversos asP,ectes de la tècnica guitarrístico, pedagogia, interpretació i música de cambra. El termini d'inscripció acaba el dia 1O de juliol. Per a més informació: Aula Cle Música 7. Av. Diagonal. 327, 2n 1a. 08009 Barcelona. Tel.: 207.40.22. ~ CONÇURS DE COMPOSI CIO DE MUSJCA FESTERA. Convoca! per J'Associu('ió Snul J ordi d'Alcoi, enguaJJ y es convoca la modalitat de nuu·xa cr·iélliunn. Hi ¡)Qden participar· tols els compositors arnh toles les obt·4's que vulguin, inèdiles i originals, adt'quades a ruta plantilla d e ha nda concreta. S'atorgat·à un premi dc 500.000 pessclcs. La dnln límit de presentació d 'originals i-s el dia 1 d 'agost. Per a més informa- ció: A,:oociació Sant Jordi. e/ Sant Miquel, 62. Casal Sant Jordi. 03801 Alcoi. 111 STAGE MUSICAL INTERNACIONAL Del 21 al 26 de juliol o Breda, amb M. Assum¡:>eió Codina (creativitat musical LOGSE)Í Alfons Reverté música de cambra i Paola Volpe piano tot~ ni.vells)bi Xavi,e~ Bol!aJ! en a conferencia so re mus1co 1 cmema. Per o més informació: Ajuntoment de Breda. Tel.: (972) 87.00. 12. Fax: (972) 16.03.33. ¡ XJX, CURS INTERNACIONAL DE MUSICA ANTIGA DE DAROCA. Del 3 al lO d 'agost a Daroca (Samf!OSsa). El cur serà impartil per : Josep Borràs (baixó); J eauPict·rc Canihac (corneta); Agostino Cirillo (flauta lraYessera barro('3); Paula Chateauneuf (continu); Nils Ferber (oboè barroc i xirinua); Bca·nard Fourte t (serpentó, sacabuix); J osé Lo.is Gonzruez Udol (ot·guc); JoLn Griffiths ('iola de ganÚJa, llaüt renaixentista i guilat-ra harr·oca); Jan Willcn J anst•n i Christine Whiffen (clavecí i conlinu); Núria Llopis (ar·pa); Euulian o Mor·eno (orquestra bm·t·oca); Pet·e Ros (viola de gamba); lnugal'<l Schallea· (violí hanoc); Mar·tin Sclrm:idl i Vasco Negt·eia·os (4lia·ec4·ió i cant coral); Lucia Swnrls (vi9loucel); 1\'lark Tuck e t· (rnnl); i Alvar·o Zaldívar (teoria musi<·ul). Per a més informació: Institució Fen1ando el Cató lico (Scca·etm·ia del Cur·s). Secció de Música Autiga. Diputació Provin(•ial. Plaça d 'Espanya, 2. 50071 Sarago~>Sa. Tel.: (976) 28.88. 78. Fa-x: (976) 28.88.69. PREMI EMIU PUJOL 1997. Convocat P,er l'Institut d'Estudis lllerdencs per fomentar els estudis musicològics, les obres que s'hi presentin p<;>dran tractar sobre qualsevol tema de musicologia històrica relacionat amb la Península Ibèrica (illes incloses) des dels orígens fins a lractualitat. Si es tracta d'una transcripció o recopilació, caldrà que aquest vogi precedit pel pertinent estudi biogràfic o comentari estilístic. Hi poden participar candidats de qualsevol comunitat autònoma espan(ola, individualment o en eguip. E premi és dotat amb 500.000 pessetes. La dato límit de presentació de treballs és el dia 28 de novembre. Per a més informació: Institut d'Estudis lllerdencs. Ploça Catedral, s/n. 25002 Lleida. Tel.: (973) 27.15.00. Fax: (973) 27.45.38. PANORAM A Estiu Musical a l'Alta Ribagorça Presentació de l'associació Pro Lírica E E l Patrona l Comarcal de Tul'is1111' cic• l'Alta Ribagor ça , lllitjan\:ant t'I seu Consell Comarc·al, ha encn rregut a l'E scola tiP Mú!'ira J uan Pl'dro Can ·pro Ot' Burc·elona Ja prognumH·ió dc· les activitat;, nllts icals cl"c·stiu a r lta Rihago•·ça. Aqtu·stl'~ manifestacíom, :.ïniriar a n amb la t<· t·cet·a etlirió cl<·l Curs lnt.e rnadonal d e Mús ira d c• Viallc~r, tllll' proposa a eslntliant;; i mes lrc•s dc• dive•·sos nivelb; uns dies -del 8 al 20 de juliol- dc tn•hull inte ns i d!' cotwi vi'-ncia al costat dc• p r estigiosos professor · vinguts d'arr e u dr l món : c>ls piani te¡, Ro lwr to Bravo, llzr Ct·anbin. Jun Ka nno, Canne n rt lurlÍtwz i Bridgt>L i Luiz de Moum Cas tro; Pis violinistrs Mic·huel Bm·ta i Eva Craubin: t• l viola Paul CortPse; els violooC'el·lisl es Marçal Cet·vcra. J osé Ignar·in Ehepat·e i Pctt·r Thiemann: el n a ut.is ta alvado•· Gt·atacòs. el guitarrista Michad adanowsky i cl d:nc•c·ini ta J o nli Rt'l,'nan t. 152 Imnwdiatamr.nt dcspt·és -t>nlt·r d 20 i el 23 ciP j~tliol- tindrà IJo(' a Barr·or t·a la prime t·a edi ció del Conc·urs Inte rnarional de Música dt' Cumhra de l'Alta Rihagot·ça. P odt·an par·tícipar-hi b'l'ups constittüts de mt't~ica dr rambt·a (del duet a l"oclcl) d'arr eu del mim. Parlli·Jclunwot a aquestes dues con vocil to •·ws, es d esen vol upu rà e l prime r rlcls dos cicles de ronrcrts que ompliran dc música les e;,~Jr~ies romàniques de la comarca: el Cide de Música dc Camb ra "Fc:.thal dels Pirineu¡,", <rue ac[Uest any c·ommemorarà d s anhcrsaris de rh ubr rt i BraJuns, SPnse oblidar els de Mcndelssohn i Cassació. Ac tuuntn en aquest c:idc r is pt·ofel!sor·s dc•l Curs Internadonal dc Música dl' Vila ller. en dift> t·en ts formac::ions. i altres intèrpret!> convidats. com la !>Oprano xil ena ;\fa.-ía Loz )lartínrz i la cJavir<·mhal·lista d'E tònia Mat·ju Vatsd. Fimtllnl'nt, el Cicle Solistrs a l'Alta RiJJago•·ça omplirà cie música Jr¡; nits dels dissabtes d 'agost a rnh actuarions dt'l Trio de CuilaJTC8 de París. dc la soprano Margar·ida Lladó acompanyada pet· Alhf'rl Romani al pialloforte, del flautis ta Cat·les Rosat i c>l guitan·ista Ser gi Viccntc. de l vio lonrcl· lis ta Marçal C(•r vr•·a, crue actua t·à amb e l claV{·dnis ta Jordi Reguunl, i del duel de violoncel í piano fot·mat per J osé lgnacio Etxrpan• i Carmen MartÍnc>z. 16 P et· a més informació: Jt:;,c·ola dc Músi ca J uan P edm Carre n¡. Pintor Fortun y, 18, Pra] . la. 'fpf.: (93) 301.07 . 18. 0800] Ba1·celona. • Gira amencana el' Hespèrion XX I grup de música antiga que diriE geix Jordi Savall Hespèrion XX va realitzar el passat abril una gira pels Estats Units, el Canadà i Mèxic. Concretament, el grup va actuar a les ciutats de Boston, Washington, Nova York, Milwaukee, BerkeleY. i La Jolla, als Estats Units. Al Canaélà va actuar a Toronto, i a Mèxic a la ca· pita! federal del país. A totes les actuacions es va presentar un programa amb el títol "Paradise Lost·La monodia medieval arabo-andaluza, ¡udía y cristiana de las Hespérides", integrat per cants d'amor, danses araboandalu· ses, cants espirituals, danses corte· sanes i cants del poble. En aquesta ocasió el grup Hespèrion XX estava format per Montserrat Figueras (cant}, Pedro Memelsdorf (Hauia,, Andrew Lawrence-King (arpa i rsa · teri), Pedro Esteban (percussió i el seu d irector, Jordi Savall (lira, rebab i fíddle). La gira va continuar a Mèxic amb un concert de Jordi Savall amb els instruments rebab viella, fídula i viola de gamba, i de Pedro Esteban amb percussió, interpretant el pro· grama "De la vielle medievole a la viole boroque". Aquest concert va servir per presentar el nou disc La lira d'Hespería. • l passat abril va presentar-se oficialment la nova nssociodó Pro lirica (in mcmmiam lluís Portabelln) amb un recital operístic al Tectlre lliurn de Barcelona.. La. idea formal de Pro lirica vo. néi::rer (rt'I'On dels dos rPciUds que va11 te11ir lloc l 'an y pnssM al jardí de Út ('((Sa del Dr. J aume Grnell. el seu presirlPIIl. o Perato/lacln (Baix Empordii). i que t:all protago11iJ:.ar lct me:.zosoprmro llfo11tsermt Comadira i l'actriu Maife Gil amb Poemes i cançons tic kahat·ell ((lllll(len, Britten , Brecf1t, Ewil/, Wecleki11d i Schonberg), i la soprmt0 cubmw linda 1U irabal amb è11ies i fragment.~ d'òpera de IUoza rt, Bellini. Cilca i Verdi, toLS acompanyat.~ al piano p er Jorge ldelson. Aquest mateix concert és amb el que s '/w presentat Pro U rica allliw·e (amb Alem Bm11ch al piano, substituint ldelsolm ). Les principal$ finalitats de l'associocw es poden reswnir en: orgallil;:;ar recitals, concerts, òperes, etc. cada estiu a Peratallada; organitzar actes similars a Barcelona; presentar figures de la lírica numdial (especialment les qne encam 110 ha11 debutat rr casn nostm); potellcit.lr les ve11s trmb futur; roproduir esp ectacles similars amb altres entitats públiques o primdes; i programar obres rú> cCLLegoria però que no s 'acostwuen a escollar. Pro Urica compta amb w1 comitè assessor format per Antoni Ros Marb(t , Uuís Honwr, Joan Mata.bosch i Philippe Fenelon, i amb m és cie 240 .wcis. Aquest estiu a Peratalúula eL, recitols semn interpreulls per la soprcmo Lella Cuberli (4 de juliol) i el tenor Larorence Dale, La mezzosoprano AnJJa Steiger, amb François Jfleigel al pÍllllO. Per l/ ml!s utfonnt.u·it): Pro lirica. Pau Clari.~, 174-, 2 n 1 a. 080.'J7 Barcelona. Tel.: 412.39.66 (fPinei'S de 16 li 19 h). • G• 15è aniversari de la Coral Baluern a Coral Baluern ue Ba•·rcloua, Llligol,que tliri¡:cix el mestre J o r·cli-Lluís cclclbt·a enguany e l t!(' l/ 1 5(~ :UÚ\'c>rsuri. Un dels actes més destacats és el concct·t del prope•· ·~ rle juliol al Palau d e la íUúsicu Cntnlana. En aquest concerl, amh I"Orc¡uCbLra de Cwnbt·a del Reial Cercle Artíalic de Burrdona i amb la pianiJStu Olga Claret, "'ofc t:ïrrut obres dt~ Fnm·é, Rossini, HLU·dos i 1'\'lot·e ru, c•ntt·c d' altres, i d Glòria en Re 11mjor dl' Vi''alru, a mb l'al' tu ució com u solis tes de la mezzosoprano 1\lari!Su Mm·Line i la "opruno Anou 1\Ioreno-Lasallf·. La Coral BuJuer n., que actualment compta a mb una cinqurutlt•nu dc> canlnit·es, nasqué l'any 1981 i ha eslat dirigida pels mestres Ricm·cl Gimeno (1981-1993) i Dmucl Pur·udtc> (1994-). Amh més d' un ct·nlcna•· de cotwcrts, tunt a CataltUi yu 1'0111 a l'csll·angc>t·, el seu •·epet·tot·i compt·èn Lots els l'!!lils des del segl ~>. XVI fins a la m.bica c·outemporàtúa, umh t•spe· cial importà ncia de la cantó catalallll. Oc>s dc> 1985 és JUe mbre tic In Fede ració Catnlana d' Entiluts Corals (FCEC) i c•ntre els w1 ys 1986 i 1993 o•·gunitzà i pa•·tidplt ni Conccl't clt• Sunt .Jordi de l'lns tilllt d'Estudis Cutnl nm;. L'an y 1990 va realitzar· i ('¡,tr·eoar e l cont•t•rt t·~pectacle La 1111Ísirn i el vi alegreu el cor de l'homf• -16 cnnçous tlt• d ifcrcut>, estil!! umb texto;; dc Pe•·•· A•·tíl'- amb motiu rlc>l Ol Col·loqui tl'liistò r·ia A~t·lu·in n Vilaf'nuu·a cl<•l Peneclès. • C. fi fi- 'ro ·n- >r- :m oc Iel a .,..,.. P RESENT A T P E R: !le 'l O ~~ ife •a- I "'"' FOMENTO DE CONSTRUCCIONES Y CONTRATAS, S.A. 11, 'lO ;i 'lial t t Dl! .JULIOL, 22.30 H . DIVI!NDRI!S, DIVIINDIUIS, I I DIUMI:NGK, 3 D'Acao•T, 2R.OO H. Auditori jardi11s del Audttori }<1rdi11s del Castell a- ·e- EL jAUME ARAGALL oit- c. Tt11or: j AUMF AR \C\11 - Sopra11o: HHJ IN Kt\1 B<Jix: Sn.t'\NO l'ALATem ORQUESTR.~ SIMfONICA DE BALb\RS Orrt'Cior: j AVIt.R PIREZ 8ATIS1A Obres de: ROS\INI, GOtJNOD, GIOROANO, LEO:o¡CA\ \1 LO, SoROLAU.\L t Callçotts ttapolitattes il- e- al lO DISSAIITI:, t 9 -- Dl: .. ULIOL, 22,30 DIVW:HDRU, !ia- lO ·o Nc1rrador: MICU~I. BO\~ >e ÜRQUESTI\ DE VAl ENCI\ • CORO DF VALENClt\ Dm•ctor: jAN KOVI\CF.K ·zw l'rotlucri&"I Ú>llt:Nri TELECOM 11111iu i Assodazio11c A.t\1.11. Lt Tl'l' r.arar't•llt", amb lt1 cal.lahor,tciú i d suport drl l't.stlml Canti/ rf, PtrdlrttiJt, el Ten tro Arrlt~g<l tir 8ilú11o, I'AjtmliliiMnt dt I'IIOS{Jilotltl tle Uulm·¡¡<~l i Foms. ''ro DIVII:NDRI:S, al 1- :7 r--~~- 25 -- Dl: .JULIOL, 22.30 ~~ 1- '"n 1- 22.30 H. MSTISLAV ROSTROPÒVITX l SABU i\IONAR, MAITE ARRUAIIARRfNA, fR ANCESC GARRICO~A, ~A R UUn liNFN C/ari11e/: j OAN ENRIC LI LSA COR DEL ft.STIV AL DE SA \'ONLI"N A ORQUESTRA DEL. FFSTI\'AL (Orqueslr<l ¡/e Cada qui$) Director musica/: SIR NI \ ILI E M~RRINf R Obres de: WEBER, B H.THO\'EI'i 26 -- Dl: .JULIOL, 22.30 DIMARTS, H. t2 -- D 1AGOST, 2 t .00 H. Església del Carme Audllort }•lrdms del C.ISiell SIMON ESTES ~­ tr -- D 1AGOST, BF.ETHO\'IiS DISSAIITII:, Tc~tor: All RI·IJO KIIAU~ ÜRQUES1-Rt\ SIMfONICt\ OPI. GRAN TM'rRE Dl:.!. LlnU ntrector: MIGUII. ANCP.I. GóMfZ Obres dc: DONIZ!ol lï, Ft.O I'OW, -- Baix·bllrítmr: SIMON EsTES Sopra/10: ANNE-MARIE SCiiUBERT- rr.mm VERÓNICI\ SCULI.' Uedcr dc fRANZ SCHUBERT i Es¡nrtttiCIIS lll'lfi'I!S MARTINEZ GOUNOD, MASSF.NI'. I, SOIIOZ~IIAI. J 00IIAIJOII~ I N F ORMAC IÓ 1 -- V E NDA A PART I R DE L ' I D E JU L IOL 972 - 53 82 92 Especiar/e de C~RLES SAI\'TOS sobre llrtísica dc BACil 01 \'100 Lt\NZA. CARLES SANTOS, ANTONI COM~$ Acturs: jAMF~ TliiERR.ÈE, ANN.\ CRIA DO, LAURA j USTICIA COR LIEDI'R CA.\IERA Gmó, direcCIÓ' esceJrografta: CARI f.~ SANTOS -- Coprodu«ió Companyia Corln SJntos i Festit•JI Cosrdl dc P<rolada r\uditori Jardms del Castell GISELLE, erro o;rerci<): SER GEl 16 LINJA AèRIA OFICIAL: LA \ 'i \NGUARDIA CasiJtOS dc Cataluqya 2t .00 H. Mt•zzo-sopralto: TERESA B P.RCANZA Piatto: j osE .A¡•o~TONTO ALVAREZ I'AREJO Obres de: RoSSINI, SCHUBERT, BRAIIMS, ROIJRJCO -- t8 D 1AGOaT, 22.30 H . Auditort jardins del Castell DILLUNS, ALiCIA DE LARROCHA TOKYO STRING QUARTET Pitmo: ALICIA DE LARROCHA T OK\0 STRING Q UARTET: MrKHAIL KOPEI.MA...,, KIKUEI lKEDA, KAZUHIDE f!>OMURA 1 SADAO HARA DA Obrl's de: BEETHOVEN, TAKE.MIT~U I BRAHM~ D IMARTS, -- t 9 D 1AGOST, 22,30 H. Auditori JardiiiS del Castell ÜRFEON DONOSTIARRA I jOAN MANUEL S'ERRAT Amb Iu partic/p,tció .,_~raordinària de j OAN MANUFI SHRIIAT 0RQU6STA SINFóNICA DE GI\IICIA Director: ViCTOR PABLO P I!'RE.Z MIÍSICO dl': G URIOI, SOROZABAL, SEII IIAT, MANCINI, LENNON I MCCARTNEY, j UAN Y j UNIOR -- 20 D 1AGoST, 22.30 H. r\udttori }arditts del Castell UN RíQUIEM AÜ!MANY BRAitMS Supr.mo: 0\< ENDOlYl' BRADI EY • B.>rllorr: KE\' IX M C\tlllAN IBERIA MlNISTERIO DE CULTURA D ' AGOST, TERESA BERGANZA DIMIICRIIS, ~ J .>ERALADA -- POLUETKOV (Dtucwr nts,Je~rt tld T(.rt'r.' flnld1ull CASTELL DE P ERALADA Auó1 o'AoAPtl BALLET DEL TEATRE NACIONAL DE PRAGA ORQUESTRA SlNFONlfTIA EsLOVACJ\ Coreogrct(i<J~ MA.ruus PrnrA - Escenografia: jiRI BLAZFK Dtrectord'esceno: KvETOSLAV BUBENIK A, B EL COPAT R O CI NI De:: t~~-ml..l. H. Església ddi Carme Audttrm Jardms del Castell a 1· 9 22.30 LA PANTE8A IMPERIAL DI&SAIITE, NoVENA SIMFONIA "COR~t" H. :11 ls u.oo H. Auditori jardins del Castell Hommatgr al 70 attiversari de Rostropòvitx ) - o'Aoo.rr, DirectrJr musica/: VHu.o l'AliN Producció Festival dc Savottlimw Dli!ISABTJE, DIMECRES, 13 D 1AGOST, DIYIINDitU, t5 I DIUMIII'C..-, f7 D'Aoon, U ,:SO ._ to COR DEL fESTIVAL nf SAVONIINNA ORQUESTRA DEL FESTIVAl. (Orques/l'O de Cadaqués) Direcció d'escc11a: 11 KKA B.i\CKMAN Esce11ogra{ia i llt:SIIIllrl: j UBANI f'IIISKt\ I'IFN \'to/once/: M \,1~1..\ v R OS1 ROPO VI rx jO\ EN 0RQUEHA "'ACION.\L Dl ESPAÑA ÚONDL) Dtfi'Cior: A'•IORo\$ LICETI Obr~sde: MONHAIVAT(;t, DVORAK I BARTOK a -- 1 Dru.. a:Noa:, S!MON E STES, HILDEGARD BtHRhNS , M ,\ rn SAI.Mii'lfN rs Ie s .EL VAIXELL fANT¡\SMA, »F Wi\<.NrR DER FuENGE:'IIDE Hou..t\NDER n' ANNUNZIO Vrrsió escè111ctt: LA fURA Ull~ BAU~ Direcció esàm/c.-a: CARI OS PIIORISSI\ I Au:x 011 ~ Gmú 1 rt.lill'-'1<iú d'mwlgt: MANUEL H UERCII I FRANK ALEU Atrt•uo i ¡t¡•sttu¡ri: jAUME l'tENSA Coreogra(i<J: COM I'ANYIA "E RnE QUP. ERRE" T• :í.s I UI MUZAI<l Auditori }ardms del Castt•ll 11· Df BIJSS'r SERRAll, ROBERTO SACCA, OtCA .MAKARII'- \ ,S I 1•1 \ NO PAL \1 Cili. LL.UIS SOLER, Mll.AGROS POBLADOR, EMIIIO SANCHEZ ORQUESTRA DEL fESTIVAL (Orquestra de Cadaqués) COR LIEDER CA\IfR\ OF 5ABADHL Director d'escena: MAR lO GA> f.sceuografia i t•estuari: GUILI.ER.\10 I'EREZ Vu L\l T\ Direcció llltiSICaf: GENNAD~ R OZHOF\T\ D<\K) H. ri }•lrditts drl C.1stell to...... 'd~i=--~~-A-'= tir RAPTE EN EL i també en el telèfon 902 33 22 11 Auditori )ardms .del Casu•li CtiSt~ll DIE ENTFÜHRUNG AUS DEM SERAII lll ?f- Venda d 'entrades les 24 hores Ajuntament de Peralada O~tFEO~ DONOSTIARRA 1 0RITó C~TAI 0RQUESTA SL'<FÓNICA DE GAIICI~ Director: VICTOR PABLO P l':RE7 A PANOR AMA Presentació del Congrés de Música a les Escoles A caba de presentar-se el Congrés de Mrí.sica a les Escoles que promou. el Con.çell Català de la Músi.cct i qu.e se celebrarà e/.s pròxims dies 3, ..J. i 5 de juliol. L'acte, qne va tenir lloc a la Sala Lluís Mil/et del Palau de la Mú,sica. Ca.tala11ct, va ser presidit pel conseller d'Enseuyame nt. Josep Xavier llernàndez, i va comptar també amb la presè11cia del director general de Promoció Cultural, Romà Cuyàs, el presideut del Con.~ell Català cle la Música, Josep Maria Busquets, la presidenta de l'Associació Catcrlana d'Escoles de Mtí.sica i el gerent del Consell Català de la Música, Cèsar Calmell. Es tracta d'tma iniciativa que es produeix en un moment especialment vüt pel que fet al futur de l'ensenyament a ca.sa 110st ra. En aqtte.çt sentit, els diversos assistents van subratllar l<t importància qu.e pot assolir el congrés per enfocar el futrtr d'aquest capítol tan cabdal de la vicia musical. • Els Ballets Olaeta a Barcelona 152 any 1896 naixia a Gernika Segundo L Olaeta, un dels homes que més con· tribuí a la coneixença del folklore basc, i el I revitalitzà seguint lo tradició del ballet acadèmic. !:anY. 1996, en commemorarse el centenari élel naixement de Segundo O loelo els Ballets Olaeto ora dirigits pels seus fil(s Víctor i lide, van voler recuperar la memòria, lo vida i l'obra del músic i coreògraf organitzant diferents actes que donaren formo o aquesta commemoració: actuacions, exposicions, conferències i l'a· parició d'un llibre sobre la figuro de Segundo Olaeta Cien años para la cultura vasca, Segundo 0/aeta, de üde Oloeto. Des de lo seva fundació, l'any 1950, els Ballets O loeta han recorregut Euro· po, quoronto·un estats dels Estats Units, el Canadà i Centreomèrico, amb lo ideo d'expansionar lo cultura basco. L'any 1996, en commemorar-se el centenari, els Ballets O loeto van fer uno giro que els va portar o les ciutats de Vi· tòria, Madrid, Sant Sebastià, Pamplona, Biorritz, Gerniko i oro, el dia 24 d'o· quest mes de juny, o Barcelona, ol Teatre Tívoli. Tenen previst finalitzar lo giro o París. No és lo primera vegada que els Bo· llets Oloeto visiten Barcelona. L'any 1964 actuaren ol Gran Teatre del liceu amb l'òpera Amaya, de Guridi, amb gran èxit. les més de 200 persones que portici· pen en aquest espectacle, entre elles els membres de l'Orquestro Simfònica de Bilbao i l'Agrupació Coral Jotorki de Bil· boa, presenten, sota lo direcció de Víctor Oloeto, un programo amb obre.s del ma· teix Oloelo i un repertori clàssic. e Victòria Palma Cinc Ereguntes a . .. JORDI CASAS BAYER Director del Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana Amb motiu d ' haver-se complert el concert número 200 del Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana (que patr·ocina la Fundació Caixa de Catalunya) el passat 6 d'abril (al cicle Els Diumenges al Palau, amb obres de Mozart, Haydn i Schub ert), el seu director ens analitza l'efemèride recordant el passat , comentant el present i projectant el futur. -Quin és l'estat d'ànim en complir·-se eJ concert número 200 del Cor de Cambra del PMC? -És just dir que fa una certa satisfacció, al nostre país, de constatar que un projecte que teníem s 'ha pogut tirar endavant i que ha assoli-t més de sis anys de vida, de vida fèrt-il, com. ho demostren les dues-centes audicions que hem portat a terme. -Fins a quin punt s'hau acomplert les expectative s que vostè mateix s'havia estable t·t? -Els objectius que em proposava quan pensava en el Cor de Cambra no eren gaire concrets. Es pot dir que pensava en la creació d'un instrument coral competent, la vida del qual s 'ha anat desenvolup ant. ] o no puc pensar en una fita final, sinó a treballar cada dia, pas a pas, i intentar millorar dins les nostres possibi-litats. - Quina creu que ha estat l'aportació més important del Cor a la música del país? -Se'm fa difícil de dir. Potser caldria preguntar a gent de fora del Cor, ja que la perspectiva els faria més objectius. El que es pretenia, com. deien les bases de la primera convocatòria, eren tres intencions. En primer lloc, donar una posúbilitat a cantants de practicar la música coral de cambra amb bones condicions. En segon lloc, crear un instrument disponible i competent. En tercer Uoc, a través dels elements anteriors, difondre el màxim possible els repertoris treballats. -Quines fites preveu per a un futur unmediat? -Repeteixo el que deia al segon apartat: tenim les fites del dia a dia, de treballar els repertoris amb el màxim rigor, abastar estils diferents, difondre la música coral al major nombre de poblacions, etc., encara que el que crec que ara ens convindria més seria poder enregistrar un nou disc, perquè el que tenim per CL Harmonia Mundi té cinc anys, i el so del cor ha canviat. -Fins a quin punt és possible i desitjable la professiona lització d el cant coral a casa nostra? -Sense ca.p dubte, crec que la professiona lització és desitjable, com ho és a altres nivells (instrument al, pedagògic, etc.). Això no contradi-u ni perjuclicn l'activitat vocacional dels cors, al contrari, crec que potencia els nostres horitzons. Cal disposar de sortides dignes per a la gran quantitat de gent que estudia el cant de manera seriosa, i. sovint, amb sacrificis econòmics. PANORAMA Concurs Maria Canals El primer premi de piano, desert per segon any consecutiu per M . LLUÏSA MORAN í'l 22 cl"alwiJ al 6 dc mai:; vu tenir lloc l'ed ició número 43 del Concm·s Internacional d'Exccuci6 Musical l\II11ría Canals dc• Barc·elona. El concurs c•s va rlcsrnvolu par l~ll dtws moclaütats: Iu fixa dc~ piano, i la rotativa., que uqucst any s'ha dedirat a la guilar..-a. 11:1 jur·ut de la modalitul piano va ser· format per· Maria Canals, Carlos Cdwo. Tntsuji Ha ya~­ hi, Gcrassimos Kakalis, Klaus Kaulimann. Solomon Mikowsky, Raquel )Iillàs . .Jarcpws P¡or·noo i Frantc ca Ruiz. El de la modalitat guitatTa Ya ser format pc•r· Jaet¡uel> Prt·noo. Xa\ier Bolíar·t. Mado Gangi, Ger·assimos Kakalís. Aldo MuwUa. Masanohu ~isiga ki. Cèsar· A. Rot·he i Jaume Torrent. El cet·tamrn \a comptar amb una con~idet·ahle assistència de rom·ursunts, pl·r·ò inferior· a la d'altres anys. Dt'ls I 04 partic-ipants inscrits (82 en Iu br·unc·a cic piano i 22 en la dc guitana) vau compur·èixet· fïnalment 61 pianisL<·s i 14 guitarristes. Les pt·oves diminatòries v<rn realitzal'-sc ttl Casul rh•l MPtgt", en un arnhient r eln tivflmcnt cHstès, com és habitual ro una compclieí6. l~es in tel'prrtacíons rs vau succeir amb ww honwgeneïtut do nivell per·ò al mateix temps amb una gran diver sitat d'estils i conrr1wions. En la b1·1mcu dc· piano va muncru:, potser, aqnclla figt11·a mig deessa mig mortal que copsa alhc11·u pel seu domini t{•cnic i p t'r la conducció de l'ànima a trav~¡, dc•) so el(' fm·ma que transpor·ti r oit·nt dc· manet·a màgica. Aq ur:.ta ligt~r·a o fígun•s que en majot· o uwnor· mc>sura apar·eixjen mé, clarament ¡•n altn•s t•dkion ·. hau passat U f't.~lpe r·cehudes o bé no han e.\.ihli t. Per·ò, ¡,no srt·à que el ~o~tr·e cdtcr·í, imbuït prr gr·avacions tmpecablc•s i mites. s'ha tanca t en lu~a roda i fa que h'um no rspe ri r·es ll~JIJor? Què volem l>entit·? La incò:;mta queda, un c·o¡.¡ m ~~. ser viria i tt·aduïda en d s t·esrrltats rínals. Així, per scg!lu any c:onsecutiu es dt·clm·a desert d Pr·imct· Pn· mi de 600.000 P.Les ..CJ up tllc)l'ga .J oi<"s i l'm·les Majòr·rea . 1 cptt• tnmhé Ílwlon una medalla d'or· donada pl't' Iu J ui;• r:ia Ba:;ués. 1!:1 Srgon PI'C•rni Pnmri Anto11i Jul~à de Capman y (~mh lllla dotaci6 de 300.000 ph•;¡.), va ser t•ompa t·tit prt· dul's _c·nnclidatf's japonl'scs: Ayako Kawm (27 anys) i Elinu llata (30 anys). Aqup~l(·¡¡ fïnrrliates va n ésser gua¡·~onacles tamhí- amh dos pt·enús e pcrrals, Ayako Kawai vn n·bre tul D Dempeus, d ' esquerra a dreta: Li Wang, Elina Mata, Dae·Kung Jang i Young-Ha Chung. Sentats, d'esquerra a dre ta: Rlkako Murata, Ayako Kawal, Sara G i anfelici i Lorenso Mlcheli r ellotge que ofereix la casa Rol(•x a un candidat finalista i Elina Hata va snr obsequiada amh Ja Medalla Espe(·ial. El tercer guardó, Premj Usrhi Becker de Torelló-Pia Espina de Pat·- Assumpta Tapis Vilat·eb•ut va ser concedit al canadenc d 'ascendència oriental Li Wang (22 anys). Valtra finalistu, la també japonesa Rikako Murata (23 anys) va r·rbre la Pt·imera Medalla p er· Unanimitat. Amb motiu de la conuncmorarió del centenari del naLxement de Manuel Blancafort, l'Ajuntament de la Garl"Ïga oferia un prenú amh ri nom del memorable comp o~:~ito r· català. El Premi Manuel Blancafort va recaure en la 7a dassificada, YoungHa Chung (Cor ea). gr·àcies a la seva acurada inteqtretació del trípti r " Romança. Intermedi i Mat·xa·· dc M. Blancafot·t dm·mll la semifinal. La final, celebrada al Palau de la Mtísica Catalana el dia 4 dr maig, va respondre a una Jòbrica estadística, en el cas del piano sobretot, si tenirn en compte quo més de la meitat dels concur sants eren japonesos (o més b en dit japoneses) . M. Racruel Millàs, membre del jurat del concru·s ens va fer la scgiit.:nt va1ot·ació de la present r cmvoPatòt·ia: El nivell dels concursa11ts ha PStaL alt i seria interessant destacar la notable millora. artística que han experimentat els intèrprets orientals. És cet·t que els intèrpt·ets orientals s 'han U(Jt·op at a les qualitats mP.s c·àlides i emotives atr ihtú'dcs mrs sovint als inth·p rets de l'est c-I' ~.:u t·opa o Fr·an\·a. Així, cu les seves octuaeíons. Ayako Kawai en s va fc:r· gaudit· am h el sell so pl e i expn :ssi u, moll adequat per a les obr·es dr Schumann ; la seva compatl'iot.u E li na Hata, ben d iferent, pet· cc·t·t , va demostnu· tma meditació a priot·i ft>ta sobre l.rs obres adapla11t una pecnlüH· i nova fonna raciona l J 'eslruc:tur·ar una obr a musical, així com l'aplicació d ' un Louché elegan t i professional. Li Wang també va mostrar-n os cl seu entusiasme pet· un tre ball al seevei d ·unes idees que t·nc·ara s ' han de trobar. Cal mencionar entre la disct·eta partil'ipac-ió Cl:lpanyola. el pianista millor· ela sificat. .José Enrique Bagaria. qut• va obtenir una alta ptmtuació quP el va situat· en l2a posició. tot uconsegtünt tm Diploma. Aquest jove piani ~>ta (tan sols 19 anys) va interpretar tm vit·tuós programa on va mostr·ar la seva mecruúca ertremamrnt úepm·ada i el seu so cristaJ ·Jí r sprc-iul; n 'espet·em bons auguris. Pel que corr espon a l ' apat·tat dr gui tu rTu, segons el mestre i membre del jura t C. A. Hoch e, en cada con('III'Sant ha pt·edonúnat claramen t la qualitat; així, en tl!JS dominava la tècnica , rn altt'eS ]'interès tímbr·ic, el fraseig o la musicalitat. .. p et·ò et·a d ifíril tt·obar algú que aglutinés ]lC!' un igual tots els aspectes. El Pl'imt•t· Premi, donat pet· la Fundació Agrupació Mútua, dotal amb 600.000 pH-s. i una Medalla d 'Ot· cedida pet· Capdevila , Joiers, va ser pr r· a la italiana Sara Gianfelici (21 anys). El Segon Pt·emi. prenú Sot'optimis Club lnternational d e Bat·crlona (300.000 p tes.) el va rehre el també itaHà Lorenzo Micheli (2 1 anys). El ter·ret· guat·dó . Premi Hamon Julià i Lóp ez va ser atorgat al corcà Dal•-Kun J ang (22 anys). El temperament i la brillantor de la Sanr , la musicalitat j dolçor del Lot·enzo i la pulcr itud i espectaculadtat de Dae-Kun van acolorir, juntanwnt amb ultr es audicions dels gttal'flonats, la cer·imònia de claus unr dt·l ConC'urs, que es va dur a terme al Saló de Cen t de Barcelona. L'uc:tc va: ser presidit pel regidor JH'esident dc la Comissió de Política Cuit m·al i Pt·esidf.ncia. el Sr. J oaquim de Nadal, de qtú agra'im les t'ves amables pat·aules en record del gr·an t,ruilar.-ista Naeciso Ycpcs, qm• tot just ens acabava de deixar. PANOR AMA La Fil ha rm òn ica de Be rlín i la de Vie na a Pa lau 10 0 Josep Colom per RRMC L es actuacions de la F'ilhannòníca dc Berlín i de la Filhannònic a de Viena man·a rà d ' una manera molt acusada la pr·opera cclíció dt' P alau 100. La pt·c~>è n­ cía d'a que tes dues for·macion -.. sens dubte, les mrs presti gio~f'S del món , atorgaran u I ci clf' un relleu exeepcional i mar·caran una fita molt de&lacada en el conjunt d c ]a seva història. La Filbat·mòni ra d c B er·lín . que serà di t·igida pel seu titular. Clauclio .\hhado. ob rirà la t Pm porada c·l dia 14 cl'oeluhre en un conc<'rt en què hom homPnatjar à du es fi hr¡ IJ'{'S espedalment ¡n·otagoní&tcs enguan): Josep Carreras Brahms i Sch ubert. Del compoitor hamburt,ruès s'ofed•·à la Simfonia número 3 í d el vienès ]a imfonia número 9. P ee la e' a p art. la Filharmònic a de \ïena serà presf'nl a Palau 100 a les acaballeH dd cicle, el d·ia 20 d'abri l. sota la direcció de Zubin .Mrhta. t'TI un pt·og¡·a nul que comp tarà amb la col·l ah oració com a solis ta de l 'oboista Martin Gabriel, intèqH'et del Concert per a oboè dc \1ozart, mentre qut' t'I programa el clou r·à amb gaíreh é Lola set,ru t·eta t la Primera de Mahler, amb la composició . 'erenade dt• Korngold a Iïnid. Una vegada més P odau I 00 ofen:iÀ una programaci ó mat·cada pel protagonis me del ¡,•r an format. q ur ocupa set dels setzt' 1·oncerts qu e· configun' n l' oferta i tfll e esdt> vé. com és hcn sabu t, ttn tr·e t acu~ adament diferenriador. Quatt·e d'eUs a cura dt• gntos on¡nt>stres i tr~s més dl' cait·e simfonicoco eal. Al cos tat d 'aqu esta C'aracterísti f'a. cal desLacar el protagonism e atorgat a les veus, amb quatrc recitals, o c~I ITec de fi gures Sf> I1 Y~' •·es d e la lír ica, m entre que t res t·elieYants eoncerts a (·à JTec de solistes imtrumentals i un intPr¡H·etat per un singular ronjunt <'CH·al infantil i un d arTcr que <·s mou en l' àmbit de la músí1·a antiga. rompleten <·I conjunt de l ' oferta. Al mateix l<' mps, importants solistes reforc·t•n l 'intt>t·(·s d' algtms dt-ls conce•·ts simfòn i1·s. < i : PANORAMA Andras SchiH Zubin Mehta Reprenent el fil d e l'apat'tat simfònic, s 'ba de fet· e ment de la presèn cia de la Indianapolis ymphony Orch estra. dirigida pel sen titulaT, el br-itànic Raymond Leppard, circumstància que ens permetrà conèi:<er Llll altn• dels importants conjunts simfònics nord-ame dc~m s . Un bon al·licient addicional és l' actuaeió com a intèrpret solis ta en el Concert p er a clarinet er Aaron Copland de la cluint>tis ta aleman ya Sabina Meyer , la qual va produir un in cident r emarcable amh la Filhar·mònica dc Bc·rlín, que es n egava a acollit·-la malgrat la insistèn ciu dc l ' ai{~S ho rcs v oderós titula r H crben von Karajan. Aquesta artista està endegant un a molt i{;.'llifir ativa carrera com a ·olibta . L' actuació en el concert de docnda -28 d'abril- de I' Ot·qucstr a FI"anz Liszt, amb el sen titular, Ja nos Rolla , compl<'ta l' aptu·tat simfònic. El eoncert comptarà amh el concu•·s cld (JÏanis ta hongarès D eszo Ranki " un dels vit·tuosos del piano més d es tac·at~; del moment"· com a soli~ ta t'n el Concert p er a piano KV <I.J9 de Mozart. L'actuació de la Bacbakademie de Stuttgart. conjunt que dirigeix e1 nútic especialista en Bach. H elmuth Riling. obt·e la programació simfonicocot·al amb utt concert en el qual s'ofel"id\ la Missa en Si me1wr, BWV 232 clc' Bach. Un autèntic bany d 'immersió en les essències de la intf' rpretació bacbiana. L'Ot·questt·a de Cadaqués i el Cor de CamJH·a del Palau de la Música Catalana. amh la direcció de Sit· \'cville .Marriner, seran el protagoni · tes de la versió del R equiem més estimat de tots els que s'han escrit mai, el que va compondre W.A. Mozart. P er la seva pat·L, l'Orfeó Català comptarà amb t'I suport instrumental privilegiat de la Simfònica de Ten erife. lÜrihrits pel titular d ' aquesta. Víctor Pablo P érez , en la interpretació d'tm a obt·a poc habitual: El ca 11L deLs boscos de Shostakòvitx, en u11 pt·ograma que completen les Cançons i clanses de la nwrt dc Mussorgski en la vet:sió de l' esmenta t Shostakòvitx. Josep Caneras, que actuarà amh l ' Orquestra d<• l ' Òpera d e Budapest, Joan Pons i Jaume Aragall. que actuaran t'U un mateix concert. acompanyats pet· la imfònica d e Balears dirigida p er Manuel Galchtf. Ja soprano angle a Mat·garet Pt·ice i la soprano nonl-americana Kathleen Battle confïgut·en una parcel·la de conc·et·ts i recitals .!íxies el ' un Llivell au ti'-nti<·ament privilegiat. La parc·t'l·la intnunental, a part dc les actuacions concm·tants ja esmentades, comptarà amb els noms del pianista barceloní Josep Mat·ia Colom -que actua junt amb la també pianista Carmc n Deleito-, del pianis ta And1·as ehiff en un concert en solilari i finalment del vio)jnis ta Frank PPtl'r Zinunermann , un n om jov1• qu e du a terme una carrera dc gt·au ni vell. La progt·amació d e Palau 100 es completa amb un concert a càn-ec d'un dels conjunts d e mús ica antiga que en el daner s anys s'ha pt·oj ectat de fonna consider·able, Eut·opa Galan te, amb <'l S<'lt dü·<'ctor i fundador, Fabio Biondi, també en fu ncions d c concertiiw. CaJ ass<'n yalar, finalment, el concert <¡ut> ofet·irà una destaeada formació d e veus blanques infantils, e l Cor d e Nens Cantors de Pr·aga. conjunt que compta amb his to rial rellevant. 152 PANORA MA Achú carro , Shan kar, Arag all, Rant pal i The King 's Cons ort, plats forts del Festi val de Torr oella de Mon tgrí per RRMC J = =' """ ;5' 152 a s'ba ¡.wesen tat l'ecUció d 'en gu any del F estival I nternacional de Mt1 ica de Ton·oclla de )1ontgd. Aqut>sla manife tació, amb 19 C(ln(·er ls, oCUJHll'à dos mesos Ll a rgs i in tensos Òf' vida musi(' al a aquesta vila. e ·devinguda arnb tots els pronunciamen t capital mu ical estival d<· la música catalana. No oblidem que jun tament amb el f<·sLival pròpiament. s'hi celebra la quar·ta ecüció del Concur J aume AragaiJ de cant, el també p r estigiosos ctu·sos d 'estiu que apleguen tm conjunt de pt·ofessor s d'un niveU elevadíssim i. encara. un cicle de mú ica del egle XX. Tot plegat configura un àmbit d. af'livilat in tensíssim i r·ic d ' una notable categol'ia global , cal insi tir en aquest a:.p ecte. i que e mou amb fluïde a·¡ autoritat organitzativa pri vilt>giada. P el que fa al Festival, una vegada més ofer ei.x una programació eclèctica, oberta i irregular p el que fa al nj veU de qualitat i inter ès . Tanmateix i ultra r atractin que compot·ta sempre la presència d e detcrnúnades fi gur es d e gran pre tigi. 'hi afegeix enguany a4,uun esd eveniment obre el qu al ca l r emarcar especialment L'aten ríó. El pianista J oaqtún Achurarr o . el tenor Jaume Aragall , el conjunt The K.ing's Con sot·t, el ilau tista J ean Pierr-e Rampal i el múr;ic h indú Ravi Shankar cimfiguren lm q nad r·e d ' h onor d ' intèr·prets d ' un r elleu i pr·c tigi especials que vertebr en r aparla t més suggestiu d el conjunt dc la programació. El pian ista actu at·à el dia 2 d ' agost amb un Joaquín Achúcarro pt·ograma integrat p t't' obres d e Bt·ahm , Montsah a tgc i Schuman . Jaume Aragall bo farà el dia 26 d e j uliol atompanyat p er j oves intèrpr ets; RruupaJ amL els habituals Clau di Arimany i el clavi('emhal·lis ta John Steel Rittet· tancaran el festival el dia 26 d ' agost. The King's Consort actuarà el elia 12 d'agost i Ravi Shankat· h o fru·à el dia 21. Cal r emarcar la pre ència d 'aquest excepcional artista que fa força anys que n o actua a easa nostra. Hem de r eferir-no , també, com a fe t destacable. que la JOXDE \iut·à una estada a Torroella dc Montgrí, circumstància que servirà perquè ofereixi un concert en el festi val. Serà, con cretament, el elia 18 de juliol i intet·pretar à un progr ama integrat per· obres de Manuel Blancafort i Mahler , a mb direcció de Joan Gr·imalt. que és el que h aur à preparat el mateix Gr·imalt en el curs de l'estada esmentach.t; també io t.cr·vindrà en el Cjclc dr M úsica del Segle XX. Un conju nt der ivat d ' aquesta formac ió, octet de col'des . també inter·vindrà en t>l fe tival en dos concerts, m entn· Cf llC un n on et instr·umental més complex ho fa r à en el cicle dl' Música del Ravi Shankar Segle ~'X . Esdeveniment s d ' una significació espl'eial seran , per una part. la p resentació en versió de concert dc l'òpera 1l telemaco nell'isola di Calipso d c Ferran Sor. descoh t'rt per Joan Uuis Moraleda , músic q ue dirigirà aquesta ver sió al tapclavant de la Monlsalvat Sinfonietta i lm t·epartiment integrat pt'r· Yolanda Auyanet, Rosa Matc>u. Joan Cahero i An gel Odena. Un altre concert d estacable és el que interpretarà el J acques Loussier Trio -piano. contrab aix i percussió-, que oferirà una s uggestiva versió parajazzistic;a de Les quatre estacions de Vjvaldi . El F estival comença rà amb rhabituaJ l't'Cital de guanyadors d e l'edició d'enguany del Concurs Araga ll i comptat·à aLnh l ' habi tual recital del Cor de Cambra d<'l Palau de la Música Catalana. que oferirà t'l bellíssim p rob'1·ama integrat p t>r· valsos de Br·a hms, r act uació del rluo format per P ere Ros -viola d e gamha- i Joan Cad os Rivera - tiorba-. l'I Cor Glin ka de la Cap ella de Srult Pl'ter·sburg, I' Orques tr·a Simfònica .Juvenil Jnterregional d e Bacl•· n-Wiirttem1let·g. l' Orquestra Franz Listz. PANORAMA Félix Ayo rAbegg Tr·io, el Quat·tet Tolch·à , la Sinfonia Varsòvia , en un concert que comptarà com a fet el' un interès especial amb ]' aetuaf·ió soljsta del guanyador , encan t desconegut, de r eclició d 'en guany del prestigiosíssim Concurs de Viola Reina Elisahetb. Estrena de l'obra vocal d'Isaac Albéniz La interpretació pet· pt·ime ra vegada de l a integral de les obres a veu i pia110 d ' Isaac Albéniz constitueix, sens d1-ilite, l'esdeveniment més interessant del Cicle de )ft1sica del segle X.X, q ue es produeix d e forma par·al·lcla al Festival. Set·à el daner drls cinr concerts i la mezzosoprano E lena Cragera i el tenor F t·a ncesc Garrigosa, acompanyats al piano per A.nton Cardó, hi oferiran un a plec de temes q ue con figuren una pru·cel·la, en conj unt, clescon<' guda fins at·a de l'oht·a dt'l compositor català. El cicle inclou un con c<'r·t a ràn e<' de la J ONDE dirigida pel harceloni Emest Martínez lzlflli crdo, amb el jove pianista vallel!à José Men or com a soliRta. El p rograma és d edicat totalment a ob t·a de Messiac·n. El intet·pianista Emili Bruaalla o fi !"l' la rà , en el tercer concert, un pt·ograma integr a t pet· obt·es dc Jo é Zarate (estrena), Momp on. Granados. Joan Gui njoan. Falla Manuel Blancafort serà homenatiat per la JONDE i Debussy. Per la t>Va part, el duet fo rmal per J oan lzquierdo -flauta de brr- i Püar Subir à - percussw- inteq Jretarà Lm p rograma en el q ual des taca l'estr en a m w1cli al d ' una obra de Benjamin Davies e n un p t·ogr ama que acull obres d'Oriol Graus, David del Puet·to, J osep Straesser, Stockhausen, Victor VareJa i J ep uix. r a de Ro <"ll<'fort ~ Christiant> dC' Bayser. dit·t>ctora del Concu r d e Can t de París, i Emilio Sagi, d ircctot· a t·tís tie del Tea tro dc la Zarzut·la. Dl:'8 del p un t de vista dels conc ur¡;;a nts, r esulta d ' un interès especial Ja pr esència d e r esponsables de gr an s teatre d'òp e t·a , q ue com é eviden t , són part significativa del conjunt er aques t jut·at. Un iurat important per al Concurs Jaume Aragall Un important quadre de professors en els cursos Entre el 22 i el 28 de juny tindrà lloc a Ton·of'lla la IV edició del Concurs Jaume Aragall. Un concurs que es mom·à dins dels paràmetres habituals d'aquest tipus de manifes tacions . En tot cas , cal destacar la br iUantíssima composició del j u r a t: p residit p el mateix J a um e Aragall, compta amb figures Lan rellevan ts com el d it·cctor d 'orquestra Alb er to Zcdda, un nom destacadíssim en aquesta parcel·la ; Stephanc Lissner, fins fa poc director artístic J el Teatro Real de Maò t·id i, abans, del Tbeatre Chatelet París; Fr ancesco Ernani , s11 prrinten clen t del Teat1·o Comunale dt> J?}o¡·ència; la soprano b úlgara Alexand t·ina Milcheva. la sopra no gr ega J eannettc Pilou , Raymond Rossius, director gcne t·al i axtí tic de I" Òpera Royal d<' Wallonie de Lieja i r espons al>lc de Cultu- Els Cm·sos lntet·nacionals d ' Interpr etació Musical arriben enguany a la eva ca torzena edició. Es tracta d'una iniciativa docent que ha as:.olit un prestigi notable i que es desenvolupa amb una gran autoritat pel fJU C fa a organització i gestió. Esdevé. defrrritivament, reff>rència <:'splènclida entr·e les diverses manifestacions d'aqucst ti pus en r àmbit europeu. Enguany el quadre de p r ofessot·s. prik ticamen t idèntic aJ dc r edirió a n tcl"Ïor. compta amb norns tan prestigiosos com el j a esmentat .Jaume Ar agall, el ta mhé indiea l .Toat¡uin Achúca tTO, el viòli nis la FPlix Ayo , el violoncel·lista Radu Alrl nl escu, el guitarris ta Alvat·o Pierri . el fla utí ta \'inct'nç Prats, el clarineti ta Joa n Em·i<· Lltma i Jan Gruithyzen com a col·labor ador de música de 1·ambra. @ ;;» = ·~ a ~;;;¡· 152 PANORA MA En la mor t de Joa n Cos ta per FÈLIX MILLET E 152 24 321 1 pt·opassat dia 5 de maig, a l' edat dc' 83 anys , mol"Í de forma sobtada , a Barcelona , J oan Co ta , ect·etat-i segon d c l'Ot-feó Català. " Serví exemplarment el seu JHÚs, a mb la fidelüat a la llengua , Ja passió per La natur·a i el conreu de la música" ; acrues ta menció al recor datori cüst:I-ibuït en la cer-imònia exequial te timonia els eixos bàsics de la seva vida. Nasc-ut a Terrassa el1914, féu estudis de magistet·i i de pt·ofesso•·at de català. Aque ta referència diu prou b é qujn era un ch·ls interessos essencials de l'amic tot just desapat·cgut. Un interès, el de la llengua, que esdevingué vehicle de d edicació professional, durant molt an ys, en una tasca d elicada i t·esponsahle de cot' t'ecció i t·cdacció de textos. Home de va la cultura i d 'exten es i varia de · lectures. la e' a passió pel fet lingiiístic s· e tcngu é a la coneixf'nça i el domini , a més del català i del castellà, del francès, l'anglès i l'alemany. Joan Costa féu ver sions al català de multiplicitat de texto en altr·es llen gü es. Esp ecialment , cal •·emarcar Ja traducció d 'obres d. en ver·gadura notable, estètira o çonceptual. Així. per exemple. Etica de situació de Jo ep h Flechter (Lübres del :\'opal, Barcelona 1969); Amfitrió dc Molière, en una molt mct·i tòria tt·aducció en ver s, publicada per Editorial MiUà (Barcelon a 1987) : Cyrano de Bergerac de Rostand; El soldat Schweik a la Segona Guerra Mundial rle Bt·eeh t, i El gmn mirall i Vetllada musical dc P riestley. Una altra de les seves grans afeccions fou la nattn·a i la pràctica de l'excursionisme. Sempre amb voluntat dc servei, cxet·cí responsabilita ts directives al Centre Excur ionista de Catalun ya (on havia ingr essat com a soci el febrer dc 1954) : vicesecretari (l 965-67), secretari segon (1967-71) i secretari pl"i.mer (1971-73). I fou l' home idoni per assumir la r epresentaei6 d ' aquesta prestigiosa institució en els actes commemoratiu s del Centenari Pompeu Fabr·a. Tanmateix, Ja faeNa més con ebruda de J oau Costa fou la vinculació al món musical. i al cant coral en pa.-t:iculat·. Com amembre actiu i com a mcmlwe directiu. En la p t·imera modalitat. fou cofundad ot· de la C01·al Egara de R àcüo Tet-rassa i cantaire dc la .C. Joventtll TetTassenca i -durant una desena d ' anys, a cavall dc la dècada dels cinquanta i sei.xanta- de la Capc11a Clà · ica P olifònica que fundà j dit-igí E nr-ic Rihó. En la simbiosi dc> r ant i tex t, pròpia cJe la música coral, Joan Costa tt·obà l'àmJlit on aplicat· la seva cultura musical i la seva expertesa lingüística. Fou així que ·e merçà en la traducció i adaptarió al català de partitu•·es corals alemanyes, ft·anceses i angle t'S (obres dt' Clt'mens non Papa, chein. Widmann , Fridc>rici. Lemlin , H assler, F t·anck , Gumpelzhaime r, Mendelssohn , Brahms, Schubert, Rcgf:r, Spohr, etc. ). També cal de tacar la creació de textos per set· aplicats a pat·tittu-es ja existent~:~, tot r espectant-nc les p ecuJ ia ri ta ts ríttniqucs i d ' accent. E n acruest sentit. ha esdevingut habitual E'n el rc>pcrtot-i coral La processó de sant Bartomeu d"Antoni Català. Per un altre can tó , Joan Costa s'implicà r esponsablemen t en els organismes assoriatius co- t·als. Eott·e 1968 i 1974 pettangu é a rEquip Directiu del Secretariat dels Orfeons de Catalunya; i df' 1980 a 1982 fot·mà part de la Comissió Cestor.·a que havia d e portar la consti tució de la Federació Catalana d ' Entitats Corals, al Consell de la qual exer cí fLutrion s directives des de l'any 1985, culminades de 1988 a 1991 com a vicepresident. La seva ex--periència. doblada d\m inter ès apassionat pel tema. fou tma aportació altament positiva en la trajectòria d' él({Uelles corporaeions. D ' aquesta experièn cia i estimació. e ' n beneficiat·en llargament l'Orfeó Català i el Palau d e la Música Catalana. De 1978 a 1981 fou bibliotecar.i segon de la nostra entitat; i de L982 fins a Ja se>a m ot·t. secr etari st'gon. A mé . de;; de la constitució de la Fundació Orfeó Català-P alau de la Müsica formà part dels seus òr·gans de govern com a membre del Comitè T ècnic A sessot·. En tote aquestes comeses. J oan Costa fou un col·Laborador abnegat i lleial, cercant sempre els punts d<' confluèneia positius. a fi d ' aconst'guir un hé superior. Tot aquest bagatge p ersonal fou aplicat, d es de 1984, arran de la rc>presa d e '·Catalunya Música/ Revista Mus ic~d Catalan a". en la tasca d e conec tor de la n o tt·a publicació. u na feina que, dm·ant llar gs an ys. exercí amb la c·au·go.-ia pròpia cle qlli. als coneixements pt·ofessionals, unia LLOa viva U-lusió per· la tasca en comanada. Assidu al:. concerts del Palau. també ad col-labor à en el camp que ü esqu<'ia. N'és testimoniatge el r ecentment clausun1t cide " Lietl al Palau", el p(tblic assistent al qual podia adelitar-se, n o solament en r art del · intèqll·ets, sinó tamh~ en les idònie traduccions dc .Joan Costa puhlicades al pt·ognuna de mà dels con certs. Joan Costa ha estat el prototip exemplar· de trultt·s figures que, des d ·un pla n o gens ostentós, cerquen, per sobre de tot, l'eficàcia, sota el designi d'una irrenunciable vol unt a l de servei. Destansi en pau! PANORAMA CRÍTICA La sorpresa cie l'Orquestra cie Galícia Puluu 100. 22 d ' abril de 1997. Paluu de In Músicn Cntalunu. Üt"<tucstra Simfònica dc Galíciu. Ot·fe6 Català. Of~lia Sala. . oprnno. i Tñuki Frcsan , baríton. Víctor Pablo Pérez. direc¡·ió. \lonrjuïc de B. Brittrn, MPtumorfosis simfòniques sobre remes de IVeber i Rèquiem dc C . Faun! per F. TAVERNA-BECH ~ i o s ben cert que la ó música espanyola 2 està vivint un moment de ver·itahle iutt·rès, ja que d'uns anys t·n ~·à Pstan sot·gint nna sèrie dt• conjw1ts simfònics, no peti ts pr·ecisament, d 'alt ni\'eU instTwnental. i també é~ lwn cet·t que en aquesta proliferació d'orquestres l1i ha participat. juntament amb altres directors (Edmon Colomer, p er exemple), Víctor· Pablo P érez, actual til:ttlar de l' Orqueslrll Simfònica de Galícia. Pels resullats escolta ts, dil·íem que la situació és ' ct·ila bJemenl esp erançaOfè lia Sala dora pel que significa dc compelith;lat. amb la quasi Yirtuosística de r oco n~>cbrüent millo ra d el nibt·a , no van constirujr cap vell orquestral del país i me na d'obs tacle p erquè tamhP amlt vis ta a la difusió d'un repet·tori que fins Víctor Pahlo P ér ez i la srva orqLLes tra des envoluara només era assolible f'n pessin la seva labor amb algunes localitats de la peabsoluta seguretat. níns ula. La segona part i donant EI concert, dedicat a la r aL·à c te r a l'homenatge memòria de S im on J olmson , que fo u direc tor dc pò lum a Simon Johnson, s ' interpre tà el R equiem l'Orfeó Català e ntre el an)s 1985 i 1988. va iniop . .JB de Gabriel Fam·é. Una obra en Ja qualla ''iciar-sl:' muh una notable \'t•rsió de MontjtLÏc, p e tita s ió de la mort adquireix una p er sp ectiva menys fa suite de danses catalanes t alist a , mitjançant un que signaL·en conjtmtaconcepte m és poètic i no mcnt Bcnjamin Britten i Lt·nnox Berkclcy el 1937 , lan dramàtic, tal com es drs¡:m!s de la seva visita a mnnifl'sta en altres obres de lemàtica luc tuosa . La Oar<·clona (abril de 1936). puntual i ensems emocioA continuat:ió l'onJueslra gallrga va mostrar le .. nad a inte r venció de l' Orft'Ó Català. com tamhé brrans possibilitats SC\ f'& amb Lrna interpretació r 8('luarió amb un liris mr dt' s uggestiva volada del bl"illaot i impactant de les Metamorfosis simfòniques baríton l íiaki Fres au i la dc Iu soprano Ofèlia Sala sobre temes de Webern, nna tle les partitures :més van conferit· esp ecial ext•rnblc·màtiqnes de rompop r·pssivita t a la música de sitor alt•many Paul Hindf'Fa111·é, e n la qual l'ormith. Els can,,is de caràcqucs lnl gallega ~va fer pulh l' alt nivell simfò nic ter que, en f'l curs dels pt·ntagram t>s. se succeeiqn1• h a n assolit gràcies a li.Cn ~E' nse cap m e na de Iu tutwa exigent i alhora pn•paració. com també la entmiasta del seu director·, cl!'ll~>ilat de l 'escripttn·a Vírtot· Pablo Pérez. E La modernitat cie J. S. Baclt Els Oitmltm¡;es al Palau. 27 tl ' ahl"il tlt• 1997. PuJau de la MtÍsira Catalana. On¡urstr·a dc Cumlwn del Tcal t·e Lliure. Cor· d;· Cambr a del Palau ur Iu i\1tísit·n Cutulunu. Viq,.r1nia Pnnumun, sopt·ano; Montserntl Tot"t"llt'lla, mt•zzo~oprano; F'rant•esc Gar-rigosa i Pau Btlrdas, hnix. Ju; çp Pons. tlit·rctor·. Cantata sobre textos angll'.~os i lli~sn d'l. Stravinsky. <'antata 11 crchet a uf, ruft uns dit' timmc de J. . Bach , Ricercata dP l'Ofrena .llusical dr Bach en H'r..ió d'A." ehem i Preludi i Fug a núm. 2 de J. . Bach t' n arranjo ment de P. .Maxwell Otnie'-~. per F.T.-8. mb tma certa alegria ha de posurse de manifest c¡ue els nostres melòmans comencen a mostrar un interès més ampli per la música amb la se' a assistència a concet1:S q uc no pertanyen als cicles df' Um·ga tradició i que a més tenen trna programarió no gens tr·adicional D'ulgllDa manel'a , l' afluè ncia de públic va ésset-, doncs, consider able i el fet que això es produís e n un concet·t en què figur aven. aJ costat d ' llOa 1·antata de Bach. obl'es dc tt·a,.;nsky, a m és d'uns trrLalJs de Webe m i Maxwell Da vies - això sL inspirats i dictats per la mús ica del Cantor de Leipzig-, és nn fl'L que mar ca un canvi de la s ensibilitat musical dds nos tres afeccionats . Al marge d'aquest aspcrl<' b en positiu per al que és la c ultura musical. el conct•rt va posar de manifest com travinsky, quan es posuva la T•er-r11ca empolvomda, continuava sent una tigut·a gegantina de la composició. La seva cantala, t•scrita ja a l'entrada dc la seva darrera evolul'ió -<(Ue el va menar a l'assumprió dels cànons sedals-. t·espira la inventiva i imaginarió del veritable ct·eador. mentre que la Missa s'hauria de considerat· com llOa de les aportadons més positives a la música autè nticame nt religiosa dc tots els temps. D' altra banda i a la manera d ' un intermezzo , remarq uem com Bach en compondre le canta tes i p<1 ~sio n~o destinades al cull C 'a s aber autocita1·-sc st•nse caw·e, pe rò. en la A Josep Pons, Vlrginla Parramon i Francesc Garrigosa s imple còpia. En la cantata que e ns van oferir qut•stt·a del Teatrr Llim·e i el Cot· del P alau. hi va m conblalar amb admit·ació la presència de te mes de les seves grans passions, a lhora que , p er altra banJa , ¡;e'n s va fer palès com la Reva música té un esperit que la fa mode rna o. millor, inte mporal. .. Això no s ucceeix amb Wehc t·n , que malgrat aplicar els conceptes - e n un temp~:> antnguardistes- de la melodia de timbres, el que Cl> pt·odueix amb el " Ricet:cm·e" de l'Ofrena Musical ban· ruana és que la convet·teix !'n tma mena d' anacronis me i quan t al produc·lc sonor· de P etet· MaxweU Davies embla quedat·-se rrdu1t a un exer ci<'i rudjmentm·i d 'insuumentació. D'altra bauda. com ja {>:, CO.\ltum en rOrquestra del Lliure.lcs se,·es interprc>turion ~ v~m posar de manift.•st una extrema subjecc-ió a lt'!l nolf'S de la partitura i t•n ranvi van oblida r-sc dc l't>t- p<'t·it \'Ïtal que s'hi amaga. De la ~en ació de fredm· t>ns van s alvat·. en JHil'l. lt•s act11acions df'ls ~olis tes i les inten·encions del Cor del Paluu. ro,·152 PANORAM A CRÍTICA Los Romeros i Pepe Romero Trencar motlles Palau 100. <J crulwil d e 1997. Paint• de la Músira Catalana. Quurlt>l clt• h'llilmTes Los Romt-•·c". Pr·ograma: Pr·at•torith. Tdt'mann, Rom!'ro . .Alb~niz. )lnlats. Falla. Granadcl~ . Borcht>rini. XX FPs tivu l dt• ' Túsica Antigu. 28. 29 i 30 d'ahril dt> 199ï. Palau d t• la \ftí•ira Catalnoa i uló del Tinc iJ. Or·quc•stra del egll' X\ lli. Di•··: Frans Brüggen. Thomas Zcbetmuir, 'iolí. .i\Iar·ía Ltri ~u Mur·tín. soprano. Sd111lwrt. Bt>cthovl'u. lluydn, Braluus i S tnwins ky. per LLUIS TRULLÉN I JII·Pstigió quartet de guitatTes Los Romet·os va ac tuar pet· primer cop a Bar<·rlona. Aquesta nissaga de guitanistes, fin cadct et Califò r·nia, h a seguit La tmçu q ue va deixm· Celedonio Romero. desaparegut l'any 1996. C(UC ,·a impulsar amb d s seus r ecitals la popularització d'un iJ1st:rument i d ' un t·epertori ta o viunrl ut a l nostre país. E l quutct , iuteb•Tat en l ' actualitat per P epe i Celin i p et· la nova gener ació de gtúta tTis tes repr esentada per Lito i Celioo, va oferir al Pal au un programa confib'lll·at p er trll.llsct-ipcions i uh res origíi1als escrites pH a una, d ues i quatre guitarres pertanyents aJ n·pertori de Granado,¡. Falla. Praetorius Bocc hrdni. Albéniz. ~1alats o Ccledonio Romero, entre d ' :tiLt·es autors. El qua r tet va donar· most res dc la seva categoria, pet·ò se mbla ine,'Ítable recon è~cr que les inter p t·etacions de P epe, que ja havia achJat al Palau intm·pr·rtant el Concierto de Aranju.ez, posseeixen una categoria p el seu s o , timbres. matisos de color, t·ralització de pianÏ$SÏmos i ni tides a r n l'articularió dels puntejats molt superior a l a de la res ta dels integrants del conjunt. P a r· titu res ''i r·tuosis tiq u es de Crlrdonio Romer o. por tador·c;¡ de tota la personalitat mus ical pròpia de la guitarra espanyola , van csdc•ve nir idònies pet· a l'exposició cle l a tècnica de Lit o i Celi oo, dos guitar-ri¡.,tes amb unes facultats rnu~icals q ue semhlt> n innates i que va.11 resoldre M'nse probl emt'S partiturrs plenes de contrru;tos, r itmes i puntejats d 'execuc·ió complexa. E ~~n les tres Dan~ es de Terpsicore de P raetor-i ns i en el Concert en Re major d t~ Tclemann. obnr en la qual cal destacar la nilide~a . fluïdesa i conjunció al llarg de la inH·r·prrtac ió. el quartN va clumu els moments m és destaca ls del concert. amh un c~o t·caJitzacions de dinà miques de gra.11 b eUesa i 'is tos itat. Però el punt àlgid de la nit el va a,~olir· Pc pe Rornero en solitari amh una prodigio a inte rpretudó d e la Sere11ata espaTÏola dc Malats , e n qui' tètnica i mul>.icalitat van <·oincidir per recr·eat· una atmo,fera desbordant per la r-iquesa tímhriea dr color·, u· una música mar!'ada prt· un clar sentit folklòrir. Vcr;;iom en Cfllto e l vir·tuosisme. Ja forc; a i r apass ionament van mnr·car tola l a segona part d el c·on rert. en la CJlr a l. ~i bé hi hagué moments com r·ls dc' Goyescas dc Grannrlos o La dansa delfoc d c FaHa. que no va.11 ardLar· a !'ap tar aml1 les se' es tran•cripcions tota la mà¡,ria d e r obt·a. el!> ins tantl. pet·tanyents a La clanza del molinera del mateix Wanuel de Falla va n transmet1·e tot el s abor espanyol d 'aquesta mú¡,ic•a. En resum. va hc'r un c·onrert eo qui- el qua1·te t 'a demos trar Il''> <.e ve•¡., induhtables quali t aL'I i que té en la figura de Prpe el seu lídc•r indiscuti!, Jp. Frans Brüggen per X. CASANOVAS-DANÉS r·an s Briiggen i l'Ür-qltest:ra dc>l glc X.\'lll obt·ir n t•l Yin tè Festival d<· J\lh1sica Anti~a amb quatre concrrts. 'o e:. tracta cle descob r·ir· r i poten cial aquests inL(·r¡wrts amb lnsb·umen ls originals. Afine n La noslnl sensibilitat amh el seu r·igot· i creativitat. ens fan c•star· expecta.11ts i trll.llscendir la melodia per ras trejar· fr-nseigs i sonodtats inèdits. Pocrues fonnacions e ngatgen Lant com lct d ' aquests a r·Lis tcs, tots eUs p rimeres figut·f•s que cot·ren a fer· mú s ica per a Briigge n 14uan els crida. En el pr-imr1· concer-t celebra t al r~rlau vnn tocar la lnacCLbada dc Schuhpr·t i el Co11cert per a ui.oli dc Beethovrn. A l Tinell (d'una horTo.sitlll acús tica mjUorahlt' amb pannells), w1a vetllada e'i va dedicar a Haydn amb te, simfonie, El rellotge i Militar i la cant ata Scena di Berenice, i en l' altr·e, r i Festival s'obda al classicisme de la Serenata niÍm. 1 op. 11 dc> Braluu!i i al neoclassicisme del S travin ~k) de f Apollon Musagète. El da r rer· dia, en una sessió matinal pensada prr· a 11n púhlic fa.mili ur·, ¡.,'intcqJt·e tava la F s.. a· imfoniCL '·Heroica·· de Beetbo,·cn. A cada concert '11 haver·- hi LU18 vc• r s ió excepcional. Ho va ser la del Concert per a ¡;Íolí d(• Bee thoven que protagonitza' a r alemany Thomn" ZrhNmair. amh un discur. que e mnnava d e l'onprrstnt rom ho fada col d ' un roncertino pr-ivilrf,riat sensc més afany dc protagoni~mc que ell..¡,r ílim cpre li ator·ga la partitut·a. Quin \'Írtu o,ism e, però! I <ruin so màgic e l del sru Lradi' ar·ius, amh cord t's cie tripa pe r fondre\; amh C( urs tr-a! El segon dia va sc•· una Simfonia " lli/itar·· de Haydn face<!ÍOl>H i alla turca, més dj,·c-r·tidu qur mai. I el tercel'. una Serenat.a. núm. 1 dl' Bnthnrs qur •·ecreava to l un món nístef· i amlJ n·ssons més c iJ1cgèlics que no mar- ror- c·ial~o. La ca.11tata de Haycln r;, va encomannr a la jo' r sopt·ano Maria Luisa MarIÍn. seleccionada c ~x pres­ s ame:-n t pel fes tival a ¡ ~t•ofi­ tnnl ht bona cüsposic-i6 dt• J3diggen n una ili<'a tan s impàtica. a cantar amh un estil i UJl dramatisme molt treballats, p c>n) amb una ve u w1 p unl massa d an1. PANORAMA e R Plena conjunció estilística fberc·amt· r·a. 2 cl'uiH·il de 199ï. Palau dt• la Músjca Ca talana. Trio dc \lilà: \lariunu irbu. 'iolí. Rocco Filippini. violoncel. Bnmo Canino, piam1. Programa: Haytln. aint-Saen, . BeethoH·n. per LL.T. 1968 l'an y el pianista Bruno Cunino, el vio lou <·cl·lista Rocco Filippini i d vioürdsta Cesurc l~t' t't'Ut'Csi van conRt:ituir •·I ' l!·io clt• Mi11l, tol iniciant una Lntjeetòriu CflH' al ¡•ostnt cie la n~uJjtzu ­ da pel conjunt Bcux Arts dc Nuc·va Y01·k ct·a sinònim d'unes vcr·sions mcmoruIJic·s en la intt•r¡ il't'luc·ió d e la música dc• c·aml~t·u l'~<·t·ita per a aqur~t gl·nrt·c·. L'any 1985. dcs¡m>s d E' la dc>a put·ició n<· Ft•tTare•i. \Im·iana it·hu. pt·imet· ,·iolí ciris I )fusiri, va or u par la pla~a d t>l 'iolinis ta i el c·onjunt a~solia (.~its hl!-ntirs a lt·~ ~a lt>:< més d ' Eut·opa i ¡n·e:.ttf,'lll~t'S dels Estat::. Unit!!. El moliu d'aquest u punt biogràlïe del Trio dr Milà po l scr·vü· pet· cnlcnrlt·c rls n•sttltuls musicals l(ll(' el pcíhlic~ va tenir l'oport unit a t ci' assalwrir en el c·on<'et·t qut• tin gué Llor ui Pulau clins la tempot·ada l))(• rf'amet·a. Un dc•ls asprc· tc•s (' abduls per· gaudir d c magis tnds inh•t·pretaf'ions d4• la músiea ca mlwística, cul tr·obarlo rn la pit> nu ro nj urH·i ó estrt'nic·a d e ls tilística musrcs qur l'of<•reixen. Quan ac¡uP~ts me~o ll'eb, t•om é~ l'I ra, dr J ~ C'O IIlJ.H lllt'IIIS dt>l Trio dt> Milà, p os,t>rixen. a méh. una clic·c· ió musical ra ra ctrt·itzada Jlt'l' l" elrgànria d r tt·a¡;. d efugint en to t muntrnl l r~> abrupteses. i alhon1 lPmprramcntal c•n e ls passutges més aiHIS!!iOrHrlS i portafloi'S d ' un lit·i ~ nw gait·ebé tran spurent. t•n r is inatants més cic•lil-ats, es ¡woducix 1111 fcnt)tnC' II ruusiral tÍnic·, com si rn aqu c•llmomenl la puresu clc l'c·sst•nf'Íu dc· la músicu cie ram lll·u a~;solís la catrgoi'Ía dc·l s uhlirn i l'IS intc~ rpt'<'t s t•RdcvinS!' n s ¡,rues~in m t•t·;, intel'locutot·s pet· explil'ur· a ls o it•nts amb la natm·uHtat mÍ'!. Rnbtil rb E ra 411t111 cüàh•gs ins trumentals esrl'its en aques ta ocasió per lla ydn, Saint-Sacos i Beethove n. Frases musicals sola uns tempi vertiginosos, com els que Ha ydn va escriure en el '·Rondó aU' Ongarese" del Trio l-lob. XV núm. 2.5, o el r efinament clàssic que emanava sota una subtil eA-pre~­ sivitat en el " Poco Adagio" dc• l'esmentarla obra, van vre<'edir la interpretació del Trio núm. 1 op. 18 d e Camille Saint-Saens en una H·rs ió !fUC s'ap t·opava pet· la seva profunditat a la transcendència romàntica d c r últim Schubert. en què d s sons vellutats. la vehèmcncia t·omàntica , el refinament m elòdic confltüen en una lectura onírica i u·ru1scendcn l. El Trio mím. 6 op. ·70 n!Ím. 2 de Beethov(']]. obra p t·opera rn el seu missatge musit•al a la Fantasia per a piano, cor i orquestra, a la Sin{/ònia Pastoral o al Con- cert per n piano "Empera.clor", va ocupa r monogràíic·ruuenl la segona part del c·oncet·t en una versió caracteritzada per tm virtuosisme vet·tiginós i alhora portadot· d'm1 evocador sentiment musiral. ::\1atisos de coiot-, &ons propot·cionats i l ectura qlle n esprenia nn missatge essenciahnent romàntic van ('Onfluir en una interprcta('ió d'acorrl amb la raruant tonalitat de Mi bemoll majot· d r r obm. Va ser un Beethoven triorrúal que Ya preredir la interpretació, ja fora de vrograma, de )'" Allegro con bri o•• del Trio op. 67 de Shostakòvitx. El 1'1-io d e Milà ja ba actu a t Pn tl'es ocasions dins Ia tcmpomda llwrcamera , i musicals esdeveniments d ' at¡uesta magn.it:tt1l signifiqrwn -pet· a ls qui estiJ11e11 la música en el seu sentit més put·- tUl r cc:o t·d únborrablc. Desitgem qu e el Tt·io dc Milà no t:ri¡,rtu gaire temps a tornar a l'escenar·i del Palau. T I e A Massa espectacle per a un 11 1iedera1Jenll11 Uwrc•anrer·a. I d'ahril dt• 199ï. Palau rlt• la ~1ú,;ica Catalann. .Jc,,yt• "or·mnn, nrc•no-.opt·uno. \lm·k ~larklmm. piano. Cançon> dc Sc:hulwrt, Brahm.-,. Poul•·ne i "Ctmtata'' de John Carti'r. per X.C.·D abonat per a ]'' ·animal es<·l-r o què s 'ba conve rtit uqueUu .Jc sye Norrnan tan e!. tirtica d els pr·imers t·epital:;. m·a aprimada i elegant. ro és en aquesl sec lot' ru f'l't l'assortiment de Jli'Opinç.s on c·al fel'-)j rctt·ets el' estil. Es mut gt·and.íssima intèrpt·l't, posscïdot·a d ' una veu mcccpc·itmal, ara. ja clarament dc lllt'ZZOSOJ.!I'llllO, perÒ que dcUlOStrlllli1U irrcfrcmrhle inc·linució a la tcatr·alit.at. Ni Iu més e""Ímia dC' les seves col·legues en el moment més àlgid s' ha p ermès mai violentar els pentagm mes de Bmhms i Schubert com eUa va fer per gaudir d'tm públic c¡ue s ïncüna " a-cr·ítica ment.. a la seva podrrosa personalitat. Pet· d eHr-se amb la seva contribudó al gène re cal rclf·ocecüt· als seus cnTegístraments . LOtS elJs r·efet·E'ncials . Ai . las! ruc" H e prot'unrl clishmcim·-mc dt•l cüsl:,'ltst cx1wr·imentut en PSt·oltm· Normnn dc.fot·mnnt Ics c·nn4;ons de Brahms i SC'I ruht•t·t. Quina heterodòxia , qui nu supcclitució cit·l fntij\'Íg i el tempo u t.urn solistienrió aplicada u oposm· ruda rm1~ó conlt·a can~ó! Quina nlinac·icí pl'Oblcm!itjca! Quant dc nnrc:isism••! Quunlu t''Ulft' I'Hc·ió t•n El rei dels vem.~! 1 quin M'l'vili.~­ rne rn ri piano cic Mm·k l\Iarkl1am! L'astot·amt'nl t>ra proporcional a r aciJnintció que sempt·e hl' sentit pet· una tan gran artislu. Les tot·nes van canviar· amb r anwnitul dt• qual l'l' de lliH'i~rncJUI'h ca n~on;, Poulrnc i la ¡>t·etensiosa '·Cantata" d4•) nonl-amt•t·ieà John C!ll·tcr· sobn' cant;, espi.t·ituuls n cgre~-o, tct'I'Cil) Mozart1 ScltuiJert i Hager Jlwt·cutut!r·•t. 23 cl ' nlil'il ci c 1997. Palau dc ln M1ísica Catalamt. l~ nglish Chmnbt•r· Or·rhl'stnt. Co r dc València. M. Poblador i A. BnlWtH'I', sn pt·unoc. H. ÚI'I'CI;O, LCJnot· i A. Miilll·r-Brachmnnn, huix. Dir·: L•·npold llagct·. Obres dc Mozart i s~huJwrt. per X.C.·D . anH·pencí llim c·oncert dc Iu tcmpoL'ad'lber·ranwra da pt·c·;.rntant l' Engli¡¡h Chambcr· On·lws tl'::l i L 'Opold Baget· en Iu Missa K. ·127 dr ~[ozarl. tm t.dple furtot· d'ab'aC<'ió tptc no va clcfn:tudm·. JlCI'Ò tampoc vu c·om ènrrr·. pet· una lct'lm·u mnlt freda. L'epi<'l'ntrr r•;, \ 'U LL·a~Uadnr n tma Simfonia mím ..J ''Trà gica". ideal per· ¡·opsu r el progré~ de Ja trarüeió i la gl•s tari6 d'tm llt·nguatgt' simfònic que encant huvia dl' tttnlut· unys a quallar. prt·ò erut' rstà implícit rn la Quarta lll'lllpt·e eptc s'intei'Jli'C'ti S t' nsc nrtctl ts hethovcruifutA. Hager, l'tintr·olaclíssim Ptt c·l gc~ t , vn t·t•dumn r unn l<·ctut·u rohu!lta u una ECO C'll gran fonua. Pc•t-ft•c·tu cic tc>usió, equilihri i c·nlor-, a la Quarta dr rl ng<•r només li sohr·n la lt•atralitat dl'ls compassos finals. El Cot· de Vnli•nc·iu vu can- E tru·la Missa K. 427 de Mozat·t ' ·de més a menys". Les veus es van anar fl'nt agres a vartit· del ' ·Credo" . però la seva contt-ibució va mantenir l' inlrrès. juntan1ent anili la intet·venció del joveníssim baix suís Hanno Müller·-Branchmann, de \'eu personalissima i amb pi'Ojecció suficient per d ominar el quartet Yocal en el "Beuerlir tus". "El tenor xilè On·ego va catlsar tma pobra imvr·essió i Alison Bl'Owner intervenia com a soprano amb britànica correcrió. Milagros Poblador. en la sc>va let·cer·a presència al Palau en un mes (Eleklra i La SormambufCL), va comcr1 çar lf•nsa i freda , cosa que feia nlhintr lllla interpt·etació problemàtica. Va comença t· amb c·autf'la -per {;llanym· en Sl'b'llretat. P e1·ò quan la lúl.ia eshtv<l consolidada, la veu es dc·stimht·ava i es tornava massu " blanca··. És tma rantant que hauria d'introdnir!>e més pausadament !'O el món de la lliica. rr 152 PANORAMA CRÍTICA Un concert compromès Somniar Schubert 5 rl'nhril de 1997. Palnu dt• In M1ísit'>l Catalana. Orqueti lr'n Simfònica del3nrcc•louu i Nucionul ric Cntnlnnyn. Ber·mu·~.ltn­ te Crcevy. mezzosoprt~no. Fnmz- Puul Dccker, dlt·!'clot·. Concerl de Brandenúurg IIIÍill. 3 nc Buc·h. Simfonia ILIÍ/11, 1 fll'r a veu i orquesLrrL dr flurltnnnn. Wesendonl; Ueder dc• Wnb'ller' i Simfonia ntím. 5 "NeformfJ" dc Mcndclssohn. Euroconcm·t. 24 d ' ubl'il d11 1997. Palau dc la Música Catalana. Chrisúan Zur h u •·ia~ , pinnu. Soua tes de Schubet·t. per F.T.•B. ... e 3 na lectura una a. núca Ueu¡,rera del Tercer coucert braudenbur b'ltès de Bach va inicia r un conC'Cl't en C[Uè F rauz-Patd Dc('ket· va tornat· a rmoc•ionar-nos amb unes iutcrpr·etacions plenes de vida i alhora dotades d'una m·quitec tura magnífiramenl Franz·Paul De cke r ll·avada per mitjà er unt·~ lt>ctur·es atentes a totes IE':; i_nilexions, no sohnent d ' ael mateix moment dïnte rquel1f's que pet·tanyl'n a pt·ctar-la li mos tri la novel' esperit de la música , sinó tat d' al1ò, fms aleshores ta mbé de les que af!'ctf•n inrclit, que tot jnst neix i es els detalls pw·amenl artematel'ialitza amb el seu sanals de la pal'tilunL gest. Passar de la u·i_stesa i el És pe r això que els f'ondt·amatisme profundament cer·ts de Decker sempr·e contestatari de la h eLJ.ll,!lite nen el caràcter d ·una ma si_núonia de Hartmann, \' Ï\ è ncia que p ot posaraJ lids me sensuaJ i de colono,; La pell de gaJlina, tant nwions intimistes de lc:, pel que fa aJs músics que cançons de Wagnct', pPt· col·la!Joren amb e U com defen sa~· a continuació per aJs qui l"escoltem. I amb í{;ual tensió comuni(:aaques ta quaJjtat la vnm tiva la música hedonista d r pode r cons tatar en l'ar·Mendelssohn, que e n la Luació de la mezzosopr·ru1o seva Cinquena simfoniet asBe rnad ette Greevy intet·s aja }a SÚltesi eno·e f au tepre tant dues partiture~ d r I'Üat df'l món dels dàssic:, i carac teristique vocals a bIïmpuls confessional tan solutament contrapos adl'~ pt·opi dels romàntics, e t·a i ambdues amb difictdtat;, una empresa compromrsa rx tre mes. que eXJgta precisament Així, la cantant. amh la aquelles virtuts qtte al llarg bellesa de la seva veu , Ja dels anys ha posat de masubtilesa de la seva exnifest 'Franz-Paul Deckcr: pressivitat -dramàtica e n així, Llll temperament c·ola simfonia de Harlmann i municatiu capaç d 'inspir·ar confidencial e n la mú~ ica l'orquestra, posseir aquE'de \~ agner-. una emis;,ió lla espontaneïtat que no ·oque fluïa p la net·ament dalament s' assoleix amb el \'anL dels obstacle¡. d'unc;, domini absolut dels renH·pa r·ticel·les complexes. \'a sos tècnics de la direcció captivar el públic amb orquestral amb tm gest que una de les seves millors colli·ili a exactitud amb fanartuacions que li hem esws ia, sinó que alhora sap coltat al PaJau. penetrar fms aJ fon s del Igualment, l'orquestt·a va contingut anímic de Ja pm·ussolir cxcel·leots res ultats Litura i, al mateix temps, en la seva traducció d' w1 te nir la valentia i l'audàcia programa extremament did'e ntusiasmar-se e n una vct·¡,i.ficat i que. tanmalt>ix. t·ecerca constant dc la sor·diríe m que ~enía com a presa. É s a dir, que l'obra nexe unificador l'home i Ja que ell dirigeix. encat·a rn seva e pirituaJitat. U ¡;: ¡;;:¡- = ·~ 5I ~' ;;;¡· 152 i p e r X.C.·D uin miracle el eapbu ss a m e nt dc Christian Za<·hnrias en r obt·a de l\lozru·t i Schubert IH'J' t•xLreure 'n essències E' ncar·n inèdites! Del seu pianisme pulcruèr•·im destaca la mà cscrue•·•·a mil·limt?:tdcament !mpedituda a la dreta. El fraseig mai no força l'esperit implícit al pentagrama i aconsegueix integra•· el~ detalls i f'l s contrastos dd cüscm·~ en vaga r·oses cantilr nes ba!'tides amb sistemà tit· rt'huig dc r cspec taf'ularitat. El pianista alenliln y rept·cscnta , cer·tament, pl'J' al piano schuber·tià ••I q11 r Maria Joao Pires sib•nifica- Q va deu anys curet·a: una manet·a i_ntinústa, un ¡·at·àctc·r· de soWoc(lti dcspt·ovcït d 'imprevisibilitat&. per genials que puguin St'lll· biar. D'això sí que se'n diu rebutjar r aplaudirut'nl i set·vir la m1ísica. Zachm;as sap cndur-sc·la lluny, com eu tUl somni, pE't' li•t'-la propera a continuudó. El feL d'afavorit· 1ms tempi rc•posats pet=et la plasmnció d c les subtileses hamtòniques que fan mcoufu; ihlr el piano de Scbubet·t. en aquest cas les S onates D575. 78-/. i 89-/.. Un r ecital commemoratiu del bioentenar·i t¡uc r·e \ ela va als afortunats " l·ur·oconccrtians'' un artiMa d' w1a intel·ligència , una madm·csa i una sensibiütat excepcionals. Àries o can~ons ? \ssociació Franz rhuhr rt. 21 d'abril de l 99ï. Auditori Winter·tbur, Barcelona. Kurt tn·it, tenor. h win Cage. piano. Cançons de Schubert, Brahm~. Rou ~srl i Vaugban \ViiJjum.,, p er X.C.·D D ~~~é: ;:~~s:;~,~~~ cto pr·otago mtza t per Julia ne Bansc, el primer cicle el> va en<·omanar al teno r nor·damer·icà Kurt S treit. un del& grans mozartiam del moment. Dos exempll'o: ja ha e nregis trat dos Cosí f a n tu/te (amb Barenlw im i Hattle) i és un lmhitual dt· Salzhurg i Glydr~bmll·n e . Però també partic·ipa f'n òpet·es de Britten o t:n eh! t'f'nes com Ja dels Fa11tasmes de Versalles de Corig.linno i ai..xò el tipifica com un m·tisLa <ruc no vol encasdlanwnl i q ue s· obre a altre~ rE'pertur-is. Com el lied que ens l'ha dut u Barcelona. És un cantant amh vc•u viht·aot i perfectament tl'l'ballarla ]Jer t·esultm· homogènia. La dicció ¡·¡·~ ulta cxpt·cssiva i té w1a t'SLIIIH'nda presència escènica, tul i la tendència a prtrifi1·a•· una gestuaJitat ja. el' cntr·uda, molt estudiada. L'úni¡· pr·oblema és qui' r ll. <·om gail·ebé tots els joves. afr·on- ta les cançons com si foM,in ui'Ïcs. am.b un Ímpetu que les unifornútza. Va cantar cinc eançons de Schubert i de Brahms r·efe rides a les f'S laci on~ dr l'any i als momf'nts del rüa . En Schubert li feia r·o~ tat un lrwin Gage e~LJ·an)n­ mcnt inhihit. però que sÏm· posa va en Br·ahmb com a grandíssim pianis ta que {?.,, Quatre agraduhles cançons d'Albert Roussel van Re t· cantades amb un t'Srreix dc pathos rpw n'esbrava va la subtilesa. D<•s· préb, un suggf'súu t·t·ncU dc• haJades i manes de Va ughun \ Villiams sobre lt',tO' de R .L. Stevenson anouwnat Cançoll$ de viatge. Una altra lliçó magi,;traJ dt•l pianis ta, que semblava volt•r i nspinr al tenor altn·s valor·s q1.1e la plenitud vor·al. Queden com a a11ècdotrH f'l fet que Stt'eit habrués dt• f'om cnçar tres vegades unu ¡•ançó de Vaugban Williums ofc t·ta com a propina; Iu raó?, el seu prf'c e¡ lll' no s·aJ.Ilaudís entt·e f'ançon~( ! ) i la interrupció d'un tell-fon portàtil. PANORAMA CRÍTICA La positiva aportació musical de Caja Madrid l'ranscendiment de tòpics soiJre fa música per a coiJfa X Ciclt• Pt·ima,•t•ra Musical. l d'abril de 1997. Auditot·i Caja )ladt·icJ. Duo Ca ntabile ( ' eLia na To,·htukha. violoncel. i )f!'lani .\h•stt·c·. piano). onates de Ft·ancoeur. Schnbl't'l i bo;tukò' it>.. Courer·t dt• Tuc·clu al Palnu. 2 1 d'abril de 199ï. Palau dc Iu 'lú•ira Cutnlann. C!lblu '[('(litPrTi\nin . .All1ert Guino' a1·t. phmo. Dir·.: J,•-.cís \ cn tut·u. Gl't·sh,.-in. Oltm. Guinm m·t. pe r J. COMELLA$ per F.T.•B. I maq;c dels gnws ('Í('IC'S I'OllCC'I'tÍstirs ep u• t·onsti I ue ixen ht tl' lll po•·ncln hm·celonina, la propustu cl' ac \tiv:itats mu!>icn l~ que ens ofPrt'iX (gnir<·hr nula diu!) I"Obn.1 Sm·ial dc· Cajn Madrid és la qtH' induJJLahlement, tot i actuunt t•om a platafonn~• df' les jows g<·flt'J'at•ion:.. dóna \ ifla u 1m ampli sec·tot·. c·om {o., ¡•I dels nostn•s at'listc:. pt·ofessional¡,, Es trueta d';tqucUs ¡·oncerli5t e~ que hav!'nt assolit tuw im¡üeslion~thle madut·e~a inteqH·ctatÏ\ a i In·ballant amb l'i~or i a lhor·a vocació ver·ita ble, ve uen com Ja st•va <·ar·r·t•nl es b·um·a u ca usn d<· la nos11·a y¡n·clispoHit·i6 n Pnllm·rnarnos amb nom¡, mític·s l'ormls; figun·s aq urstc·s que passen per les nosll'l's sniPs a oferir-luls - a pr·cus exorbitants- aetuaeions poc pt·epanuiN;, lcetut·cs a•·bitràl'ies d'un I'I' PI'I'lOI'Í que nj l'l'lliJ V!'II ni rc1HISSI'Il i que a la vcgud u inrot'l't'n en nyap · espaordiclm·s. els qual~ en tUl {'\.amen de ronsen atcu·i 111 •rciMH'i<•n Ull suspens ¡·om una ratcdraJ. Tanmatei\.. eh, aplaudim. d s mitjans informatius hi cl!'spln<'en els seus coment;u·isl<':. i ¡·(~ polítics i lrs autol'itali> rultut·aln de torn sl ú emltadoquen ... Sortol'a nwnt, gr·àcies a Caja Maclt·id l(•nim un redurtc• un e~ fa nnísic·a veritable i s' hi proc'lll'a, sc>nse eseeni lïcac·io11s. ni fm~ s d'artifioi, pt'Oitllrf'Ïona r· cultura musi!'al , pet· mit.j à dc~ l'or ga nització rlt• sessinus amJ1 n·¡uwlcll'is poc· difosos, c·on• hu <'lllal la sèl'ir dt• reritaJs dc·dieuts a la músi¡·u de c·amlwa dl" Xavi!'J' Montsulvutgc, u bé el c•ic·le rtm¡.,u¡;n•L u Iu intt•gl'al de l'ohm ¡·ambt·ística E A Sve tlana Tovstukha de Johannes Brahms. alhot·a que ba centrat ratenció sobre els nous ,·alor . Caràcter· que posseei.x pt·ecisament el Cicle Pt;mavcra l\Iusical . i del qual h em de comentar la veritable i agradable sor[H'f'Sa d'ha ver-hi escoltat eJ Duo Cantabile, format per dos joves i madurs intèrpt·ets, com són la violoncel·lista russa Svetlana Tovstukha i el pianista i compositor català Melani Mestre. El so càlid d 'ajustada afi nació dc Svetlana Tovstukha va imJH'essionar per Iu seva eapacitat expressiva i 1111 fraseig d'admirable flexibilitat. Aqucste virtuts de la violoncel·lista van poder lluir en tota la SC\'a plenitud gràcies a la col· labo1·ació del pianista ;\lelruú Mestt·es. dt1ct:il t'll la puntuació de les frases i en els contt·astos coiOt;Stf'.s d'un acompanyament veritablement col·loquial. amb interpel·lacious i r espostes que donaven el r elleu ne<~essn ri al cm·s de les obres. Vi•ritablemeut, les seves versions de l'Arpegione de Schubert i molt cspcci<tlment de la Soru:tta en re menor de Shostakòvitx han de trualüïcar·-sl" d'excrprionals, pel seu alè vitalista i la p1·ofundita t d'tma lf'ctut·a que mai no va desvirtuar !"l contingut emocional del text. l c·on<·t·t·t que 'an oft•rir· el JIH SSHI 21 d 'nhl'il In Cobla Mc•dit('rnlnia i d pianistu Allwrl GuinoV<trl constittH•ix un OJHir t(t motiu dt• •·eflexió sobre Ics vit·tuls tlt• Iu l'ol1lu com n ens capac; cl 'ofel'ir· ri¡;m· i intc·rès music·al. La proposta era allwr·n ari'Ïscuda i suggc~ Li va. I, uo eaJ dit·-lw, alípit·a. Vegem sinó la inr lusió de compositol's c·om Gcol'gc Gcr·&bwin i Claude Dehu~s) nJ c·o!'tat dc Manur l Oltt·a. revitahlc• Dcnuu·l- i el pianista i compositor· - dc tt·aj<'l'tÒI'Ïa IHtl olw l'tanwnl eclècticu- com t:s l'e mental AJlw1·t Guino' at·t. Es tr·arta cl\ma ban·t•ja g~t in•bé c.\.plosiva, delibemdamcnt obe1·ta i pensada p<·r· ur·onseguil' uns efecte¡; cotwrr ts: rlemoRtnu· lc·s cnol'lnes JlOSsibili.t.ats qun tr aquest r·onjunt esperílïcam(·nt ealalà. El c•oncm·tisme per· a piano l colt la vu st•r la ra ra<'lcríst:ir·u CJIIl' v;1 ¡.n·r~itÜI' 1m programa que, per les scves r·arurtt·r·ístic¡m·s, inrvitaLlrmrnt havia d'oferit· t'f'sultats in·eguhn·s. 1~ 1 fl't més po:;itiu va SPt' compt·ovar que el diàleg cntt·e In cohla i el n•i dels instr·uments pot ofet·ir ¡·esultats altament att·u¡·Lius, com havia drmost ral fa molts any~ 1\lanuel Oltnt amb In !<t'\'a puleTil. ¡,r n~iblc· i ben ron truïcla Rapsòdia per CL piaIlO i cobla. ] rom ha fet palès tamhr, en un urch·e nmsintl 111C)ll clifm·cnt, l'esplèndid u vc>t·sió que va fe1· tambr l'u força tr mps Bcrnat Cnstillcjo, dc J'csmentndn <:om t w~u·to tk Gl'rshwiu; srns dubte, t'I momc>nt dc· més pc'S dd concert. La rodnnesu rle la ver·sió li c·onft•t't•i;-. un rc t·L ctu·àtter dr rosa natm·al qur n•sultu tll'l tot gratificant. 1 aquí c·al destacar l'rsplènrljcla intct·venció dr l tible Enric Sanchez P~'~' assoür una resultant feliç. Tamhé succeeix en honn mcstu·a el matci.x , en una linia semblant i aquí sense Iu prcsè·ncia del piano, runlJ la Snite de petites obt·es de Dchussy, tm la transnip66 del matei..x Castillejo. J a hem pal'lat de l'obrn de Manuel Oltt·a, una compusirió d'autèntica refel'ència. I queda només p et· fernc esment el titulat Concert per a pinna i cobln sobre temes de .llar i cel. d'Albet·t Guinovat·t. en el qual aqtu•st músic r ecrea. arnh un molt bon sentit del llenguatge propi. una música que ha esdevint:>crut patt·imoni popular ben afet·mat. La t·esposta del pítblic i tamhé la de destacats memlm~s dc I' ofici coblístir -remarco la figura venerable dc Manuel Saderra i P •ligferrcr-, palesen fins a cruio punt la cobla no sols pot, sinó que té l'obligació ineludible d 'obrir noves expPctatives, sempre que es {ac:i amb sentit i d got·, com és uqm!st cas. I rn aquesta tessit1Jra cal agrair la iniciativa de la Meditenània, del seu director J esús Ventut·a i de tot el eu entorn per have¡· clonal aquest non pas endavant. que obre -o hau,;a de teuit·- una espes.~a rontintütat. També s'ha de destacar no sols Ja classe de piani ta i compositor de Guinovart, sinó tamb é l'obcrtm·a de criteri i la sensibilitat pl'r fer ü·ont a un !'('ptc d'aquesta naturalesa . I destacar, finalm ent. la qualitat de l'esmentada fot·mació i el rigor aruh què han tt·eballat aquest !Jt'Ograma. P er:qnè aquest és tm altre asp ecte fonamental. Només comptant amb tm instnuncnt tan autoexigent com la Cobla Mediterrània és possible assumir riscos d'aquesta naturalesa. PANORAM A CONSERVATORIS DE CATALUNYA -----=-- - - Conservat ori Profession al Municipal de Mús ica de Vila-seca p er JOSEP PASCUAI. NIVELLS PROFESS IONAL I DE MESTRATGE CLAUSTRE DE PROFESSORS PROFESSIONAL de 1'1 a 1'11 de juliol Piano Cecilio Tieles Taller Roy Howat El plano de Debussy i Ravel Mas ter Class Àngel Soler Schubert. El ptano 1 el Ued Vio/f Evelio Tieles Violoncel Peter Thiemann Guitarra Raphaêlla Smits Cant i Conjunt Coral David van Asch Instruments de Plectre Jorge Casanova Música de Cambra Àngel Soler Pedagogia Musical Violeta H. de Gainza Taller de Música Segle XX Albert Sardà Ramon Barce Harold Gramatges Josep Soler Pianistes Acompanyants Eladi Dalmau Marc Torres MESTRATGE de 1'11 al 21 de juliol Piano Cecilío Tieles Salomon Mikowsky Informació: 977/39.23.68 39.24.84 tax: 9n/39.37.67 Secretaria del Conservatori de Vila-seca carrer de Sant Pere, 25 • 43480 VILA-SECA Apartat de Correus. 69 de Vila-seca nits dels nostn•s lectot·s t·ecordantn un cor· (el Cot· d e Sant E:;tcve) f ormat pet· !loies joves qttf', sota la direcció d ' Angel Recasens, van fe r·-se tm nom a la d ècada d els Vl.ú tanta. Aquest cor· encara c·xistc·Lx, format igualmcn t p er noif's de 13 a 18 anys, JH'rÒ no és l'únic que hi ha al Con t•t·vatori Professiona l Municipal d e \ilaseca: el Cot· Vivaldi (n e11s i nenes d"ll a 14 anys). el cot· de cambra Impromptus (format p!:'r v tút alumnes), c•l cot· de cambn1 Schet·zo (formaL pet· ] 7 almnnes i <>xalumne ) i la coral Nova Unió :.ón els alb·es gmps vocals d'una entita t que n o limita la seva activi tat associa tiva a }"àmbit YOCaJ, atès que ta mbé compta amb l'Orqut'sb·a C01·elli (alumnes de 12 a 14 anys), l'On¡uestra Handel (dc 14 a 18). L'Orqut•stt·a d e CamlH·a (fo t·mada p er· pr ofessors i alumnes avançats). el Conjunt de Cuita rres Ferra n ors (alumnes de 12 a ] 5 anys) . t•l Duo Bottesini , el Trio Albrun o el <'onjtmt Quocllihct (sorgit d e I" aula d e música antiga del centre) com a agrupacions més actives. Tot aquest ampli i suggcrent ,-entall d"acthi ta ts compta a mb la col-labor aeió d els pt·ofessor del centre, els qu als, juntament a mh l ' ambient musical cr eat a Vilaseca , són els dos atractius <¡ue fan que els esturlian ts s'atar1sin a aquest conserva tori. •·econrgut p el seu actua l director. el sen yor J oaquim Ga rrigosa i Massana. com un dels sen:eis bàsics que ofereix el municipi a la població, ob ert a Ics allres activitats dc la vila ; lrs seves sales aculle n d s asajos d e Ics earamelles, de l<'s altres cor·a J., d c la població o d e qualsevol acte . A més, el ConsrrYatori é:. C'l nucli del Cw·s Inte rnacional dc Música i del FcslÍ\'al de Mú ica. Situat a la plaça dels Estudis, va se•· fund a t !"any 1979 i ofrreix les titula<·ions pt·òpies d ' un centre d e grau nútjà i d"<'sc·ol a de música d c ni veJl elemental (títols profesbio nals de piano , 'i oií , oboè ... ) als 263 alumnes ofidals i als 50 lliures, amb un prPSSHposl M de 117.200.000 pessetes , gestionat ]Jet· un Patt·onat Muniripul de Música , e l president d el qual és el sen yor J ost•p Maria Pujals i Vullvé. L" a ctua l director valot·a molt p ositivament la ta ca del re ntre: La preparació que aquests alumnes han rPlna ( ... ) Jet creure que en un futur pròxim esdevindran prof essionah qualificats (. .. ) . Malg rCtt que l"objectiu primPr del centre no és la formació exclusiva de professionals, el f er que un 20% de les incorporacions que es produei:~:en cruia an_y arribi a realitzar est udi.s de grctu superio1~ fa pensar que el conser vatori treballa en la línia adequada. Les (nombroses) fomwcions sorgid e a l <'entre contribuei...en a f ome nta r la ' iYèn cia del fet musical, a mél:! d e ser una importa nt a ctivitat pr clagògica i un estímul Tamhé ('al d estacar les frcqiicnls audicions C(lte fan els a lumnes i que són a \-aluades a cad èmicament. I p a rlant d"avaluar. aLd avalua e l director el e u centre : .l1alg rat quf' sempre hi ha aspectes que cal millorar, g lobalment estem í;ttti.~fets del servei que Co¡t.seruatori i Escola de Música donen a la població ( ... ) . En uc¡nest moment s 'està constrnint un nou centre que millorarà substancialment les condicions de treball que tenim actualment i que permetrà disposar també d 'un importa.nt equipa ment cultural, el qual, a més de l'aula ri propi del centre. tindrà LL/1 auditori amb capacitat per a .JOO places i una petita sala de concert s i conferències capaç p er a 100 espectadors. Amb tot. estem treballant p er millorar l'atenció nls alumnes enj'acilit.ar-los una coordinació horària més adequada. entre els seu.s e.studis i els de règim oblig atori, amb La c¡ual cosa l"est u d i de la mií.sica no se ïs farc"'i lcllt dificil. Empe nta. e ntusiasme, vivència musieaJ , le¡,rítim orgull per la feina l'e ta, c~; ¡w rança en l'esdc•vcnid o t·, aquest és el Conset·vatol'Í de Vila-scru, mer e ixedor d ·un just prestigi ini1•iat amb el seu pr·irnr •· rurector· (dir·cctor també d ' aquc)Ja gran soq)l'csa qtte fou Re'" a molts 1•l Cor Sant Esteve), Angel Recasens . CATALUNYA MÚSICA Programació mes de iuny DIU.UNS, 2 DE JUNY DE 1997 07.00 L'OHERTl RA :\lú,il'a per t·omt•nçar l'I tliu. Ht·cuU d'ohn·s hrt•t" prt••t•ntadrs per Jonu \hl's. ltH·Iuu hutllt•tin., informatius i a¡:t·ndt•o mu•iruk 09.00 HL'TLLI!.ï'Í DE i\OTÍ- ClES 09.08 SELECCIÓ DE 1\'0\'ETATS Presentar ió dt• lr·~ últinws ntn l' tuls clist·ugTuliqut'K uput·t•¡rudt•s al nwn·at. f.spni putt·ut•inul ¡wr Di>~'OS Cu,tdló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍ- CIES 10.08 CAPSA IJE ~1Í'SICA AD·\..'11: Gi,rllr, bnllf'l (c ... tracte,) Ot'<(Uf'lru Filhnt·mtinit•n dt• \'iron. Dir.: 11. '"n Kurajnn. (60111). H \CII: Trio •ona la pt•t· n dui', fiault•s i h.t· .. U\\\ 1039. Bari lwijken i \Inri' llttntai. flaute,, Gthlil\ Lt•onl111rdt. rla\et'Í. \1; wlnnd 1-.utjkt-n. 'inlnncd. (Hm). Il.\'\ 0\: Simfonia n. -13 _,ft•rt·url'. Ortllll''lt·o dt• Cambra '>nli~ri. Oir.: Tumú• Pal. ¡21m). CIT \BRI ER: ·'La Sttlamitt•", ""'t•nu lírica JWI' u ntl'zzosopruno i t•or dt• done~. Su<nn '\lt·ntzrr. Cm· tlt• clmu•s dr Tolosn-)1itli-Pit·int•us. Orqut·~ trn dPI Capituli dt• Tolosa. Dir.: \lit·hcl PlnsMm. (17m.) SIBELIUS: 5 t•,bossus, up. I J t Erik T. Tnwn.t.stjr•·no. piano. (11m). PAGANLNJ: C11urert pi' t'u viulí i ort(IH"Ira n. 1. Snlvnlot•t• i\cc•ut·do. Orc¡u¡·,tt·u Filhtu·mònku dt• I.oncln•A. Dit-.:Chnd~, Outuit. (36m). quc~n·a n. 2, op. 53. Ot·qul'-itra Simfiinirn dt> rGRSS. Oir.: E. g, etlano,·. (32m). DEL.\L.-L\DE: Super Flnmina Babyloni,. SoJi.,Lt•s vocals. Les Art.• Floris5nnb. Dir.: William Christic. (lïm). HilllME.L: Gran ~rcna­ tu n. 2 per a guitarra, piano. 'iolí, dal'inet i fagot. op. 66. Consortium Classicum (19m). S. WAGNER: '·Tola la culpa éo de Hiitrhcn", prelurli, vals icst·t•na dt•l bosc. Orqut'stra Simfònira Rheinland-Pfalz. Dir.: WHnct· Andrcas Albert. (28m). RODRIGO: Concert ,J'Aronjuez. Pep(' Romcro. guitarra. Aeutkmy of St. 1\far tin-in-theFields. Oit·.: Ne,·illc- MoJTinc•·· (24m). KUIILAU: QuarlN dc: corda op. 122. Quartet dp corda eSHP. (32m). 18.00 GRANS INTEGRALS F!RAHMS: !\lÚSICA DE GUIBRA. Sonata per a clarinet i piano. op. 120 n. l. Walter Boerk<'n~. Jean-Claudc Yanden E)'nden. (2-lm). Sonata per a elarinet i piano. Op. 120n. 2. Waltl't' Boe)kcru. Jenn-Ciaude Yandrn E)ndeo. (23m. 19.00 AL\lA!'iAC Un t'opai destinat a evocar i renurt' els fets més rept·esentatius dd pas,.ut muoical. Guió i selecriú ú'Àlex Roblcs. 20.00 BL'TLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA 1\IUSICAL 20.13 CATALUNYA MÚSICA: RECUT.L DE I O ANYS 0'HISTÒIUA Hl•visió dC'ls progrrunes, espais i tollct•t·ts méo signifi<'atiu~. ''A LA MANERA DE..." Pau Casals, a Lt·av~~ de Murta Casal~ !-tomin. 13.00 MÚSIC\ DEL SF.GLE xx GL.\ZL,O\': Simfonia n. 8. Op. 83. OrqnP,trn Simfr)uku cie lo Ritdio clt• Buvirru. Oir.: "ic•t•uw Jar,i. (:l8m). \'i \L'fO'i: Prc>huli i Fu¡nt "Thc• ~pitlirt···. OrfJlH'•· Ira Filhurnwnkn ell' Horida. Dir.: Jumc•• Jucld. (im). S.\L G{l ET: Soliloqui, .. \ Iu membrin de :\fnnu.. J dt• Fallu". \luin Pri'>o,t, guitarra. (lm). STR.\\'1"\"il\.[: El DiiiC\·i, joc• mu•irul. 'licho~l Bc•rkc•h·y. nurrodnr. Pt·ll·r Ilnll. David Wil,un-.Jollfl•on. Stephcn Ril'hunl•on. Bc•t·nunl Jar·ou•on. Luc•y Sht•ltnn. Pt•h•r llull. Cot· dt• Cnmhru 1'\c•w Lon don. l.undou Sinfonit•tta. Dir.: Olivr.· KnuRRl'n. (21m). BAX: Souutn n. I. Eric· Porkin, piano. (20m). COPLAND: Qnutt'(' ••pi soclis dc• dnnMt dr "Hndt•o". Ot·qtu·qLI'U Simfc'mit-n dt• Ot•ll·oit. Dir.: A. Doruti. (20m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA \1USICAL 15.13 CAPSA DE \tÚSICA TXALKO\'SI-.1: Suill· ¡H'r u ot·- 22.00 AGENDA ~IUSTCAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CO'ICERT rnrcgistrat per Catalunya \Iúsica d dia 12 de març d" 199ï al Centre de Culttu-a Cnnlt>mporània de Barcelona. Obre• per a piano de SERRA. .J.SOLER, BIWTOXS. S.B.\RBER. COLO~IÉ. SCRIABIX. \ 10i\JPOl.• FERX~DEZ i YIDAL. Jordi )la•ó. Jordi Cami'U. Lhús .\veodaño. A,"U<Ú Fcrnñndt>z. Unl• Yidal. (8lm}. 23.30 NOCTURN Música Jlt'r acubar d dia. Prr.,t•ntadó a ctirrec d'Alfred Cdayu. 01.00 REPERTORI DE NIT DIMARTS, 3 DE JUNY DE 1997 07.00 L'OBERTURA Mú~ic·a per comeo~ar el dia. Rerull d'obri'li breus preoentlld('S per Joan 'Vives. Inclou hutllelin> inf11rmutius i agcndt>s mu<icall'. 09.00 Hl'TLLETÍ DE ~OTi­ C IE..'\ 09.01! SELECCIÓ HE "0\ET,\TS Prr·•c•otot•ió d1• 1,., úhtntl'' nm r tuh di,C"o¡_:ritfiC)IIl'• UJIUI'I'j~tltll'• ni nwrrnt. E•pní puto·oc·ínut pt•t· Dist'o, Castl'llú. 10.00 Bl'TLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPS.\ DE MÚS ICA TrPPETT: Onn~I'K t·itunlK tlt• "Thr mid~nnmtrr mm·o·iu¡:t'". Ot·411l'Kim Simfiinit·n dt· IJuunwmnnLh. Dio·.: HculuU' But·sltui. (30m). CLERAMH1\ULT: Lu Mut·t J'lll•l't'Uit·K, t'lllllllln. Nit·oln,; Uivcnq, huilo.. l.t•s htK Fluo·isnnt•. Dit·.: WilliumChriotic•. ( l·lm). 1'\EUKO~at: Quintt·t pl'r a C'luo·i o el, do~ l'iulin,, 'iuIu i vit•lnnet•l, np. 8. 1Jivt•rtinwntll Snlzhut·¡;. (27m). "'ERER: lmitnC'ÍÍl ni val•. op. 6.1. Ürt)lll'•ll'll l'ilhurmònku dC' Bl't-lút. Dir.: il. 1un 1-.urojun. (9m} . .J.Ch.B \CH: \t-tu,t•r-~•. obt>rturo. Tlw llnnm••r Bnud. Dir.: \nthon) llal,ll'ucl. (óm). BOTIES!'\ I: Pu.-inni wnOt'lhl'. pet· a do, conlt·tdmho• i piano. U'Ononlo Culonnu i Ezio rontrahoix. Lut·o Bnuwalt•on. piano. (11m) . .I \l\ \CEl-.: Sinfonii'IIO. Ot•<pte,trn Filhunn(onitu 1le Los \n¡;d¡•s. Dir.: \ndr\• Prc·vin. (23m}. CLEI\JEYI'l: Sonutu per o pinno op. a7 n. I. Dunutrllu Fuiloni. (16m). Tl!:LE\1.\NN: Olwrturn TWV:55. "Bul'i<•s<'n dt• Don Quixot''. Orqupstt·u Buro·oru dt• Ft·<·ilnll'¡;. Dit·.: Gottl'oit•tl \otl l)po·Goltz. (20m). no...... 13.00 l\10,1ENTS LÍRI CS LECUONA: Mnt·iu ell' In O, Kur· suclu l'tthunu. l>11lurt'" P(.n•z. Lui-• Sagi-\'t·ln. Luiku clt• Crírtlobo . .TosÍ' GrnnnrJo,, '\1uño Lópt't.. Cor 1l•· Riíclin '\tu·iunnl d"Espanpt. Ort¡u<'•ll'll tlt• Cambra dc• \fndrid. Oit·,: Feli" Gue rrrro. (12m). l'ERGOl .E~I: La .ena pndrnnn. Rc·nato Cap•·•·rhi. '\1 dt'l Comwn Btt-lumautc•. Enza F•·•·rari. c·lnH•rí.Orqut••lru dP Comhra \n~lt·•a. Oir: .\nwni Ro.-:\forlui. (16m). O. STIUl:SS: Ein \\'nlzt•rtt·uum, ,.,tr;w11'•. HudolfSt•hock. Wilmo Lipp. 1\tur¡..>Ïl Sl'hrumm. Li'l'lotte Schnúdt. Fert¡ Gruht•r. Bt•nno Ku'· che. Cor Giintht·r \rndt. Or<JIII'•lrn Simfèmit•u dc• Bt•rlin. Dir.: Roht•t·t Stulz. (22m). 15.00 BUTLLETÍ DJ-: NOTÍCIES I AGENDA iUUSJCAL 15.13 CAPSA DE MÚSICA HERLIOZ: llaruld n ltulin, op. 16. N. lmoi. viola. OrlJIII'htrH Simfònicn dt· Londrt•s. Ou·.: C. Dll\ iH. (42m). .\LFONS \. EL S.\\ l: Como o nonu• du Yiqwu. t•nuti~u. St•t]nt•ntiu. Oir.: Rnrbo ru ThorniHn i Bc•njomin Ha¡;b). (5m). R \\EL: lA' T11mlll'uu d•• Ctluperin. \rademy of St. :llnrtin-in-tbc-Fidds. Dir.: "'~'' illc )[orriuer. (17m). BOIS:'IlORTIER: L"Estiu de Le, qualrt' t'•· tarinn•. Jan Hont'pnan. tenor. Soli•tt'• in.trumcntul~. (17m). HERZOGEXBERG: Trio op. 61. I. Gcwitzki, oboè. B. Tuckwt'll. Lrompu. R. Requt>jcl. piano. (26m). KAR.\l.E\ SKI: Concert per a ,;oií i orquestra op..J.!I. Dn,;d Oi•trakh. Orquestra .l\ndonol dt·l'UHSS. Dir. D. 1\.ahalev~­ ki. (16m). B.MARCELLO: Salm Xl\. ,\lnriu Zódori. Mt•mbrc·s dt• Iu Cupdln Sontria. Dir.: Púl Ném('lh. (8m). WEBERN: Pussm·o¡;liu, op. 1. Orqu!'slt·o dc Clr·vclund. Dir.: Christoph von Dohnnnyi. (10m). VINCENT: Sonula p~r u oboi- i loaix conti u u n. 2. CJl La l\'1. Paul Domhrecht. ohol-. Wi!'lnod Kuijken, ,;oJonrpJ. Holwrt Kohnen. clavecí. (9m). 18.00 GRANS Th"TEGRALS BIWDlS: "\IÚSICA DE C.UlBR\. Srlwrzo de la Sonata FAE. per o violí i piano. WoO pòst.2. Daniel Barenboim. Pinrhas Zukt>rman. (6m). Trio con La. op. po•t. Trio BeatL'- ,\rt,. (34m). 19.00 GRANS ll\"TÈRPRETS POLLI:'\1. CHOPll\: Preludis op. 28. (3ïm). ST.RA\1NSKJ: Tre> mo\'Ïments dc ~PNnth:ka". (Jórn). ~1.\CRIZIO 20.00 HUTLLETÍ DE 1\'0TÍCIES I AGENDA llfUSICAL 20.13 GRAN TEATRE DEL LICEU: ANTOLOGIA D E 150 ANYS D'LUSTÒRIA Un pt·ogramu cs<·riL i pre&t'Uitll per Ho¡¡et· Ali~•·. 22.00 AGENDA 1\IUSICAL 22.05 ELS NOSTR ES CONCEnTS CO:\CEUT enregistrat per Catalunya ~fú'<ica el dia 15 de març dc:- 1997 al Tcatrl' "La Faràndula·· de Sabadt>U. CO~CERT DE SARDA.'\ES I .\tÚSlCA PER A Dt:ES I TRES COBLES. Obre; de R0\1R.\, TElXI.DOR. SERHACA.i'\"T. BORGU:\'YÓ. CO\ÚX. OLTRA. SERRA i J.LL. :\10UALEDA. )lircia Padcrn. urpo. 'funL•Prral Cu.<e$. pinno. Pilar Suhirà i .'\1anucl Tortajada. perru~•ió. Cobla Jovenívola dt> Sabadell. Cobla Sabadell. Cobla Sant Jordi. (80m). 23.30 NOCTURN )1úsicu per orabm· el dia. Pt·r.st'ntudó o càrrec d'Alfred Cclaya. OJ .00 REP E RTORI D E NIT DIMECRES, 4 DE JUNY DE 1997 07.00 L"OBERTURA Mú•lra pC'r començar el dia. HernU d'obrt>!i breus prc>entad<'h 1 per J oan Vivt·s. lnt'lou loutlletinR ilúormatiuM i Uflf'llth•s musicals. 09.00 Bl'TLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Pt"cscntul'ió clt• lt•s últimes DOVl'latR disrogt•tifit[lll'~ n¡>a •·egudt•s al ml'rcut. Espai patrocinat p<'r Di5cOR Custelltí. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE :UÍISICA MESSAGEH: L·s drux pi¡;cons. ballet. Üt't(llt•strn Na6orut1 de l'Opera Gal.lt·~u. Dir.: Richard Bonyn¡.'t'. (63m). BACH: ")fan >ringl't mit frl'mll'n vom Si('g" (Cantem mnh lo joia del triomf). cantata B\\'\' I t9. Soli;;ta del Cor de nt•n• dt• llannoHr. Paul E~swood, cnn tt·alt. 1-.urt Equiluz, tenor. Mux \'ttn E¡;mond, baix. Cor rlt• nt•n~ el~ Rannovt>r. Collegium Vtll'llil'. Leonhan.hConsort. Oir.: Gusta' Leonbardt. (19m ). Cl!OPL"\: 2 nocturns per a piano. op. 32. \ladímir A.•hkenUZ), piano. (11m). PAJSIELLO: Cont•t•rt per a arpa en La M. Jnsnu Corrndo Merlak. Orc¡ut•stt·n dc Cumbra de la Comunitat Europea. Dir: Dimitri Demt•triatle•. (13m). D'IND\: htor, •nriuc-ion-simïoniques. op. ~2. Orquestra F'.Jhanuònit•a dt•l Poí, de LoirP. Dir. Pit·rrl' l>enoux. (13m ). C. Ph.E.BACll: Trio Sonata \\ q 154 (H 576). London Baroque. (14m). Y.I\UGJIA N WILLH..MS: Suite Aristnfiinit·u ''lt,>¡¡ vespes". Orquestra Fillturmònico de Londres. Dir.:A. Bouh. (27m). 2 13.00 ~IÚSICA VOCAL PURCELL: Sound the trum~t. beat the el rum, ¡·an~ó de hemin· guda per a .lume¡, [1. Z 335. Gillian Fisher. Tr~!òll Bonner. .James Bowman. Jonutban Kenn). Rogers CoH•y-Crump. Rnfu• Müller. Mirhad Gfilrgt>. Charle.. Pott. The King'• Corusort. Dir.: Robert Kin¡~. (2·1m). POCLENC: Lt·- hit·ht••. Amhroslan Singers. Plúlharmoniu Orchestra. Dir.: G. l'rl-tre. (34m). FALLA: Tres ml'lodies. J.\1aríu Orau, •oprnno. \liguel Zanetti. piano. (Sm). \10ZART: }lisHa breYis. K\ I lO. "PIIStoralmes.se~. Htlen Donath. Annelle }ta.rkerl. Uwt- fleilmann. Andreas Srhmidt. Cor i Orquestra Sinúònica dt• Iu Ràdio de Leipzig. Dir.: Herbert Krgrl. (18m). STRA\r1NSKI: Dos poeme.s de Paul Vt-rlaine. (Vcrl'ió per a baríton i orqut•,tra de cambra). Dietrich Fischer-Oit>•kau. OrIJUe<tra Simfònira de la Ràdio de Stuttgart. Dir.: Gary Bertini. (4mJ. CROCE: Quatre cançon~ de ''Trinc-a mu•ir11lf'". Collegi o Vn1·n ll' t' StJ'UJIIt•ntuiP Euh•rp<• dl' Milà. Oir.: Antonio Ero' ~~·~ri. ! lOm). TRAD!ClO"i \L: El• iil'gudors. Conjunt Yot·al i instrumrntal La Ca~Ua Reial cJ,• Cotahm)a. Dir.: Dir.: Jordi Sa\'all. (lOm). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCI ES I AGENDA MUSICAL 15.1:{ CAPSA DE i\JÍ:SICA ELG \R: Nursery suitt•. OrtiUf's· tra dl' I'Ü.,ter. Dir. B. Thom ..on. (25m). LEk.TI: .\.dupo. p<"r a c¡uartt•t d'orqut.,tra. Enst•mb)., Mu,iqnP Oblique. (10m). J\IONTECL!UR: Segon Concl'rt pt•r n fngot, c·laYicèmbol i viulont·PI. J•·~'~' RPad. Kor~n Fliot. Doug 'frName,.. (18m). SC HUM\"\~: \ariarion. <obre t'I nom \l)('gg, op. I. EYgeny Ki"in. piano. (8m). RESPIGill: lmpn•-.ions hra•ilt>res. ~uit.e ~ra orqm•.. tru. l'hill111rmonia Orcht'Rtru. Dir.: Gc•offr~y Simon. (18m). MOZ·\RT: 'rr!'s cant>; maçònir~. k.\. 1(18, KY. 623. Js.."V. 118. Sdmyler Hamihon, tenor. René 1i•rrns•on. bah. Jpan \'pr Ho~•t•lt, pionnfortl'. (im). \1YALDI· C.oocc•rt dc cambrn R' 99. \lnrion h·rlJntg¡..~n. flauta dt• ht•t•. Paul Goudwin. uhot!. John Jlollown), violí. Dennis Goillmrn, fu¡tot. .John Toll. cla•irèmbal. Sl'ilD•· tian Comberti. ,;olonrt'l. (8m). Bo\RTOk.: Dhertim••nto Sz 113. Orpht'u• Chambt'r Orchl',trn. (:!7m). FARR.E:\C: Sonata per a viulonrl'l i piano. op. U\. Thc>mo• Bleeli, ,;oloncel. :\fado Bt•rgmann. piano. (:!Bm). 18.00 GRA..~S ~'TEGRALS 11.\YD\: ~fÚSIC.\. PER \ PI\ i\06 mmuets de lo RPduute int-tlit•. Hoh L~:l5. Walid \1..1. piunu . ( 10m). \ariari11n• llob. ::\\11:2 Walid Akl. piano. (16m) 12 mmuets i quatre trio•. lloh. J\:3. Wolid Akl. piano. (12m). Sunato per a piano. Hnb. \\1:15. WalidAkl. (9m). 19.00 NOl:S INTÈRPRETS \t\RTii\\;: Sonata p<"r a flauta i piano. Cecilia Regut'ro. flauta. ln~' R('guero. piano. (19m). BEETHOYK\: Sonata ¡x·r o 'iolonl'rl i piano op. 102 n. 2. Pahlo 'iú\eran. Alrssandro Tornim·a~u. t23m). HOROVITZ: \fu•i•· Hali Suitt'. Q 5 ll Quintl't d .. i\11'toll. llOm). 20.00 BL'TLLETÍ DE l\OTÍCIES I AGE!'i'DA Jt'LSICAL 20.13 SCHUBERT: 200 MYS Simfonia n. 9, D 9-!-l (n. 8) "Lo Grun". Orquestra Rn}ul Clml'l'rli!Pboow. Dir.: '\ikulaus llarnluwourt. (59m). Sonata )>t'l' o •ioU i piano o. 2. op. po•t. 13ï. D 385. l••ac St('m. Danit•l Barc•nboim. (23m). Quartt>t de cordo u. I. D 18. Quartl"t Ml'lus. (18m). 22.00 AGENUA MUSICAL nin t•oncertant prr u dos violins Do M. Rit'hanl Fl'iedman. Stt•ven Smith. Lmdun 1-'t•<tÍ\a) Orl'hl'•tro. Dir.: Ro•• Poplr. (20m). GLINKA: Sonata per a Yiolu i piano en do m. (lnnruhnclo). Feodor Dr'ujil:ú.nt·. Mikhuil ,\ 1untian. (1 ïm). ('n 22.05 ELS NOSTHES CONCERTS COi\CERT l'nreg;i .. trat per Catalun)n ~IÚ,II'II ¡,J dia 20 de març de 1997 n In Capella Evangèlida de Bor¡·elonu. COi\CERT DE PRESENTACIÓ DE DOS NOUS CRUPS I NST RUMENTALS. Obres dt· C.ST~fiTZ. IIOTTETERRE.TELE'\1·\N:'i. BOIS)JORTIER HINDE'\IITH. Duett ::\\lli. Trio Telemann. (66m). 23.30 NOCTURN Mítsica pe•· uc·nhar el dia. Preoenta•·i{) a t•àrn·c d'Alfred Celaya. 01.00 REPERTORI DE NIT DUOUS, 5 DE JUNY DE 1997 Oï .00 L'OBEHTURA Mú~i1·a p1•r t·ornf'D\'111' el dia. Rt>cull d'oht'l'' hn•u• presentadl'~ per Joan \i'~''· Inclou butlletin• ilúormatius i u~~nde> m!li'ío.:ak 09.00 8\;Tl..LETÍ DE l'iOTÍ- ClES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Pre•entat·ió dc• lt•• últimes nowtats- <li.,,·o~rufi•r•,.., aporegude• al merrat. E•pai patrocinat p<"r Di<ço, Co•ll•llt'l. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE MÚSICA MEXDELSSOHN: '\Iagnificat ~r a •oli,tt'~. cur i orquestra. Carolo "io-sek, •oprano. Eli•abt-tb ~ ilkt•. l'on I rull. AncJ.n.a., Scbdhnt>r. baix. Singakadrmie de Berlin. Capt•llu E•tatal de Drt"Ndt>n. Dir: l>il'trich Knothe. (27m). ILAYDN: Sonata pt>r a piano o. 58, Hul•. XVI:-l8. Glcnn Gould. (16m). FASCH: Concert en R1• \1 ''Die Ja¡;d- (l.a cata). H. Rauntllfln i R. \latko,;c. trom¡w-. \cadcnt) of St.'\lartin-in-lhr-Fil"ld~. Dir.: Tona Bro\\n. (13m). SAL~T-SA­ ENS: L't••~<·"•inat del Duc dt> Guise, ilp. 128 (músiro dt~ Iu pei·Ücula ). Emwmble ~fu&;qtll' Ohliqu<". (20m). J.STR.AUSS (li): \'al.. dt• l'Emperador. vrr>iÍl per o quartet dt> rorda, flauta. clarinrl i pianu de Sl'honbt>rg. Harald 0.-lwr~l'r, piano. \Henl'r Conrl'rt Vt•rcin. Dir.: Martin Sie¡d111rt. (12m). GLUCK: Alessondrn, bollctto. Mu~ic•n Anliqua dc Culilnio. Dir.: Reilthard Grn·IJI'I. (2~m). \'ILLA-LOBOS: Bo•·hionr• Rrasileres n. 5, p<"r a !'llprano i 8 ,;olon<"l'b. Victòria •lt•l• ,\nl(l'ls. Orque.-tra ~adono) df' la Radioclifu;.ió Frun('eso. Dir.: lleitor Villa-Lobos. (1 1m). C.STAMITZ: Simfu- 13.00 MÚSICA M"riGA C \BEZON: GIos~ t'' i tlift•t-èu. !'Ít'~. Trio Undo Mori,, (16m). \ IUSIC.-\ ESP\NYOLA DEL SF.GLE XIY. Atl'ium \ln•it·ac dr \fudrid. Dir.: Gre~orio Pania¡nut. (13m). BA.NCHIERI: Fe;.ti. no ndla sera del Giowtli Gru~,o ovonti Cena. comt>djo modriga)¡>sra. Concerto ltoliuno. Dir.: Rinalclo Al('s•mndrini. (35m). IS \ .\C: )Iissa Pu•qual. Tbc Hilli ord Ensemble. Kee• Borke Con•ort. (21m). G.G \BIHELI: l pl'!'eo. Canudian Bru" i Berlin Philltarmonic Brass. (15m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES l AGENDA MUSICAL 15.13 CAPSA DE )IÚSICA GROFÉ: Suite dt>l Crun Coñón. Orquelotra Simfònil'u dt• Drtroit. Dtr.: Antal Doruti. (37m). J .Ch.BACH: Conrrt·t pt•r o fa· gol i orquestra Pll Mi h \1. Jtízsc•f Vujdo. On]uestra Simfimit·u de Budapest. Dir.: GyiÍI'¡:y IRhrl. (:.!2m¡. DEBUSSY: Prt'·ludc à r aprè.-midi d'un faUIH'. OrIJUI'otra Simfònica dl' Lmdn>,, Dir.: Serpu Celihidurht•. (13m). LISZT: La. lúgubn• ¡;6ndolo J>l'r n vioü i piano. S 1~. Giti on Kn·· mt>r. Oleg Maisf'nbcrg. (8111). PURCELI.: Th~ Futul Marrin· gt•. Emma Kirkby. Tht• At·o•ll'm~ of Ancit'nt MusÍ<'. Dir.: Chri.tophl'r llog:w()()d. (5m). BOCCIIERJ::\1: Conrert )ll'r a ~;.,. lum·d i orque~tra n. 9. 182. \\uul('r Moller. Li111lt• Con•urt. Dir.: Huns-Mnrtin Lind1•.(18m). GLAZUNOV: u.~ !'SIUCÍIIIIK (hivern). Orqueslru d1• Iu Sui••r Rmnandt·. Dir.: Erne~l \n•ermt•t. (10m). ALBÉMZ: Na,·a rra. Orque•tro "\ot·ional ci'E•· panya. Dir.: Ataulfo \J1:t'nta. (6m). <\LKA'I: Sonabno pt·r u piano op. 61. Mart·-AmlrÍ' Haml'lin. (18m). ANÒNIM (SEGLE XVII): Lamento di Moritlt'ttn. moglir di Ma•anil'llo, c•ontota. Pi no dl' \ ïttorio. Cap1>1'llo d~lla Pic•tà de'Turchini. Dir.: \ntonio Florio. (14m). e 18.00 GRANS IJII'TEGRALS HAYDN: MÚSICA PER A PIANO 12 minuets, !Inh. IX:Il. Wnlitl AkJ. piano. (17m). Cnppric·l'io H ob. XVII: I Wulid Akl. piano. (9m) Variarion~ Hnb. X\11:3 WaUd Akl, piann. (17m) Fonta~iu Hob. X\11:·1. Walicl 'lkl, piuno. (6m). 19.00 PENTAGRAMA Prugrarnn de divulguri{) tnutii- cal. Guió i rt>olitzoció: Pt•rc Bu- rt• i .lb. Robi~~. 20.00 Bl'TLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENO\ MUSI CAL 20.13 "A LA :\tAN ERA DE...." l'n convidat l'Ot- propo'u i comrJlta lo músit·u que li u~rudu. Guió i pn-•rrrw•·ió d•· .Joan Vivr,. Product·ió d1• Dolors Bosquets. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CON- CEitTS CONCEHT r·nr·••gi~tr·ut p!'r Catalunyu Mír~it· u el dia 27 dl' gener tlr 1997 u I'A111litnri dtl la Caixo dt• SuhotMI. XARXA DE MÚSICA CLÀSS ICA A CATALUNYA. INSTRUMENTS CATALANS EN CONC ERT. Obres d'OLT&\. BLAY, LEON, IIAVART, RAMIÓ, CASELLAS, BROTONS i \'E~TU R.A. Jordi Figaró, flabiol , tamborí i tt•nora. ~lercè Sunci:W., piu no. (63m). 23.30 NOCTURN .\lúsirn per ut·abar t'I <lin. P!'l'-.en- toció o currt'C d' Aifr¡,(l Cdaya. 01.00 HEPERTORI DE NIT DIVENDRES, 6 DE JUNY DE1997 07.00 L'OBEHTURA ~lúsica pl'r romcnçm· d .fiu. Recull d'obre~ brrus prrst'ntudcs per Joan Viv~s. l m•lmt butlletins informatiuM i ngt•ndes musi{'als. Bot·oque. (10m). DVORAK: Trio amb piano n. ·~. op. 90, " Oumk) ·•. Trio Bo rodin. (36m). SATlE: E.,ports i ruvertiments. Luurence Allb:, piano. (13m). 13.00 :\IÚSICS DE CATALUNYA SORS: lO Minuets op. 11. Tonia Chngnot, guitarra. (23m). HANDEL: O sing unto the Lord, antht•m n. 4. Montserrat Espurguró, ¡;oprano. Magda Pujol, mezzosoprano. Dalmau Gonziílez, tellol-. R1úael Montaner, baix. Cor· Jove dc l'Orfeó Catulà. Coral Mud¡·igalistes de Catalunya. J nsÍ> Antonio Mur. orb'llC. Orqucstn de Cambra Nacional de Molrliivia. Dir.: J osep 1\1.. Castelló. (20m). BLANCAFORT: Quartet de corda de Pedrallles. Quortl't Pedralbes. (27m). GEIUL\RD: Capriccio per u flauta solo. Xavier Relats. (im). DEMACHY: Suite per a baix de 'iola en re m. Jorru Savall. (20m). PAORÓS: Styx. Vol nd Lihitum. Oir.: Jorru Rossinyol. (10m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA ~1USICAL 15.13 EL DIA DE L' OIENT Programació realitzada a partir dt• l~b pt'ticioos que els nostres oiPnts han fet al contestador de Catulunyu Música , tel. 202 35 35. 09.08 SELECCIÓ OE NOVE- TATS PreRr•ntaci(l de ~~~ últimr·~ non·· tal:!l d.ú.co¡,Tò.fiqut•, opar••¡..•tules al m~rcat. Espai putrorinnt ¡wr Di><•os CastPiló. 10.00 BuTLLETÍ DE 1\0TÍ- ClES 10.08 CAPSA DE 'I ÓS ICA PROKOFlEV: AJrxondl'r 'lt·vsk}. op. ï8. Ltndo Finnir, mezzo-oprono. Cor i Ort¡Ul'<tro Na cionol Escori'MI. Dir: J\el'tnt' Jürvi. (40m). F. COUPERIN: Com·ert Reiul n. 4. Tlw SmithKOniun Chamlwr Ployt·r~. Dir.: K~nneth Sluwik. (J5rn). KALLJWODA: Com,er-lino pt'r o oboè i or·quesiJ·o. op. 110. I ngo Goritz· ki , obolo. Orqurstro Filhurnrònica de Cumhru polonesa. Dir·.: Wojtit•t•h Rnjski. (Jilm). BEETHOVEN: Cun\·ons irlond4•scs. Julic Kaufnrunrr, Hnpr·nno. NeucR Milnrhn l.'r Kluvit•rtr·io. (17m). GIU1,1ANI: l'tossininnu n. 4, op. 122. Bruno Giuffrt••li, guitarra. (l(un) LAWES: Fantasia Suitr pt'r o dos violins. baix dr violo i m·qm• n. 1. l~mtlnn 10.05 PEi''TACRA.\L\ Repetició dt•l pr<>gramn rmr>, el rujou6. 11.00 EL DIA DE L'OI E!'I'f Programari(> rt>ulitza.tn u partir dl' les ¡wti!'ion' t¡ut• t'I~ no~ll'('' oit>nt~ han ft't ul contestador dl' Catalwr) n Mú>it·u, tt>l. 202 35 35. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 1 AGENDA 1\TUSICAL 20.13 L'ÀUOIOVISUAL Un ¡11·ogrurnn d 'À lrx Gorina. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 GRANS O BH ES HANDEL: Jos huu, or·utori. Emma Kirkb). Jamt•s Bowmun. John Mark Ain~ll'y. MirhMI George. Aidun Oliver. Cor dd Nt•w College. Oxford. Tht• Kirr¡ú Comor·t. Dir.: Rohrrt King. (125m). 00.20 NOCTURN Música p~r ornbar d tlio. Presentació a t·urrt't' de \faró Juní•. 22.05 CONCERT UfAGINARI Guió i sdcccio: Àlex Robles . 23.30 NO CTURN Mt'tsica per acabar el rua. Presentació a càrrec d'Alfred Crlaya. Ol .00 REPERTORI DE NIT DISSAB'II, 7 DE JUNY DE 1997 Oï.OO L'OBERTIJll<\ :"11úsico per començar el rua. R eroll d'obres breus presentndrs pt'r Pilar Suhirà. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA ~tUSlCAL 09.131\fÚSI CA PER A COBU COTÓ: El pantano. vals. Orquestr·a dt' Cambra de l'Empordà. Dir.: Curies Coll. (6m). GIL l MEMBRADO: El comte Arn au, JIOI'ma rC<'itatiu. Sílvia Tarragona i .lortli TemiS, onrr·adors. Cobla La Prindpal de La Bisbal. Dir.: Francesc Cassó. (l8ru). BERNAT: "L'últim adéu". "Vallarnau", ''Metliterrània" , sardanes. Cobla Me<literrànin. Dir.: Jesús \'enturo. (16m). VENTURA: El cant dt·l~ ocells, sardana. Cobla La Prinl'ipal d'Anme rdruu. (4m). Òpt•ru bufa en Lre>- urtes. Enrl'ghtrnml'nt en direct<' fet el 1990.Puolo Barbncirú. Rornano Froncesrht>tto. ,)faria Angrll'~ Pt•tt•ro. Elenn Zilio. :"llario Boloe;nc<i. Or<¡ni'Strn del Teatre dt' rOpera de Roma. Dir.: Pier Giorgio '1oranru. (llïm). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA :UUSICAL 20.10 SELECCIÓ DE JAZZ Programo dcdit·ut n la música de juzz amb guió d'All>ert Mallofré . 22.10 AGENDA J\1USICAL 22.15 LA MÚSICA A DEBAT Progrnmu u l'entorn de ternt'S musi!' ols d'interès, reali tzat amb In l'OI·Iabm·oció del Consell Cutalà de In Mú~icn. 23.30 NOCTURN Músiro pt>r acabar el din. Prr>entució o càrrec de }f!lró .Jan~. O1.00 REPERTORI DE 1\'IT DIU.UNS, 9 DE JUNY DE 1997 01.00 REPERTORI DE NIT DIUMENGE, 8 DE JUNY DE 1997 07.00 L'OBERTURA Música pl'r' ronw11çur f'l dia. Ht'ctill d'obr4'S breus prt'~entod P' per Pilur Suhirò. 22.00 AGENDA !UUSlCAL ()IJ.OO BUTLLETÍ DE NOTÍ- CIES 10.00 AGENDA '\TUSI CAI. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 09.13 MÚSICA RELIGIOSA HAYDN: Stobut Motl'r, Huh. XX bis. Burhnru Uonm•y. Elisaheth von Mognus. llcrbl·r·t Lippert. AlOktnir Mill'R. Cor Arnold Scbonbt•rg. Com·(•ntus Musirus Vieou. Dir.: lliikolauh Hornonconrt. (59m). \ILLA-LOBOS: J\1.j"u Suo SPbastiuo. Corydon Singcr>. Dir.: :"lfuttht•w Be,t. (34m). ZIPOU: Zoi¡m<tni. Cri,. tina Garcia Bant•¡;os, orgtrl'. Cor dl' nem. cunton. de Còrdo, u (Argentina). Conjunt Elpnn. \fft'tti :\ht.'<Ïrali. Dir.: Gubrirl Cnrrido. (7m). LLOO T RANSMISSIÓ EN DlRECTE DE LA 1\JISSA CONVENTUAL DES DEL l\10NF.STffi DE l\t ONTSERRAT 12.30 AGENDA l\ltlSICAL 12.35 APERITIU MUSICAL 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCI ES 15.08 "A U MANERA OE ...." Rt'pi'Lidó th'l JII'Ob'l'U mu (•mi•s l'I rujous uJ \CS!II'l' , 17.30 TE:\tPOi tADA D'ÒPERA DE CATALt:NYA MÚSIC \ P.\JSlELLO: Don Chi~eiott.-. 07.00 L'OBERTURA Mú•icu per començar el rua. Recull d'obres breus preM'Jltadl's pl'r Joun Vives. Inclou butlletin~ infonuatius i agendes mubirals. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Pr!'sentoció de les úJtimco noVt'· tatS ruscogròfiQllCS opart>gmles al mercat. Espa.i patrocinat per Discos Castelló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE ~IÚSICA BlZET: Simfonia n. 1 en Do M. Orquestra del Concertgebouw d'Amsterdam. Dir.: Bernard Hailink. (30m). KROl\fliER: Concertino per a llanta i oboè. op. 65. P.L. Graf. H. Holliger. Orque¡.tra de Cambra Anglesa. (23m). SCHl.l'~tAJ\7\: Trio amb piano. op. 63. Jean Huhcan. 'It>mbres del Quartet Vio Nova. (31m). TELE.\1ANN: Du abrr Daniel, cantata fúnebre. Greta De Rt'yglt('rc. lames Bowmun. Guy Dc Mcy. Max Van Egmond. lli{'ercar Consort. (28m). AfYSLlVECEK: Octet de ''ent n. 2. Octt'l Albert Schweitzer. (lOm). PADEHEWSK1: Fanta'lia polonesn pt'r a piauo i orquestra, Op. l 9. Rt•ginn Smtmdzianka. Orquestra Filhannònico Nacional dl' Var~ viu. Oir.: Stanislaw Wislocki. (23m). BACH: Conrert per a violí i nrquc:rtru, BWV 1().!2 . .MarieAnnirk Nicolas. Orqnc•tra de Cnmhru Nndonal de Tolosn. Oir.: Jt'nn-Cinudc }lalgoire. (15m). 3 13.00 MlsiCA DEL SEGLE xx BEHJ\STElN: Sioúonio n. 2 " L\•dut dc l'an8ietat''. l.ukuH F'oHA, pinno. Or·qut•Rtr·u Filhurrnònicu d'Israel. Dir.: Lt•cJnor·tl Bern"tein. (35m). ECJ... HARDT-CRA.MA.TTÉ: Com·c·r·t per a fogot i orquestra. \ int•c>nt Ellin. Orquestro oli' Cumbru \1onitoho. Dir.: Simoo Strt•utft•ild. (1·1m). FRA 'íÇ \lX.: Trro pf'r' o 'i oli, 'ioloocel i piu no (1986). Sa;;t'hkn CuwriJoff. .lohanm•s Goritzki. Raymnnd Ha \t•nilh. (17ml. CIVIT\REALE: Suitl' estival. Sergio Torrlini i Jonqnio PraU!, duet dt• ¡,.'lritu..,..,~. (24m). JOLIVET: Atlu¡;io. Orquestra de Savoia. Dir·.: Mnr·k Fostet-. (Bm}. CAOS: Suitt· u l'antiga. On¡ue•tra Simfilnica d!' Galicia. Dir.: \íctor Pahlo P~rez. (10m}. 15.00 BL'TLLETÍ DE NOTÍCIES I AGEJ\l>A )R'SlCAL 152 15.13 CAPSA DE MÚSICA RAFF: Simfonia o. 4, op. 167. Ün(lJcstrta 1\lilton Kepws. Dir.: I·Iilnr·y Davan Wetton. (:Hm}. SAINT-SAENS: Lo filo~a d'Om ful, op. 31. Philarmonia Ül'l'hP~­ tra. Dir: Charles Dutoit. {8m). MOZART: Quartet dP rorda. J... \ •l99. Quartet Fl'>lrtk•. {34m). ALB~O:\'I: Conl't>rt ptor a flauta travessera, doo •iolin., i t•ontinu n. 2. en Sol )1. Eorico Di F!'lit·e. Accademia Dei Solin¡:hi. Dir.: Rita P eiretti. (16m). H-\YDN: Simfonia n. 8. '·Lo turdu". The Academy of Aneieul Musit-. DU·.: Cbristopht•r Bop;wood. (27m). BACH: " Ht,rr Chri>t, der cinge Gottesohu" (Senyor J¡oijucrist, fill úrric de Diou). I'Ontata BWV 96. Willwlm Wiedl. Paul E>swood. kurt Equiluz. Philippe lluttf'nloch~r. \fa, ''an Egmond. Cor de oc•n' dc Bod Tolz. Cooceotus mu•iru' <f<. \ïena. Dir.: "iikolau.• Hornom•ourt. (20m). BRlCCrALDI: Pot-pourri fantàstic ~olJn· •·n hnrhil're di Siviglia", op. 10 n. 4. Quiotetto Arnold. (llm). 18.00 GRANS INTEGRALS H.\YDN: MÚSICA PER A PlA NO. 12 '\1inuets i trio• inwh de In Rt'doute. Hob. Dee,t. Walid \kl. piano. (20m}. )finul't ¡~r o \todame Bigot. Walid AkJ. piano. (3m). Trio sonata. Holt. :X V:32. Wolid •.\kl, piano. (13m). 12 '\fi nuets Hob. IX:8. Walid Ald. piano. (11m). Adagio en Fa M, Hob. '\Vll:9. Wnlid Akl. piano. (3m). 19.00 AL!\lANAC Un esptú de.stinat a evot'nr i reviure els fets més representatius del pn••at musical. Guió i selet·<"iÓ d' ..\.Iex Robles. 4 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA '\fUSICAL 20.13 CATALL'l\"\'A )tl:_-SICA: HECULL DE 10 ANYS D'lllSTÒRIA fif•\'ÏSiÓ dds programes, c>spuiK i com·m·ts mr~ significutiu~. CONCERT eorc¡;istrat pet· Cntulun yu Mú•ira el dia 6 dt' mm¡: dt• 1988 al Casal del Metge do• Burcl'lono. BEETHOVE:-1: Trio op. 1 o. 3. BRAIDIS: Trio n. 3, op. 101. BROTOt\S: Trio op. :!9. \tE:\"DELSSOR'í: Trio op. ~9 n. I. Trio de Barcelona. ( 105m). 22.00 AGENDA i\lliSICAL 22.05 ESPECIAL l\-101\JPOll Lu vida i l'obra de Frc•dt•r·it· Mompou a través dt' Curam.' Bt·uvo, \'Íudu de )fompou. Programa coodtüt per Rainaou Coloml'r. 23.30 J\OCTER.l\1 \Jú¡;ica per acabar el dia. Prr't'ntució a càrrec d'Alfred C:t•luyu. 01.00 REPERTORI DE NIT DIMARTS, 1 O DE JUNY DE 1997 07.00 L'OBERTURA \lú•ica per començar el 11ia. Rt•cull d'obres bren• pre•eotmlt·• per Joan \1.-e". Inclou butllt>tin' informatius i agende.o mu-it-ab. 09.00 Bl'TLLETÍ DE :'\OTICIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVF.,.. TATS Prc~l'nta!'iÓ de les últime• no''l'tats discogràfiques apal't'!.'''IHio•• al ml!rcat. Espai patrocinat pt•r Di-co. Ca.;;teUó. 10.00 Bl'TLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE JIÍ:SICA COETZ: Concert per a piano i orqut"-tra op. ]8. \'olkcr Banfield. Orqu..,.tra Filharmòmra de la Ràdio de Hannowr. Dir.: \"\"~·rncr Andrea.'i AJhPrt. (:Hm). ROJ\L\S: Juhilatt>. cantata. ChrU.tina Hogman. soprano. Pt•t<•r \1attei. bai.-.:. Cor dc Cambra Eric Eric.-,oo. Conjunt Barrot· d .. Drottoingholm. Dir.: Erir. Eric-oo. ll4m¡. SER\'AIS: Ca¡.rrit·i •obre motiu;; dP l'opera "Le Compte Ory-. op. 3. pt>r a du, \iolonceb. Smith,o~tian Chamher Player~. (9m). J. Ch.BACB: Concert per a oboi'. t•orda i continu en F u :\1. B. Gin t•tzncr. :\eup.., BacJri;;eheh Collt·¡;ium \lusicum dl' L!'ipzig. Dir.: \fax Pomrurr. (23m). TPPOLlTO\-lVAi~OV: Eo;ceoes cunl.'asiant."!. Orque.stra Nat·iooal fil harmònica. Dir.: Charf,., CPr hardt. (25m}. GILLIA.'\1: Tr.... ¡u¡(onP•es concertaoli'. Robin HiiJ i Peter WiltJ-ciJ.iru;k). duo dt· guitarra. (llm). HA'.r'D:"W: Sim- fonia n. 11. The Acadt'm) of An t•ieot Music. Dir.: Chri~top!'r llogwood. (22m}. TAHTrNl: Cooccrt pf'r a violí, cm·clu i runtinu , en La M, D 96. Uto U¡:hi. r Solisti \'pm•ti. Dir.: Claudio s~i­ rnone. (19m}. 13.00 l\10:\t.Et'\IS ÚRJCS W\Gl\'ER: Lohen¡:rin. <•xtr:w11',. Paul Frey. Chel') I Sttult>r. Gabriele Schoaut. Ekkebord WJa,chiba. Cor i Orque•tra del Ft'~tival de Bu) rt'utb. Dir.: Pt>lt't' Schneider. (iim). FERl\ANDEZ CABALLERO: Gi¡;ant~s y Cubezudos. Ana María lrinrtt•. Moria Teresa Erdozai11. CudoR Munguia. Ni~olús Aldaoondo . Cor de Cambra dt• I'Orft'ó Donostiarra. Orque,trn Sinúònit·a. Dir.: Ataulfo Argt>nta. (3!!m). 15.00 BL'TLLETÍ D.E l\OTÍCIES 1 AGE..~DA )JUSICAL 15.13 CAPSA DE JILsiCA GRIEG: Qnartet dt! corda t'O Fn M. op. pòst. Quartet de ronla Wilanow. (19m). BEETIIO\'El'l: Simfonia n. 5. op. 67. Orque•tra del Se~e XVIII. Dir.: Fr·ans Brüggen. (31m). v \I\ llA L: Concert per a 2 fagot~ i orquestra. Anoika Wallin i .\rnt• 'liil•'«>n. Tbe Lmea Sin.fooit·ttu. Dir.: Jukka-Pekka Sara~tt". (:!3m). ROt.:SSEL: ~uite per o piano, op. 14. Jf'an Boguet. (:?lm). BA.'<: Obertura pt•r n una Comèdia Picare•ca. Orquestra Filharrnònira dt" Londrt•s. Dir: Bryd!'n Tlromsoo. {11m}. CASTELLO: Sonata t·ont't•rtaot n. 16. L'Europa Golan tt·. (7m). MOZART: Du!'~ ària·• ¡(p COilCI'rL, K\' 369 i K\ 190. Barbara Heodrick~. •opronn. Orqnl'<tra de Cambra :\ngll'•a. Dir.: Jeffrt>y Tate. (18m). \'J . LLA-LOBOS: Concert J*r a guitarru i petita orque.otra. l¡p1acio Rode•. Orquestro dt> Camhra \nglesa. Dir.: Edmon Cnlomt'r. (20m). lf!.OO GRANS INTEGRALS ILWDN: :ltÚSICA PER A PL\. ~0 ..Andante i variarions t'n fa m, Hob. XVI1:6. Walid Akl, piuno. (17m) Dues danseb popular•. "alid Akl, piano. {lm). TPma i vnrioriono en Do )f. Hoh. X\11:5. Walid Aid. piano. {im). 12 dan~rs alemanye.-; i t•uda, Hob. IX: 12. Walid Akl. piano. (Sm}. Adagio i 5 'ariacioo!>, Hob '\"VII:7. Walid Akl. piano. (-lm). Conrt"rt en DoM, '·Conrrrto de bebf'', Walid Akl. piaou. (4111). Allr¡;ro moho, Hob. XVU:d2. Aria. lloh. XVII:fl. Minut'!, Hoh. IX:26. Walid Akl, piano. {lm). 19.00 CRANS Il\'TÈRPRETS )I \LRIZIO POLLf\T. BARTOK: Concert per a piano i orIJUI'<tra n. 2. Orque•tra Sintfj¡. nira de Xicago. D;r.: Cluudio Ahbado. (28m}. BEETHOVEl\: Sonata pern piano n. 15 op. 28 "'Pa~toral''. (24m}. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA li1USlCAL 20.13 GRAN TEATRE DEL LI. CEU: Al\'TOLOGIA DE 150 Al\I'S D'IDSTÒRIA Ln programa escrit i prt~ntat per Roger Alier. 22.00 AGENDA ~ruS I CAL 22.05 ESPEC IAL MOMPOU Lo vida i .l'obra dc Fn•dt•rir Mornpou a través de Cnrmt• Bravo. viuda de Mompou. Programo condtüt per Raimon Colomer. 23.30 NOCTL"RN \lúsica per acabar el dia. Pre'"ntació a càrrec d'Alfn•cl Celaya. 01.00 REPERTORI DE NIT DIMEGIES, 11 DE JUNY DE 1997 04.00 L'OBERTURA \fú•ica per començar PI dia. Renill d'obres breus prt'<t'ntadP, per Joan Vives. Inclou butllttin• in.formatius i ageode~ mu•iral-. 09.00 Bl.J'TLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Prpsentació de (('S úlümcs novrtuts discogràfiqut•s apurl'!lud~~ al ml'rcal. Espai polrot·inat pt•r Di~co~ CasteDó. 10.00 BUTLLETÍ DE l\OTÍCIES 10.08 CAPSA DE 31Í;~ICA LTSZT: Conct'rt per o piano r orCflll"'tra n. 2. L. Berman. Or· t¡ue..tra Simfònira dl' Vi!'na. Dir.: C.M. Ciul.ini. (23m}. BACH: "0 j,..,, Cbrist. mein Leben~ Lirhr" (Oh, Jesucrist, Utun d~ lo meva vicln). cantata BWV ll8. Soli~tr. vocals. Cor ~footevf.'rdi. En¡rli-lr Baroque Soloist•. Dir.: John Eliot Gardiner. {10m}. TURI:\'A: Simfonia sevillana. Orqut>•tra Simfònica de RTVE. Dir.: Migurl :\. Gómez ~fartíoez. (26m). DO'\IZETTI; Qoartt't de corda n. 8. The Revolutiooary Drowinl! Room. {16m). SIBEUUS: Cançu de prirnavera. op. l6. Hoytrl Philharmonic Orcht,str·u. Dir.: Yondnni Butt. (9m}. SPEER í OTT: Obrea barroqueh per o uu~ tall. Haarlem Trompet Cou'l(lrt. (19m}. GLAZUNOV: Sinúonia n. 2. op. 16. Orque•tra SinúòniMI dl' Bamherg. Dir.: t\et·mt Jürvi. (42m). ABEL: Petts per a viola dt• gamba. Rruner Zipperlin~. (15m). 13.00 1\fÚSICA VOCAL D.PURCELL: 1\pol.ln i Dafm·. ranUlta prr o soprann i t·ontinu. Lt-; Tré-ors d'Orph~. (7m). JANACEK: Cant' polnlors dt· Sil~ sia. Dogmor Pt'<'kovñ, mezzohoprono. [vun Ku,njrr. baríton. Marian Lapsan~k), piano. (23m). SCHELLE: A<-tu~ Mw.il"us ouf Wcyh-Narhll'n. Lo CapeUu Dueulc. Musico Fiala. KHin. (24m). GALUPPI: Confitrbor tibi, Domine, motel. Gt-r·ard L-snr. Vt>roniqur Gens. Pl'tt·r· Hur-vt•y. 11 Scminorin musical!'. (35m). ZEML.INSKI: Si>; t•nnçonH sul.m· to•xtos de Maetcrlinck, op. 13. IJ¡·dwi¡; Fa!!.dlendl'r, mczzoHupnmn. Oa·questrn Filhorm!>nio·o Txecn. Dir.: Viidav Nt•umann. (20m). o B r 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA l\fUSJCAL 15.13 CAPSA DE MÚSICA KUllLAU: Con<·!'rtino pt'r u dues tromp<•s i orqu¡•strn. op. 45. Ib Lanzky-O tto. Froydi• Rt'l' Wekre. Orque~tro Simfònica Oclense. Dir.: Othmur 'Ioga. (23m). PROI\.OFIE\: Son u tu per o piano n. 6, op. 82. Frederic Chiu. (26m). BOCCIIERINl: Simfonia n. 3. op. 12. G. 505. New PhiJJJormonio Ort'IJCstro. Oir.: Raymonrl Leppot·d. (24m). l\fONlUSZKO: Quurtt•t UI' cordo n. 2. Quot·t!'t dc Vnrsòviu. (16m). CfL\.RPENTIER: Pour la seconde fois !JUt' lt' Saint Sncremenl \~Cnl ou m!'smc n:posoir H. 372. Solis lc~ voculs. Coa·s i Orquestra dt> la Cbupdlr Royale. Dir: Philippc llum.-wf'ghe. (10m). C.Ph.g,BACJI: C:onccr·t per u clavit•èmhal i orqueslna 11 403 (Wq I). MiklóN Spúnyi. Concerto Armonil·o. Dir.: Pétl'r Szut~. (18m). RURINSTEIN: Sonata per o violí i piuno n. 2, op. 19. Curlo Lozari. Stt•funo Gihellnto. (33m). 18.00 GRANS INTEGRALS HAYDN: \IÚSICA PEH A PlANO. lA'• últime~ puroult>R dt' Cri•t a lo Crt•u, flob. XX:2. Walid Akl, piano. (67m). 19.15 NOt;S ll'iTÈRPRETS DOMZETTI I GOU~OD: 2 àriP.s d'òperu. 'fi-Jo Pork, soprano. O.im, Wilen~ki. piuno. (16m). TELEMANN: Conct•rten Re M p<•r a •l naull•s. Floull'~ d'Adri,quartt'l. (Sm). LAMOTE DE GRIGNON: Dtu'' eonçons Margnritlu 8ut'ndin , Moprnn<). Carles Puig, pinno. (4m). BACil: Conr·rt·l ,,..,. n violi í orquesu·o BWV lO·ll, Eu¡tpni Cosus, violí. Orqni'KII'ft Fillwrmònicu dt• Cumhr·u dt, Bnrt•¡•Jonu. Dir.: Sí'rgio Prielo. (15m). 20.00 BUTLLETÍ OE NOTÍClES I AGENDA 1\1\JSICAL 20.13 SCHUBERT: 200 ANYS Rondo pt'r 1liuno o tJuutrt• mons, D 608. Yaara Tal i Andreas Grocthu}sen. (9m). Quartt'l de cordu n. H. D 810...La )fort i la Donzella... Quartet :lfe1o~. (40m). V'10tge d'hivern. D 9ll (12 últims lieder). José Van Dam, baríton. Dalton Bald"~n. piano. (31m). Sonata per a 'iolí i pi uno n. 3, op. po"t. 137. D 108. f115ac Stern. Daniel Bru·enboim. (17m). 22.00 AGENDA l\fUSICAL 22.05 ESPECIAL IU Ol\IPOU La vida i l'obra de Ft·ederir \1ompou n través de Cm·me Bntvo, viuda de Mom pou. Programa conduït per Raimon Colomer. 23.30 NOCTURN Música per acalmr el dia. Presentació n ràrt·ec d'Alfred Celaya. 01.00 REPERTORI DE NIT DUOUS, 12 DE JUNY DE 1997 Oi .00 L'OBERTURA :llúsica per comen~ar el dia. Rel'nU d'obres brens presentade. per Joan \Ives. Inclou bntUetin.~ infom1atius i agendes musical.;. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Pres('ntació dc les últimes novrtats discogràfiques aparegudes nJ mercat. Espai patrocinat per Dist·os Castelló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍClES 10.08 CAPSA OE MÚSICA MAHLER: Adagio dc la Simfonia n. 10. Ncw York Philharmonic. Dir.: Leonard Bernstein. (27m). PAlSrELLO: Concert per a piano i orque><tra n. 2. Mariaclara ~Jonetti. Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.: Stephanie Conley. (21m). 'lOZART: Qnartet pern oboè. J...'V 3í0. )!arc Schacbman, oboè. Quartet Artar:ia. (15m). BERLIOZ: Obertura ..El carnaval romà-. op. 9. Orquestra Nacional Escocesa. Dir: Alexander Gibson. (10m). HAXDEL: Concert per o orgu<' i orquestra, op. 7 n. 4, UWV309. Simon Preston. Tht> Englisl1 ConcerL Dir.: Trevor Pinnock. (16m). PFlTZNER: Dus dunkle Reich, fantosin coral op. 38. Annelies hupper. Huns Houer. Cor i Orquestra Sirnfònicn dc la Rñdio de Ba\'it>a·u. Dir.: Eugo•n Joc1mm. (3:3m). J .Ch.BACI:l: La Giulia, obrrtut'n. 'l'he Hunover Band. Dia·.: Authouy liahtead. (7m). STENl~li\R: Quartet dc corda n. 2, op. 14. Quartt'l de corda dt• Copenhngen. (31m). 13.00 'lfÚSICA ANTIGA RUFFO: Cinr "Cnpd<•l'i" u tre• 'eus. :\rrndt·mio Stnnnt•ntult• Italiana. Dir.: \Jherto Rn.,i. (13m). BE'\(.J"'J: Yt•spt•rnt• Bt·ntnc ,~trgini, Tn Sam·to P.. tro Romane. \ St•i \or<•. l>ir.: Bt•rnord Fohre-Garru,. (68m). L \WES: Con~ort St•tt n 6 t•n Do \1. Fn•twork. Poui '\it·huiMln, or¡,'llc. (10m). ALBERT: Mu•ikuli,<·ht· Kürbishiitt!'. CnntuK Colin. Dir.: Konrud Jun¡;hiírwl. (12m). OTH:M!\YR: Quutn• P~'~'"·" d(' Trir•inia. Trio dt•l Clo•nu•m•ic Consorl. (5m). 15.00 BUTLLETÍ l)J-: NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.13 CAPSA DE MÚSICA TXAIKOVSKI: Sunfoniu "Mon· fred''. op. 58. Ol'(¡nt'~ta·a Filhannèanicn d'O.Jn. Dir: Muri!'S Jumon~. (53m). TELEMANN: Quarl(•l per u nnutn, 'iolí, violom·PI i continu n. I, t•n RI' l\1 "Pori•f'ne''. Quadro \mMerdnm. (16m). Tl.\'11)"1: 'fi.-u hrt•vi• Smwti .loumú'l tlt> Dro, "Petitn Dnmiuik d 'org¡w". mi~sa Oric~duúJ:. •oprono. 1\•tit, cantor• dt> \ Ïl'na. Chorn~ \ien nensis. \furtin IJa.t'lhork, or¡,'llt>. Orquf'o<Lro Simfònio•o rlt' Yil.'no. Dir.: C'we Christinn llurn•r. (Iïm). SPOHR: Com·.:rt pt'r u violí i orque,tru n. ll. op. 70. Ulf Hoelwllt'r. Oa·questru Simfònil'U de la Hàdio dc Berlín. Dit·.: Cbri~tian Fa·ohürh. (25m). BACil: Partita n. 4, BWV U28. St·ott Ross, cluvicèmhal. (16m) . .JANACEK: Danse~ J.,noiuaw~. Orquestro Filhonnònit•o dr Rottt;r·dum. Dir: .Jumt•s Conlun. (2::lm). 18.00 GRANS INTEGRALS HAYDN: MÚSICA PER A PIAl'iO. 7 <•xtr·uct¡os dH Nonutl'a. Wolid Akl. piuno. (lm). Sonnlu pt••· a piuno llob. '.VI:J6. Walid Akl. (Sm) Sonutu ¡wr o piano n. 1. Hoh. \ \ 1:8. Wolid \kl. {3m). Sonata per n piano n. 2, Hob. }..'\1:7. Wolitl \kl. (lm). Sonata Hoh. 'C\ 1:9. pt>r o piano n. Woüd Aid. (6111). Sonata per a piano n. l. llob. '\\ I:J:I. Walid Akl. (im) Sonutn pt•r a piano n. 5, llob. \TT:ll. Walid Akl. (8m). a. 19.00 PE:\IAGRAl\IA Programa de di•ulgm·ió mu•ical. Guió i renlitzució: Pere Burés i .À.lr"< Robh•s. 20.00 BUTLI.ETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA ~1\JSICAL 20. 13 "A LA MANEitA DE ....'' Un cnnvidnt t'li~ propusu i <·omt'nta In múRica qut• li o¡,'l'ndu. Guió i pn•scnt111·ió tltdnnn Vives. ProdnC'dó cir Dolor• BuHc¡nt•U;. 22.00 AGENDA MUSI CAL 22.05 ESPECI\L MOllfPOU La viflo i l'obro Ò<• Fn•dt'ri!' 'lompou n tra,é, de Cannc Bra\O. viutla de :\fompou. ProW'flmll l'ondtül per Rnimon Colornl'r. 23.30 NOCTL~ llfú<ir.a per ncohar el din. Pn>M>ntoció a càrn.'(· d'Alfred Celaya. 01.00 REPERTORI DE Nl T DIVENDRES, 1 3 JUNY DE 1997 DE 07.00 L' OBERTURA Músirn per començar el dia. Re•·uU d'obres ba·ens prcscntudt•s JWl' Joan Vives. Inclou butllr•tinR informatius i ngt•Jtdes muaiculs. 09.00 BUTLLETÍ OE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ OE NOVETATS Pn•scntoció dc les ítltime~ novt•tntb discogràfiques aparegutle~ al ml'rcat. Espai puu·ocinat per Di•cos CnsteUó. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍ- CIES 10.08 CAPSA DE JIÚSICA Sinúonin n. 1. Philharmoniu Orchestra. Dir.: (26m). Srimone. Cluudio lL\YDN: Concert per a 'ioli i on¡uestra, Hob. \7Jla:l. Virtuot<i dl' Moscou. Solista i director: Vlaolimit· Spivako,·. (20m). REGER: An die Boffnun¡;. op. 12·L. Murgarl'tf' Brnce. contralt. OrlJUI'Stt·a Filharmònit'a del NOJ·tlocsl d'Alemanya. Dir.: rnnnn Schrrcben. (13m). BEETHOVEN: Quartet amb piano WoO 36, n. 2. Philippe Cassard, ]Jiano. Raphuel Oleg, 'iolí. Mi{,'111.'1 Da Sil\'a, viola. Mat·c CopP~">· violoncel. (21m). DELAL\.NDE: Tercera Suite (Sinúonies pels sopars del Rei). En sem· hlc La Simphonie du Marsis. Dir.: Hugo Rcync. (18m). GLl'CK: Músieu de BaUet d'Orfru i Eurídice. Orquestra dl' Cambra "Carl PhiliJ>P Emunul"l Bach". Dir.: Hartmut IIaenchen. (2Ïm). SPORR: Coll(•ert pt>r a clarinet i orquestra n. I op. 26. Karl Leister. Orqt•estrn Simfònica de la Ràdio dt' Stuugarl. Dir.: Rafael Friihbeck de Burgos. (20m). LAWES: Suite n. 2 en r·e m ...Tbe RoynJ Contiorl'. Conjunt instrumental. Dir.: Custo' Ll'onhardl. (15m). CLE~tE:\Tl: 152 u,.,._ 13.00 MÚSICS DE CATALUN- YA TORRENT: Tableaux, 10 peccs pt•r a guilana. Jaume Torrt•nt, guitann. (21m). MONTSALVATGE: Cont'icrlo brcve per a piano í orquestro. Rosa Torrt>sPurdo. Orquestra Simfònica de Tt'nerife. Dir.: Víctor Palllo p,s_ rt•z. (25m). A.SOLER: Qnintt>t n. 6, en sol m. J\1. Cervera. A. "ach.,.muth. A. VauquN. M. 5 Ct•nt•ru. C. J at·ottt'l. (2·1rn). BROTOJ:I\S: Quortt•t amb piono op. 18 ''\ t:!'lrho·nlion of livin¡(. U.o¡)olrl Pinno Quurtet. (l im). I CA '\ÇO';'S "\ \POLIT\t'\ES. JoH'J) Currt'rlh. Orqlll.• ,tra cie Cumbru \nglr•u. Oir: Edourdo \tilll..r. (12m). F.\LL.\: Cantó. ~la•urku. ]u,t•p Colom, piano. (7m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.13 EL OIA O E L'OIEl'iT P o·o¡¡•·nnuwió n•uli tzurlu o partir dt• lt•• 11t'til'ions e¡ u e t•ls nostres oitJnl~ hou fN ui t•onu••todoo· dr CutuJu nyn Mú~irn, tl'l. 202 35 :15. 22.00 A<;EN DA 1'1USICAL 22.05 ESP EC IAL 1\IO 'UPOU I..u vidu i l'obo·u dl' Frederic l\lnrnpou u tru,Í's dc Carm¡o Bravo, 'iu do dr 1\lumpou. Programo c-ondu'tl pt•r Ruimon Colomt•r. 23.30 I\OCTURN Músko pt'r orohor t'I din. Prt"<cntuctó o c-urrt't' d'Alfred Cdayo. 01.00 UEPERTORI DE l\IT 152 DISSABTE, 14 JUNY DE 1997 DE 07.00 L'OBEUTl'RA Músien p~•· ronu.·n~n•· el dia. Rec• ull d'obn•s brcuo prcsentadeo pm· Pilor Subirà. 09.00 BUTLLETÍ D E NOTÍCIES I AGEN DA l\1USICAL 09. 131\f ÚS ICA P ER A COBLA BORGUNYÓ: P!'tit ballet imaginari. Coblt•¡; Mcditc>rrònia i Sant .Jordi. Dir.: Joun Lluí~ 1\fornledo. (8m). DAl'JSES DE LA CARROTXA: Ball de Sont Isidre, Bull dd burro. Ball de gegants. Cohlu lo Principal dr lo Bisbal. (llm}. DE PEDRAFORCA: Poema d'unwr occità. poema per o cublo. Cobla Sant Jordi. Oir.: Jordi l.t•óo. (6m). J.LL.~JOR \LEO\: Els primero, cent unyh. ~urduno. Cobla Lo Printipal dt• Lo Bi.boJ. Dir.: Jost'l) Cu&•Ú. (10m). BLA't: Quatre cano;ons pt•r o coblu i ''t•u, ~ohr~ po~nw~ de ~iqueJ Desclot. Gemma l\1. Como. Cobla Iu Principal dt• Iu Bi•hal. D ir.: Joun .lost'p Bluy. (Bm). 10.00 AGENDA MUS ICAL 10.05 P EN1'AC ltAMA Repctjcic'1 dt•l p r ogramo dijouR. 6 emc~s el 11.00 E L D IA DE L'OI ENT Progt·umarió rt'olit2ocJa n partit· cie ll'll pt·tiriun~ t¡uc eiR no~tre~ oit•nL~ hun fet ni contt'sltldor de Cawlunyn 1\fúsico, u•l. 202 35 35. 20.00 B UTLLETÍ DE NOTÍCI ES I AGEND A ~fUSICAL Ràdio Pru¡;u. Oit·.: Fronti~!'k hjnar. (I llim). RV 44 7. Hein.z Holliger. I Mmici. (14m). 20.13 L'ÀL'Dl0\1SL'AL Un programa d'Àicx Corina. 20.00 BUTLLETÍ D E NOTÍCIES I AGENDA :\fUSI CAL xx 13.00 "MÚSI CA D EL SEGLE 00.00 NO CTURN Músiro per acabar t'I din. Presentació a ròrrec de Muró Jané. 01.00 REPERTORI DE NIT LYATOSHINSKY: SimfoiÚJl n. 1. op. 2. ONJUeslra Simfònira E,tatol d'Ucraïna. Dir.: \ladi. mir Cnedash. (36m). PO~CE: Ferial. Royal P lúlharmonic Orchcstra. Dir.: Enrique Bath. (15m). H I NDEi\fiTH: Ludus Tonalis, segona pat·t. Siegfried Mauscr, piano. (35m). ARNOLD: Concert pt'r o clar·iuet i orqueslrll. n. 2, op. 115. Emma .Tohru;oo. Orquestru dt• Cumhra Anglesa. Dir.: I vor Bohon. (16m). BJUTT EN: My Beloved is mine, càntic. Peter Peors, tenor. Benjamin Brillen, JJÍuno. (7m). 01.00 REP ERTORI DE NIT DIU.UNS, 16 DE JUNY DE 1997 15.00 B UTLLETÍ D E NOTÍCIES I AGEND A 1\fUSICAL 22.00 AGEJ\'DA ~fUS I CAL 22.05 GRANS OBRES DIVERSOS AUTORS: Rc>quiem de la reconciliació (En memòria de les víctimes de la Se{lona Guerra Mundial). Tobias Janzik. Donna Browo. Julie Moffat. Iogeborg Daoz. Thomas Randlr. Andreos Sehmidt. Cüchingcr Kantot·ci StutLgat'l. Cor de Cambra de Cracòvia . Orquestt·a Filharmònica d'Israel. Di!'.: Ht'lmu th Rilling. (107m). DIUMENGE, 1 5 JUNY DE 1997 DE 07.00 L'OBERTCR A ~Júsica per començar el dia. Recull d'obre.> brellS pre--entadeh per Pilar Subirà. 09.00 Bt"TLLETÍ DE '1/0TÍClES I AGEJ"c'DA ~RSICAL 09.13lfÚSICA REUGIOSA CALDARA: Beoc>dicLo Pt veoernhilis es. gradual. }looiko FriounPr. Raf Popk!'n. WelSú'àJjli('be Kantorei. Capella AgoRtino Steffani. Dir.: Lojos Rovutkay. (llm). CHARPENTIER: Caoticum ad &alam Vrrgincm l\fariam (segona part). El Concert de les Nacions. Dir.: Jordi Savall. (39m). GAZZANICA: Glòria per a sol.iste~. cor mi'Ct, orquestra i orgue. Capprlln Musicale de la Catedral dt' Yerona. Dir.: Alherto Turco. (40m). FESTA: Missa Se coogie pru. Conjunt Huelga.s. Dir.: Paul \'on ;';c,.I'J. (10m). 11.00 TRA.'IiSMISSIÓ E.~ DIRECI'E DE LA )fiSSA CONVE..''ITUAL DES DEL :\IO~ES­ TIR DE liO:\TSERRAT 12.30 AGEJ'\''DA ~RSICAL 12.35 APERITIU ~ICSICAL 15.00 BUTLLETÍ D E NOTÍCIES 15.08 '·A LA .MAI'I'ERA DE .. .•" Repetició del programa emès el dijou.s ol vespre. J7 .30 TEMP ORADA D 'ÒPERA DE CATALUIII'YA MÚSICA DVORAK: El pagèti astut, òpera còmica to dos actes, op. 37. Vúclav Zítek. Eva DepoltoviÍ. KarPJ Berman i Karel Prusa. Jitka Sohebartovú. J\1arie Vehela. Coro i Orquestro Simfònica de 20.10 SELECCIÓ DE J AZZ Prof_Tnma dcrlirnt a la mú,it·a de jozz amb ¡;uió d' \Jbert Mollofré. 22.10 AGENDA MUSICAL 22.15 LA MÚSICA A DEB AT P rof.'l'oma o l'r•ntorn dc> ternes muhit·niK dïnt!'ri'.~. n•ulil2atomb la col·luboruc·iú dl'l CunsC'll Cutullt dc> In 'itísic·u. 23.30 NO(.'TUitN Múaic·o pt•r· ut·ull!lr l'I diu. P t·chc>nlnt•iúu c·in·•·ce dc Maró .Joné. 07.00 L'OBERTURA ) t úsiro pt>r comt·n~or t'I din. Recull d'obrc·• bt·l'th pre•eotod!'s pcr joan \ïve,. lm·lou butlletin~ informatiu' i u¡;ende, mu.Jral~. 09.00 BLTLLETÍ DE l'iOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE l'lO\ ETATS Prc>-.·nwció de les últimt'' novetat~ di"Cogritfiqut•s oparl'gudes ol m!'rrut. Espai pntroc•inut per Dúst·os Cuntt•lló. 10.00 BUTLL ET Í D E NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE MÚSICA BENNETT: Cont•t•rl pern piano o. l, op. 1. '\l nlcolm BinnK. Orque><tt·u Filltarmònica dt- Londn·s. Dir.: Ni~holaH Brnithwaitt>. (21m). M.UAYDN: Simfonia t•o [{e \f, P 11. Orquf'Ktra cie Cambra Fran1. Li•zt. Dir: Júoos Rolla. (20m). IIAXDEL: Tonti hlroli ol st•n mi •cht>t•t•lú. Duet HWY 197. \fúrio Ziidori, •oprono. Paul E•wood. rontroteoor. C.cperkc Fohn}. ,;oltmcel. Pétt"r Ella. c·luw-cí. (9m). KOZELl:CH: Quurtt>l de rordo op. 33 n. J. Quartet Stomil2. (22m). FIBJCH: Tomnn i lo ninfa d!'l bo't'. poema •iJnfònic· op. ·19. Orc¡ul'•tra Fillwrmòoic·a Txt•ca. Dir.: Gerd Albrt•t·ht. (Um). BOCC IJERINI: Conrert f't'r o violonrel i orc¡urstra n. 5, G 478. Dovid Ct•ringa•. Orc¡ue~tro d.. Cumlll'o 1lc Pltdua i del Vènrto. Dir.: Brunn Giuronno. (Nm). PACllELBEL: Trio Sonata n. 6 per a dos violins Ht:urdatu o·a i 1ojx. London Baroqut·. (9m). MOLINO: Conrcrt J•t•r n b'lÚtarru i orqutlstra, op. 56. Pepe Romt•t·o. Ac•oclt•my oí St. Mart.in-in-thr Fi1•lds. Dir.: lona Browu. (21m). Vf\IALOI: CooCI'rt pc>r a oboè, cord u i continu , 15.13 CAP SA D E ~fÚSICA C.Pb.E.BACH: Concert per a dos clavecins H 410 (Wq 46). G. LeonhardL A. Curris. CoUegium Aureum. Dir: Fraoz Jo,ef ~Iei<'r. (23m). WEBER: Simfonia n. I. Academy ofSt. ~lortin­ in-tbe-Fields. Dir: :\e,iJJ<' ~fa­ rrinl'r. (25m). CHARPF.:\T IER: ~fuerere. H. 219. A.~~~"­ lloo. I. Poulenard. H. Ledroit. W. Keodall. D. Kooy. Con i Orquestra de la Chopelle Ro)ole. Dir.: Ph. Herrewe~be. (21m). BEETHOVEN: Se,.-tN per 11 dues trompes i quartet dc rorclo, op. 81 b. Zdcnek Tyl.'Jm· i 81'dr ich Tylsar, trompes. Orquc~­ Lra de Cambra Dvorak. (17m). THALBERG: FatJtasia Hohrt• motius dc Beatrice di T!'ocla de Bellini, op. 49. Froncescn Nicolosi, piano. (13m). DVORAK: Kate i el Diable (obertura. preludis i dansa). Orquestra Filharmònica E•lovaca de Kogio·r. Dir.: Robert Staokovsky. (22m). MOZART: Conrcrtonc per a do· •iolins i orque¡,tra, K\ 190. Philip Bride. Cbri,;tion Creone. En· •cmhle Instrumental dc> França. Dir.: Kurt Redd. (30m). 18.00 C~S II\TECRALS HAYDN: !'tfÚSICA PER A PL\NO. Sonata per o piano n. 6. Hob. X\1:10. Walid Akl. (7m). Sona Lo per a piano n. 7 (Temes i variucioos). Hob. XVll:cJI. WoJjd Akl. (6m). Sonata per a piu no o. 8, Hob. X"V1:5. Walid Akl. (9m). Sonata per o piano n. 9, Hob. À'VI:4. Walid Akl. (6m) Sooatu per a piano n. 10, llob XVl: 1. Walid Akl. (8m). Sonuln per o piano o. ll, Hoh. XV1:2. Walid Akl. (14m). 19.00 ALMANAC Un espol destinat o evocar i reviure ela feu. més rl'preseotutiu8 drl pos.,at musical. Guió i •ell'('· l'ió d'À!~ Robles. I i- 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGEN01\ )R!SICAL E 20.13 CATALUN'IA MÍSICA: RECll.L DE 10 A.'\'YS 0'HJSTÒRL\ Rl'~i·ió Jd, progrnrne,, espais i concert-~ mt-, Figni(ic-utiu.,. PEl'iTAGitUtA. \UDICLÓ C0\1ENTADA: \lúsirn p('r als Reial~ Foc, Artilidals, d<> Hiintld. '·a i· 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 ELS NOSTUES CONCERTS CaCONCEHT t•m·••h'Ístrut talunyu Músit:n t•l tliu 21 tlt• ntAJ"~ el¡• 1997 al Tt·utt·o "Ln Fnt·àndula" d;· Subnd;•ll. COI\CEHT DE PASQUA DE L'OHQUF;ST I{A SIMFÒN ICA DEL VALLÈS. PUCCI'H: Prrludi simfòni!'. Cap•·iti •imft)nie. Prt·ludi i llc•gi'ncla dl' ''l-4• Viii i". \ti~su dt• Glòria. Lluí, Vilumuji>, tt•nor. Uuí• Sintes. burítnn. Cor Modrignl. On¡u¡•,tru Simfònit·a del \"allf·•· Dir.: Salvador Broton;.. (75m). p•·•· 23.30 NOCTURN \ló>ica pt•r a•·ahor t'I clin. Prc· •rntai'ÍÓ o ràrrt•t• d' \lfr~d Ct'ia}3. Ol.OO REPERTOR I DE NIT DIMARfS, 17 DE JUNY DE 1997 07.00 t 'OBERTURA MóRicu ¡w•· comt•nça•· ••1diu. Retuli d'obrí's h•·•·us Jli"I'KI'nttHlt•s 1wr .lnun Viv;'"· lm•lou ltutll•·tins informutiu~ i ugenclt'H musi•·uls. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍ- GrES r 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Prt'•entució dt• 11'• últimt•• no,•etal!. di,.cogrufit¡ut's upart•gutl•·• al mtrt·ot. Eopai pnlrorinut pt>r Di•cos Co•tt'lló. 10.00 BliTLLETÍ DE NOTÍ- ClES 10.08 CAPSA DE MÍ'SICA H\"DEL: Ct•t•ihu, vol¡:i un •guardo. J. Smith . .1. Elwt·~. Tht• Engli'h Cont•t•rt. Dir.: Trevor Pinnork. (28m). LISZT: El que M' weot a Iu muntnnyu, put•ma ~imfòni¡·. Ort¡u.•str·u Simfòtúcu dc Hurlnpt•st. Dir.: Arpútl J oó. (30m). II '\YDN: Simfouiu ronCI•rtnnt pt••· u violí, viulontrl, obof. i fngot, Hoh . I: 105, op. 84. Vladimir Spivukov. Mikhuil MiJmun. Ah•xd Utkin. Mon• MinkowHki. Vir·tuoHi tlt· Moscou. Dir.: Vlo11imir Spivukov. (22m). "Der St·•·cnuto Bl8En: Nnrhtwiit>ht rr". Nt·w Londoo Con>ort. Dir.: Philip Pickett. (11m). \107..1\UT: Trio omh piano K\ 542. Tlw \ fozartt>un Plo- yers. (19m). M.A.RII\1: Passacaglio. Capricóo Stravagante. (7m). Skip Sempé. Dir.: R.STR-\USS: Serenata per a 13 in•tntmeoL• de vent op. ï. Loodoo \"l;illds. Dir.: :\1ichael Collins. (9m). DVORAK: Cyprist' (Xiprl'rs). per a quartet de cordu. B. 152. Quartet de corda Anglès. (34m). 13.00 MOMENTS LÍRICS NTETO I GlMENEZ: El barbcro rle Sevilla. Conchita Domín¡;uez. Mm·i Curmen Ramírrz. Luis Villnrl'jo. Sclira Pérez Car¡.>io. Or(IUcslra Simfònka. Dit·.: Renito Luu•·••t. (SOm). GLUCK: Lc Cinesi, òpera-ser enata. lsabelle Poulenard. Anne Sofic von Ottf•r. Gloria Banditclli. Guy de Mt'y. Orque.stra de la Schola Cantorum dc Basilea. Dir: Rene .lut·obs. (57m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA ~fUSICAL 15.13 CAPSA DE :\IÚSICA SC HL ~lA.'i:\': Concert per a 'i oli i orquestra. Gidon Kremer. On¡ue~Lra de Cambra d'Europa. Dir.: 1\ikolaus Harnonrourt. (33m) . RA)fEAU: Zoroastre. música de dansa. Llsamer Collegi nm. Dir.: Josef Ulsamcr. (lïm). BEETHOVEN: Trio nml1 piano op. 1, o. 3. Trio Zingara. (29m). ROSSLER-ROSETTI: Concert pet· a oboè en Do M. Lajos Lt'ncaés. On1uestra dc Camlwo Eslovat'a. Dir.: Bohdan Wun·bal . (18m). BRAHMS: Ynriucions sobrr un lema dc St·bumann op. 9. Martin Joncs, piano. (18m). BACH: .. lcb glaube, lil'ber Herr, bill meioem Unglauben!" (Crec! Ajudru la meva 109. maneu de fe!), ('anta ta MarcUH Klein. Michael Stumpf. Pnul E~swood. Kort Equiluz. i\lax vun Egmood. Cor de oeDB dc Bnd Tiilz. Concentus musicus tic \'i t'na. Dir.: l'iikolallS Harooocourt. (25m). ROSSI:\!: Obertura de ··La !fllZZB ladro". Orquestra Simfònica de BudaPI''t. Dir.: Adam Fischer. (10m). nv;rv 18.00 GRANS JIIITEGRALS H.\YDX: MÚSICA PER A PIA"0. Sonata per o piano n. 12. Hob X\-1:12. Walid Akl. (9m). Sonata per a piano o. 13, Hob. XVI:6. WaHd Akl. (15m) Soonlll per o piano n. 14, Hob XVI:3. Wulid Akl. (9m). Sonata per n piauo n. 15, Hob XV1:!3. \Valid Akl. (Sm). Sona ta pP.r a piano n. 16. H oh. XVI:l4. WaHd A.kl. (10m) 19.00 GRANS INTÈRPRETS MAURIZIO POLL1NI. BRAHMS: Concert per a piano i orquestra o. 1. op. 15. Orquestra :F ilharmònil'a de Vit>oa. Dir.: Karl Bobm. (46m). CHOPG'l": nocturn o. 13 op. 48. (6m). 20.00 BLITLLETÍ D E NOTÍCIES I AGEl\OA ~1 LSICAL 20.13 GRAN TEATRE DEL UCEt: AI\TOLOGL\ D E l 50 AI\'YS D'HISTÒRIA l n prugrumu l'"'rit i prt••t•ntal p!'r Rogt'r \lit•r. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CONCI-:RT pnrcgi~trut per Co talunya l\ll{asit•u ¡•I dia 21 ;lc murç de 1997 ni Pulou dt• Iu Músieu Cutulunu. LA. MÚS ICA I EL CINEMA. Knnx-Cn lo•Hhuq; Symphony. Dit·.: B•·•w;• Poluy. (7 1m). 23.30 NOCTUUN Músi<·u pr•· ut'rahn•· el diu. p,.,,_ scntadó u rurt·t•t• d ' Aifn•d Cduya. 01.00 REPERTOIU DE NIT DIMECRES, 1 8 JUNY DE 1997 DE 07.00 L'OBERTUR-\ ~lú!<Ït·a per coml'n~ur l'I diu. Rt'rull d'obrr" ha·t'U'< pn•"•ntadt•• pt'r Joan Yi\·¡•,. l ndou hutlll'tin' informatiu• i agt'tlllt'• omsieuls. 09.00 Bt:TI.LETÍ DE NOTÍCI ES 09.08 SELECClÓ DE NOVETATS Pt·l'st•ntadó fit• les últimes ntJVt·tol!. di~rog.·òfit¡ue• npar·¡•gndl!l! ul m;•rcut. Ehpui IHtlrurinut ¡wr Disco~ Cuswllr.. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE MÚSICA BEETHOVEN: '·El R<·i Estt•n.-•. mósiru d't'lot"l'nu, Op. 117. Ambro,ian Singl'r.. On1urR1ra Sinúònico d" umdn•s. Dir.: )lirb<·l TiJ,on Thomn•. (21m). \1\ALDl: Com•crt 1>4'r a Ouulo op. JO. n. 5, RV 1-12. \liclult'l Schtwicle•·, flauta dt• bt'r. Cumt•rulu Koln. (8m). SC II LMAS"\: Quartet dc rol"(lu, Op. I In. 2. Qum1et Mdos (22m). \ tOZ.\RT· Conrl'rt pt•t"Ull'C" JliDnth i OI"(IUI'•Iro O. Ï. .1\."\ 242. Ktarl Engd. Till Engd. TÀ>opold llagt'r. Ort¡ur,tr u dt•l Mozartt•um 1le Sulzlmr¡:. Dir.: Lropold ll ug.-r. (2-lm). SPOIIll: Simfonia n. 5, op. 102. Orqu~s­ tro Filhot·mòni•·a E•tatnl 'fxceoslovucu ll Kosict•. Dir.: Alfred Wnltt'r. (27m). HANDEL: Concerto gros~" op. 6 n. 9. Arod!'my of St. Mtu·tin-in -tlw-Fit•ltls. Dir.: Tonn B•·own. ( 14m). VIEUXTEMPS: Conr•·•·t IH'r n vitlloncd i o•·;¡m•strn n. 2, op. 50. llt•inrirh Srbiff. Ot·qut••tt·u Simf<'mit•n tle Iu Ràdio tic Stuttgor1. (}ir.: Nt·vill•• Murr·in•·•·· (21m). GEBALER: Quintet tlt• wnt n. 2. 1-4• Conc!'rt lntpromptu. (25m). C. PII. E. BACH: Sinúonia per a eordu 11. 2. Wq 182. 'l'he Engli..JJ Concert. Dir: Trt'\or Pinnock. ( 12m). 13.00 liÍ"SICA VOCAL UP{lt'ndo del fum de ll'- puta te'. )filada Cejko' Ít, •o· prono. ;\tarie Mrnzovó, contrull. lvan Kusojer. budton. SoJi,;tt>• instrumt'ntals. Cor Mht Kiihn. Dir.: Pavcl Küho. (20m). '\IOZART: 1\fiJ;su brP~;, k.'Y 275. T homas Rieger. Floriun Mnek. Gt•rhnrd Wcrlitz. Ulril'h Stret•kmunu. Cor dt' Cambra dt•l Aug•hut·gl'l· Domsingknubt•n. Collt'g:iunl All1't'lllll. Dir.: Reinhord Kunnnlt'r. (15m). DE ZUMAYA: Sol-fo dt• Pedt·o. Cbantit·lccr. ChantirlcN· Sitúonia. Dir.: .lo~epb J ennings. (8m). ELCI\R: Sé.'n Pirturet~. op. 37. Fclidty Palml't". Orque¡,tra Simfònica dl' Londres. Dir.: Richard Hkkok . Quotn· ALBERT: (23m). cunçons. Contns CoUo. Dir.: Konrad J ungbiincl. (Jlm). DVORAK: Cants morads, op. 32. Cor ~llit Kühn. Dir. : Pa, el Kühn. StUIÚl;lu~ Bogunio, piano. (28m). ~L\RTr\1J: 15.00 BliTLLETÍ DE NOTÍCIES 1 AGEl'iOA MUSICAL 15.13 CAPSA DE MÚSICA KUULAU: Concert per u piano i orquesLru, op. ï. Micbocl Ponti. Orqueslru Simfònica Odense. Dir. : Othmar Maga. (30m). HAYDN: Sinúonia o. 102. Orquestl·a Reial Concertgchouw. Dir.: Nikolaus Harnoucourt. (23m). SAINT-SAENS : Fragmen l de concert p er a n rpa i Ol"· questnl, up. 154. Cotberi1te Mirbcl. Orquestro dc Ràdio Luxemhul·g. Dir.: Louis de F'roment. (13m). TELEM.Al\'N: Olwrtura, TWV 55:g4. Concrntub mu¡;irus ;le Viena. Dir.: Nikolaus Harooocourt. (20m). PAGANI"l: Quartet op. ·l n. 1. R. h.u,;;;maul. ~iolí. \;. Koch. viola. S. Prunnbauer, guitarra. '\f. Ct'nera, 'iolonccl. (19m). NOS.1\.0WSKI: El Uae .Morskie Oko nis Tutrll5. concert obertura. Orque..tro Sinúònica Nocional Poloot'~n a Var~òvia. Oir.: Witold Rowicki. (13m). BRUCK'IiER: Te Deum. Karita )1nttila. Su•anne )lentzt'r. Vinson Cole. Robert HoU. Cor de la Ràdio dc Ba,iera. Ort1uestra Filhnrroònicn dt• Vi('oa. Dir.: Bcroard Ilait.i.nk. (24m). LOCATELLI: Soullin per a flauta op. 2 o. 1. Stepben Preston, flauta. Antbony Plcelb. violoncel. Chu·Ktopht•l· H ogwood. cla\itèmhal. (8m). 18.00 GRANS INTEGRALS llAYDN: MÚSICA PER A PlAl'iO. Sonata per a piano o. 17, Hoh. XVI Oceot:l7. Walid Aid. (13m). Sonata pern piano n. 18, Jlob. Oeest. Walid Akl. (13m). 7 Sunotn ¡u•r u piuuo n. 19, Jloh. \\ l: 17. \\alio I \kl. (I lm) 'ionutu Jl<'l' u piano n. 20. llob. '\ \ 1:18. \\ ulid \kl. (I I rn) 19.00 1\0l S 11\T ÈR PR F.TS CO:\CEHT •·nn·¡ti,trut ¡wr Cutaluu)a \lú,io·n ¡•) cliu I I cl'u~o•t dl' I 996 11 l' \¡•ndi·miu do• \1l1•i~u d1• Tnrrcl!'lla cJ¡• \1ont¡,'I'Í. C0:\1CERT DELS Gt \HDO~ \TS DEL 11 CONCUHS 1\TERl\ \C IOl\ \L Ufo: CAI\T ",1 ·\UME AHAG .\ LL'' 1995. Olon·• 1k di' l'r'sft• uutorM. Ho•u \lut~u. M>pruuo. Mir1•in Cuwus, •oprnno. Vic·enç Estc•vo1, h'nor. I rul-li Gl'i¡;uluslwili, huritou. Os ius \Vilo•nski, piuruJ. (56rn). 20.10 BIJTLt ETÍ BE NOTÍ- CIES I AGEN DA MliSICAL 20.20 SC III JLIEllT: 200 Al\'1 S fiunutu ¡u•r· u piano O 959. Chl'i,lian Znthuriu•. (I lm). Quurtl't d1• ¡•orcln n. Il. D :i53. op. p<l'l. Quurh•t i\h•Jo,. (2:im ). Sonnta p1•r u Holu i paunu , D 821 ".\rpP¡:¡,'Íom:'. ) u ri Ba-hmt't. \likhail \luntinn . (26m ). 22.00 AGE!\DA \ rt'SICAL 152 22.05 ELS 1\0STRF.S CO:\CEKTS CO'ICERT o•nro•¡ti,tr·at P"~' Cutulunyn '1úMc·a t·l din 6 de -ctembn• dl' 1991 n I'E•Jdf,in llo•l Pi d<• Burn•loun. \...\.1\ .IOR:\ ADES INTEK\ \CIO!\ \LS DE CA"'T COit\L. Olm·s dt• SUS \TO, BRUCKNEH, SCHUBERT i MOZART, l'litre d'ultn•s. Cor Si~nurn. Cow Akuclc•mio•ki \r-T. Dir·.: Mnntso'l'l'lll Bmll't i Bt•IH'dykt Blvn~ki. (77m). 23.30 l'IOCTUHN Mú,io·u ¡wr no•uhar t•l dia. Pn~ so•ntal'i6 u ràn·o•c• el' \Jfrt•d Cela) O. 01.00 REPEHTOR I DE 1\lT DUOUS, 19 DE JUNY DE 1997 07.00 L'OBEUTl'RA '\1ú•icn (ll'r I'IIOit'DÇUr t•f dia. Jl~­ !'ulJ d' obre• hrt•u, pre-l.'ntadl', per Joan \ 'ht:,. lno·lou hntlll'tin, informntiu• i ago•nde, mu,i.-111 •. 09.00 Bl 'TLLETÍ DE NOTÍCI ES 09.08 SELECCIÓ OE NOVETATS Pr.:~eutnl'iÍI tl!' les {altimo•' non·tal~ di~togrufiqtu'N upur·o•gmiPH ui rnea·t·nt. E•pui putrol'innl fH'r Oisc:oR Cu6to•Uó. 10.00 B UT LLETÍ DE NOTÍCIES 8 10.08 CAPSA OE MÚSI CA TXAJ KOVSKI: Cono•ct·t pt>l' a violí i urque•tra, op. 35. Cnhr·id Croitoru. On¡ui'•Lrn Filhurmò- nirn d!' Niça. Dir.: Claudr Bm·don. (36m). DELALA.' \BE: Ju hilntt' Deo omni- wrrn, •aJm 99 S. 9. :'llieke \'no Der Slui-. HPitli Brunner. Gilles J~agon. Jan Ilom·}man. Bt>rnard Dclt>tre. En· •t>mble ,·ocnl de '\antt>s. La Crnnde Ecurie et la Cbomhn· du Ro). Dir.: Paul Colleaux. (12m). '\fOZART: l'na broma ema-icai. ¡,·y 522. On¡ue,tra de Cumhr·u .Tenn-Françoi;, Paillard. Dil·.: JF. Paillord. (21m). RUBIJ'\5TEI'\¡: \1úsica de Ballet dt· l'òflt'l'a El Dimoni. Orqu<>strn Fil honnòniea Ei>lo\ ara. Dir.: ~li­ t'ba el Haló>z. (15m). RE!l\DL: Simfonin conf'crtnnt per o ,-iolí solli.ta, tluen fluutf's, dos ulJoès, fogot. tlut>s trompes i corda, en He .\1. Orquestra de Camht·a Anglesa. Dir.: Howard Griffiths. (20m). DVORAK: T~rz¡·tto per a dos violins i viola. op. 7 I B ll8. \fembres del Quartet do• coa·tla Anglè>. (17m). RESPlGHI: La Sensitiva. l'anLUtu. Faridah Subruta. mezzo;oprano. Orquf'•tra Sinfònicn de la Ràdio Txcco•loYacn (Brati-lava). Dir.: \driano. (27m). AR.\ E: CooCt'rt p<Or a claril'èmbal en Do \1. Th ... Pari<'} of ln<trumt>nt~. ~o­ li-tu i director: Paul .'iif'hol;.on. (13m ). 13.110 :'\OCS ICA A.' \TIGA DIYERSOS AUTORS JT.\ Ll.t.'\S: ll Solazzo. recull d.- na{¡. •iea pt'r a un banquet rnl'ilit·vnl. (SPII'<'dÓ) The 1\'ewberry Coo•ort. (17m). Ai'(Ò:\fM: Ll' jl'u des pt'l,.rins II'Emmaüs. dranm litúrgic del segle XIJ. Emf'mlllt> Organum. Dir.: ~larct'l Pérl-,. (60m). MODERNE: Daoscryf's. Mu~iea Antiqua. Dir.: Chri,tian \lendozt'. (6m). COLLASSE: Sur le bonheur des ]IL•to>s t'I sur 1... mnlht'or d"s ri'prouvr•. sPgon r ànti" espiritual de Jeun RacioP. .\guk :'\Ielloo. SandrinP Pinu. Bt>noit Thi.-el. Le;. Talen• Lyriquf:';. Dír.: Chri.•topbe Rou•-et. (}2m). CASTRO: Cançon~ •ohrP poemP.. de Ron.•ord. En-.. mbJ,. Cli'ment Jam·qnin. Dir. : Dominiqu~ \1.,...,, 115m). 15.00 8CTLLETi DE è\OTÍCJES I AGL~DA :IR:StCAL 15.13 CAPSA DE \OCSICA KR\CS: Simfonia en )fi b .\1. Orque.tra de Cambra dd .\Iu-l'u \lacionol, E.tocohn. Dir.: Clouolc Génetay. (20m) VOLK,tA.\ lN: Trio amb viano. op. 3. en Fa M . .HeN.ho•·en Trio RaV<'n~burg. (25m¡. PERGOLESf: Il Mnestro di Mu.sica. Òp<'ru bufa. Emiliu Ravaglia. Gino Sinimberghi. Renato Ce•ari. Tina To•l'ano. Orquo•stra Siotfòníca dr lo RAI de )filà. Oir.: Mario Ro~•i (47cn). EIAYD:\: Concert p1·r a du l's trompe& i orqucolra, o>n ~1i b \1. Zdenek Tyl•ar. Bt>drirb Tyloar. Orquestra de Cum- bru lhol'llk. Dir·.: l'etr \ltrkhter. (20m). S IB ELl US: Pt•l.lt·cs i \IPJi,umln, .,uih• op. -16. Ro\al PhiU•nrnumic On·ll(•~otra. Dir.: 'roncluni BulL (:iOm). VI\ \LDI: 'ionato tlt• rumlll'u u tl'6, op. I n. Hl. H\ i'8. Solislf•• dt' :\losrou \lollllpdlio·r. (Hm). tre" violins. corlla i continu, lH 551. ll Giardioo Armonico. Dir.: Gio,arnú Antonini. (10m ). REJCll.\: Sinfunico fK'r a quatre flautes, op. 12. Quartet Kuhluu. (25m). 13.00 ~OCSICS DE CATAL(,';\. u 18.00 GRA:'\S l i\TEGIL\LS H \) 1>~: \téSIC \ PER A PIA'iO. Sunutu prr a piano n. 21l, llub '\\I :5. Wnlicl \kl. (7m). Sonnlll Jll'l' n piano n. 29, Jioh. \\. [:.)5. \\'nlid \kl. (J 7rn ) Sonntu Jll't' u piuno n. 30. Hob. :XVJ:J9, \Valiol Akl. (19m). SORS: Fantasio op. l6 "Souvo:nir d'antitiP~. Lws Orlnnllini, b'Uitan·a. (9m). GRAt"iAOOS: Trio amb piano. Piuno Trio Salzburg. (29m). i\L\RAIS: Peces de viola del Llibre quart. (6 i 7). Jonli Savall, bai~ tle ''Ïolu. Ton Koopman. dovecí. Hopkin- 19.00 J>EN'I'AGRA)lA Pm~r·amu d,. di' nl¡:urió mu,.it•al. GuiÍ> i •·cnlitzudt.: Pen• Burí·~ i \Jn Hnl.lo•'O. (10m). BALADA: Gucmif'n. Ort¡uc~tra d~ Lowsvillc. Dir.: Joa·g<· Mester. (15m). TUHI:\'A: Sanlúrnr de Bnrronwda. Son uta pintoresra per a piano. Alícia de Larrocha. (21m ). BACLER: Fratres. Vicente Sardint'ro. huriton. Cor "Es taller". Oro¡ut••tra de t'Ombra in tl.'¡rrada pt'r pt·ofe•sor• de l'O.S.LB. Dir.: France•c Bonnín. (•lm). C.\.:.'\-ÇO'\ER DE P.\LAU. Obre. de Badajoz. Ancbit'la, Gabriel i Alonso. Hl'•pèrion :\..\, Dir.: Jorcli Sa, ull. (15m). 21.00 CO:\CERT EN lHRECTE Trun~onai"ió ,¡,., do·l Pulnn cio• la \lú-irn Cntulunn dt• Barrelona fh•l Cont·t•rt Comnwmorntiu del lOí• -\niHr•uri dt• Cotnlunya \lthil'll. 23.:iO ~OCTL U:\ "Ú•arn pt·r m·ahar o·l dio. Pr.... o,pntaraó u ¡•urrl't' d' \lfr,...l Co•laya. 01.00 REPERTORI DE '\IT DIVENDRES, 20 JUNY DE 1997 DE 07.00 L'OBERTL ilA \lía•if·a po•r ¡•unwnçtu· t'I dia. RPt•ulJ ol'obt·o·~ hrt•us prrsl•ntnd1·• fWI' Juuu Vhf'~o, lnrlnu hutllf'tin, infm·ntutiu~o i u¡.wndo•s nn"io·uh•. 09.00 BliTU.ETÍ UE NOTÍCIE.'\ 09.08 SELECCIÓ DE .1\0YE- n:rs Pre•t·ntat•ió oli• )¡•, últimt•s noH•· opart•¡;ud.,. ui mf•rrat. E•pui putrol'inat pt•r Di'l·u• Cu,t••llit. ~on Sntith.., guitHJTa harro<·u. 15.00 Bl:TLLETÍ DE !'<OTÍCIES I AGEXDA :'IIUSIC\L 15.13 EL DL\ DE L'OlEl'T Prowamal'ió realitzada u partir de ¡.,~ peticions qul' eJ...; DO>tre• oienls lum r... t al conte•rudor tlt• Catalunya Música. teL 202 35 35. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 CONCERT IMAGINARI Guió i sdecció: Àlcx Robles. 23.30 NOCTURN Múo;ira pl'r acabar el diu. Pr!'· •entació a càrrec d'Alfrrd Cduya. Inh cli•t·n~rafiiJU••• IO.IHl nt TLLETÍ DE 1\0TÍ- CIES 10.08 CAJ'SA DE m:siCA BIBER: \ti~-a AI.Mulll, u 36. f.raolu, aol Pot·nn.,,nm. Com·erto Pulutino. CluJI'olwhuln d<'r \\it>UI'r HoflHtr~kup•·lll'. Dir.: h.ourucJ .lunghürwl (3:~m). PlER 'i E: Cono·t•rtlll•r n piuno i orquo•:;tt·n. <tp. ·12. Du¡; Arhutz. Phill1ormunic 1l1· Lornainr. Dir.: JaN¡uo·~ llnutmanu. (20m). BORODIN: Simf1min n. J. On¡ao·b tt·a ~'ilhai'IIH'>nien ,¡,. Hotto•a·.Jum. Di r·.: Vulo•t-y Gl'r·¡:io•\', (:i5na). DE\ •IENNE: C.unro•rt Jll'r n fogot n. 2. Et·knt•t l l!lbuo•a·. Orquo•Hlru ¡j¡, Cornhru E~lu\'01'11. Dir.: Bohdon Wot·rlual. I l•lm). GlULL\NI: Sonota p<'r u vinlí i ¡tuilnrrn. Jtzhuk Pc•rlmun. John WiUirum. (22m). \1\ \LDI: Cunrt•rt pl'r 11 01.00 REPERTORI OE l\IT DISSABTE, 21 DE JUNY DE 1997 Oï.OO L'OBERTCRA :\fúsira pl'l' començar el dia. n... cull d'obres brf'OR prt••entado•• per Pilar Subirà. 09.00 Bll fLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA JIUSICAL 09.13 iUÚSICA PEH A COBLA HAV\RT: El dubte. Cobla Ciutat de Girona. {Sm). PtJlGFEHRER: Somni, ~ardonu. Cobla Lo P•·incipnl d'Arustenlnm. (5rn). DANSES TRADICIONALS CAT.ALAN.ES: Sunt Fc· a·riol de Senterada. Mwuunyen<'n. Cobla Sant Jordi. Dir.: Jordi L1·ón. 16rn). BERNAT: Snnt.lournr de Frontanyà, sardano. C•lhla Juvenil de Bellpuig. Dir.: Concepció Romió. (6m). f TOLDR.\: El rot.t•rut", Sulou. Cohln Sunt Jordi. Dir.: Jordi Ll'ón. (9m). JOSEP SEHH \:El profrtn, 'uk El piloto, sc-hotti•rh. El ~rumetl', vul,·ool'Í•. Cobla Suot Jordi. Dir.: Jordi León. (llm). , 8 nlant''· e 10.00 AGEl'iOA \lliS I CAL 10.0;; PENTAGRAMA Rrpctiriii del pro~rumu •·m~• t•l IÜjOUh. I Primer i Segon Introit de la Mio¡,u. Solistes Vocals. The 'lonnan Scrihner Choir. The Berk:,hirc Boy Choir. Stage Musicians. Oir.: Leonard Bernstein. (10m). 11.00 TRA."'SlUSSIÓ EN DIRECTE D E U ~USSA CON\'El''TUAL DES DEL 1\IO'IESTrR DE l\101\'TSERRAT 12.30 AGENDA iUUSICAL 12.35 APERITIU l\IDSICAL Jl.OO EL UL\ DE L'OI ENT Pt'Of,'TOmnf"i{¡ rt•ulit>.udu u purlir d~ lt•• Jlt'ti!'ÍOIIS quo• eJM lltiMtt't'b oi1•ntA han ft·L ui t•onh•studor· dt• Cotalunyu Mít~i<-u, wl. 202 35 35. 20.00 BUTLLETÍ UE NOTÍCIES I AGENOA \ 1lJSICAL 20.13 L'Àl10JOV1SliAL lJn pro¡..'t·urnn d' ,Ut•x Gori nu. 22.00 AGEI'IOA MLS ICAJ, 22.05 GRANS OBRES BE ETilO\ E:\: "i"u •nl~mnis. op. 123. Tma Kihcr¡!. Wultrautl :\l~i~r. John \Jt•r. Roht•rt HoU. Cor i Orqut•stru Simfònit•u dt> ~u·a¡¡o. Dir.: Dunit•l Bun•nboim. (8.1m). 2:uo NOC'TFRN 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 15.08 ''A LA MANERA DE.... " Repetitüó dt:l pro¡,'l·¡unu emès el dijouR al vesp1·c. 17.30 TEMPORADA D'ÒPE- RA DE CATALUNYA 1\JÚSICA DONlZETTI: Imelda d!''Lamhcrtazzi. òpera en dos actes (Primer enregistrament mundial. fet Pn directe cl1989}. Floriuna So,ilJa. Diego d'~\urin. Fuustu Ten2i. AndrPa ~fartin. Gaston!' Sarli. Cor i Orquestra de la Stiissa Italiana. Dir.: 'tare Andrt'O«'. (122m). 20.00 Bt;TI..LETÍ DE .:\"OTÍCIES 1 AGENDA lll.iSI CAL Mti,iru pt•r twuhm· t'I din. Prcsentuciii a ci1rrt'c dt• \luró JuuÍ'. 20.10 SELECCIÓ DE JAZZ Programa dedicat ala música de jazz umh guió d'Alb!'rt Mallofré. 01.00 FtEPERTORI UE NIT 22.10 AGENDA MUSICAL DIUMENGE, 22 JUNY DE 1997 DE 07.00 t'OBERTUitA MúAiru pcr t•um¡•nçnl' t•l tliu. Hc¡•nU d'olt~·t•• brt·u~ p1't'iot'tllucles pt•r Pilar Suhil•ii. 09.00 Btt'fLLETÍ DE NOTÍCIES I AGE!'IDA MUS ICAL 09.13 .\t l'SJC.\ RELIG IOSA dt·m Dankt·t TELE.\1 \:\'\: Htrrn, oratori TY\\ \ 15:20 (llamhurgi•l'lu• 1-.upítiin•rnu•ik 1:55). \ft'l'hthilcl Bnrh. \ft•<'hthild Gt•or!!:. Su•aunc Lt•lla 'orin. c~rd Türk. \lirhnc•l S!'hOppt'r. Raimund 'nht•. Silkt• Stapf. JocoL \\lntc·r. Ln Stagiont•. Dir.: \Hrhal'l St·hm•idt•r. (55m). lRIB.\RREN: Sngrmlo dc>vorión, rnntntu. Ehiru Pndín, ~opruno. ConJunt in.,trUIIIt'lltol. Dir.: \'l ib'lll'l 1\ngt•l Tnllnntr. (9m). W.LLOYD WERHER: Mioso Sama ~luriu Mngtlulénu, r~•· n cor i oo·gow. Hidmnl H ic•kux Sin ~rr~. lun Wuusun, nrp;u1•. Dir.: Richard llirko~. (11m). PUR CELL: Hnist•, n1is" tltt• vnic·.,, oda rwr t'I tliu tic· Snntu Ctwíliu, Z 3:H. Gilliun FiHht•t·. ~1m·y Sc•c·t·s. .lamt•s Bowrnan. Ni¡;t>l Shn1·1. '1nrk Pudmm·t•. Anclrt•~> TuKu. 'HdJnt•l Gt•or¡;¡o. HohC'rt fvun•. Tbc Kin¡,(t< Con•urt. Dir.: nobt·r~ King. (12m). RER'ISTEr~: 22.15 LA ~lÚSICA A DEBAT Pmgruma u r entorn de temes musicals d'lntet·ès, realitzat amb lo col·lahoració del Const'll Cotulíi de In Música. 23.30 NOCTUHN :\1ti9ira per acubar el dia. Pr~­ oentoció a ~:i\rrer de Maró Jané. Ol .00 REP ERTORI DE NIT DIU.UNS, 23 DE JUNY DE 1997 07.00 L'OBERTURA 1\lú<ira per romençar el dia. Recull d'obre:> breus presentades pl'r Joan \'in~s. lnclon butllt'tins iniormatin.,; i agendes musical•. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍ- CIES 09.08 SELECClÓ DE NOVETATS Prc&cntació dc les (rltimeH novetats di,cogràfiqnes oparcgud~s ui mct·¡·at. Espai patt·ocinat per Discos CURtelló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA D E l\1ÚS1CA ARENSKl: Concert per a ,¡oJí i orquestra op. 54. Serge.i StadiPr. Orque•tra Filbannònica dl' :U.. niugrod. Oir.: VladisJa,· Txernni· xenl'o. (23m}. G \LLPPI: Concerto u Quall ro t•u •olm. Quurtet ,\glrua. (9m). J.Ch.B \Cil: ,\lt·s•andro nt•U'Indit•, olwrtura. Tlw llanon~•· Bund. Dir.: \nLhon) Hai•Mud. (7m). MEI\DELS· SOll"\: Sonata ¡wr n piano op. 106. F'redaic Chiu, piono. (20m). R,\,\1IREZ: ~lis•u Criollu. Josep Corn•ra•. Curul Suhe de L01·cdo. Socit-tlad Coral de Bilbao. Conjunt instrunwntul. Dir.: JosÍ' Luí~ Üct'ju. (20m}. RAMEAL: El TC'Illfll" dt•ln Gl!lriu , suite on1uc•to·ul. On(l!t'slt·u Bor1·ora PhiiUI'JllOnio. Oir.: Nic•holus McGcgun. (::14m). KAHLOWICZ: Stnnislow i Annn Oswit•t·imowill. (Pucmu sinlft)ni<'). On¡ucstra Simfònit·o dt• In Filhu...,l¡'miro dc· Sill'sin. Dir.: .lc•r-...y Sulwnt·owski. (22m). CIIERUBfNf: Qum·t«'t dt.' conla n. 5. Quu1·1t't Mt•los. (25m). 13.00 \1ÚSJCA DEL SEGLE xx MATTIIEWS: Sonu111 n. <I, pera orqu¡•¡,tru. l.A•odon Sinfonit•Uu. (25m). 8 \HTOK: Com·~rt per o \tola i orqut••lt'll. Sz 120. Rhka Gnlani. Orque,tru Simfònira dt• Budapest. Dit·.: \ndr:í~ Li¡¡eti. (23m). B \RBER: Dut·• r't'ent•s dc "Mnrc \ntuni i Ch•oputra", op. 10. Nt•w Philurmoniu OrrhP8lra. Oir.: Thomus Sdlippt·r~. (18m). Gt:RAIDULIN·\: lntroituk, roncert J>l'r n piuno i orq1ws1ra dl' t'ttnllll'u. >\ndt·c•us Hat•fligeo·, piano. On1ut•s1t·u Filharrnt)niru cic Iu Ròdio de H unnctvèr dr la NIJR. Dic·.: Bt•t·nhnrd Klee•. (23m). C INASTERA: Quul'tt•t dt· c·oo·dn n. l, op. 20 QnarH·t Llntinuumt•t·ità. (20m). 15.00 BUTLLETÍ OE NOTÍCI ES I AGENDA MUSI CAL 15.13 CAI>SA OE :MÚSICA ROMA:'i: l\lí1•ira de cusumcnt. Susanne Ryd~n. su¡11·ano. Cluistinu Hiigmun. hopnmo. Pt>ter 'laucj, baix. ~il~ Erik Sparf, ,.¡uJí. Cor tll' Cambra Eric En!'· oon. Conjunt Barroc de Drollnin¡¡holm. Oir.: Eric Eric·•on. (3-lm). DEBt;SS': El martiri dt· Snnt St•bo•tiò, fragnwnts bimfònic,, Orqm"trtl Simfònjru c.l!' Loudre•. Dir.: Pit•rre 'lonteUA. (23m). TURTh \: Ritmo,, funtasiu coreo¡,...·òfira op. 4.3. On¡lll''· Lra Simfònit•u tlt• Rnmll!'rg. Oir.: Antunio dt' \Jnwidn. (16m). \HNE: Simfonia 11. 1. Cuutilt>nu. Dio-.: Adrinn Sht"pherd. (9m). MARAl S: l.u Honm•r·iu de Snintt• Gt•ncvii've du Monl à Pur·is. Sigiawuld Kuijkt1n, ' ·iolí. Wit•luntl Kuijkt,n, vi11lu dc gurnbn. G1u.tuv Lt•c~~tlourdt. c•lavic·l-mhn l. (8m). HIMSKI-KOHSAKOV: Introdur!'i6 i Somni dl' Dotlon, df'l Goll d'Or-. Orqut>sLrn i\ac•ionul EM•oc·t·~u. Uit·.: ~~·­ cmt• J!irvi. (JOm). PAGA'\1'11: Trio per a 'iolí. ¡:ui torro 1 violont·t'l. Trio Pugunini. (2:1m ). MOZART: Cont'l'rt per a flauta i OrtJlll'>tra o. 1, J..\ 313. Jamt'h Gah•n). Fe~Lt,·al String• Luct'rne. Oir.: Rudolf Baumgartner. (28m). 18.00 G~S li'\'TEGRALS HAYD""': WCSICA PER A PIAl'iQ Sonata per o piano n. 31. llob. XVT:·I6. Wulid .lli. (19m). Sonata per a pinno n. 32, Hoh. X\-'1:44. Watid Akl. (llm). Snnata per a piano n. 33, Hob XVI:20. Waüd Akl. (17m). 19.00 ALMANAC Un espai destinot a evo¡·ao· i reviun; cl~ fets més t·eprcsenllltius del ¡¡ossat m\IAir.al. Guií. i st'll'cl'i6 d'Àlcx Roblcs. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCI ES 1 AGENDA }1USICAL 20.13 CATALUNYA 'fÚSICA: RECULL DE 10 ANYS D'lliSTÒRlA Rt•,i•ió deb programes, e•pais i ~:oncerts mé:. 'ignificutius. CONCERT t"nregistrat per Catalun~~~ ..\fúoica el dia 10 de maig dt.' 1987 al Palau dc Iu MÚJiica Catalana amb motiu de la inauguració dc l'Emissora. Obres de SCHUBERT. FAURE. BRA.IDIS i altre•. Yictòria drl-. Angels . .Manuel Carría Morante. (54m}. 22.00 AGEJ\"DA ~JUSICAL ¡:;¡ g_ = .... e •.!;!! ~- ;i' 1 52 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CONCERT enregistrat prr Catalunya MIÍ$ica el dia 27 d'agost dt• 1992 o I'Esglésiu Parroquinl dc• Matadepera. XD FES1' 1VAL INTERNACIONAL DE .MÚSICA. SCHUBERT: Quartettsat:r.en do m. TARTlNI: Concert per a Jlautu i coc·do en Sol M. PLA: Concert per a flauta i corda en Sol ..\1. TXAIKOYSKI: Quartet de rorda n. 3. op. 30. Claudi Ariman), flauta. Orquestra d.Cambra Kno.mlin. Dir.: Mis ha Rachlev~ky. (74m). 23.30 PROGRA~IA ESPECIAL REVETLLA DE SA!Yf J OAN 02.00 REPERTORI D E NIT DIMARI'S, 24 DE JUNY DE 1997 07.00 L'OBERTURA MúJuca per començar el dia. Recull d'obres breus prest.'tlludes pt•r Joan Vives. Inclou butlletins informatius i ngeode~ musicals. 09.00 B UTLLETÍ D E NOTÍC IES 09.08 SELECCIÓ D E NO VETATS rresentució de les últimes ooveta IS discogràfiques aparegudes ol mercat. Espai patrocinat per Dkco' Castelló. 9 10.00 BUTLLETi DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE MÚSICA SfBELIUS: Simfonia n. 2, o¡>. 13. Orqut'!>II'U Simfònit·u de Lond reB. D1r.: Colin Duvis. (47m¡. MA'fTE IS: Sonntu ,•., Fa M, llibr•• l li , n. 7-9. TlH' An·udian Aradt'lll}. Dir. Nirholus \frC~gan. (6m). R.AKlDL\ '\ 1NOY: Tres ••unl;; russoA po•r u rors i on¡u¡•¡,lf'll simfòni•·u, op. I l . Cor• ruA,nN ) urlov. Orqut·~­ lra Sirnfònit•u dt• Moscou. Dir.: E' gueni S"Nionov. (I lm). FRA~CK: Prdudi, Coral i Fngu. J orgt• Bnh•t, piano. (20m). BRUCH: Con••t•rt pt•r a durinrl i \iola op. 88. Thc•a King. Nnhuko lmai. OnJue-tra Sinúòniru clt• Londrt..... Dir.: Al un Fram·is. (20m). DITTERSDOR F: Nort nr·n pt•r u violi, chnlctmt•uu, dues viole". tlut•s trompe' i ¡•¡mlrubab:. Conrilium )[u;;Ü'um. (21m). FALLA: Sis can~on' populars espanyol.•s Ezequid Laneu, violí. Donu J>rotopo¡ws¡·u, piano. (12m). F.COUP ERIN: I .Ro Nucion-: La Franct.'<a. Soli>les Barroc' Europeus. (20m}. 152 13.00 MOMENTS LÍRICS L UNA: Molinus de vienlCJ. Pilar Lorengar. Cur)o, Munguiu. \1anud Auseosi. A. Diaz \tarto •. Cors cantor¡, de Madrid. Crun Or·questn1 Simfònica. Dir.: Ataulfo Argenta. (42m). ZELLER: L'o•·••llni•·e (extr:u·tc•}. Erika Koth. Reoate Hohu. Rudolf Scho<·k. Cor Günlher Al'tldt. Orque¡,lra Simfònira tle Berlín. Dir.: Frnnk Fox. (:i2m} VERDI: "Ce jour hpreu..: l'ht plein d'all~¡!l'<'"t'!", cor d .. l'orte III de "Don Cnrlo". Cor i Or<JUestra dt•l Tt'utrt- Alia Srala. Oir: Clau<Üo A.l>hndo. (8m). FOMJN: Els cOtxt'rS a la posta (òpera còrnkn om un acte). Soli.,te.. ,·oeals. Cor Clinka de lkningrad. Orqut'•lra de l'Opern-Stuflio del ConHervutori de Leningrad. Dir.: V. Txern uixenko. (27m}. 15.00 Bl..'TLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.13 CAPSA DE l\IÚSICA RESPI GIIJ: Conrt'rto in 'lodo :\fisolidio. per a piano i or<(UC''Lra. Sonya Jfanke. OrqucKtrn Si mfònica dc Sidnry. Dir·.: Mver F rt'dman. (35m). MOZ.ÚlT: Quartet de cordu, 1\.\ 575. Quartl't F.-stetic•. (25m). R. STRAlJSS: Dansa ddo ~l'I Vt'IH de Sulomé. Filharmònica de Berlín. Oir.: Het·bt>t't von ~rajau. 10 (lOm). BLXTEIJU- DE: '·Jubilatt' Domino'', cantata Bux:WV M. Reoé Jut·ohH, contratenor. The Knijken ConKor t. (8m). GLAZUNOV: Cnnf'l'rt per o piano i orquesll'll n. 2. op. 100. Omitri .\lexPiP•. Cron Or·t¡ueotra Simfònica deia RTV tlt' Moscou. Di•·.: YUI'i Nikolnt•vski. (20m). VlVALDI: Trio Sonata per u flauta Je bec, fagot i b.c., RV 86. The Cbando" Buroque Pluy<•r.. (10m). SPO II R: Simfonia n. 1, op. 20. Ü •·quo·~ IJ·a Filha•·nu1ni ca EstaIn i T..: ..roslovaca n 1\.o•irc. Dir.: ;\Jiri•d Waltt>r. (35m). SOLER: Conwdrtis Carm•s, motet. Cor i O•·qu•••l rn de Camhru •'Villa dt• M<u ll·itl". Dir.: .José Mnría Ba•·quíu. (6m}. 18.00 CRANS 11'\TEGRALS IL\\ 01\: ~fÚSICA PER A PIANO. Sonata per a pinuo1 n. 3-t, llob XV I:33. Wulid 1\kl. (17m}. Sonulo per a piano n. 35, Hoh. X\'1: l'i. Walid _\kl. (13m). Sonata per a piano n. ;~6. Hob. XVI:21. Walid AIJ. (15m). 19.00 CRANS INTÈRPRETS :\1 \LRIZIO POLLI:\1. DEBLSS): Sis e•tudi' p;-r a piano. llilm• :<egoo. (23m). SCHUMAI\N: Sonata pt-r a piano n. I, op. 11. (32m). 20.00 BLTLLETÍ DE ~OTi­ CIES I AG&"'DA '\fl:SI CAL 20.13 GRAN TEATRE DEL LICEU: Al\'TOLOClA DE 150 A.'\YS D'HISTÒRIA t; o programa <'•t•rit i pl'l';;rnlnt p<"r Ho~er _\lif'r. 22.00 AGENDA Ml..SICAL 22.05 ELS :\OSTRES CO~­ CERT~ CO"iCERT cnr¡•gistrat per Catalunya Músira el din 21 de març df' 1997 a la Ba•ílira de 1 Iootocrrnt. CO'-CERT DE SETIL-\..'\A SA.'\T\. :\t:ESSL.\E'\: Lc linr du Soint Sacremeot (t·xtraCII'~). J osefJ }faria .\lo~ Bmw t. orgtu•. (;Hm). 23.30 :\'OCTUJL'\ per acabar t>l dia. J>rescnUll'iÓ a ràrret· d' \lfrèd Ccluya. )1ú~it·a 01.0<1 REPERTORI DE l\lT DIMEatES, 25 DE JUNY DE 1997 07.00 L'OBERTl:RA :\!ú•ÍI'a per comrnçur t-1 dia. Recull d'obres lm!US prP!II'ntadl'-< p!'r Joun Vives. ln1·lou hutllet:in~ info•·mnt:iru i agendt•, musicals. 09.00 BL'TLLETÍ DE !líOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NO VETATS Prt••enweió de lr• últime~ no' etats di-t·ogràfiquf'• npnrcgudc• al mt•rrot. Eo]lUÍ patrocinat per Di~co~ CustcUó. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍ- CIES 10.08 CAPSA DE MÚSICA MOZART: Sinúonia n. 36, KV 425, ' ' Linz". The Acndcn•y of Ancient Mu .. ir. Dir.: Ch. llogwood. (38m). HX.í'-'DEL: ''Sing Unto God". \nthem jll'l casameni drl Prínct•p F r cdrri1·k i la Princcsu AuguRin dP Suxo•-Cohurg. Gilliun Fisher, soprano. James Bow,non. cootruh•nor. John \fa•·k \insley, tenor. Mil'hacl Georgt•. hai..:. Cor dt•l Nt'w Coll ege d'Oxfm·d. The King's Consort. Dir.: Robert 1\.in~. (17m). C.ST\.\IJTZ: Sonuto per n \'Íola i piunoforte. rn Si h :\1. ·\nna Barbara Duehthlt>r. Ursula Dui•IRchlt•r. (16m). BRITT EN: Funeral rus Orqu<•strn Simfònica tll' Binninghum. Dir.: Simon Rnttlo•. (6m). GRETR'\: f'.oncec-t per a flauta pn Do M. Marc Gruuwt•ls. Orqm·strn ell' Cumhra tlt• In Comunilut Europea. Dir: Dimitri Demt•triode-. (15m). TAt:SIG-EffiEXSCirLlZ: Melodies gilltnl'' hon,."'lJ'\'"''8 per a piano i ort¡Ut"-i<ll'll. Frankuski Setrak. On¡uo•stru dc Camhm dt•la Filhannònil'a de Polònia. Dir.: WojciN:h Rujski. (UmJ. B \RSA..'\"fl: Sonala per a flauta de bec i continu, op. 1 n. 6. \rendia. (12m). RUBINSTEIN: Simfonia o. 6, op. 111. Ph.ilham•o•ún llungarica. Dir.: Gilbert \.argn. (-12m). 13.00 IDJSICA VOCAL BACH: "Coth•s Zcit ist dit' ulll'rheste Zcit" (El t<:mp" Jr Déu és el millor tl'mps. Actu.• tru~rus), cantata 8\r\ 106. Grl'tP De Rl'yghere. James Bowmnn. Cu) Dc Mey. Mnx Vun Egmonc:l. HiCI'rcnr C<•nsm·t. (20m). CHF.:RUBINl: .'\fis•n de la Coronarií1 dd Rei Carles X. Cor i Orqu•••tra Philarmonia. Dir: Rircardo Muti. (SOm). GRIEC: MPlodics de cor, op. 5. Moni1·a Groop. mezzo-snpruno. Lon' Df•n.ingwer. piano. (6m). BRITTEI\: Himne a Santa Cecília, op. 27. King's Collt:gt• Cboir, Cnmhridgt>. (10m). BRAHMS: Nuu )jp. dcr. 1\l. Pril'l·, soprano. J. l,(ll'khart, pinno. (22m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCl ES I AGENDA 1\fUSICAL 15.13 CAPSA DE ;u i;SICA HAYD'\: Conerrt per a violoncd i orqm••tra n. l, en Do \ 1. Lluís Clart't. OrqueRLJ:a el¡, Cnmhn• Anglt·~u. Oir.: Gcorg(' Mnlcolm. {27m). THALBERC: Gran faotu•ia i variacion~ •ohre motius de "'¡orma de BPllini. op. 12. Fraort•Rro Nit•olosi, piano. (16m). S. WAGNER: Simfonia en Do l\1. Ül'ftllt~Str.l Simfònica dt• la Ràdio tic Brrlín. Oir.: Heinricb llollrei,t'r. ( \5m). CLEME~Tl: Sonata op. 25 u. 5. Jos van Imnwrseel, piannforle. (13m). CHARPENTIE B: Magnificat pel ''Port Royal", H. 81. Creta d1• (l¡•yghere. l~abdle Poulo>nanl, i Jill FPldman, ooprnnos. Ludwig VIIJJ Gyscglwm, 1!'1101'. Capella Hicercar. (9m). B\HTOK: Dos •1uudres, Op. lO Sz 46. Orque~tra Filharmònirn dl' Budapest. Dir.: Mik.lós ErMlyi. (llim). LISZT: ll nn¡,oria, pot·ntu simfònic. Orq Ul'strn Simfònit•a de Budapt•st. Dir.: Arpúcl Joó. (22m). 18.00 GRANS INTEGRALS UAYDN: MÚS ICA PER A P LANO. Sonutu per u ¡Jiano n. 37, Hob X\1:22. Walid Akl. (13m). Sunnta per a piano n. 38, Hob X\1:23. Walid Akl. (15m). Sonaia p1·r a pinuo n. 39, Bob. XVI:2·k Wal id Akl. (13m}. Sonato per a piano o. 40. Hob. X \ 1:25. \'('alid _\_kl. (Sm). Sona 111 pe•· a piano n. '1.1. HniJ. X\1:26. Walid Akl. (10m). 19.00 NOUS INT ÈRPRETS SCJ!l. \l.\:\'N: Tre,; romanc~, per n clarinet i piano. op. 91. Duo Ht-ineckl'. (12m). BEETHOVEN: SN vu •·iucions sohm un tt'Ulll de La flou tu màgica per a violonrPI i piano, op. 66 . Pa· blo '\'an!rao. Alt•••andro Torninrasn. (12m). LLOYD WEB BER: F1·ngnwnls 1l11 muo·kals. 'fu¡·~'"' Arizona Boys Chon••· Li•u l.elllar. piano i ~eqüencia­ dor. Oir.: J ulian .\ckl'riPy. (20m). 20.00 BUTLLETi DE NOTÍCIES l AGENDA '\1USTCAL 20.13 SCilliBERT: 200 AJ'\'YS lntroducdó i Vuriol'ions per o Onutn i piano Hnhrc "Trocknl' Blunu-n"'. op. pò~t. 160. O 802. Philippc B!'mold. Laurent Cu bn••o. (20m). Fragmt-nts "ÚrÜ!Inir•, D 615. \codt•my of SL \furtin-in-the-Fil'ltk Dir.: Nr,·iUe Murriner. {8m). Qunrtrt dP rordu n. 3. D 36. Quurtd 1\leln•. (27m). Dívertimrnto n l'hooWt r<'•ll per n piano u t(Uatre mum. D8J8. Ynara Tul i Andreas Gro I'Lhuyscn. (30m). Rondo pt!l' u violí i orqueotru dr rorda, D 138. Pincba., Zukrnnan. Saiol Paul Chamher On·he~Lra. Oir. P. Zukerman. (15m). 22.00 AGENDA MUSlCAL 22.05 ELS ~OSTRES CO:'\- CERTS CONCERT pm·rg.•l r al pl'r Cntulunyn Músicu r i tlia lO d'abril dt• 1997 aJ Saló tlt• Cent de L\ juntuml'nt de Borrrlonn. CICI.J:: SOLISTES DE L'OSC. OR\ GONETTI: Anduu1e i Rondo. H INnEMlTlf: Sunuta per n contrabaix i piuuo. HAXDEL: Sonata l'O >Ol Ol. nssF \\ IT.lKY: Concert pt•r a l'ODI ni buix i piano. Chrikloph Rohn, contruhaix. Alun B•·onch, piano. (16m). 23.30 NO CTLRN \lúska p«>r urabur t'I dia. Prt>•entnció a t·àrn•r d' 1\lfrrd Ct•lo)'D· 01.00 REPERTORI DE NIT DUOUS, 26 DE JUNY DE 1997 07.00 L'OBERTURA Múska per comt•nçut· t•l din. Rt•cull d"obr·es bri"UK pn••entud¡o¡; P"'" Joun Vives. lndou lmúl("tin& informatius i o¡;rndt•s mui<icals. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Prcscntut·ió d!' lt•s ítltimt•s no,•ctat.~ disco¡;ritfi(jut·s upore¡,'lules al mcrt·ut. E~pui pntrol'inut 1wr DU.coo Cast<'lló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE '\IÚSICA BIZET: L' \rlt•stunn. op. 23. "Ú'Óra d'escena. Orfeó Dono~t­ tiarra. Orqut'stru tld Capitoli dr Tolo,a. Dir.: :\tirhd Pln~son. (54m). \lY\LDI: Concert per a ,;oloncel, RV U 1. Ofrn Harnoy. Orque-stro dr Comhru de Toronto. Dir.: Paul Rohinhon. (6m). FAURE: Tema i Voriation~ pt•r 11 piano, op. 7:!. Paul Cru~sll'y, piano. (17m). BOCCHEHINI: Simfonia en La M, op. 35 u. 3. G. 51 l. Cantilt•na. Dir.: Ad don Shephcrd. (16m). ELCAR: Thc Sunguint' Fon, músku d1: bullet Op. 81. Orqut•stra r•'ilhut·tn(micu dc Londn•K. Dir.: Bt·ydl'lt Thomson. (19m). BEETHOVEN: 'L'do amb piu no n. 7, op. 97 "A niduc". Andr(• Prrvin. Viktoria Sthiif. ll1·inridt MuiJovn. (38m). CAPLET: Divertiments, per 11 urpo. Lour•tmr~ Cab€'1. (10m). 13.00 ~JÍiSICA Al\TIG \ CODEX C.\UXTI"l!S: 1\lú•ira pt'r o I'Apn•tol Sant Jaumt>. S..qurntia. Dir.: B1•njumm Bagb) i Barhoru Thnrnton. (25m). 00\I;"LAl\0: \fí••ira Jll'r a lluüt. Paul o·D.. ttt•. (2·1m). :\10'\TE\"ERDI: n Combutimt'nto di Tanrredi e Clcmnda. Solilltt·~ vtr ral•. Cont•t•ntu• Mu•it'llk tlt> \lïena. Dir.: \ikolauH IJarnoncourt. (21m). JARZF.RSKI: Tri'H Conrrrti a dueK wu~. Coplwlla Arris Varqovit'n~is. Dir.: Morl'k Sewt•n. (20m). DIVERSOS AUTORS ITI\.LIANS: O Soluz:w, recull tl¡• múHiru pl'r u 1111 bunfl'ICt mcdil·vnl. (fi<•lt•rril•) Tlw Newb¡•r·ry ConRor!. (18m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.13 CAPSA DE MÚSICA BRLCII: Fontn~io c•cort•su pt•r a violi i nr<lliCKtra, Op. 16. Jas- eha Heifetz. :-Jova Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: \faleolm Sua-gent. (26m). TURI:\A: Sonata espunyola, per u violí i piano op. 82. Ezequiel Larrt'a. Duna Protopopescu. (15m). RAKHM.A.'UNOV: La Roca, fantasia per a orquestro Op. í. Orquestra Filharmònica de Moscou. Oir.: Dmitri Kitaenko. {15m). FASCII: Obertura (suite) t'o re m. Vit·tuosi Sn:xoniae. Dir.: Ludwig Güttler. (34m). MOZART: Serèouta n. 7, KV 250 "Haffner". Joscf Suk, violi. Or<¡ut!Stro de Cambra dc Praga. Dir.: Libo•· ffiavncek. (53m). JACQUET DE LA GUERHE: •·J...e Déluge", cantota n. 3 per· u soprano i baix. habeUc Poulenurd. sopra no. Mkhel Vcrsrhacvc, baríton. Claire Giardelli. violi barroc. Dir.: GeorgPS Cuillard (clavecí). (llm). 18.00 CRANS INTEGRALS H..-\YON: ".\IÚSICA PER A PIANO. Sonata per a piano n. 42. Hob. XYI:27. Walid Akl. (llm) Sonata per a piano n. 43. Hob. X."YI:28. Walid Akl. (14m). Sonato per a piano n. 44. Hob. X\'1:29. Walid Akl. (17m). Sonata per a piano n. 45. Hoh. XV1:30. Walid Aid. (13m). 19.00 PENTAGRA..I\IA Pro¡;ramo de di''Ulgació muliical. Guió i rt!alització: Pert' Borés i Àlex Robles. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 1 AGENDA ~IUSICAL 20.13 "A LA ~IANEBA DE....'· Un tonvidut ens proposa i comenta Iu música que li agrada. Guió i presentnció de Joan Vi''es. Producció de Dolors Busquels. 22.00 AGENDA J\IUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CO:'iCERT enre-gistrat per Catalunya ".\fúsica el dia 21 de febrer de 1988 ol Casal del Me~c dc Barcelona. Obres de STRAUSS. SCHID1A..\X DGPARC, FAURE i GRANADOS. Mont~ rrat Comadira. soprano. Albert Guinovart. piano. (72m). 23.30 NOCTURN Música ¡rer acubar el dia. Pres~ntació a càrrec d'Alfred Cclaya. 01.00 REPERTORI DE NlT DIVENDRES, 27 JUNY DE 1997 DE 07.00 L'OBERTURA Mú.~ira per coml!nçar el din. Rerull d'obres breus presentades ¡>t"r J ollJI Vh·es. Inclou butlletins informatius i agt>ndes mu¡;ical!.. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE l\0\ETATS Pre,t•ntu¡·ió dt' ll'~t li IUmes no\ etat- di,¡·ogràfiqut•s apurv¡;mlt•s al men·ut. Espai patrnrinut pl'r DiRco• Cast!'ll(,. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES pt>til'iou~ que els no~t t"f'h han fN al contl',;tador de Cotalun) n ".\Iúsicu. te-l. 202 35 35. dr lè' oirut~ 22.00 ACE."''DA lfi:SIC,\L 22.05 CO~CERT L'L\GINARI Guió i •elèf·ció: ÀJe, Rohl¡,s. 23.30 NOCTURN \lúsica per aC"ahnr el dia. PrPst•ntodó 11 càrrec d'Alfred Cdu) U. 10.08 CAPSA DE MÍISlCA BALAKJRE\': Simfonia n. 2. The Philhut·moniu. Dit·.: lc,•geny Sv!'llunnv. (37m). H1\NDEL: Chuudt>K Antlwm n. 9. Elizalwth Voughnn, SOIH"uno. AJt•xnndt•t· Young, tt•n1u·. Forbes RohinRon, hnix. Cm· dd king'~ Collt•gc dc CuntlH;dgt•. At•nd~tny of St Mortin-in-tht•-Fil'lòh. Dir.: Du•itl Willro1·kN. (21:1m). CJJOPTN: RoruiÍI pl'l" u tlos pianos, Op. 73. hr} fit) na l\1ukow~kn i {9m). Wdosowsku. •\nnu C.Ph.E.B \Cif: Cont"t•rt pt•r a "loiolonccl i ort¡uc,tru. \\ "t¡ 171. Julius B!'rger. On1u•·•tro dt• Comhru DaU" \rco. Dir.: Jark ".\furtin Hiindl~r. (22m). MESSACER: Suitt> del ballet "Lès dt•u." pigt>on''· Ortllll'stru dl' In Roynl Opera llouoe, Covcot Carden. Dir.: CharJr, Morkl'rra~. (21m). ROM ~"1: Conrt•rt per a oboè d'11mor, <>rtllle,tru dt~ rordu i ~lawrí t•n Rt• 1\1. Alf Ni.lto~on. obot" d'amor. ,\ndt'l"ti Óhrwull, t•lovcrí. Siufoniettu d'E~to­ colm. Dit·.: .Jnn-Oin\• \Vetlin. ( 16m). BOELY: Quu1·tct op. 29 n. 3. Edouunl Popa. Trio d~ cordu dc Pur·ís. (2'1m). 13.00 MÚSICS DE CATALUNYA CARRET!\: Si• cnnçnns. Joun Cuhero. tt·nor. Joun Rnhinut, piano. {20m). MORERA: Danso. Orqui'->IJ"a de Combru Con~al Comrllm•. Oir.: Gontnl Comcllus. (Sm). BE'\'GUEREL: Tem· po. per o guitarra i corda. \\oLCgong Wcigcl. European \lostpn. Ort·ht'•tra. Dir.: Pt•tl'r St·hmf'lzer. (16m). B\Cil: 6 Pn•lutJi, i Fuf!UI's del Clovt!t'Í bt•n tt•mpt•r·ut (n. 1 a 6). Lconoro \lilà. piunn. (24m). C.\l\ÇO\S l\ \POLITANES: Mu.•ico ¡¡roibita. "nttinata. Tornu u ~urri1•uto. 'O •oli' mio. Jaume \ru¡.:all, tl'nur. Or(jUe,tro Simfòmra dt•l Gran T ..o11"1' dl'l Liceu. Dir.: Ja,ier Pérez Batistn. (llm). JlAGUER: Simfonia n. 13, l!n Mi b M. Lontlun .Mouu·t Pluyt'l'n. Oir.: Mutthia• Bomcrt. (13m). DEL Mll.A: Quatre povnm•H. Jordi Sovull. Andr<'w Lawrcnc·e-King. Se r¡ri Co~tulrmunt. Eunirt• Branduo. !...orem: DuftM'hmid. (10m). Ol.OO REPERTORI DE NIT DISSABtE, 28 DE JUNY DE 1997 07.00 L' OB ERTURA Mú•iro pN· començar el diu. Rt.~ rull d'obres breus preHcntudrH per Pilar Suhirà. 09.00 BlJTLLETÍ DE NOTÍClES l AGEI.\'DA ~IGSICAL 09.13 ~IÚSICA PER A COBLA DA.l'-ISES DE LA GARROTXA: Ball de cintes, Ball de geganL'i. Ball pla dels ca,·allcts. Cobla In Principal de lo Bi.<hal. (15m). PERICH: La vharacha. polko. Grario•iJio, mazurca. Cobla Sll1lt Jordi. Dir.: Jordi León. (6m). SERRA: lmpre~sions cunt¡>t"roles. suite simfònica per a cohla. Cobla l.o Pdncipal de Lo Bi,.bal. Dir.: Jesfu. Ventura. (15m). TOLDRÀ: Mariona. La ne~ada, sardanes. Cobla Sant Jordi. Dir.: Jordi León. (8m). 10.00 AGENDA l\IUSICAL 10.05 PENTACRJUIA Repetició dèl progrumu emès el dijous. 11.00 EL DIA DE L'OIENT Programació rt>alitzado n partir de le~ peticions que els no!itres oil'nlil hll1l fet a1 conte8tudor de Catalunya 'lúsico. tel. 202 35 35. 20.00 Btri'LLETÍ DE NOTÍCIES I ACE."'"DA lffiSICAL 20.13 L',\L"OlOVISt;AL {;n programa d"Àle.'< Corinu. 22.00 agenda musieal 22.05 CRAl"'S OBRES PERCOLES!: San Gu(ilielmo Ducu d'Aquitaniu. drumu sacrt'. rulle Cnmherucci. Susanna Caldini. &rnadctte Lucurini. CriAtina Gii·olomi. Ciorgiu Gutti. Pell't" llerron. Ot·questt·a de Cambra de lo ProVÚ!ciu de Tcn~i. Dir.: Fabio Maestd. (148m). 01.00 REP ERTORJ DE NIT DE 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I ACEl\ DA MUSICAL DIUMENGE, 29 JUNY DE 1997 15.13 EL DIA DE L'OIENT Programol'Íu n•alit7utlu o partir 07.00 L'OBERTURA J11ú,il'"a ¡rer començar el dia. R('- cttll d'ohre~~ br~us prellt'ntad¡os per Pilar Suloirò. 09.00 Bl'TLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA l\fUSICAL 09.13 -'IÚSICA RELIGIOSA BOCCUERI.\'J: Stnbat Mater. Cerilla Gusdio, •oprono. I Solisli Veneti. Dir.: Clnudio Scimone. (39m). \107-ART: Mibso Dominicus, KV 66. Bar·born Schlick. Ulla Cnwrwwold. Markus Schü Í{'r. Kluu~ Mertens. Küllucr Kommcn·hor. Collt•gium Cartusiunurn . Oir.: Petet· Neumann. (40m). BACil : "l':s crhub sich l'Lil Stt·eit" (Mentrrslluot vo t'S· clnttll" uno gut'tTu al cel), contotu BWV 19. Solislt~8 vocals. Pl'tits t•untm·s de Vien u. Cor dc Vicna . Coucentus Mu~ic us de Viena. Dir·: Nikolaus fiarnom·ourt. (20m). 11.00 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE DE LA MISSA CONVENTUAL DES DEL l\lONESTffi DE MONTSERRAT 12.30 AGENDA -'fUSICAL ¡¡;¡ 50 ;¡;- ~ a ~- ~- 152 12.35 APERITIU ~1USICAL 15.00 Bl.'TLLETÍ DE NOTÍCIES 15.08 "A LA MANERA DE...." Repetició dt'l programo Pmès el dijous ol vt•sprc. lï.30 TEMPORADA D'ÒPERA DE CATALUNYA l\-JÚSICA VEROl: Obt•rto. Ruzo Baldani, mczzosop•·uno. Cnrlo Bergonzi, tenor·. Rohtndo Panerai, boix. Ghena Oimürova, soprano. Alison Browncr, mezzosopra no. Curs dt• lo Ràdio Ba varesa. Orquestro dt• la l{lldio clt• Munil-. Oir. : Lombcrto Gordelli. (120m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA ~fUSICAL 20.10 SELECCIÓ DE J AZZ Programo dedicat o lo música de jazz amb guió d'Albt•rt Mallofré. 22.10 AGENDA -'fUSICAL 22.15 LA ~IÚSICA A DEBAT Programo o l'entorn de temes musicals d'interès, rt>olitzat amb la col·lohorarió del ConBell Catalu de Iu Múbicn. 23.30 NOCTURN Música pt:r acubar el dia. Presentació a ciln·ec de Moró Joné. 01.00 REPERTORI DE NIT DIU.UNS, 30 DE JUNY DE 1997 12 07.00 L' OBERTURA MÚl!.ica per comentar el tlio. Recull d'obres breus prebentodes per Joan \1ve~. Inclou butlletins informatius i agendes mu~icals. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCI Ó DE NOVETATS Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. Espai patrocinat per Discos Castelló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE l\IÚSICA STENHAMM.A.R: SLmfonia n. 1. Ot·questra SLmfònico de Goteborg. Dir. : Neeme Jiirvi. (SOm). M.HAYDN: Requiem en Si b M "Opus ultimum" (fragment). Pamela Coburn. lngeborg Danz. Andreos Schmidt. Ciiehinger Kantorei Stuttgart. Bach-Collegium Stuttgart. Oir.: Helmutb Rill.ing. (13m). MARAIS: Alcione, quarto swte. Le Concert des Nations. Dir.: Jordi Savall. (18m). BEETHOVEN: Sonata per a flauta i piano, en Si b \f. Emmonuel Pahud. Eric Lesage. (23m). DITTERSDORF: SLmfonia en La M ...Simfonies a partir de les Metamorfo~is d'Ovidi". Cantilena. Dir: Adrion Shephe.rd. (20m). GIJ:\'KA: Quartet de ~orda en Fa .l\1. Quartet de l'Orquestra Filharmònica de Leningrad. (21m). BOCCBERfNl: Simfonia en DoM, op. 37 n. 1 C 515. Orquestra lírieo-simfònica del Teatre de Gigl.io. Dir.: Cianfranco Cosmi. (17m). HAYON: MÚSICA PER A PIANO. Sonata per o piano n. 46, Hob. XVI:3l. Walid Ald. (9m). Sonata per a piono n. 47, Hob. XVI:32. Walid AkJ. (12m). Sonata per o p1aoo n . 48, Hob XYI:35. Walid Akl. (16m). Sonata per a piano n . 49, IIob. XYI:36. Walid AkJ. (13m). Sonata per a piano n. 50, Hob. XVI:37. Walid AkJ. (10m). 19.00 ALMANAC Un espai destinat u t~vocllr i reviure els fets més rcprest•utotius d~l possot muxit·nl. Cwó i selecció d'Àlex Roblcs. 20.00 BUT LLETÍ DE NOTÍClES I AGENDA MUSICAL 20.13 CATALUNYA WSICA: RECULL DE 10 ANYS 0 'HISTÒRIA Revi•ió dels programes, espais i conrcrts més !Sigr1ificutius. "A U MANERA DE FREDERIC MOM POU" .... o través dc Corme Bravo, viudo de Mompou. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CO;~JCERT enregistrat per Catalunya Mú~Jca t'I dia 21 de j uliol de 1996 o l'Ac-adèmia de ~úsica de Torroella de )fontgri. CICLE DE MÚSICA DEL SEGLE XX. Obre~ de MONTSALVATGE, BARBOTEU, MESTRES QUADRENY, CAZUHRA, PLOC, GUINJOAN i RI O. 2111 Gòtic Bross. (64m). 13.00 MÚSICA DEL SEGLE xx MOMPOU I ELS SEUS CONTEMPORANIS. Guió i selecció de Raimon Colomer 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA iU USICAL 15.13 CAPSA DE MÚSICA Concert per a piano i orqueHra, Hob. XVTI1:11. Evgeny KL.ru.. Virtuosi de ~foscou. Dir.: Vladimir Spivakm. (20m). RAFF: Octet de corda, op. 176. Academy of St. )1artin-in-theFields. (Conjunt de cambra). (25ml. KUSSER: Snite n. 4. L"Arpa Festante }1ünchen. Dir.: .Michi Gaigg. (16m). MOZART: Ex."Ultate, Juhilate. Motet, KV 165. Lucia Popp. soprano. Leslie Pea r¡;on, orgue. Orquestra de Cambra Anglesa. Oir: Georg FiBcber. (16m). REUBKE: Sonata per a orgue "El94è Salm". J ean Cwllou. (22m). LOCATELL1: Concert op. 3 n. 1 "'L'Arte del VioHno". Elizabeth Wallfiseb. Tbe Raglan Baroque Players. Dir.: Nieholas Kraemer. (17m). BANTOCK; Fifi:ne a la Fira. Royal Philbarmonic Orehestra. Dir.: Vernon Handley. (35m). HAYD~: 18.00 GRANS ll'I'TEGRALS 23.30 NOCTURN Música per ucahor el dia. Prt!S('ntnció o càrrec ci'Alfrt'CI Cclnyo. 01.00 REPERTORI DE NlT DIMARI'S, 1 DE .IUUOL DE 1997 07.00 L' OBERTURA Música ¡wr comPnçar el dia. Recull d'obrea breus prt'llt'ntadeo~ per J oan \Ïvt'~. Inclou butlletin~ informatiu>< i og<·nd¡•" mubicols. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Pre.>entot·ió dt• lc¡¡ últim~h novetats diMcogriifiques aparegudes al mercat. Espai patrocinol per Discos Coslelló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE ~IÚSJCA RAFF: Simfonia n. 3, op. 15 "En el bosc". Orqueslra Milton Keyncs. Dir.: Hilory Davon Wetto n. {45m). STICII-PUNTO: Concert per o trompo i orquestro n. 6. Vludimira Klówkó-Bouchnlovú. Orquestra de Cambra de Praga. Dir.: Frantisek Vajnar. (14m). HUM.MEL: Trio amb piano op. 93. Trio Parnassus. (19m). PURCELL: A Divine Bymo. An Evening Hymn. Concerto Vocale. (10m). GIULL-\NI: Concert per a guitarra op. 30. Siegfried Behrend. I Musici. (28m). MOZART: Quartet per a flauta, violí, viola i violoncel, KV 285. Aurèle Ni~olet. Trio de corda Mozart. (14m). TXAIKOVSKI: Serenata per a corda, Op. 48. Academy of St. Martin-in-tbe-Fields. Dir.: NeviBe Morriner. (30m). 13.00 MOJ\1El'ffS LÍRICS FERNANDEZ CABALLERO: Los sob rinos d el Capitan Grant. Dolores Cava. M1 del Carmen Ramírez. Lais Villurt'jo. Joaquin Portillo. Cor Cantors de Madrid. Orquestra Sinfònica. Dir.: Benito La u ret. (40m). VERDI: Cors d"òpere•. Cor i Orquestra de I'A!'odèmia de Santa Cecília de Roma. Dir.: Carlo Franci. (42m). MOZART: Lo Sposo Deluso. li."V 430 (fragments). SolisteJ> vocals. Conjunt i Orquestra de l'Òpera de Cambra Antwerpen. Dir.: Hans Rotman. (22m). LEHAR: On !'anta l'alosa (ària). Edita Gruberova. Orquestra de la Ràdio de Munic. Dir.: Rudolf Bibl. {4m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.13 CAPSA DE MÚSICA SmELfUS: Simfonia n. 6, op. 104. Orquestro Sinúònicu dl' Londres. Dir.: Colin Davis. (26m). BACH: Concert de Brandenburg n. 6, BWV 1051. Camerato Würzburg. Dir.: H IUlJI Reinartz. (19m). RBEL\'BERGER: Sonata per a violoncel i piano, op. 92. Thomas Ruge. Horot Gobcl. (25m). C.Ph.E.BACH: Concert per a flauta i orque•tra W q 16ï H 435. Eckart Houpt. Orquestra de Cambra '·Cari Philipp Emanoel Bach"'. Dir: Hortmut Haenchen. (22m). SA.~Z: Suite en Sol. Jorge Fre•· no, guitarra. (15m). HAl'IDEL: My song shall he alway, Antbem Chandos n. 7. Patrizia Kwella. soprano. James Bowman, cuntra.l t. Ian Partridge, tenor. Mi· chacl George, baix. Cor i Orquestra Tbe Sixteen. Dir.: IIarry Christophers. (21m). BEETHOVEN: Romança per a vio· lí i orquestra, op. SO. Gidou Krcmer. Orquestra de Cumhra d 'Europa. Oir.: Nikolaus llarnoncourt. (Sm). GLINKA: Sintfonia sobre lerneA russos. Orquestra SLmfònica dc l'URSS. (15m). 18.00 GRANS INTEGRALS llAYDN: MÚSICA PER A PIANO. Sonata per a piano n. 51, Hob. XVI:38. Waüd Aid. (13m). Sonata per a piano n. 52, Hob. XVI:39. Waüd Aid. (18m). Sonata pt>r a piano n. 53. Hob. XVI:34. Walid Aid. (12m) Sonalli per a piano n. 54. Hob. X\1:40. Wulid Aid. (12m). 19.00 GRANS INTÈRPRETS MAURIZIO POLLINI BEETllOVEN: Conc·ert p!'r o piano i orquestra n. 5, op. 73 "Emperador". OrquPatro Filharmònica de Berlín. Dir.: Clau(liO Abbado. (39m). PROKOFIEV: Sonota pt'r a piano n. 7, op. 83. (18m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 20.13 GRAN TEATRE DEL LICEU: ANTOLOGIA DE 150 ANYS D'ffiSTÒRIA Un programa <'•crit i presentat per Roger Alier. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CONCERT enregistrat d dia 25 de gener de 1997 al Palau de lo Mú•ica Catalana de Barcelona. CO~CERTS SIMFÒNICS AL PALAU. BEETHOVEN: Egmont, obertura op. 84. MOZART: ConrHt per u piu no i orquestra n. 21, KV 467. TXAIKOVSKI: Sinúoniu n. 4, op. 36. Albert Guinovart, piano. Ort¡uestra Simfònica rlc:l VoUès. Dir.: Jordi Mora. (105m). 23.30 NOCTU RN Música per acabar rl diu. Pt·c•entació a càrn·c d'Alfred Celuya. OI .00 REPERTORI DE NIT DIMECRES, 2 Dl .IU· UOL DE 1997 07.00 L'OBERTURA ~~ú~ica per comrn~ar el dia. RecuU d'obre~ breus presentadt's per Joan Vin•s. Inclou butUt>lin& informatius i agendes musical~. 09.00 BUTLLETÍ DE NOT ÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Prt>•cntac·ió dc> les últimeA novetats discogròfiquCII apuregudes al merrat. ERpai patrocinat per Discos Castelló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍ- CIES 10.08 CAPSA DE MÚSICA TELEMANN: " .l aut·hze, juhiÜPr und ~ingc" Ot·atori dc HamKnpitiiusmusik, burgischen TVWV 15:5. .Mic·ke van der Sluis. Grahnm P uRIIt't'. Wilfrit•d JochenR. Phíltip Langsbaw. Irarry van d~r Romp. AJ.felder Vokulensemhle. Orquestra Barroca de Bremen. Dir.: Wolf(42m). Helbich. gang M.HAYDN: Sinúonia n. 26, P. 17. Orquestra de Cambra Eslovaca. Dir.: Bohdan Warchal. (17m). BÀRMANN: Quintet amb clarinet n. 3. op. 23. Dieter Kliicker. Philharmonia Quartell de Berlín. (19m). CAMBINI: Concert per a piano i orquestra op. 15 n. 1. Franco Redondi. Orquestra de Cambra de .Milà. Dir.: Paolo Vaglieri. (15m). FAURE: Mosques et Bergamasques, suite. Acndemy o f St. Martin-in-the-Fields. Dir.: Neville Mur rinet·. (14m). GRIEG: Sonata per a violoncel i piano op. 36. Claude Storck. Ricardo Requejo. (30m). HAYDN: Concert per o oboè i orquestra Hob. Vllg:Cl. Derek Wickens. Royal Philharmonic Orchestra. Dir: Elgar Howarth. (23m). 13.00 MÚSICA VOCAL JANACEK: El diari d'un desaparegut, per a tenor, contralt, tres veus de dones i piano. Nienlai Gedda. Vera Soukupova. Cor Femeni de Cambra de Ràdio Praga. Josef Palenicek, piano. (36m). MONTEVERDI: Venite videte. Montserrat FignerW!, soprano. Ton Koopman, clavicèmbal i orgue. Andrew Lawrence. King, arpa. RolfLislevand, tiorba. Paolo Pandolfo, baix de viola. Lorenz Duftscbmid, violone. (7m). SCHUMANN: Liederkreis, op. 39. Marjana Lipovsek, mezzosopran o. Graham Johnson, piano. (26m). HANDEL: Salve Regina. Solistes vocnls. DeUer Consort. Deller Choir. Dir: Mark Deller. (13m). BAX: Enchanted Summer. Anne WiUi~King,soprano. Lynore McWbirter, soprano. Cor del Festival de Brigbton. Royal Pbilharmonic Orchestra. Dir.: Vernon Handley. (28m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍClES I AGENDA ~IDSICAL 15.13 CAPSA DE liÚSICA MOZART: Concert per a violi i orquestra n. 2, .KV 211. Orquestra de Cambra Anglesa. Solista i director: Doútry Sitkovetsky. (20m). COLDMARK.: Sinúonia per a un casament rústic, op. 26. Royul Philharmonic OrchCtltra. Oir.: Yondani Butt. (48m). DELALANDE: Desena Suite (Simfonies pels sopars del Rei). Ensemble La Simphonie du Marais. Dir.: H ugo Rcyne. (17m). POULENC: Trio per a piano, oboè i fagot. The Nash Ensemhle. Dir: (13m). Friend. Lionel C. Ph.E.BACH: 12 petites peces per u dues flautes, dos violin~ i baix continu, Wq 81. Ilans-Mnrtin Linde. Christoph Huntgeburtb. Jaap Scbriider. Beatrix Landoii. Rolf Junghams. Phoe- be Carrai. (15m). BERLIOZ: Cleopatra, e"ceua ürit-a. Janet Baker. Orqul'stra Simftinit-a dc Londres. Dir.: Colin Davio. (21m). VIVALOI: Concert per o •ioloncel i orquestra, RV 414. Ofra llarnoy. Orquf'stro de Cambra de Toronto. Dir.: Paul Robinson. (14m). 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Pre;.entació de les últimes novetats cllicogràfiques aparegudes al mercat . R'q)ai patrocinat per Discos Castelló. 18.00 GRANS INTEGRALS HAYDN: MÚSICA PER A PIANO. Sonata pt>r a piano n. 55, Hob. XV1:4l. Walid Aid. (9m). So nu ta pt>r u piu no n. 56, Ilob. XVM2. Walid Aid. (10m). Sonata pet· a piano n. 57, H~b. XV1:47. Wu lid Akl. (12m) Sonata per a piano n. 58, llob. XV1:48. Wulid Aid. (13m). Sonata per a piano n. 59, llob. XVI:49. Wulicl Aid. (20m). 10.08 CAPSA DE MÚSICA DVORAK: Simfonia n. l, op. 13. Ot·questra Sinúònico de Londres. Dir.: Witold Rowicld. (42m). KROMMER: Concert per a darinet i orquestra, op. 86. Thoma.s Ft·iedli. Ot·questro de Cambt·a Anglesa. Dir.: Antony Pay. (26m). BACH: ''\Ver sich sclbst erhühet, dc>r soll" (Tot aquell qui s'exalto a si mateix serà humiliat), cantata BWV 47. Peter Jelosits, soprano. Ruud van der Meer, boix. Petits Cantors de Viena. Conc•entus musicus dc Viena. Dir.: Nikolaus Hamoncourt. (22m). PFITZNER: Palestrina, tres preludis. Orquestra Sinúònica de la Ràdio de Ba,iera. Dir.: Wolfgang Sawallisch. (19m). RUST: Trio per a viola d"amor i dues Oaules en ReM. Dorothea Jappe. 'iola d'amor. Manfredo Zimmennann i Christoph Huntgeburth. flautes travesseres. (15m). STENHAM.I\IAR: Allegro con molo ed appas9onnto. Lucia Negro, piano. (12m). HAYDI'i: Simfonia n. 42. The English Concert. Dir.: Trevor Pínnor.k. (24m). 19.20 NOUS INTÈitPRETS LUTOSLAWSKI: Partito pt·r a violi i piano. Lee Kyung-Min, violi. llrlenu Bayo. piano. (18m). FAURE: OoUy. op. 56. Enregistrament fet per Catalunya Múoica. Corlos i Miriam Sanchez, piano u quatre mans. (17m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 20.13 SCHUBERT: 200 ANYS Quartet de coreJa, D 8()..1, op. 29 "Rosomunda'', Quartet Hagc•n. (35m). Simfonia n. 3, D 200. Ot·· quCtltrn Filharmònica de Berlín. Dir.: Daniel Barenboim. (26m). Sonata pet• n pinno O 958. Mnurizio PoUini. (33m). PoloneHa per a violi i orqiH'Stru, D 580. Gidon Krcmer. Orquestra dc Cambra d'Europa. (6m). 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dio 22 de novem.bre de 1996 a la BaRilica dt' Santa Maria de \fataró. X\ SET\lANA DE ~!ÚSICA Ai'\'TlGA. CANÇONS ANGLESES I ITALIAl'\'"ES D'U~ SEGLE DAURAT. Markus Srhikora, tenor. Andreas Murtin, llaüt i tiorba. (Mm). 23.30 NOCTURN Música per arabor el dia. Preltentació o càrrec d'Alfrc>d Cdoya. 01.00 REPERTORI DE NIT DUOUS, 3 DE .IUUOL DE 1997 07.00 L'OBERTURA Músira ptw començar ri diu. Hecull d'obres breus pr!'Sc.>ntodC's p<>r Joan Vives. IIH·lou butlletins informatius i agendes musicals. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.00 BliTLLETÍ DE NOTÍCIES 13.00 MÚSICA ANTIGA LASSUS: P rophetiae Sibyllarum. Cantus CoUn. Dir.: Konrnd Junghiinel. (21m). POHLE: Sonata a 8. Sonata a 6. Ricercar Consort. (10m). ~fUSICA MEDIEVAL ANGLESA DEL SEGLE XV. The Hilliard Ensemble. (30m). DANSES DE LA CORT DELS DUCS DE BURGONYA. Conjunt vocal i irutrumental La Maurache (18m). NARVAEZ: "Los seys libros del Delphín de mÚJiica". Hopkin~on Smith, •iola de ma. (29m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOT ÍClES I AGENDA l fiJSICAL 15.13 CAPSA DE ~IÚSICA MAGNARD: Sinúonia n. 4, Op. 21. Orquestra del Capitoü de Tolosa. Dir.: Micbd. Plasoou. (36m). MOZART: Concert per o piano i orqut-stru n . 3, KV 40. Philham1onia Orcbestra. Solistu i director: Vludimir .Ashkcnazy. (15m). VERDI: Quartet de corda en mi m. Giovane Quartetto ltaHano. (18m). V:ANHAL: Simfonia en Rel\1, D 4. Orquestra de Cambra de Praga. Dir.: Viídov :"ieumann. (23m). CALDARA: Vicino a 110 rivoletto, cantata per a contratenor. Gérard Lesue. n Semínario mus:icale. (21m). MENDELSSOII N: Concert pt>r a violí i ort¡ut••tru en re m. \1herto Ly~<y. Ctun<•rata Lp;y Gstuad. (!!:lm). CORELIJ: Concerto b't"Osso n. 1. op. 6. Cantilena. Dir: Adrian Slwplwrtl. (14m). 18.00 GRANS INTEGRALS llAYDN: MÚSICA PER A PL\NO Suuutu flt'r 11 piano n. 60. Hob. XVI:50. Walid Akl. (15m). Sonata per o piano n. 61, Hob. XVI:51. \lohd \kl. (Sm). Sona· ta per a piuno n. 62. Hob. XVI:52. \\.olill \kl. (20m) 19.00 PENTAGRAMA dt•. divul~11tiÚ musical. Guió i reulitznrió: Pere Borés i Àlex Roblt·R. Pro~'l·amu 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA :'\lt.'SICAL 20.13 '·A LA ' IANERA DE•... ~ Un convidat en~ propOMl i comenta la mttsi1•n qu(' li agrada. Guió i pr·csl'ntuc·ió !lc Joan Vives. Producció dt• Dolors Busquets. 22.00 AGE!\DA :\tliSICAL .... iJ ¡;;;- ·==~ !3 ~' ;i' 152 22.05 ELS NOSTRES CO~­ CERTS CONCERT t•nrt·~strat per Catahmru l\1úsit:a el tlia 7 d'abril de 1997 a l'Auditori de la Caixa de Sabnddl. XARXA DE MÚSI CA CL..\SSICA •\ CATALUNYA. MOZART: Sonata per a piano k'V 310. GR!\!\ADOS: E..<ecne.romàntiquL'l!. LISZT: Sonulll en si m. Daniel Ligorio, piano. (83m). 23.30 NOCTll RN Música prr nrubur el dia. Presen· ració u càrrec d'Aif1·ed Celaya. 01.00 REP ERTORI DE NIT DIVENDRES, 4 DE JU· UOL DE 1997 Oi.OO L'OBERTURA Música pt>r començar cl dia. Recull d'obreK hrt•us presentades per Joan Vives. l ndou butlletins informatius i ugt•nd¡os musicals. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Presentació ck lt:s últimes novetats dibcOb't'ufiqut>R npare¡,'tcdes al mercat. E~pui patrocinat pe1· Discos Castt•Uó. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE MÚSICA M.HAYDN: Serenata en Re. VU"tuosi Saxoninl'. Dir.: Lud"';g Giíttlc>,·. (48rn). PAC li ELBEL: Sin!lrt riem l:lerrn. Juuc·hzcr Gott nU.. Londe, molt'lb. Cnntus Ciilln. Dir.: Kom·ad Junghiinel. (9m). BRAIB1S: Sonata per a 'iolí i piano n. 2, op. 100. Lydiu Mordkovitch. Gerbard Oppítz. (20m). QUERFURTH: Conc·ert l"''' n tc·ompeta, cordu i t:outinu l'li Mi h .\1. Ludwig Gilttler. Nt•n<'s Rnt•hiscb('S CoUegium Musicum Lt•ipzig. Dir.: :\lax Pomnwc·. (lilm). R.STRAUSS: Quutrt' intt·rluclis ''ÚIÚÒnics de l'ò¡lt'ru "lntt•nnl"ao". Orque~~tru Simf(inira ric• St•nttle. Dir: Gerard Sehwnrz. (25111). VIVALDT: Com·ert rwr a viulí, "violino per L't'O lontnno", rordn i continuo, RV 552. n Ciardino Armonico. Dir.: Giovnnni \ntollini. (15m). 1\lOZ.\RT: Simfonia n. 29. K\ 201. Ort¡uc•stro Rt•ial del Concert¡;chou"'. Dir.: '\ikolau• Harnoncourt. (30m). 13.00 1\JÚSICS DE CATALUNYA TOHRF.NTS: Quatn· pot>mt>.s amh tPxt dl' .Mnrugnll i E•priu. Mana D. Laffitte. veu. i\lt•rrt- Torrent-. piano. Lautaro Ro<a,, guitarra i mandolina. Toni '\urlà. guitarra. (9m). BEETHO\ El\: Sonata per a \iolonrel i piano n . 5, op. 1()'2 n. 2. Pau Ctu~als. Rudolf St•rkin. (22m). PUEYO: Quint t'I IJ"r u instrumentJ, d'un·. cJ¡o fustu i clavecí obli~t. Crup Bnrtok. .\1. L.Loï:;a Cortatlo, du\t'f'Í. Dir.: :\liquel Ga-pu. (15m). G.\Slil.L: Sis cançoTL~ per a bariton i guitarra. Jo..-ep Cabré. Fdiu Ga¡,ull. (21m). JOPPLf\: Tre~ Rllj!liml'fi. Xa>;er Joaquín, ¡wr<'UJ"ió. Jordi Vrlaprinyó, piano. (13m). \ERDI: Quatre t•on~oTL'o. Jo-ep Carreras. ~Jartin Katz, piano. (12m). A.SOLER: ConC't'rt Jll'r u do, clsnrin.-. en Sot Rafael Pu~uru1. G.ono>e\u Gcíhez. (8m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSi f.AL 15.1:! EL DIA DE L'OI ENT Pro~'Tamació realit7.ado u partir dt> lt>• petirions que eL! nt,..lrt:• oít>nl• han fet al contc>•tador tic> Cutalun}a 'ffuica. tel. 202 35 35. DISSABTE, 5 DE JU· UOL DE 1997 Oï.OO L'OBERTURA Música ¡wr rtlllll'nçar el dia. Recull d'obre' bN>ns presentadeo per Pilar Suhirà. 09.00 BUTLLETÍ D E NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 09.13 MÚSICA P ER A COBLA BER.'IAT: "Faig i branc~" ."'Trunspari•ncies··, •ordunes. Cohlo i\lediterrània. Dir.: Jesú• Vc•nturo. (12m). Gn,: ''Tossal vt•c·d'',"Lo poc-curulla''. sanloncs. Cohlo Montgrins. (9m). CANÇONS POPULARS CATAL:\."fES: Madn A.sumptu, Riallt>ra. Coblu Sant Jordi. Dir.: Jordi Lrón. (8m) . .\L\RTÍ:XEZ CO.\ÚX: Fra Gori. pOI'ma ¡;imlonic p;>r a dut>s cobles, arpa i timbales. Cobla Mt·ditt>rriinia. Cobla La Principnl tlt•l Uobrt'.gat. Di!·.: Jesús Vrn turu. (11m). MOLINA: Laia. sardana. Cobla Monlé'TÏns. Dir.: .\tortirià Font. (Sm). quicm, op. 54. Tinuke Olufi. núhun. Catberine Wyn-Ro¡¡<'rs. Antl10ny Roden. Simon Kirkbritl¡•. The Hertfordslúre Chonc>. IJorlow Choruo. Eust London Chorus. Orquestra Filbnnnònka dl' Lond c·es. Dir.: Gt•offc·l'y Simon. (36m). CHARPENTrER: Sulms tir David. Fr unçoisc SNneJiaz i Noérui Rime, soprunnN. Sermeni Délétré, bah:. Lr Parlcment dP \1u;tique. Dir.: Mnrtin Ge«ter. (:i2m). IRELI\ND: \'e'<illu Regi.<, per o ¡·or, trompetc~. trombon~ i solistes vocal<. Soliste~ ''OI'ols. Cor i Orquestra Sinúc'mica de Ltmrh't's. Dir.: Richard llkkox. (12m). COLLASSE: À la lonange de Iu Charité. primer càntic· espiritual dt> Jean Racint'. Ap¡~ \leUon. Sandrine Pian. Benoit Thiwl. Lt>s Talens Lyrique,. Dir.: Chrutophe Roussct. (20m). 11.00 TRANS!.\U SSIÓ EN DlRECTE D E LA !.\fiSSA CONVENTUAL DES DEL !.\tONEST IR DE l.\tONTSERRAT 10.00 ACE!'\ DA MUSICAL 12.30 AGENDA l.\fUSICAL 10.05 PE~AGRA.,L\ Repetidó dd programa l'mès d dijoUB. 1:!.35 APERITIU l.\IUSICAL 11.00 EL DIA D E L'OI ENT Programació rculitzoda a partir de les pt•tkit~ns que els no•J.reo; oient~ ban fl't al ronte..'llldor de CataiUII)a i\lil-iru, td. 202 35 35. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA l't1USICAL 20.13 L'ÀUDIOVISUAL Un programo d'Àlex Gorina. 22.00 AGENDA l\fUSICAL 22.05 GRAl\S OBRES BACH: L' .\rt clt· la Fuga. B\\'V 1080. Tatiuno l'tikolayevu. piano. (91m). 23.30 NOCTl lllN Músicu ¡w•· arnhnc· el dia. Pn·sentarió o rñrrec de Muró Jan;.. 01.00 REPERTORI DE l'llT DIUMENGE, 6 DE JU· UOL DE 1997 22.00 AGIThl>A MUSI CAL 22.05 CONCERT ThiAGINARI Guie) i •elecció: Àlex Roblt·~. 07.00 L'OBERTURA Múmca pt•t· t•nmençor el dia. Recull d'ob1·c~ br1·u~ presentades per Pilar Suhirò. 23.30 l\OCTL'RN Mú.ira per acabar el dia. Pn."t"ntaciÍ> a t'.Òrrec d'A.!fn.d Celoyo. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES l AGENDA :\IUSICAL 01.00 REPERTORI DE NIT 09.13 l\JÚSICA RE LI GIOSA SAlNT-SAENS: Mis•o de Rè- 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍC IES 15.08 "A LA l.\1ANERA UE. ..." Rrpeti<"iÓ del programo t·mi•, t•l dijous ni wspre. 17.30 TEl1PORADA D'ÒPERA DE Ct~TALUNYA \fÚSICA BEETHOVEN: Fidelio. Gundn· In .lanowitz. Lucia Popp. l{cnt> Kollo. Hans Sotin. Dit•tric•h Fi~· <"her-Die;;kou. Cor dt' I'Op1·rn de Vic•nn. Orquestra FiUcormonico dl' \u•na. Dir.: Lt>onord Jkm<tein. (134m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUS ICAL 20.1 O SELECCIÓ DE JA72 Prop-ama dedic-~t o lo míl'iru dc juZI amb guió d'Alht"rt 1\fullofré. 22.10 AGE:'\DA l.\IUSI CAL 22.15 LA 1\JÚSICA A DEBAT Pc·o¡.Tuma a l'entorn tir tl'me~ muRirolg d'interès. reuH tzut uncb In enl·luhoració del f:onsc·U Cntolà <le In :\1úsica. 23.30 l\OCTURN .\lúoilt'u per aeAbar el rliu. Pre· ><•ntnrió a càrrec de Maró Jonf. 01.00 REPERTORI D E NIT Freqü~nri<,. tlt• Catalunya 1\lÚ!iicu p.-r eomnntUt• (FM). Baix Ebro. ~lont•iò i fli(,..ro d'Ebre: 102.5. 'f.rr11 \ho: 97.3. Prioral: 92 .2. Ah Camp, Baix Camp, Boi'< Pt•netl~·· Conca de BarherA I Turrutonèo: 105.4. a... l't·nedi-o: 105.9. Carri~ ... No~rro, Plo d'L'l'rD, Sr~urro , St·~riò i t.rg.oJJ: 91.9. Cnrrur: 91.9. Alt Prnrd~•. Anoia, o.. ~... i 11-r· goedà: 102.4. Bai• UeobrrSJIL. Bar.,.,lon<•. Va lli'• Úfridrntal i YaUo• Orirncal: IOLS. Mar..,.m<: 96. VJOJ.S. ().onu: 100.5. Sol•unH: 89,7. Cirune• i Pla c:k I'E•t•n}: %,7, I .a S.J va: 96. ï/88.ï. lla i• Eonportlà: 87.8196. ï . \Jt t::mp•>rdit i 8..._-elló: 9<J.8/87.(J93. ï/W1.-;. Carrocxa: 97 t. RiiH>IIn: 100.5/105.8. C.rdanya : 88. I. ,\Jt l r~eU: 88.6. Pollon Ju··•it i Pallan Sobirà: 88.6. \ol ri' \ran: 9"2.81101.2. 14 CONCERTS • 18 h Auditori Winterthur 18,30 h Ateneu Barcelonès 22 h PaJau 2JUNY 22 h 21 h Palau l'lick Havanna Rain10n. Fricdrich Gau\\t•rk~, violoncel. Zimmermann, Henze. BaUfter, Lutoslawsky, Stot•khnnRen. (Xli Cirrlt• dc Músira dels segle Y~}. 3 JUNY 19,30 h 22 h Sala Cohural Caja de Madrid Palau Quar·tt'l dt• ronlt·~ Mondrinn. Sergi Alpiste, 'iol.í. Bartók. Cervelló, St·hubcr·t, Burlwr, Segumann. Raimon. 21 h Palau 22 h Montjuïc Tlw Goi<leu Got!' Quurt<'l. Gospd i espir-ituals negres. (Puluu 100). OBC. Coral Ci\nninu. Polif!lnica dc Puig-r eig. Dir.: Ernest Mu r·tínez lzquit•rdo. lliintlt•l, Buc·h, Str·auss, Verdi, Gt·anados, Wagner, Txaikovski. (Con('l't't dc Focs). 12 h Palau 19 h 19,30 h Casa Golferichs Sala CulturaJ Caja de Madrid 8 JUNY 19 h T~atre del Cercle (Gràcia) '\é~tor Eidlt•r, \Íolí. \furk Friedhoff. 'ioJoneel. Àngel Soler. piano. Bruhms. s~huiJt•rt. (_.\¡¡sociuC'ió Abt•rai\tUr) ). 9 JUNY 19 h Palau Orquestt·u Sinúòniru Solistes de Burcclnna. Cor Lieder Camern. Absumpta ~futru, soprano. Josep Ruiz, t!'nor. Ismael Pon!', baríton. Dir.: Albert Argudo. Cançó d'mor i de guerra (en vcr«ÍÓ dc concl'l·t) de Mortínf'Z Vall¡,. (Conrt>rt dc Tarda al Palau). Evelio Ticles. violí. Ct·~ilio Ti!'le•, piano. Gramatges, Garcia, Soler. (XIJ Cicle dc Músit•n del &egle X.\). Duo Pí-rez-MoUnu, piuno a quatre mans. Brahms. (Assoeiat•ió Franz Schubert). 1 JUNY 6 JUNY 7JUNY \1. Victòria Feruúndl•.t;, violí. Ju,é ;\f. Fcrnóndcz, 'iola. ,\haro FernÍUidn, vinlonrt>l. Bt•t•thown l~ahl.'l Fèlh., piano. Burh Li»zt. Sl.'bubl.'rt. Granados, :.\lnssià, Srriabin, Rachmuninov. ( \~,ociució \lassià-Curbonell}. Raimon. Or que&Lru Somfònic·n dt•l Vnll~s. Or·feó Català (dit·.: Jordi Casas Baycr). Ruth Nuba!. Hopt·ano. Rjcard Bosdas. eonti·atenor. Werner \'an 'lt•t•hl'lcn, IJm·íton. Dir.: Pierrc Cao. Carmina Barana d'Orff. (Conr!'rts Simfònirs ui Palau). Katia Santo,, violí. '1 . .l o~!! Santos, guitarra. Mary Ruiz-Cusuux, piuno. \'íctnr Murtín. ~iolí. Luis \lorató, trompa. Brahms. 21 h Nick Havanna 21 h Auditori Winterthur 19,30 h 21 h SaJa Cultural Cnja de Madrid Palau Efrt'm Gur cíu, piuno. Mompou. Bach, Beethoven, Bartók. Rachmaujnov. Concerto 9 1 d'AmAtct·rlnm. Cor· de Caml>1·a del PMC (patrocinat pe1· Fuudacií1 Ctúxu dt~ Catulunyu). Dir·.: Jordi Casas Bayer. Bach . (Actes dc cloenda ric Iu Fundar ió Orfeó Català-Palau de la Música Catalanu). 12 JUNY 21 h Casal del Metge IsubeU.. Duvul. nuutu. Ct•ncvirv" Strosscr, vjoJu. Cartolinc Delumc, guital'l'a. (Europa en t•onrt•rt). 14 JUNY 10 h 19,30 h Palau Sala Cultural Caja de Madrid Concert de fi dc eur$ dl.' l'Aula de Música Popular i Tradicional. Trio Cluu Sehumunn. Brahm:.. 15 JUNY 18 h 18 h Palau .-\uditori Winterthur Cors lnfaotiJs de l'Orfeó Català. Orqm.,tru dt> Cambrn Gonçal Comclla.•. ~1. \'ictoria Fen1andcz i José .\f. Ft•rnóndl'Z, ~iolin.~. Dir.: Gonç~l Comella,, Bach, Britten, .\1ozart. 16 JUNY 21 h 21 h Teatre Victòria :\ick Havanna 11 barbiere di Sit·is/i(l. dt' Ros,ini. Dir.: Josep Pons. Pereus:,ioo,; de Ban-clona (homcllll~ ''in memoriam- u Xavier Joaquín). Albert Carbonell.lgnna-i Vila, Scba,tià Bel. Ramon Torramilans. Kagcl. ~fiki. Kt•ttle, Boliurt, Ca~. ~ll Cicle de .\fúsica del St'gie X.\} 17 JUNY 19,30 h Sala Cultural Caja de Madrid Quintet Araca. Elba Picó, veu. Tangos. 19 JUNY 21 h 21 h Palau Teatre Victòria X -\nivcrtint·i dt• Catulunyn Músi('a. ll barbiere dei Sit•iglia, de Rossini. Oir·.: Josep Pons. 20 JUNY 20,30 h Palau Güell Quut·tel Guia. Hr uhms. 22 JUNY 17 h Tentre Victòria 1l barbiere di Sit•if(lia, dt' Rossini. Di1-.: 25 JUNY 21 h Teatre Vic tòria ll bMbierl' di Siviglia, dc HoHRini. Dir.: Josep Pons. 26 JUNY 21 h Casal del Metge Alber t GuinnVOI't. piun!l. {Europa 28 JUNY 21 h 21 h Palau Teatre Victòria Concet·t .\gruput'ionN Muskal" de \fm·torell. ll barbiere di Sil'iglio. dt• Ro~~ini. Dir.: Josep Pons. 30 JUNY 21 h Teatre Victòria 1l barbiere di Sir•iglia. de 10 JUNY Ro,~ini. t'll Jo~ep s = S' -~ a ~' ;¡· 152 Pons. cont•crt). Dir.: Josep Pons. 15 CONCERT S 21 JUNY Paper de \lúl!it•u Jutiep- -\nton Chi<', guitarra. Snnz. \lot·eno-Torroba. Tiirrega. Granada~. Falla, ,\lbéniz. 1 JUNY 20 h Auditori Bn•·•·tHias Cor de NoíeM del Conservatori Supt•t;or Municipal de Mttsica de Bm·celona. 8 JUNY 20 h Auditori Ban·udas :\Iostra de 15 JUNY 20 h Auditol'i Barruda• Coral Mndt·igal. 17 JUNY 20 h Auditori But·rndu¡¡ Josep Munut•l López Vicente, t¡:-nor. \'lm·ia Canclu, piuuo. Napolitanes i rançouR d'amor. 11 JUNY 21 h Auditori E. Granados Cor de Cambra del Palau de la :'\1ú•ira Catalana (patt·ocinat per Fundarió Caixa de Catalun)a). Dit·.: Jordi Casas Ba)t'r. Bnc·h. 15 JUNY 18, 30 h Can Rajoler Cia Sarsuela dt• \follet. Antologia dt> la 15 JUNY 19,30 h Església Prio•·al de St. P l•t·c Bozidat·kn Nikolit·, 'iolí. Josep M. Ma~. Ol'b'lle. Leclair, Bm·h. chingcr. Bt·own, J\.Icssiaen, Brahnu•. 7 JUNY 21,30 h Auditori Cah.u de Sabadell Francesc· Carrigo .•a,lenor. Alan j. Brancl1, piano. BectboH•n. Scbuberl, Srhumann. Fauré. Debuosy. 8 JUNY 19 h Ermita dt· St. Jerorú Albert Romnní. ¡·la,irèm.haJ. 22 JUNY 19 h Església Cor del Coobervatori Jordi l\ogueru. 29 JUNY 22 h E,;glésia Cor de Cambra del Palau de la \hhira Catalana (patrOt·inut per Fundarió Caixa de Catalunya). \ngt•l Soler i Jo•t'fl Surin)Brh. piano. Dir.: .lorcli Cac,a~ Bayer. Brohm~. "\ow~ \ 'ens. sar~uela. ¡;;¡ S" .~ ¡;;'i a E:!:' ¡;;¡· Mor~- 152 ..... ..... ~50 a !::; ¡;;¡· ¡;;¡ 50 ê: .... 16 Profe~.ionul dt• :\-lú~ica de Maun·~u. Dir.: TEM A país com Catalunya, amb una centralitat tan marcada en el Cap i Casal barceloní, experimenta de manera gairebé obsessiva I 'hipercentralisme, propi de la potència focal esmentada. Aquesta realitat, que és molt evident en el cas de moltes branques, ja sigui de sectors primaris i secundaris econòmics, de serveis socials, administratius, etcètera, s'acusa de manera especial pel que fa al cas de la cultura . Així, Barcelona ha esdevingut una referència gairebé única de tot el món cultural català, tot configurant una imatge insuficient, en la qual a partir de la seva pròpia realitat només hi ha gairebé eJ deset·t. El Tema que proposem en aquest número no pretén altra cosa que mostrar una altra realitat; una realitat que trenca un tòpic massa viu i assumit. La realitat d'un país que, al marge del potencial barceloní, malda })er endegar una vida normalitzada, independent de la projecció centrípeta capitalina . I el que és molt important, que malda per endegar-ho molt sovint al marge d'inèrcies mimètiques, d'acord amb la realitat pròpia i amb les característiques peculiars d'uns conjunts socials -locals o comarcals- que viuen intensament la seva circumstància històrica. Mostrar amb detall tota aquesta realitat e devé, no cal dir-ho una tasca gaireh~ impossible. Per això, malgrat l'esforç, el lector només trobarà unes pinzellades no exhaustives, però sí significatives, que permetin dibuixar una panoràtnica d'una realitat que creiem que fins ara no s 'ha considerat en la manera global que hem pretès fer-ho. La Catalunya musical és, per tant, Barcelona, i és també tma IDUIUO d' energies de gran vivor, en molts casos filles d'unes iniciatives, ja sigui privades o institucionals, que lluiten per a consegrnr una autèntica normalitat. O el que és el mateix: aconsegmr que el concertisme, la praxi musical, sigui tm fet absolutament normalitzat arreu. El lector podrà observar que estem lluny d'aconseguir uns mínims satisfactoris. Però també podrà constatar que el país és un mapa cada dia més espès d'iniciatives que hi tendeixen . Que hi ha un autèntic deler per aconseguir-ho. Que des de polítiques d'infraestructures a altres de pedagògiques i, no cal dir-ho, programadores de concerts, hi ha algtma cosa important que es mou i que, forçosament, ha de donar uns fruits notables. TEM A Comarques barcelonine s: cap a la consolidaci ó d'una oferta plural U n dels indkadot·s amh què podem mesurar la salu t dc Ja cultura musical és l'oferta que Sl' 'ns dóna per mitjà tant de la iniciativa pt'tblica com de la pl"ivada. Atenin t-nos als rc~ultats d'una anàlisi general , es pot concloure que ¡w•· a Ja majoria de ciuta1Üms de comarques satisfer la seva melomania no rcprrsenta una gran di fi cu ltat. El ventall de possibilitats és, .normalmen t, suficient. variat i, sobretot. populat·. El Vallès Occidental ¡;;;¡ <» ....a= ·?:! B;' ~· 152 32 3.12 Al Yallès Occidental. do:. monstres com Sabadell i Terrassa, a banda dc rompartir la capitalitat d e la comarca, ccntralitzrn Lola una sèrie de cicles musicals que responen a la seva grandesa i no hi faJta qualitat. Sabadell pot cür amb orgull que disposa de la segona orqucsLJ·a simfñni<'a de Catalunya, després de rOBC, i de rúnica temporada d.òpera itinerant del Principat i segona en impor-tància de pt·és d<'l Liceu. Ara fa quinze anys va .néixer gràcies a la soprano Mirna Lacambra rAssociació d . .\mies dc l"Òpera de Sabadell. que organitza el c·icle Òpèra a Catalun ya amb seus al Teatre d e la Fa t·àndul a d'aquesta ciutat, l'Auditori de Sant Cugat , el Teatt·e Forluny de Reus i el Municipal de Girona. Aqu esta tf'rupontda, han fet títols tan •·cp t·esentatius com La nozze di Figaro. El gato con botas, Carmen o Don Giovanni. El 198ï, al cap de cinc anys de la seva creac·ió. Amics de l' Òpera -.a tenir un fill: l"Orque¡;tt·a Simfònica del YallèR. que ba;..a la seva activitat t·c·gulat· d'oct ubre a maig al Teatre de la Faràndula de Sabadell, a l'Auditori de St. Cugat i al de Lleida . És, a més, Porqnestn1 pennanent d 'Amif'll dc l' Òpera de Sabadell en les seves representacions. No cal oblidar, a més. els beus cinc concerts simfònics per a la temporada al Palau de la Música. En q ualsevol cas, captar ptíblic i fer-lo fruir amb obres populars com El concert d'Aranjuez. El Bolet·o o Rèquiem és La nostra guerra, sense deixar de costat la promoció de joves intèrprets, algun dels quals ja toquen amb l'O BC. Som unn orquestra planter i ho assumim amb molt de gust, comenta Joan Ollé, el seu gerent. Des de l'Aj untament c·s promouen dos cicles. Un es reserva a les for madons de cambra. va d 'oc·tubr e a juny i compta amb l' asse:.sorament de Benf't Casablancas. professot· del Conservatod dl" Badalon a. S'hi busca combinat· clàssics i contempot·anis. i a nhrell d ' intèrpret;.. joves promeses amb t"t'- aHtats contrastades. L'altre cicle s'anomena Programació als Ban-is i té com a seus fi.xes els centres cívics de barris pet·ifèrics com Can RulL Ca n·ol'iach a més de la Sala ~liguel Hermíndez. Segons q11e confessa Anna Baró. t·esponsable d'aquests rides. costa que la gent vingui. tot i que intentem que cada cop s 'animin una mica més. Malgrat això, intentem portar forrnacions de primerajiln i amb repertoris assequibles per a tothom. Per Mabar, el jazz també té uu cicle estable al Bar El Griffin. on des de setembre a juny l'Ajuntament col·lahora en nna temporada tots els dijous. Dut·ant l'estiu. la programació continua a càiTI"<' tínicament dels propietal'is del local. Joventuts :Music-als. amb seu a l'Auditori dc la Fundació Caixa dP Sabadell, fa un cicle dc non concerts amlJ u n n•pet·tori de clàssics i de m(tsic·a con temporània en el qual sÏn lenta don a r empenta als joves inLèr prcts de la ciu tat. A Terrassa. com ha succeït en altres poblarions de Ja seva dimensió df'mogràfica. l'Administt·aóó local ha absorbit i dinamitzat tot un segtút de petits cicles i n'han configurat un de diml"nsion-. quantitatiYes i qualitatiws més grans. Al llarg de la tempm·ada. de novembre a maig. es prof,•ramen un total de 14 concerts. amb una mitjana de dos per mes. El cicle més impor tant c•s dedica als solistes i als conjunts de cambra, t•n el qual tenen cabuda Lant inthprets de renom eom d. altres no tan coneguts. ,iguin catalans o hf estrangers . EI cirle peLit. qu<> només es fa al maig. es r esen •a a 1wtitc" integrals, com el d"enguan) amb lieds de .:\fozart. Aquestes inieiative" tenen com a dobli" ohjcctiu garantir la regularitat dels cicles mitjançant preus a.sseqtLibles i promocionar el planter, sobretot aqZLells qu.e han nascut o que viuen i trebaflell a Terrassa, explic·a Ignasi Gómez, responsable• cie la pmgramació munic·ipal. A part d ·aquests dos eixos fonamentals. existf'ixen també els con('f'rl~ aplegats a la Xarxa Tc·rr·a-.sa :\'Iúsica, que organitzen Joventuts )1usicals, amb tres concerts cie la xarxa Clàssics a Catalunya i ractivitat continuada al Jazz Cava. El Centre Cul tlll·al Caixa de TetTassa, dc· Iu seva part, aglu tina una àmplia ofer ta q_u e compt·èn vuh concertA l' any més una òpet·a repr esrntada . Els clàssirs són JH·esents en la seva p rogramació però t ambé es dóna cabuda a la músil'a Ml segle XX. A dift'rència del cicle municipal. en ac¡uest cas s·aposla mél> per les grans forntaC"ion;, simfòniques . tot i q uf' també es tenen en eomplt' petites formacions de c·ambt·a i solistes amb nn !'ai- TEM A s t t Auditori Alfons Vallhonrat del Centre Cultural de la Fundació Caixa de Terrassa, a Terrassa xet més alt 4ue no pot permetre 's el pressupost d e l'Ajuntament. Pel que fa a les orquestres, sempre es mira dc portar a la ciutat les que tenen més tradició rlc I' estran ger , com la Filltarmòruca J anacek d'Osh·ava o la Sim fònica de la Radiotel.evisió de Moscou. Malgrat que el públic omple normalment les 800 localitats dc l'auditori del Centre Cultural , les grans despeses que s uposen aquests con certs comvor·tcn un dèficit sovint redtüt gràcies al patrocini de la línia aèria del país de l'orquestra. Un altn• toc de qualitat important sense d eixar la comar ra el podem assaborir a Sant Cugat, que aglutina t'n t'I seu cxcel·len t Auditori el gruix més impot·tan t de la programació musical, estructurada en tres t1·imestres. d'octubre a juny. Les produccions rle gra n format componen l'oferta d'aquest centre. I:OBC , l'O,·questra Simfònica del Vallès i, esporàdica men t, la Jove Orquesh·a de Sant Cugat qu an es pn•tén captar el públic més local són els exemples més clars. L'Auditori de Sant Cugat és una dl' ](~S seus estables del cicle Òpera a Ca talunya, orga nitzat pels Amics de l'Òp era de Sabadell. OunuH els nou mesos de temporada, s'hi fan , com a mínim , Lres r epresentacions . D'Ltna ahru huncl a, també es dón a cabuda als treualls dc pt>tit l'm·ma t, un o dos cad a m es, en un cicle de músi(•a cic cmnbr·a que es duu a terme al Conse1·vatori Municipal, ubirat dins de les mateixes instal·l ad ons 1le l'Auditori. Aquests dos eixos bàsies de p1·ogt·amació es completen amb un altt·e. CJlH' acull registr es més heter ogenis, com el flam<'nl'-jazz de Jaleo aquest passat mes de maig. A la r·ib<'ra del Besòs, a Ripollet. l'Associació d 'Especlauon• del Mercat VeU s'encarrega d e confecrionar IYmiea pt·ogramació eRtahle de la població. Són n ou mesos en què, com a aspiració bàsicct, es pretén form ar bons oïdors de m tísi{;a clàssica i u11~{ormitza rel Jníbf.ic clisper.s en una comarca que 11a créixer clesmesnradament i se11se ordre, segons qnl~ afirma Wcnceslao Solé, res ponsable de l'Associació. La temporada passada es va dedica~· una bona part tle la tcmpontda a la música sinúònica runh la participació de l' Orqttestra Simfònica del Vallès. E nguany, els trets han anat més per Jes corals. Hi han actual Ja cid Jove Orfeó , la Sant J ordi i l'Orfeó Català. De tota forma, l'Associació també deixa espai a alt1·es gènet·es com la cançó (M:. del Mm· Bonet) o el pop-roc/,· (Els Gossos). D ' ahr·a banda, des de !"Escola d e Mtísica Diapasó es duu a te1·me una mena de cicle pedagògic en el qual els alumnes fan un concert al mateix Teatre del Mercat Vell els mesos de desembre, març i juny, i eis professo1·s, el mes de m aig. Quan els xicots arriben a segon i tercer cm·s l a quantitat d'actuacions es dobla. El Vallès Oriental Anem-nos-en cap a l'est. A la capital del Vallès Oriental, Gr anoHer s, l'escola elemental Josep M. Ruera organitza un cicle de concerts CJll e dura tot el cun, amb una periocücitat d ' un al mes. Hi h a dues morla litats : a la primera , pensada per als més p etits, els mtísics fan actuacions amb comentaris sobre J'instrument que toquen. A la segona, p oden assistit· alumnes més grans i s ·hi acostuma a donar l'oportuni tat a in tèrprets j oves per tal que ofert'i.xin el eon ce1·t. Aban s el <-idc es feia a rovell com arcal a llocs com Molll't o Ja GatTiga i a l'hora de triar concer ts. els preus et·en més econòmics. Amb el temps, p erò , cada poble volia els seus concerts i això va provocar que es perdés el costum de coorganització deforma regular, diu Montserrat Rof, secr etàr ia del centt·c . Les F r anqueses, nn petit poble als afores de Gr·anollcrs, t~ quatre paLTÒquies. Al capdavant d'tma , la de Marata , hi ha mossèn Josep Carnús, al qual pels volts dc 1973 un músic li va proposar de donar a conèixer· l'or gue de J'església. Fins at·a, 119 eon('erts amb un a n omhr·osa resposta p er part del públic avalen un frno men que mereixeria pet· si sol tot un n ' portatge. Aportacions voluntàries dels espcctarlors, un petit aj ut municipal de cent 33 .133 rEM A mil pesst•tcs i un geup de prt·soneb que fan la promoció ga in•bé porta a port a ¡wr les Franqueses no p ermeten d't>xplicar-ho del tot. :\1ossèn Cardús dóna Ja pi:.ta definitiva: Som una teranyina de gent que es conmnica. Rea lrnPnt. el boca a boca i la qua lita t th·ls i_ntèt:prets dont>n llmn a l'afe r. La te mporada es divideix en dues èpoques: el sf'me stre qne va d e gen er a juny, en què es fan 3 concet·ts, i d trimestre d 'octubre a desemhre. amb tees me:.. 'l i a l'estiu ni p e t· Setmana Santa e fa cap actua<'ió. El que es programa bàsicam ent és músiea cl àssica. barroca i religiosa que interpreten mohrs formacions ca ta lanes i també moltes d 'estrangt•n·s, basades evidentment en l'orgue i en el claric(·mhal. El que m~s impressiona t>l!> músics és l'ambient càlid que es cr ea al templt•. ple a vessar i amb t>l pt1.blic a escassos centímetres . Lluís Claeet va confessar al mossèn quan va V<·nir a tocar que ha uia d 'anar amb compte de no tOCar amb z•arc de/tiÏO- loncel eLs espectadors. Però alhora, aqueslll proximitat era perillosa perquè permetia veure algú avorrit , bculctllant. El Baix Llobregat 152 L'Hospital f't, tot i ser la c¡egona població de Catalunya en nombre d'haLitants. sempre ~·ha caracteritzat per tma certa di::.pt>rsió entre el~o s('ns dist1·ictes. Això no obstant, :.f'mhla que a poc a poc van peent•nt conscièn cia cle c·iutat i van aplega n t esforços . Si més no aquesta és la inten ció dc l'Ajuntament, que ba aconReguit concentrar bona part de r oferta musical regular al Centre CultUJ·al Barradas. La temporada té tns f'Lxos fonamental:-.: la músi ca lírica, la polifònica i Ja instrumental. La programació ha intentat ser al mà\irn d 'eclèctica possible, r egular i de qualitat. A continuació d 'un concert han·ot·. podem escoltat·-ne un de nows nn'ísiques. Per demouatitzar al màúm la programació del Centre. la regidoria de Cultur a de l'Ajuntament compta amh rA.ssocíació d'Entitats Cultm·al~:; de la Ciutat i, d'altra banda, disposa d ' un eonsell assessor per donar forma a la programaeió J.H'Òpia . La idea és convertir l'Auditori Barrada.s en un punt de referència musical obligat per als hospitalencs i que. a part d'oferir una determinada proposta musical, es tingui l'opció de veure activitats complementàries a la música. corn exposicions o cursos, afirma el sc•u dirrctor, Xavier Gi l. Una dc· lc•s entitats music·als amb mé¡, pe•;, a l ' Hospitah•t rs AmicR dt> J'Òpc•t·a. que. a més. fa molt poc~ acaben d'apadrin ar· f• I naixement dc lr:Joventuts Mu.,ieah dt> la ciutat. Arnies de l'Òpera apot'ta a l'Auditori Barradas un eide de no 11 actuacions pe t· temporada. Àt·ic•s d 'òpera, òp er·es de camln·a. recitals de veus j <•ves i música ÏJlSlt'llllH' ntal componen l a proposta, que data de fa nou anys. Si ens arostem al r in Llobregat. an·ihar·em a Comcllà . Allà l'Ajmltam<'nl té cura de ]a pro¡;,'l·amació musical, que d ivid<'ix en d os trams: un t[ll C va de sclcmbt·e a desemhrc i l'alu·e de febrer a jnny. Les obres que acostumen a promoure són dc petit fo rmal en diferents <•sglésies i espais dc la c·iutat. La temporada s· an·oclonei.x amb grans conce1·t celeln·ats a l'Auditori situat al costat de la F ira. S'intenta q ue el repe•·tol'i siguj molt val'iat perquè pugui agradar a tothom i per això la Comissió d'Entitats, on s'aplegu enl'Orfeó Catalònia, laCoral Aura i el Cor de CamlH·a, entre d'altr es, consensua t>l c·ontingut dc la ¡u·ob'l'amació. e n la qual tampoc no f's ,·olen oblid at· les promeses loc·al:,.. que s'intenten promocionar t'O petits concerts organitzats conjLmtament amb els Amics de l a Mú~i ­ ca de Comt>l1à. Remunt<>m el Llobregat i arribem fins a Martorell. on també trobem una mLtniÓ de fot·ces ü, es de la pohladó a l'hor a de confegir r oferta musical. Aqu~ ·ta temporada és l<l tercera de forma estable i reb'luar; s'hi ha po::,rut assaborir nna varietat d'estils que va des del jazz (va actuar La Vella Dixil'land) fins a les cora ls passant pels grans c·oncerts dt> cambt·a i els solistes. Pt>r atn}lliar C'ncara més els horitzons. engmtn) s'h a donat cabuda tambr a la música traclirional celta amb el grup Slaintc. Acostar la bona música a preus popula1·s a tots els h abitant¡; de Martorell i promocionar múr:;it·s locals amb talent són els dos objectius que es JH'l'segueixen. Per ol Patronat de Cultura és tot un orgull poder dir que intèrprets corn el pianista Daniel Ligorio o la mezzosoprano Ntírin Canals han sorgit del p1anter cl'cu¡uesta població, diu J osefin a Canals. de la regidoria dt> Cultm·a. L'Ajuntament. la Fundació Cai~a de Catal un) a i la \'C'nda cl'entt·ades. pt•t· or·dre d'importàm·ia. donen ' id a a la programa1·ió municival. que a nivell p<'dagògic queda complt>tada amb dos concerts cada L.-imes tre a càrrt>c tll•ls alumnes i t'ls pn.l.f'osor s il e l" Escola de Música d f' Mat·tore11. Osona L'Ajuntament de Vic tambr aplega esforços per dotar Ja c·iu tat d ' una oferta cüversa i a tractiva. Així, dins tle la te mporada f!Stah le . hi trobt>m el cicle Clàssics a Catalunya, eoordinat p er JovC'ntuts Musica ls. un dedicat al Const.>rvatori (per a alumn es a\antatjats que toquen f' n t'ls diumenges nm ~o i­ cals), un de corals i un altt·(,' oequestt·at uhieat al Teatt·e Atl à ntida, a mh gr an s fm·macions, rom l ' OBC o la Simfònica del Vallès. L' s J TEM A El Maresme per JOAN VIVES n ~llo"llDa ocas.i6 s'ha clil qur el Maresme està veient cada cop més diluïda la seva personalitat idios.incràtica, rspeóalment en el terreny de les mmúfestacions cultrn·als, arran de la st>va proximitat a la ciutat de Barcelona i, en esprdal. per· la força polaritzadora que aquesta meu·òpo~, Larnbé cultural. exerceix sobr·e totes les comaJ'ques rld seu entorn. La modèstia de la major pm·t de pressupostos econòmics destinats a la promoció cultural fan yue, en la majoria clels r.nsos, les propostes presrntades no gaudeixin del maLPix magnetisme ni de la vm·irtat que ofereixen els cat·teUs barcelonins. L'esmentada inèrcia polaritzador·a ve remarcada pel earàrtt>r· de zona dormitori que <"ada cop sembla arcentuar-se més, molt especialment en le,; poblacions més properes a Barcelona. no només del Mm·esme. sinó lambé dels dos Llobregats i dels dos Vallès. Més enllà d'aquesta evid~ncia, f'l Maresme continua subsistint culttu·almcnt, i pm: tant també musif'aLnf'nl, gràcies a les activitats promogudes per difer<·nts f'Utitats, principalment de cm·àcter musical, algtu1es amb u·ajectòries de molts anys al dm-rera. Això sense oblida~· el suporl més o menys important de Jes regidories de Cultura d ·alguns dels ajnntamt•nts de la comarca. Entre aquestes entitats. cal remarrar· molt especialment els diferents cors/orfeons, i les es<·oles de mt1sica, tant municipals com privades. Tant •·ls lUlS com les aJt:res s6n en a)gtms casos els prinripals vcrtebradors d'una bona part de ]es propostes de concerts 110 estival!>. Les poblacions muh més hal)ilants {Arenys de Mar, Vilassar, el Masnou, Calrlla ... ) són també les que sovint presenten les pro}JOates més au·actives. encara que afectades amb frel(ií~nria per la mateixa ÏIT<'gulat·itat i int>stahilitat que moltt>s dt> les suh,'encions que lt>s permeten. "VIatar·ó, la capital, amb més de cent mil habitants, rnet·rix tm capítol a part. Tot i que racti,itat musical en gt•nenu sembla menor del c¡uc seria previsible per lrs sevt>_.. dimensions, el ceri és t(ltC cl seu Pau·onat Munit'ipal de Cultura, pri.n<·ipal motor· de l'oferta mu~ieal dt> la ciutat. ha optat per una proposta menys quantitativa però de major t'O\ er·gadm·a. Cal esmentat· de manera espeeialla se' a Semrana de Música Antiga (al volta11t de novt>mbre). un dels cicles de més tradició del seu gènere a Catalunya i que enguany aniharà a la seva 16a eclició. A tall d'apèndix poclt'm u[t•gir tJUC la temporada musical estiu_e nca ee situa prindp<Limcnl al cenu·e geogràfic de la com.trca. Cal esmentar com a r epresenLulius d'aquesta etapa el Festivul del Mnr·esme. anrh t'I suport el el Consell Comarcal i l'anomenat Musica AesLi va fi¡• Llavaner·es. Afegim-hi que l••s pol)lacions amb un vel'itahle cm·àcter turístic estan siluades sobretot a l'anomenat Alt Maresme, l'àrea siluada a l'est de la E comarca ... , la més propent, p('l' Lanl. a la Costa Brava, i el turisme esu·anger que ocupa major'itàriamenl aquestes places no es caraclet·itzu precisament per les st•ves grans inquiet11ds de tipus eultl ll'al. Tots aquests elemenls t•onlïguren. en resum, J'of••rta concertística d'tma comar·ca on la impressió global €-s que el percentalgl' de propostes que s'hi fan sembla força inferiot· al ::.••u públic potenciaL L'Anoia per JORDI BADIA Sala Paper cie Música, a Capellades l'Anoia, l-&rualada i Cnpellacles són les poblacions que ol'rt-<>i.xt·n m1a activitat musical més intensa, fruit d'mm tr·adició ben al'l·elada d ·amor al f(' I musical. Cal dir igualment que pobles com Calaf i Òdt>na gaudeh:en també de certa activitat. tot i set· nuclis que acostumen a convet·gir cap a Manresa o IguaJada. respectivament. La capital de l'Anoia, Igualada, té tma tradició musical important. Aquí van néixer· destacats concertistes i compositors at'tualA, c•om J ordi Savall, Joan Just, Joan Paradell o Josefina Rigolfas, per dir-ne algnns. Així matei.x.la tcmpor·ada musical igualadina és fm·ça atapeïda d'actes dedieats a les diferents ell.-pressions de l'art musical. t'n la qual és preeminent la música coral, amb difet·ents agl'llpaeions: l'Schola Cantorwn, la Coral Llàntia, Gatzara , etc. Actualment el cicle musieal més importanl és el Ft>stiva] Internacional tl"Oq,;u<•, que cada any. d<' genet· a març, es celebra a la Basílica de Santa Maria. Això es complemeula amb diferents concerts de JJMM a l'Escola Municipal a càrrec de joves intèqJt'Cts i als dos teatr·<>:;. el Cerde Mercantil i 1".\tencu. on ha començat aquesta temporada el lr Taller de )fúsica Popular· i Tt·adicional. an1b taule!; rodones. tallers de ba)] folk i danses i concerts. L' altt·r pol d' atrac<'iÓ mu::.i<·al dc l'Anoia és Capdlades. on la prestigiosa sala Papet· de Música ofert"ix lot ]'any tm seguit d'activitats que abasten lrs <Üferents expressions musin1ls, dels clàssics fin s al jazz i la cançó ea! alana. Cal afegir a aqnesLt•s nctivitats el Curs Intnnaeional de Música dt• Cambra i també el Cont·m·s Paper de Música. La sala Paper· de Mt1sica ofen~h. igualment cada temporada un especial :.obr·e a ni\ en,aris de compositon, dàl:'sics: aquest <111} és t•l torn de Franz Schu- A TEM A Improvisació constant al Bages per ORIOL PÉREZ I TREVIÑO a comarca d el Bages, malauradament , no s'escapa d ' un dels problemes més grans que existeixen a la r ealitat musiral ca ta lana, que és la manca de planificació cohct·etlt d ' una cultura musical. A pesa r qu e el Bages és una comarca rica en escoles de música, amb un conservatori professiona l a Mam·csa, i h aver esta t aquesta ciutat p ionera en la Reforma educativa (batxillerat musical) a l'institut Lluís Peguera, mercès a la lahot·iosa i incessant tasca de J osep M. Vllar. el cert és que el que h a uria de fer pensat· en una amplíssima oferta de con certs en viu a la comarca per a aquest g•·an ventall d ·estudiants de m úsica. es de\ é tïmperi dt> la improvisació. o el que és el mateix: ana•· tapa nt forats amb audicions i con certs que si no es et'iebressin no passaria absolutament r·es . 1i la a·esposta de públic ni l'oferta - a grans tre ts- que es dóna al conjunt de la societat bagenca es correspon amb el de la realitat pedagògica, musical existent. No entrarem, òbv iament , en Les raons que fan que aquest potencial ]JÚhli c no assis teixi a con certs, però sí que en s f• nrlinsa r em en un gen eral i ràpid repàs d 'a llò q u e con s titu eix l'oferta de concerts "clàssics'' al Ba ges. Tota l'ofca·ta musical de Manresa ve determinada pca· d os fronts d'organització. La Fundació Caixa de Manresa, a l'auditori de la Plana. impulsa tlos cidt•s de concerts (un a la primavera i un altt·e a la tardor·), a més d'un altre de jazz i un de joves intèrpn>.ls. Sense cap mena de dubte, per la planificació i or ganització. els concerts d'aquesta fundació ja no són nom~s modèlics per al Bages. sinó per· al conjunt de tot Catalunya, atesos la seriositat. el rigor i r alt nh ell que s .hi viu. Noms com els de Jordi Savall. Montserrat Figueras. EmiJio Moreno, Oriol Romaní. Claudi Arimany o Vicenç Pralo són una petita mostra que per l'auditori d e la Plana ha passat el bo i millor dels lntèrpt·t>ts catalans. Planificats aquests concerts dins d 'a Uò que anomenaríem com música de cambra, ]a (lis posició en monogràfics (enguany, al cicle de pl'im avcra, s'han commemor at els aniversaris de Schubert i Bra hms) denota l'intent que ja no tan sols sigui un conjunt d 'au dicions, sinó que aquest<'s audicions siguin p lataforma de divulgació del fet mn:.ical. L'alta·(• front l'impulsa l'entitat Orpheus ~lu si- L 152 ca, vincul ada a l'Orfeó Manresà. Aquesta entitat or·ganitza la tempor·ada Mestre Blanch i, a priori. porta els c:oncerts simfonicocorals (normalment les produccitms del mateix Orfeó Manresà), simfònics, però tamhé a ltres d e música de cambra. Estructurada al Ua•·g de Pany, aJ contrari que els concerts df' la Fw•dació Cai."Xa de Manresa , estan man cats d ' aquesta connexió divulgativa, fet que de vc-gades provoca assistències d 'allò n1és minses o esn·anyt's per a obres com una Cinquena de Beeth oYen (200 persones i escaig). Joves formacions or·qut>strals germàniques i catalanes (hahintalment. l'Orquestra de Camhra de l 'Empordà) han t>stal J'ofet·ta :;imfònica que ha arribat a ~1anresa en els darre1·s dos any.;;. L a resta de r oferta, a la comarca, es distrihueh per aquells impulsos que sot·gei.xen de la n ecessitat d'escoltar mú!>ica en \iu a les mateixes escoles de música. E l matt>ix Conservatori de Manresa o escoles de múbica, com l es de Sant J oan de Vilatorrada, Navarcles. Santpedor, Sallent o Súria, entr·e d 'altres, r·ealitzen els seLlS petits con certs (con certs d'alumne~;, ronrerts dels professors del centre, joves orquestn~s) oberts al conjlmt de la població. Cal esmentar. p erò, com l'Escola de Música de Sa nt Joan dc Vilatorrad a ha estat la pionera a articular d es del matei.x centre una vida musi cal a la vila més intensa i interessant, en proporció actes/habitants, a l 'existent a Manresa, capital del Bages. Cal e~ m entar. com a conclusió, que només Súria és l' (miea població del Bages adscrita a la Xa..xa que impuha J oventuts Musicals de Catalunya. una reaütat qtw ha convertit aquesta població en una de les úniques localitats on arriben intèrprets que són babitual!> d'e:-coltar· a la resta de poblacion~ catalanes, amb delegació de Joventuts ~1usicals i adsct·ites a la Xarxa. Éo per això crue cal preguntar-se si aquesta orinsa oferta és fruit d'una planificació o és el ferm rt>sul tat d c progt·amar algun acte musical perquè ta seva in~xísl~ncia podria ser escandalosa p er a una entitat music:al. Quan ens adonem que només tt·es d 'aquests progr amadors (Fundació Caixa de Manresa , Joventuts Musicals de Súria i Escola de Mlísiea Ò«' Sa nt Joan de Vilatorrada) haurien de donar serioses explicacions si no celebressin els seus h abituals aetes, és que la resta no és r es més <rne aquesta impn>visació que , a hores d'ara , encara no h a 11·ohat la st>va person alitat i finalitat musical. l í t e s e ,¡ l- a ·a :S 1- ,_ )- IS .e a i- TEM A Comarques gironines: Joventuts Musicals, focus de dinamització per JORDI MARTINEZ A 1 Gironès, Girona ofereix aJs seus hahitants una programació de qualitat que té com a twu principal el Teatr·e Municipal. AJlà. i tln una temporada tfUC va d ' octubre a maig, s'ha pogut g~m<.Ür enguany d 'una òpera com Cetrm~n, a c:à rreu primer clels Amics de l'Òpet·a de Sahadell i més La rd de La Cuadra cle Sevilla , sense deixar de banda els concerts de la Simfòni ca de la ciutat i de l' Orquestt·a Simfònica Empordà Llenguadoc-Rosselló. COt·aJs i for·macions d e cambra completen l'oferta musical <flit' depèn de l'Ajtmtamenl. Per la seva handa . Joventuts Musicals de Girona aporta les actuacions q ue form en part de la xarxa Clàssics a Catalunya, amb fonnacio11S de cambra a l'Au ditori Viadé. Es tt·acta de conjunts petits o solistes amb un repet·tori var·iat que enguany, per ò. s "ha volbrut centt·at· en Schubert i Brahms, p els aniversaris que entorn a aquests dos composilor·s es commemoren. Cal no oblidat· el <"ide Pòwum, que també coordina Joventuts Musi(•als. Arnh l'objectiu de p romocionar els jows estudiants de la ciutat, tres vegades l'any els alumnes tle grau mitjà opten, sempre segons el sen niveJI , a p <trticipar- hj . El següent pas serà tcnü· I" oporlmútat de Jer tm concert com a solista o f01·mant part d ' un grup. Des de mitjan d 'agost i fin s a mitjan de setembre, Joventuts Musi<-als impulsa des de fa setze anys e] Festival lntcrnar.ional dc Música de l'Empordà, que des de 1993 lul pres d nom de Schuhertiada. S'hi progt·amen de vuit a deu concerts cada cap de se1mana. L'Alt Empordà La Garrotxa Si mat·xcm una mica cap al nord, a Figueres veu rem el gran pt·otagonisme de J oventuts Musicals a l'hora de deeitlir la JH"Ob'l"amació musical p er a la ciutat en delegar·-li aquesta funció l'Ajtmtament. Es fao un total de tn:,. cicles r any. Dhidit en ducs èpocrues (octuhre-de.sembre i febrer-abril). el més important. sense cap mena de duht<', cotTl'Spon al ~t e la '-at'xa de Clàssics a Catalunya, que en aquest f·as suposa deu concerts per tempot·ada al Mwwu dc l'Empordà. La selecció dels inthprets, Nt LraC"lat·-sc d ' una sala amh capacitat per· a 150 <'b}J<'Ctadors, es hasa en solistes o formacions que n o VUf,rin m és en llà del quartet i amb un r eper·tor·i més procliu al romanticisme que als cm1temporanis. Compten umh el suport cle les administracions munir·ipal i autonòmica i, tal com t·rconeix el sen pn~sidcnt, Xavie1· Basora , nom.és lamenLPm lta ver tingut rma errada que, si més no, serà fàcil de cotTPgir: els concerts, tots els clijous, Iran coincidit amb els partits europ eus i això s 'ha notat masser en l'assistència de públic . Des dc fa 41 anys. a Olot fuu cion a l'Associació d e la Mtísica d ' Olot, que. com J oventuts Musicals d e Figt.H' r·cs . n ·p l'en càrrec municipal de donar contingu t a la pr·ogramació estable al Teatre Municipal. Aqul'sla assotiació té dos-cents socis es manté a pat·tir dc Je~ se' t'S ({llOtes i gt·àcies també a}" apot·taciÓ d<' Ja Genl't·alitat. Al llarg dels clcu <·on certs de cada temporada s'intenten abastar el m àxim d'es tils i dc formacions, d e~ de gr ans orquestTes i conjunts de cambra fins a solistes. Acrtú també pt·edonúnen les obres sot·gi¡les d<'l r·omantil-isme, atesa la visió generalista que hj volen donar l'ls responsables de l'associació. P~ r a Ca rles Fonlfreda, la mitjana de seixanta persones per actuació 110 és gens bo i només en ocasions punt na/s arribem n les 200. El problema és que amb el nostre pressupost , el ma,tei.:t: de 1992, no es poc/en portar g rans 1wms . L'objectiu <.¡u t' l'S pretén a llarg termini és fer uns vint con«'«'rts o pòdiums per a joves intèrprets de Ja comarca. 152 37 3.17 TEM A El Baix Empordà p er RRMC mb una població de 6 .500 h abitants. la delt•gaeió de J ovenlu ts Musicals compta amb 810 soeis. Això la conver teix en u n fenomen únic, a escal a, probablement u nivcn;al, IH'I qu e fa a associacionisme musical. Alhora la com erlt>ix, de passada, en l'autènLica capital musieaJ de les terres gironines, per la int ~ n si t u t dc· la seva vid a quotidian a i regula r. Hom dt'ixa de banda el capítol a part que és la dt>nsíssima i t·t>llevant uclivüat esti val - Festival, Concu rs i c·ur·sos d'inlerpt·etació- per circumscriun•'s a l'any ·'nor mal". Un an y normal inclou un cielr d'una desena de concerts en el mare de la Xarxa -juntament amh l'àrea de la Cerdanya és la (JUC més en promou en aquest marc estricte. Ultra aqu est cic·le. des de fa set anys promou entre sis i A vuit eoncerls. Al mateix temps promou un cicle per a escolars. que compt·èn des d e pàrvuls fins a 1'ESO en eol·labor·ació amb Joven tuts Musicals de Catalunya. Finalmen t. s'ha d"esmentar també el cicle rle conct>rts de jazz que en el període tardorhivern esmentat promou en tre sis i vuit concerts cana any. Jost'p Llor·et està satisfet de l'acollida del púb lic, amb una mitjana de 150 espectadors, en part procerlents de poblacions dc la rodalia . Es veu -r~marca- que el públic cada dia adquireix més edtLcació musical a mesura que 11a assi.~­ tint als concerts. Pel que fa a la resta de la comarca, són remarcables les activitats CfUe es desenvolu pen a poblacions com Sant Feliu de G1.ú:wls, Palamós o Palafrugell. i É's tamhé digne d'esment el fel que pr·àcLicanwnl no hi ha cap població amb un mínim d'entitat demogràfica que no compti amll una escola dc música, ja sigui pública o privada. Xarxa de Música Clàssica, una • de dina111ització 111usical e1na 152 per RRMC ascuda el darrer quadrimestre dell995, la Xarxa de Música Clàssica a Catalunya s'ha C'Onvertit en una iniciativa d'una extraonlinària eficàcia pel que fa la dinam iJzarió musical a les comarques catalanes. Josep Llor rt, prt'sidt>nt de J ovt>ntuts Musicals de Torroella de Montgrí i, com a tal, responsable màxim de l'organització del Festival Internacional que té lloc en aquesta pohlució. i també secretari genet·al de Joventuts Musicals de Catalunya, és qui ,·a imaginar un a idea l'execució de la qual ell mateix ha condUit des del primer moment com a coOl·dinador general. És Ltna idea que e~ basa en la concentració d" esfot·ços en principi de Ja vintena llarga de delegacions dc Joventuts M usicals d"arreu del país. Conjuntamen t, establei.wn les programacions per per·íodes quadrimestrals després d" estudiar r aplec d'ofertes de conjunts i solistes que reben. Des de la delegació de J ovf'nluts Musicals de Tor-roella de Montgrí es cenlralitza tota la dinàmica, la qual inclou, ultl·a la coordinació, contractació, propaganda i ad ministració, la recerca d'ajuts institucionals - bàsicament Depar tament de Cul.Lura de la Generalilat i diputacions, institucions que d'aqu esta manera veuen facilitada la seva tasca, ja que compten amh un sol intedocutor. Els ajuts institucionals assolc:ixcn gai rebÉ' el cost de Ja meitat dels caixets, menlrt> qu<' la n•sta de cada delegació l'ha d'aconseguit· mitjançant els seus propis recursos i també N amb les negociaeions amb institucions i ens l ocals. Aquesta experiència ha anat molt millor del que esperàvem aíirma, d ·entrada, Josep Lloret. I continua: Fins ara cada delegació de JouentlLtS Musicals hauia d'encarregar-se d.e tot. Ara hi ha un sol interlocutor. Només s 'han de relacionar amb el seu ajuntament. Cada any fem tres trobades, una per quadrimestre, en les quctls e.s decideixen les programacions. Hi Ira u.n intercanvi d'opínions ent.re eL'> assis t ent.~ i cudascú decideix. Llort•l (a csmf'n t a un detall d'un interès espc<•ial: Hi lrnuia el problema inicial de com sel-eccio- nar els intèrprets. Es va acordar no fer cap selecció prèvia i, per tant, acceptar totes les ofertes que ens arribessin. nornés arnb el requisit que es tractés de músics professionals i que resiclissin a Caudu- ~ a ~ :1 l· ·t ·- ·- 1- 1- .e n ¡- te :l- 'I- ol ore e- o- c- Ie és TEM A nya. Crec qu,e aquesta ha estat una decisió encerrada. perquè la selecció es produ-eix de manera natural. En l'intercanvi d 'opinions al cap de poc temps tothom ja sap qui és professional i qui no, qZLi és formal o no, qui ofereix uns concerts interessants ... ]a portem alguns grups desestimats i, de la mateixa manera, d'altres que són molt valorats. Ara mateix comenrern la segona onada de contactes i podem obrir-nos més a noves propostes. Fins ara tothom anava molt cap a segur. Per a un grup desconegut l'important és fer el primer concert. Si ua bé, no hi ha problema per CL la seva continuïtat. No cal dir qne, per als professionals, aqu.esta forma d'actuar en alguns casos suposa la seva inclusió en diversos cicles, fet que rendi.bilitza la seua. tasca de preparació dels concerts, en fugir, d'aquesta manera, del massa sovintejat concert únic. Enguany s 'afegeix a la relació de col·laboradors l 'SGAE. que patrocina l'estrena arreu de la Xarxa de l 'obra g uanyadora del concurs de composició Fred eric Mompou que organitza ]o- ·l.'entuts Musicals de Barcelona. Dc moml'nl. <'n menys de dos anys la Xarxa ha promogut 260 conc·e•·ts. en els quals han intervingut més d<' 800 instrumentistes i 300 cantants. J osep LlorN d<'staca: -Hi ha hagut pobles en què no es feia res i ara han recuperat l'activitat i alguns que tenien una vida minsa i l'lwn vist reuitalilzada. Tot plegat ha creat u11 moviment. euorme. Lct cosa és temptadora , perquè amb 1111 esforç mínim pots rnuntar u.n cicle interessant. Lloret J·cnull·ca que La iniciativa s'està consolidant i fins i tot ampliant: -Darrerame11t s'hcw incorporat unes cínc poblacions més i. pensem arribar aviat als 200 concerts annals. La ideo, realment, lu.t arrelat. I en aquest c·on text, una afirmació d'una tmporlància remarcable: -Entre lots s'està creant molta informació. I encat·a: Les Í11stitucions s'hi han ficat. perquè han L'Íst que era un projecte seriós. El Penedès: l'Auditori Pau Casals co111 a referència per ALBERT SOLÉ urant molts anys, la vida musical de molte!:l pohlacions del Penedès ha estat alimentada pel fet po¡.ntlar: caramelles, corals, Pastorets ... Només en comptades ocasions s'esdevt•nia un concert inteq)retat per un conjunt instrumental o bé per tma orquestra, motivat per algun esdeveniment important i ocasional. En els darrers vint-í-rinc anys s'han desenvolupat altres eines cnltUt·als que han portat les comarques penedesenques a obtenir una realitat mu5ical afegida a la que ja hi havia, p erò que aporta nous conei.xements. noves possibilitats. i que a poc a poc va guanya nt en intèrprets i ])úhlic. Dues poblacions s'han situat com a capdavanter·es en aquesta activitat: Vilafranca i el Vendrell. Vilafranra com pla amb una entitat pionera, Joventuts Musicals, que a més d'organitzar un concurs per a joves pianistes des de fa rn~s de vint-i-cinc anys, actualment ofen'ÍX un cicle de quah'C concerts ver pri•navera i un altre a la tat·clor, els dju_menges a la tarda a l'Audit od Atenen Municipal. En aquest mateix cscenad , hj podem trobat· els concerts organitzats per l'Espai Music·al, entitat preocupada pel desenvolupament musica l dels estudiants de música, alhora q11e en pr·omociona les inquietuds (1\'lúsica i Músics eL'Aquí), cklc• que es dóna durant el mes d'abril, i Els Músies Parlen de Música , quatre concerts contrntats dut·anl els diumt>nges de novembre. D .Finalmen t, podem trobat· un altre cicle de concerts que s'ofereix cadn cümnenge, des de gener a març , a l'Auditori Fòrum Vergé Balaguer, organitzat per l'Obra Socia l de Caixa Penedès. ELVend1·dl ha tingut un revuJsiu úuportant en el fet musical en l'Associació Musical Pau Casals, entitat que a les dan·eries dels anys seixanta ja organitzava cic1es de coneerts a Ja Casa Museu Pau Casals. Act11alment l'Auditori Pau Casals constitueix l'eina ])àsíca de In majoria de manifestacions musicals dc la vila. que es poden t·cstunir en les següents: durant els mesos de gener i febrer, pràcticament cada diumenge a les 12 del migdia, hi ba concert protagonitzat per joves estudiants (conservatoris de Tarragona, Vilaseca i JJM)T dc Ba1·celona). Durant el mes de mat·ç se celebt·a un cicle de jazz els cüssabtes a la nit. Seguidament ve el cicle de primavera. també els dissabtes a la JÚL, que acaba a primers de juliol. mes en què comença el Festival Internacional d'Estiu. Durant la lardot· se cdebra un cicle crue cada any està relal'ional amb un instnuuenl diferent (piano, violí , etc.) i que acaba amh el concert d'aniversari del mestre Pau Casals, al final de desembre. Pet· últim, un alt re exponent de la vida musical del Penedès, molt remarcable, és l'activitat i els cicles dc cotH'('rls qtLC s ' organitzen a la Bisbal del Penedès a instància d<• la Coral Atistiana i l'Orgue de Ja Bishal, un cic·lc pet· a cada estació dc l 'any. dels quals destacarÍ<'m la Taedoral d 'Orgue del Penedès, d"octnbn' a desembre. 152 39 339 ~ ww Generalitat de Catalunya Guia de Serveis a Catalunya 1997 • Serveis de la Generalitat de Catalunya • Comarca a comarca • Municipis de Catalunya • Dades estadístiques • Calendari laboral • Calendari escolar • Indicatius telefònics • Fires d'àmbit català • Empreses de serveis • Companyies aèries • Estacions d'autobusos • Mapa de carreteres TEM A Co111arques tarragonines: de la potència de Reus a l'activitat esfor,ada del sud per TON COLOM i BIEL FERRÉ uan , u la tardor, a l' hivcr·n o a la primavera , el mestralln1fa d c valent, els batalls que pt•ngcn al capdamunt d e la xemeneia de la bòbila tle l' Institut d'Educació Secundària Joan Guinj oan i Gisp crt tle Riudoms colpegeu sonorament ]es arestes metàl·liques del cou estelat i r essona pe.ls c•amps d ' avellaner s una sonata al eatòria i vibrant, talmen t la m tisica del compositor de la vlla. Vet aqtú , doncs . una referència a un eoneet·t n o pt·ogramat per iniciar una ressen ya breu - i. doncs, 110 exhausti va- sobTe pTogramacions - així. en pluraL p er la quantitat i p er la d.iYet·sital- dc mtísica culta no estiuenca al Camp - i. més conc-retament. al Baix Camp i al Tarragonès. En aqucstrs comarques i en aquestes èpo<rues. en què- l'a ire sembl a r f'p osar de l'embogit estiu fat·cit dc turisme meridional adotzenat, hom ]ri acn11 audicions -cultut·a i oci- que se situen a Faltrf' pla t dc Ja halan\·a , tot fen t contrapès al ritme fw nètic - aquí també hi ha art·ibat l'estrès de l 'etmericcw Wet)' of life- de la p t·oducció i del trebaU. Q Reus i el Baix Camp: iniciativa popular i capitalitat Si inieicm l' it incrar·i a Reu s, podrem afiTmar que alfll<'Sla t·iutal. eapi tal cultural - i , també, musical- d ' a<rm·st territori , pt·cscnla tma programació amb focus, intencions i espais b en diversos. Pf'l qut' fa als pt·ogramadot·s u o '·institucionals'', cal dir· que hi ha dttes entitats que hi fan propostes coneet·tistiqucs: d ' una banda , l'Associació de Concerts . 'inculada al Cú·col, progt·ama mensualment música de cambra , a més d ' algun concert de jazz; d ' altra banda. el Cen tre d e Lectura - la seva Escola df' \1úsiea i la seva Secció de Música- programa, sota t•l ei d e Música al Centre, música de eambra i rf'<'itals amb Ja fina)jtat tle fer difusió i, alhora , pedagogia musicals . P el que fa als programadors ·'institucionals", cal esmentar, d ' um1 handa , eJ Consorci del Teatre Fortuny, que, Hles t•s les majot·s possibilitats econ òmiques, pcrmnl al públic d'aquestes comarques escoltar música simfònica i òpera amb una certa r e¡;uJarítal: rl ' altl'll handa , hi ha l'lustitut Municipal d' Acció Cuit unti , que o•·gani tza el cicle de concerts d"orgu<' a l' Esgl•~s ia Priot·al dc Srutt P er e -com·clinat per Josep M. Mas Bonet- , el q11al ha assolit un .S ot·prcm•nt i conslanl hü dt• púbh"t. La grau incòg- = B;' ~r 1.52 Teatre Fortuny de Reus nüa cld f utur és r i Teat.J•e Bat·t•·ina, el qual és a punl d(' ser rcoJwrt després d'tma rehabilitació a fons i d ' una ampliació molt con siderable i q ue, una vegada n:-soltes Ics picabaraUes p el que fa a l a gestió núxta t'nlre L'Ajuntament i el Centre cle Lectttra. ha d" ac·ollir una pt·ogt·amació estable de concerts. com ara els ofer ts pet· l'Orquestra Camerata XXI. Un ahrf' es pai. dissortadament poc utilitzat. per ò amb excel- lents con1licions acústiques p er a la músic·a df' eamht·a . ~s l'All(litorí del Palau Bofarull. seu . també, de la Delega ció del Conser vatori dep endent de Ja Diputació d e TatTagona. P t>t'Ò el Baix Camp té altres focus d'activitat coneet·tística (fll<' mr t·cixen ser esmentats , com ru·a el Patt·onal dc I' O•·gur Ba1·roe dc l'Aleixar, amh programació ot·ganístit·a , coral i de cambra. I tantes altt·es escoles munii'Ípals de mtísica, com, per exemple, la tic Can'l] ,.·ils o Iu df' l'HospitaJet de l'Infant. que , al costal dt• la seva tasca docent, programeu ocasionalment conN' rts prou in ter es sants. Tarragona i el Tarratonès: pro_gramació institucional i emliranzlde La wduHtríal i adminisleativa TatTagona ha expt>t-imelltat un a forta embranzida com a ciutat. la TEM A qnal s Ïltl notat, t>n els darrel's anys, sobretot en l'aspecte c·ometTial i també cultm·al. P e t'Ò. en aquest ras, la im•t>t·sió institucional a favor d e Ja dinam itza<·ió tnttbÍ<'al hu e:olat decisiYa. És ben cert CJH<' una !'!llitat rom at·a J o,entuts Musicals batingut i r nrara tr un paper rellevant en la programació musif'al a Tan·agona. però ha estat l a posada en mar·\.a del Tratt·e Mctr'opol. de titulaTitat pública, on té cabuda, sobr etot. la música d e cambra a causa dc Iu Sl-' \ a linritació, el que ha marcat un punt d ' inflex ió important a l 'alça. El Metropol uglntina , a hm·~·s d 'a r·n , moltes iniciatives musicals quc> abans r·wrrt~~s es podil'n pr ese11tar al p6hlic de manent pr·c•eit r·in a l ' auditori d e la Ca:ixa TaTragonn. D' altra banda. cal esmentar la Cateckal com a t'SCNrar·i -u 'oltt•s marc idoni, a voltes espai 110 del tot adequat per a la mena d e música que s 'h:i vol execut ar·-, t[Ue sup leix la manca d'un audilori estalJie p <'r a f'onnaeions imfòniques i per a espectacle!> operístic·!'. El Conbervatori. tot i sense progt·amac·ió fi,a. també cal qualificar-Jo com a focn <·oncet·tístie. L'altr·a pohlat'iÓ impot·tant pel que fa a programarió mu ~oi cal f:; Yila-seca. Al voltant de l'Escola :Vfuni<-ipal de Músi('a. s'h:i presenta una progr amació pt·ou constant i de qualitat. 152 Final amb balan~ Si , mfs <•nllà dc la pm·a enwneraci6. ens att·evícm ~~ frr· una cer ta crítica del panorama, el balanç provisional d'aquest ventall de programacions f óra d esigual. Ccr·tamrnt, cal reconèi:xet· que a aquestes roma r·trues hi arTiha, ara sí, música de tots els formats clins d c·l <rne convenim qualificar com a música culta , però Lambf cal dir que els repertori<> que h om pot (•sroltar no \"an gaire més enllà del període clàssic i t·omàntie i hi trobem a faltar pat·titur es contemporànit>s i antigues. P el que fa a la infraest r·uctura, s'ha núllot'at molt. però encara és limitada . soiH'etot pel qut> fa a aurutoris estricteb. Les programaciom. promocionen intèrprets novells del Camp i acullen circuits internacionals -sobr etot gràcies a leb institucions-, per·ò el públic està. en general. poc educat i és poc exigent. És r lar· qtw la manca d'una crítica pel'Ïodística imprescindible per· a Ja formació de criteri :i d 'opinió afavor<>ix l'aplaudiment protocol·lar'Ï i Ja crònira dc· so<·iNal i prou. Potser sí que la implantació dc• J' CnAt'I1 YIHnent de la mÚsi ca als instituts com el que du el nom del mestre Guinjoan contribuirà derididanwnt a millonu·les condicions no pas met eo rològiques sin ó l'Ulturals n ecessàries per tal d ' assolit· ]Híbli es exigen ts capaços d e gaudir amb tots <'ls Ns i uts ck le¡. programacions musicals del futu1·. De mo11W11l , s'imposa l'escepticisme prud.-nt. La r·C'sposta, la té el vent? La Ribera d'Ebre, la Terra Alta, el Priorat, el Montsià i el Baix Ebre per JOAN CARLES BLANCH i ANGUERA A la Ribera d ' Ebre, la principal a ctivitat concertís tica es du a terme a la seu de I'Escola d e M6si ca de Móra d 'Ehre , organitzada per la Societat Atenen Musical. La població de Flix també compta amb una tasca forç·a continuada mitj ança nt l'Escol a de Música. A nivell de tota Ja coma r·ca cal lamentar la desaparició del cicle dc eon<·erts orga nitza ts p el Conse11 Comarcal i els ajuntamt>nls de <·ada població. Fora de l es poblacions esmentades . l'activitat concertística és m~s avial pobra i. t'n algunes poblacions. inexistent. \ la Terra Alta cal destacar els concerts dr les Jomades Picabsianes d'Horta de Sant Joan amh <¡ uatrc eonrerls i el tradicional d e la Festa del Vi a Gandesa. l a capital. A les altt·es p oblacions <'S du a tet'me una activitat molt espaiada. La principal IH'li" itat con certística del Prioral lambr es du a terme a l a seva capital , Falset, amb un co nce t·t e· ada mes promogut per l'Escola dc M11 sica Vila dc Falset. A nivell de Consell Comareal no t'S r t>alitza cap activitat d ' aques t tipus i les c•scas¡,es inicia tives d e la r esta de poblacions són organitzades p er les corpo1·acions locals i entita ts cuJtm·a ls . P erò són de poca enti· lat. Al Montsià. Amposta, la capital , és la que gaude i ~ df' més conceets durant r any. però també teMn for·ça aC'tivitat les pobl acions d'Ulldecona. la Sénia i Sant Carles de la R àpita . A m é~ dels intè r·p r·ets de fora. caldria remarcar que la principal activitat concertís tica del Montsià ec· pcrrutc>i"\. cn la música de banda, amb els típics concerts quc duen a terme aquestes formacions a f•ada poblac·ió. Al Baix EhrP, l 'Auditot':i Felip P edrell i el festival de M rí s i<:a que porta el seu nom , que se ccIcb m a la tardor a la ciutat de Tortosa, cons ta de quall'<' conc·crts i han afavorit Ja r ealització d e cotwerts. A(' tualme nt s'es tà estudiant la possihiJiLal d ' una JH'Ogt'amació més continuada fora d el festiva l. Per· part del Consell Comarcal no hi ha eap activitat. A l ' igual que al Montsià , l'activitat ro nc·<· r·tís ti<"a a la majot·ia d e l a r es ta dr poblacions la duen a terme l es bandes amb els seus habituals <'Oil<'Ct'LS. TEM A Resum t·als, cada t'Op mf$ nomb r oses i amh tendèn cia a puj at· el ni' ell. En aqut>!ü aspt>cte caldt·ia feli citar Caldria tenir· en compte també els concerts considerats a cada poblaci ó com a tradicionals, com poden ser els dt> Sant a Cecília. N adaL primaver a, festa maj or , et c . . gen erah nen t organitzats per escoles d e m úsi(·a amb f orta participació d' alumn at , r om també els de l es agrupacions co- a a .t la inir ia th a d t• la Fed erat'ió Catalana d'En tita ts C01·als a lc~ <'Om at·qut•s d e Ta tTagona per l' ot·ganització d c la R oda Co•·al. cicle d e concerts rorals t·ep at·tits Cll 1lh t' I'S('S p oblacions. CfU C CS l ÍDl U- la t'I nivell i l"interès del J.H'iblir en general . Lleida: la normalitat pas a pas pe r MÀRIUS BERNADÓ a s s e tl a .- ¡t a 1- l- I- .s l- e 1- :- ·s a ::s IS ¡- a ó ;- a u L- 1- lS I dia 14 de febrer de 1995 el panor ama musical Jlcidatà va f er un gir esp ectacular. Sï naubrurava formalment l'Auditori Municipal E nric Granados, que ja h avia obert les seves pot·tes al públic i a l'activit at m usical uns mesos ab ans. Si en alguna ocasió es p ot parlar d ' tw abans i llD desp r·és en la vida musical de la ciutat. induhtal>leme-nt aquest moment ve mar cat per la inaugm·a<'ÏÓ d' aquestes magnífiques instal -lacions . La ciutat de Llf'ida, autt>n tic punt centr al del ter•·itori de P om•n t, exPrceix en tols el s asp ectes, també el musical, una capitali tat inqües tionable . J, natur alment, l' Aud itori s'er igeix en el pu n t CC11tra1, ennara qm' no t'tnir , de l ' activitat musical. La programa ció de l'A ud itori. s'estructul'a en cicles qur int en ten coml 1iua r aJbo•·a l'estructu ra de tempor ada mus ical am b Ja de cicles temàtics. Les con tingències d ' un públic encara no d el tot consolidat i una mica ('llpr ieiós ha p ogu t incidir en r opció per aquesta pa •·ticula •· fórmLtla, que pot fà cilment caure en el p er iU de la disp ersió. Cicles t emà tics com el dedicat a l pian o de Brahms o l a presèn cia regula r de I' OBC en twa minitempor ada de tres concerts són algunes de les iniciatives més atractives i in tel· lige-nts de la p rogramació d 'en guany. a part concerts p untuals d 'innegable categoria artística. A més, ja a la ta rd or, es presenta el Festival Enric Gra nados, que h aurà d'a nar buscant tma rlefini eió dt" la seva oferta en el nou paisatge mu sica l dc la ei nlat , molt rlifet·ent del de fa sis anys . l[Uan el F estival <·omençà a caminar. A pa rt ]' acti vib •t gen era d a des de l'Au ditori, continu en progr·aman t, òc manera esporàdica i gaü·ebé margin al , entita ts rom l'Associació de la Música. L' Assnciac·ió Mús ica Oberta sembla qu e repr·èn la seva acti vitat des prfs d ' mn certa t·alentitzarió i es pr·opoHa , en col·l ahoració amb l'Audi tori , a has tar una par<·el·la vital que no mereix stú'icit>n l a tc•neió d ·alt res ot·ganismes : els joves i ntèrp ret s . E @ <;;> ....= a .:;! E:;' E;.f 152 Auditori Municipal Enric Granados, a Lleida Sohrr ' inr n tamhr . amh n otables encerts. altr·es inicia liH's t¡m~ de-fineix<>n la seva oferta p er a un p{tblic molt conC'I'f' L És t>l cas, per exempl e, dels cicles d c concet·ts quinzenals Dissabtes Música a l'Aten eu qut' p•·omou. des de fa més d e deu anys, l'Ateneu P opular de P on ent. Els responsables h an aconseguit formar i c·onsolida t· un pítbli c fidel i en tu siasta i ofrr i•· u na bona plataforma per a joves inst nnne n tis tes. Amb una trajectòria més curta , p er ò amb Ltn enforamt'nt similat· i una couso.üdació p m·al·l ela , .ftuwiona , des dc l' any 1993. amb una impo1'taut acollida per part d<'l p t1blic univH sitari i ciu tadà, una Tem porad a Musical a la Univer sitat de Lleida , cspccialmen t sc' nsihle u tot aJJò qu e faci r efN·ènC'ia a la música . La l><'\·a programació està pat·ticnla rnwnl <'ent rada en t•ep ertoris desatesos 43 313 TEM A Conce rt a l'Auditori Enric Granados (foto cedida pe r l'Ajuntament de Lleida) 152 p els a ltrea p rogramadors i mostra una especial inclinació ~wr la cohet·ència Jels programes i el rigor propi dt> la institució que els acull. La música dc cambra. la música antiga i la contemporàn ia són les pat·rcl·les qu e cuJth·a amb major atenció. La preaèneia de p1·ogramadors privats, un cop dE>saparegudes les iniciatiws de la Fundació ··Ja Caixa·· - le¡; m~ impot·Lants. al nostre entendre. deJs d arrt'I'S an)S, tan t per l"entitat dels COUCt'l'tS i la q ualitat dels intèrpr ets. com per la intel·ligència dels pt·ogt·¡mws proposats-, és un fet ocasional i iguaLnen l espot·àd ir. Tan sols una entitat d"estalvis, Lbercaja. ha intentat , en els darrers temps. Ltna ¡H·esl-m·ia continuada en fo r ma de cicle dc música dt' cambra. Pel qut' fa a comarques . r activitat regular és més aviat esrassa. Tan sols Cervera. amb una Associació d ' Amic·s dt' la Música molt dinàmica. ofc- • Universitat de Les llJ es Balears Aula de Música Cursos d'Estiu. 97 reix, dc maner a con tinuada des de fa ja força anys. llllS cicles d" elevat interès. A Mollerus:.a . Ihcrcaja patt·ocina u n cicle força irregular, mentre qu e a Solsona. hi arriba la Xarxa de Clàssica de Joventuts )1usicals . La resta de comarques i municipis no lt>nc>n una ,·iòa musical que puguem qttalificar com a regular durant r any. Alguns festivals o ciel<'s dc> com·erts d ·estiu són els únics protagonistt•s d'àmplie · frange del ten'itori, especialment al Pirin<"u. A muntanya r tínica oferta estal>le durant l'any l'ht>m d'anar a buscar a Andorra, en la Tem porada de Música i Dansa d ' Andorra la Vella, quc rongt·ega fi¡,rm·es de renom internacional. FocaUtzanl també les seves accions a l'estiu, l' I nstitul ò'Estudis llenlenes de la Diputació de Lleida programa. amb major o menor fortuna i més aviat <'rràliranwnt, com·ert" a cornarqtles sota el títol Els Clàssi(·s de riEL XXI CURS INTERNACIONAL DE CANT I DIRECCIÓ CORAL Dates: del26 de juliol al3 d'agost de 1997. Uoc: La Porciúncula. Platja d~ Palma. Cant: D. Aldea. L. Climent, C. Mora. I. Furió, M. Pujol. Direcció coral: M. Barrera, C. Hl!gset, F. Marina i J. Vila. Cor pilot Cor JO\'e Nacional de Noruega (The Norweginn Youlh Cboir). SEMINARI D'ÒPERA PER A CANTANTS I PIANISTES Dates: delS all2 d'agost de 1997. Uoc: Conservatori Professional de Música i Dansa de les files Balears. K. Khan, pianiSta i director assistent del Metropolitan Opera de Nova York. S. Cor bacho, assessora del Teatre Principal de Palma. Audicionarà per a la Temporada d'Òpera 1998. CoHaboracw: CaUa de Balears, «Sa Nostra». Consell Lnsular de Mallorca. Direcció General de Joventut del Govern Balear. RIU H otels. ill ACADÈMIA INTERNACIONAL DE MÚSICA. MENORCA Dates: del 31 d'agost al 7 de setembre dc 1997. Uoc: Ciutadella. Orgne: M. Torrent, P. Kee i W. Horlin. Direcció Coral: M. Barrera i J. Company. Organitza: Capella Davídica de la Catedral de Menorca. Aula de Música de la UIB. Col-laboració: Consell Insular de Menorca. Ajuntament de Ciutadella. Fundació Rubió Tudurí-Andròmaco. lnfomlacló Aula de Músic:allnstinn de Ciències de l'Educació. Edifici Sa Riera. CI de Miquel dels Sants Oliver, 2. 07rJ7 1 Palma (Bnlenrs) Tel.: (9) 71 · 17 24 06/17 30 49/ 17 30 14. Telefax: (9) 71 • 17 24 Ol 44 3-1-1 Singular I P L U R La Pedrera ha estat~ d.es de sempre, un edifici singular. Únic. Però a l. ·e e des de fa uns anys és un dels i ]- més plnrals del món. ls )- lt Perquè és Patrimoni de la l- a l, Humanitat. De tot,hom. )- J- la 3t I a Caixa de Catalunya,, qu,e estem, treballant ol per a la seva restauració, això ens omple de satisfacció. Perquè se rà un èx it de tots. Per a tothom. La Pr·oln· r·a ( 1906-191 2). ul.ru d' ,\ntuni Cn urlí. l),.,.l,ll·aclu h(· dt'l Patdmuni MurHiiull lPI' In UNESCO ( 1911 1.). P r·upi!•tut .r,. Cu ixo rk Ca talun) u. MUSICALIA RETRAT RENATO BRUSON Enyorador de l'edat d'or de la lírica Renato Bru son va començar a cantar a l'església. Als vint anys va fer una audició al conservatori, el van acceptar i va simultaniejar els estudis amb la carrera de químiques. No tenia treball de químic i va deciper MELENA BAYO = ~ .. ~· 152 46 316 V ostè é considerat com un dds barítons més impor tant del món en r actualitat ... óc un professional senos, sola ment ... Em plau que el públic pensi això, però jo dic sempre que vull ser un professional seriós que es dedica a aquestn professió, perquè la música,, el lecttre, són la mevn vida . - Hi ha cap teat re que li suggereixi albrun sentiment especial? -Viena. La Scala també és sempre 1wa nova tensió. especialment quan un s 'enfronta a l'obertnra, a la inauguració de ln temporada. Però a Viena. jo m'lli trobo molt bé. -En tot:. els r·ols que un cantan t fa tamhé es troba bé? Es podria trobar que hagu és de fer un t·ol en el qua l no creu i abordat'-lo dc manel'a digna? -Sí. pot presentar-se l 'ocusió, en una carrera. M'ha succeït de fer rols al començament de la meva carrera que no eren per a mi. So/amen/ els he provat i els hefet quatre o cinc vegades, només, i després ja no els he reprès . M'ha succeït en òperes com Aida, Ca nnen ... , les he provades i desp rés ja no les he tornades a fe r. - Però li agr ada fer n ou repertol'i? - í. M'agrada perquk és sem- dir provar fortuna com a cantant -com diu ell- "a temps perdut". I en aquest temps perdut ha aconseguit arribar a ser un dels barítons de més prestigi dels nostres temps. No ha estat un temps tan perdut.. . pre un nou descobriment. Es coneixen noves músiques i nous autors. nous pensaments. Es sempre un descobriment . -Li agrada la mtísica eontempor ània? - La música contemporània no em diu res. No em diu res. ]o em paro en .. . puc arribar fi ns a Petrasi, Stravinsky .. . -La mtísica fr anrcsa st>mb la que tampoc està en el seu reper tori ... - De música f rancesa, jo en 1-'aigjer a l'inici de la meva carrera. He fet Faust, B erodiade ... He fet alguna cosa, però, efectivament. no gaire. Sempre més música italiana. -Al emanya? - So. Alemanya en vaig fer tumbé a l'inici de la carrera, però amb el text en italià. en la traducció italiana. Quan un cantant com <'1 c¡ue tenim daYant ha assoJit u n n hf'll tan alt i h a fet u na can ·er a tan Íinportant, un es p rf'gltn la q uè és el que continua buscant i què és el que satisfà r a rlisla. -Jo no penso que he arribat a un nivell ... Tothom diu que estic a un nivell superior, però jo penso que sempre hi ha moltes coses a fer. Es pol opr·endre sempre, fins i Lot d'a lgú que sigui mediocre. Potser w1u .frase que aquest diu d'ww manera, em pot plaure dir ww cosa diferent, i puc aprendre d'ell o d'ella. Penso que durant tota La vida artística, durant tota la carrera, hi ha coses per aprendre. i l i. de qualsevol que pensi que és perfecte i C[ue ho sap tot. -llavors vostè és d'aqueUs qu e deu ser molt crític amb ¡;j mateix .. . -Sí, sóc molt crftic. Sempre penso. després de cantar, en el que hauria pogut.fer m illor. -La vida d ' un cantant , an ar d' un Jloc a l'altr e, de viatjar con tantment , és du r a? -No, és molt més dura la vida d'un miner. -Ct·eu que la vida dels artisLrs lírics al segle XXI es modificarà en algun aspecte? -No ho sé. No ho sé. Pot cauviar molt, potser sí, perquè la currera d'un cantant avui dia és molt curta. La major part dels joves volen molt i de seguida . Xo s 'acontenten de construir la carrera piano, piano i fer-la de trenta o quaranta anys. Avui es vol tot sobtadament. -Com veu el nivell dels cantants j oves, en gen eral? - Baix. Però no són únicament els cantants els qui tenen un nivell baix. És tol, que s 'esdevé en wt baix nivell. Tota la vidn, tol el sistema. Tot. Per què no hi ha grans divos i no hi ha més grans estrelles? Perquè tol s 'està portant CL la mediocritat. MUSICALIA RETRAT crec que com ara. En el passat no era com ara. Jo dic sempre que el període d 'or de la lírica va acabar amb Calla,s, Tebaldi. Del ¡)i/ónaco, Schieppi... Avui dfa, incloent-m'hi a mi. no vivim això. El període més bonic, l'edat d?or, es va ucabar fa vint anys. De fet, el vell públic que anava al 14a1re llavors i hi va ara düt sempre: "Ah!, em recordo d 'això o d'allò ". Les estrelles del passat eren estrelles pe1· si mateixes, perquè tenien la veu i el carisma particulm; etc. Ara és més la pu.blicitat la que fa les estrelles. R enato Bruson parla aml1 IU )S !ls s. molta na turalitat. Transmet la sensació de no tenir pressa, de lt•nit· una tt·anquil·lüat ulterior qur n o s· acostuma a p et·cebt·e en gait·es pet'son es . molt segur del seu criteri i d e la seva mane,.a de viure. -En un escenari es cau en el fet de voler ser una mica divo, estrella? - BP, sí. però no crec que sig ui ta la n- tsl lp Us si re el .ar ar :la :es ra n- Avui el sistema és així. Per què? No ho sé. El camí és aquest. - Qttina és la solució: trebaUat· més? -No, no ho crec. Treballar més no fa mctl mai. Treballar més és sempre wta cosa molt sàvia i treballar sempre millor. Però crec que en la societat d·avui, com és la manera de viure, hi ha molta enveja i tothom intenta de fer algunn cosa per arribar a ésser import.ant. Per fer alguna cosa d+ferent d'allò que fa l.a majoria de la gent. En l'espectacle, en. l 'art. hi ha molta gelosia i molta enveja. - P ensa que fa anys no era t>l mateix? - Sempre ho ha estat, però no com a rivalitat amb un altre. Una mica sí que pot ser-hi, però m 'agrada estar en escena a.mb artistes més g rans qtte jo. No em plaiL quan n.o és uixi. - És lícit que un cantant per qüestions de lluïment o comoditat vocal modifiqui el text o la música d'una obra? -No, no. Jo dic sempre que si l'autor ho ha escrit d'aquella manera, vol dir qu.e ho vol d'a- ia lia rrt !11- 1S- J I •ta fa- m- VI TEMPORADA DE CONCERTS 1996-97 ;ct- Palau de la Música Catalana .en eslo ha tot at. 6 JUNY'97 divmuh·es, 21 h Tl·JE GOLDEN GATE QUARTET. Gospel i espirituals neg1·cs (Concet·t extraot·dinari). MUSI CALIA RETRAT u Molts crítics són solament , mUSICS no reeixits" . CURSOS DE FORMACIÓ PER A MESTRES ESPECIALI STES I PROFESSORS DE MÚSICA 1997-1 998 • Educació Infantil 152 • Educació Primària • Educació Secundària • Escoles de Música i Conservatoris " ... O Cursos monogràfics especialitzats O Informàtica musical • • •• C ursos d'estiu d'h iver n queUa. manera. -0 sigui, que la tradició , no. -No. la tradició, no . .lo cerco de respectar sempre l'autor i em plauria que tothom respectés el que ha escrit l 'autor. Diem tradició ... quina és la tradició? És allò que ha estat adaptat al que l'executor. el cantant vol? Per tenir un aplaudiment major o pel que sigui? So. perquè si rautor Ito ha escrit d'una manera és perquè ho t•olia d'aqueU4 manera i no d'una altra. rerdi t'a canviar coses quan va veure que Les havia de canviar. Però tota la tradició cloleniCL que existeix especialment en l'òpera ... Si l'escoltés no crec que canviés res per aquesta comoditat. -Sota el Sf'U part>r, tTt!ll cpte la veu és el mitjà d'exp•·rssió més naturaJ o amb tota la tècnica que s'ha d"cmpt·ar e devé en un element artificial c·om el que més? - 1\'o. d'artificial en la veu no hi ha res. La veu és l'instrument fet per La natura. Tots els altres instruments han estat construïts per l'home. però necessita La tècnica i l'eswdi per arribar a un altre nivell, però ja està creada. -L'objectiu dd C'antant sct·ia llavors el de tt·obat· el so <[U f' li p]a~;ui totalment? -No. Ha de tract.ar sempre de buscCtr un so que signi plaent per als altres. Un no pot plaure s a si mateix, perquè quan jo canto no puc sentir la mateixa cosa que sent qui escolta , per això jo trobo que el judici cle qui escolta és molt important. -Més que el del crític? -El judici del crític no és important. Absolutament no. Perquè molts crítics són solament músics no assolits. 31olts crítics són això . I d~sprés, els judicis d'un crític són els el 'unct sola persona, i aquest criteri no és per a tant. Perquè si ell hagués estat gran no hauria fet crítiques. Llavors, si n.o ha estat capaç de fer res en el ram musica.l, fa de crític i critica el que sí estel fent algz.tna cosa. És molt fàcil. És molt fàcil fer de crític. Jo puc comprenclre que un artista que havent fet quaranta anys de carrera com a músic o cantant, que després faci crítiques. Llavors puc entendre que d'aquella persona vingui un judici normal. D'aquella persona pot venir un judici just, però d'un que en la vida musical no ha fet res. solam~nl de crític ... poH'retto. -Qtúns projectes t é en el futur, potser li agradaria ensenyar cant? -No. no. El.s cantants tenen Ja testa dura. Si un diu la veritat quan ensenya a un individu, has de fer així, així. . . no facis això i això altre ... no s'ho pren bé. Lla,vors preferei.'"Co no ensenyar. Faré una altra cosa a la vida quan deixi de cantar. Hauria de t1·obar un element excepcional per dedicar-m'hi totalment. Mentrestant penso continuar cantant. -Quins projectes té en el futur·? -Per ara molts projectes fins al 2000. Aquest any faré Marheth per a la inauguració de la temporada de la Scala. L'any següent faré un nou rol per a mi en La Fanciulla del West a Torigo. Després a l'Arena de Verona, Tòquio ... A Viena .faré Vesp t·es sicilianes, etc. -Com veu el futm· de l'òpera en gen eeal? -El teatre 01tirà endavant i no tancarà, perquè el teatre continuarà sempre, hi hagi els cantants que hi hagi i siguin de millor o pitjor nivell. El teatre romandrà sempre. MUSICALIA PRE-CRÍTICA n:r- nt es :is la és és ti- a- tl, tà il. lo ta ys n- ~s . a- ~¡ Ol m ~~ e- u- ar .,_ Estrena d'una òpera de Manuel Valls per F. 1'AVERNA·BECH a nuel Va Us va compondt·e Ca l 33-33 o el bon sam a rit à l' an y 1969 i conslitucLx e n el seu catàleg la seva 1Í nica òpe ra , f(lte ell mateix va crual ifi cur com a òpera de cabaret. SemlJla qur aq uesta ohra, rl ' nns qmtra.nta minuts cie dut·ada, estava destinada a rss•·r cst rnnurla JH'i vadament . Tu oma teix, el p t·oj ecto no l' li segtúr e ndavant i malgr a t que el mateix !'OmposiLo r v~1 fe r· posteriormrnt alguna pr o posta per a l seu muntatge, és una dc Ics poques j)L'O duccions seves rrue Valls, a ca us a de la seva mort, n o pogué escolta t·. Està concebuda pe r· a un petit conjunt d !' camln·a i hi inte n •ene n una soprano, un tenor . un ba t·íton i un natTad or. La música dc Va Us pot consideral'se com una manifestal'ió sonora moll propem a l'esperit i l'cstè til'a q ue tenen les obres dels fra ncesos pertanyents o propct·s al Grup dels Sis i cal suposat· q ue aquesta òpet·a n o s'allllllyarà gair e d 'aquestes traces estilisticfLl CS. Es pol di r q ue rcsul- M Manue l Valls ta rà intel'essant escolta r de nou la música de Valls, que . amb u·onia, jocs instrumentals d'tm r efina me nt personalíssim i un lirisme lluruinós i, per tant. mediterrani, ens oft>r·ia sempre una visió espontània i vilalit;ta del món crue ens envolta. L'òp era s· esu·ena at·a p er inir ia liva del conjrull inst rume ntal Vol ud Libitum i del sen director. J ol'di Rossinyol. i la mezzosopra no Anna Ricci, i ta m]Jé compta amb la col· lah oni <"ÏÓ del Teatr e ) [alie. Cnl 33-33 o el bon samarità, de Manuel Va Us. Teatre Adrià Gual (Ba n ·t>lcma). 3 i 4 de j uliol de 1997. L'impacte popular de Karl Orli e- la per F.1'.•B. quals lnnt r n l'aspecte voca l com e n I' instnrmc n tal. lt- 0- Lt. :tr u- l'lS e- Ja l)' 111 ·- ( )· :S- ra re M algr a t rrue ac tu alment Carmina Bura na de Ka L"I Orff no constitueix ca p mt>n a J e novetat i àdllllc el sis tema compositiu que ulilitza ja et·u ben <·oneh'lll quan la cantata va é:.srr· compo~o ta (19351936), la se' a p n•sènciu en la rar tellcra mus i<·al bar·celonina uo deixa d'ésser u n Ct!devenimc•nt. Fins a cert punt. el c·ar·à('te r· impacta nt del seu contingu t i c•l fel d' have r esta t escrita dins del nost r·c segle la converteixen Pn u na oh n 1 q ue simbolitza una cerlu cult ur·a mus ical moderna i a la V<'ga d ~• ha dt• te nit·-se present que Lnmbé la seva mús ica ha ser vit pe r· introdnir·-nos ta nt en r estil dc les músiques a n tigncs com en r·ert.s proced iments creati us rle l'ora tori mode rn . L'obra és tl 'efel'LCS iic•gurs da vant de qtli l'escolla i umb ella es p ot garanti t la franca acollida d<'l púb.üc, sempre qur la vc r·sió s ' afr·onti a partir d' un C<'t'l ni vell tècnic musieaJ i !'& disposin d ' uns mitjans ade- Hc.fr l'int-nos a cer ts asp ectes d e l' oiH·a, t·e ma t·quem l'habilitat d'Ot·ff flt'l' instr·rtmenta r unes melodies mellic\'als q1re eU va t·ecscdure b asantsc en la sc1a ~;rafi a i a les 'JUaJs va infondr·c nn caràctet· que s· adequa va a mb la música d'estil neoclàssic dels a nys trenta. P er· al tra banda. cal admira r ta mbé el poder dn unàtic que a~o,o l c• ix el procés tension al a través dels M'us vint-l-clnc númel'Os di trib uïts en tt·ps gra ns pat·ts a més d 'una introd urrió i la recapitulació fin al, un l'eleme nt rítmic. els ostinati, la s implid ta t esiJ·òfi cn del t:racla mt>nt dc· la par·t mclòdi ra, jugant entTe si i nltt•r·nunt-se, ('Ulmine n en un vel'itablc esprr larlc sonor fmal. Karl Orff Ot·c¡ut•strn Sin1fònjca del Vallès. Od'pc) Català . Rttlll Nadal. s oprano ; Ri c·ard B01·das, contt·ateuor; Wt•rne r· van Mrchelen , baríton. Pic tTt' Cao, director. Palao de la J\ltís ica Cutalunu. 7 de juny de 1997. Conct'rts Simfònics al Palau. 49 349 MUSICALIA Qüestionari Proust StLVADOR MAS Poen cosa podríem ctfegir a a,quest minuciós autore trat de Sal11ador Mas , la le ctura del qual reflecteix cl'rwn mrmt>ra "'" exh nusti'va la seva siugu.lar personalitat. Allò que no diuen les respostes a flfJII PSL qii.estionari, però , .és qrte darrera d 'aq11esta persorwlitat -o, e n tot c as, molt estretame nt relacionada amb ella- ¡,¡ ha un clel..s nostres músics m és profunds , iutel·lige nts i rigorosos, que - rnalattradament per et nosaltres i p e r circwnst?mcies molt diverses- desenvolupq. la. quasi totalit.nt rlP les seves activitats professionals de director d 'orquest.ra fora de l nostre ¡JCI.Ís. 152 l - EI principa l tr·et cld meu caràcter·'? -L'esperit r•·ític, l'exigència, el pet.fecdonisme, considc•·ats aquests d 'urm tunnet·a neutra, tant positiva com negativa alhora . 2-Lu qualitat crur prefereL'I:O en un ho me? -La bondat, la puresa de cor. 3-La qualitat que prefereixo en una dona? -Si fos, o volgués ser, allò que avui en diuen " políticament correcte", •·es¡xlndrin ib•ual que la r esposta antedor·. Tanmateix, volent ser since•· - i no intcnw de j~-tificar­ mc, que no cal- allò que m és cm fascina cl'una dona, la qualitat que ¡Jl'efe t·eixo en ella, polSe t· és la bellesa in ·adiant, l'e manació de la bellesa , h eu entès que no em r efet•cixo només a la pm·amcnt física. 4-Allò que més estimo en els . ., a mtC!!. 50 350 -La fidelitat, Iu benevolència. 5-EI mr u pl'incipal defecte? -Sóc impacie nt i pessimista. 6-La meva oC'upació preferida? -Si no faig música, Llegir, sobretot, somiar, hudar i palpar boires. 7-Eimcu somni de benestar ? -En silen ci, r ecollit. prop d e gent estimada . 8-Quina fóra la pitjor desgràcia? -Pet·ch·c els meu.s. pet· un cantó. Per l'altre, p erdre la capacitat d'escoltar. 9-Què volch·ia ser ? -Savi, no Nl el sentit col·loquial, sinó com a experiència en w• mateix d e la " t·e-muó" d ' allò que fou escindit i que cal " re-lligar" : el coneixem e nt i l'amor, el co~:~ i l'ànima, l'esperit i la matèl'iu, e l temps i l'cte•·tutat, la divinitat i la humanitat, el mat~cnH i el fe me ní ... (vegeu P~u:t.ikkar). 10- 0n cicsitjal'ia viure'? -Potsc•· a la Prove nça, ja que a Catalunya, que tanta t•etit·ada hi té, cad a vcgndn s'assembla més a un g•·an suJmt·bi, i, a m és, malauradament, u la ge nt sembla que això ja li agrada. D ' altra bandit, aquest nostre país en els últim!! anys ¡:;'ha anal desnaturalitzant tant, qut>, po sat a viure cnll·c estranys, alm t>ny!> que aqucsll. no 11iguin xarotL" i e ns siguin amableb. U - Quin coiot· pn~fl'l'ei ,o? -QualseYol color m 'ag.·acla, sempre que sigui comhumt harmònicam ent: per exemple, c' ll> colors can viants d els cicles dc Ics quatre estacions, sobretot al 1\Jonlí't>ny. Tanmalei.x , els de l'E'stiu lll('cliterrani i els dc l'Wvei'U nÒI'(lic no em fan pas gaiJ·e fc>Üç. 12-Qui.n a llor JH"c•ft- t·c·ixo? -Les humils i pe tites, t>oh•·<·tot, i encara més si fan oio•·· 13-Quin ocell prefen·ixo'? -El t·ossiuyol, scgut'Hitlent l'ocell m és musical dc· tolR, tfUI'! per iÒ<Ücament va, o se n' hu cl'unaa·, a França a caollu· i c·oula t· tlcsvcntures; i ara aquí !!t'mhla ( II H' nu1gú ja no se l'escolta, ni l'invo ca, aú li fa cas. 14-Els m eu~> a utoa·s p n•f¡·t·iLs Pn prosa? -D'entre els catalans, Pla, Fus· ter, Gaziel, Sagarra, Villalouga, Ruyra. 15-Eis p oetes p referits? -Cm·ncr, Foix, Vcrdagu et·, pol· se•· eu aquest ordt·e, tam.bé d'en· tt·e els catalans . 16-Els her ois de ñ cció?-El Don Joan de Mozat·t, el Quixot, el Faust, el Comte Arnau. 17-Les meves he L"OüteS de fiedó favorites? -La Susanna de L e s noces, Iu 1\tadscala d 'El cavalle r de la roso. 18-Els meus compositors favori ts? -Toldrà i Garreta, d ' entre eb catalans. D ' entre els composilor~o la música d els quals no dirigeLxo, potser Palestriu.a i Victoria. 19-Els p intors predilectes? -Vermcer, el Ticià, R cmhrandt, Vcl:izqucz, Goya, p er un cantó; P icasso , Cézanne, Sunyer, Obiols. l'ionen, Schicl e ja m és cap aqtú. 20- Els me us h erois elf' la 'ida n:al? - Sant Francesc d 'Assís, AJ>ra· h am. 21-Les meves he•·o'i nes històriques? - Santa Clara, santa Ter·esa, san· ta Joana d ' Al·c. 22-Els n oms que pt·efer eixo? Clat·a, Lam·a, Pau, Joan. 23-Què detesto més que res? - El llagoteig, la imhecil·litat. 24-Quins car àcters h istòric• menyspreo m és? -D'entre els nostres més f•ons· picu s, la co vardia, el cofoisme. l'avara povertà famos a, s oiH'elot l'e;,puitual, la beateria p•·oga·e,si-ta, l a trista mediocrita t com a ruc· tadura . 25-Quin fet militar admir o mé"? -Potser cap. Ben miraL rom m és autics i mítics sóu aquests. m en ys de testables em semblen. 26-Quina refm-ma adnút·o mb.? -La de F abra! 27-Quins dons natut·als voldria tcnit·? - El d c Llengües, la cla a·ividèn· cia . 28-Com m'agradaria m oria·? - En pau i , si és possible, sense sof1·it·. 29-Estat present del meu esperi t? -A la r ccet·c a dc la s ct'CJlÏLat i In conte mplació; en Uuita pe •· la du· •·ividè n cia i conh·a la t·utina. 30- Fcts que m ' inspiren més in· dulgrncia? -Les eífUÏvocacions d e la passió i de la hona fe . 31-EI meu lema? -No en tinc , d e lema. usga, tOL· enei au. :ció la ·sa. \' 0- els ors leO. tdt. ILÓ: >ls. ida ra- :ui- au- ·ics nsne. ·tol sis- lie- s? om ;ls. ? .ria èn- nse ~it? ila :la· in- sió :sa j\gbar A IGÜ ES DE BARCELONA MUSICALIA BALLET Des del Dia de la Dansa amb l'esperan,a d'una nova escola: el CEPA Oriol Martorell p er JOAQUIM VILÀ I FOLCH e 152 52 352 onwnço a esct·iure aquestes ratlles el Dia de la Dansa. Avui hl ha una certa sen ibilització pel tema: els diari:. en parlen i . a Barceloma -i a alta·e. viles catalanes-, hl ha a<'lt'S al caner i. com ja és usual de de fa tm any • la plaça de la Catedn:tl e conwrt:eix en tm gran e paí de dan a. La ciutat s i nunda de tallet·s i actuacions. i podem a i tit· a conferències i parti<'ipat· c>n rlcbats. I fins i tot podem trem·e el f· ap al assaigs d · al,rrunes (•ompanyies per conèixer més de p rop tol el treball que comporta la p •·eparació o el manteniment d'un espcNaclf'. Fins i lot l'lnstitut de Cultura de l'AjLmtament de Barceloma i l'Associació de Professionals dc la Dansa de Cataltmya han editat UJ1 opuscle que serveix df' grúa de le activitat programades, no solament les 111és concretes d'avui. sinó totes les que es de envolupen. també. durant els dies que pt·ecedeixen la festa. El Dia Intemacional de la Dan a fou una propo ta de la Une c·o (1982), con cretament del seu Comitè Internacional de Dan a. La fe ta se situà el 29 d'al>r·il, data del naixement , l'an y 1727, dc J ean Gcorges Noven·e, balhll'í i coreògt·af. el qual, a més de la seva labor cr eativa, en s deixà unes magnífiq ues Lettres .mr la Dn11se - quan podrem tenit· u na traducció catalana dels escl'its de oven·e?en què t·cflexiona sohr·e el fet coreogr·àfic i la seva visió teatral, f'SCÈ'nira. J us tamen t, la n ecessitat d'un ves an t teòric. d'nn as- pecte més reflexiu, d'elaboració de conceptes, d'una " filosofia" de la pràctica coreogràfica, és el que més es troba a faJtar· f'n el món de la clan a qut> es fa a Catalunya. ro lf'nim un c·oqws teòric que en faci de pa l de paller en el n eguit i la disbau'\.a dE' la dansa (fUf' f'S fa en aque Lc; moments. Tendim a lc monografies concrete . a lf' hagio¡:,'l·afie de personatge::. o de companyies. però en maJlquen 'isions de conjunt. anà]jsi de tendències. de línies de força, de r·efl exions obre el mateix fer·, la matei'\.a experiència, la matt>ixa ncce itat d'evolució. A casa nostra. després dels treba iJs d'Alfons Puig, només Delñ Colomé ha començat a elaborat· tm cos teòric capaç dc desfer malentf'sos, dc separa t· el gra de la palla, d'assenyalur !'amins en el bosc frondós. D'ell esperem noves reflexions. De fet, però, allò <JU<' mrs m"ha il·lusionat aquests dies que volten el Dia de la Dansa. és un anunci que ha apat·l'gut <'n diver ses ocasions a la premsa barcelonina. L'anm1ci és, no· més, la primera ma terialització d'una idea, una esperança de futur, un camí que s'endinsa en no sabem quins paisatges, però que, sobre el paper. és notablement engr escador. Em t·efereh:o al Centre d"Ensenyament Pdmarí Artí tic Oriol Martorell que h a endegat el Depar·tament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya. En aqur I Centre els alumnes de 6 a 12 anys. és a dir, el alumnes que cm·sen r ensenyament primari. tenen íntin1ament integrats en ri seu pla els estudis específics dr música i dansa, que, nonnaJment, s'ban de fer en hores extt·aescolars. El Cent re vol rationa1itzat· els estucJjs d'aqueUs alu mnes q ue senten unes evidents inclinacions arustiques. lot evitant una enutjosa dupüdlat d'esfot·ços i un allat·garnent inhnmà de l'horat·i docent. EJs nens, doncs, segu eixen la formació especia]jtzada sen se separar- MUSI CALIA BALLET I 1sa UO- CÏÓ de en :!r Ò tleixo 'ri- :ell ent ilie;,t la dels estudis gener als, aus al contrari. le divt't· t'S disciplines s'cnllact'n amb fo ··~a en un tot únic fent u n tramat cultural sòlid i no una supt't·po ició de coneixf'ment que s'acumulen sense •·elació. Vull entendre -el nom d 'Oriol MartoreiJ vetllant el nou Centre així m'ho cliu- que, per fi, recuperarem el ges t, aquella gestualitat catalana , qu~ tant estimava l'Oriol per mi.tjà del seu pare Artur Martorell i d e tota la t•·adició pcd agò¡,rica, musical i coreogràfica ca talana. Vull entendre que, finalment , a lrs acaballes del segle, t' I nou cen tre assuntil'à el ric patr·in101Ú gestual dc Catalunya i fondrà. en un sol projecte. les bece•·olc de Capmany, el pas estilístic de RigaU, la intuïció eul'opeista de Llongn<"r e , la r enovació artística de Cubeles i que, en una ínte i creador a -no aJ1corada en el tt'mp oi en estranyes nostàlgies- t'ns retornarà el gest penlut. o en va el gest és un IJengnutgt- i els crui ballen s'expressen ¡we mitjà d'aquest llenguatge . Si l'escola catalana ha entès t(UC la llengua i la cultura cata l.anes és el seu eix prillcipal irrcnunciaJJle, si a l'en torn d 'aques1 concepte ha entès la imme•·sió lingüística, la nova Escola Oriol Martorell haurà de practicat· la immer sió del gest, p<'rquè només a partit· de l'essència de la tt·adició retrobada ens pod1·em enlai r ar al ric patr·imoni univet· al. Malament aniríem si no pat·tí sim dels orígens propis , començaríem pe•· tm postís universalisme sen. e cat·àcter , per un acadt'mici mt' sense anels. L'escola ca talana té una profunda tracüció en considerar l'infant com a eix in·emmciable del propi món , un món crue es va obrint, amb facilita t, des d el seu propi centre. P erquè penso qne l'objectiu bàsic del CEPA Oriol Mm·torelJ haut·à d e comportar un a sòlid a preparació en e] gest català , entès des d e la més absoluta contemporaneïtat, entès d es d 'un concepte d e funu· ampli i generós que, d esprés de tants segles de dansa, de tante t•·acücions cnlturals d'arreu del món , sap e:-..'treure el bo i millo•· de cada tradició i de cada cuJtu1·a, per elaborar un nou pr·ojectt' d<' dansa que haurà de ser innovador per força. ro cal tornar· a caure en els errors d'un ciàs ic fossilitzat. ni en el deso1·i d'un contemporani sense nord ni coordenades, cal aprofitar les virtuts d e segles de docència , pet·ò per proj ectar-les endavant, no per mantenir uns lligams que dc r es en s serviran en els nous temps, en els nous moviments, eu ei nou gest. És nna opor·tunitat que no podem deixar perdre per elaborar una nova escola -entesa en el sentit ampli i univer sal- de dansa, que assmneix tot un passat, que es compromet amb el p resent i que treballa per un nou concepte de fu tm·. Allrament, de de la tradició pedagògica catalana. no es pot entcndr<' d·altra maner a. Seria trair el nom d·Oriol Martorell , set·ia no baver entès el sen mjssatge, eria com voler can via•· el sen tit de la seva vida exemplar. ¿Us ima~,oin eu el Centre com un a simple adaptació d els estudis que at·a es fan a l'escola de datlsa d t> l' Institut del Teatre? ¿Us i ruaginNt els nens d e Primària ballant a l'estil d e l'escuela bofera espatï.ola , practicant el jlamenco o el folklore estès com una ~ull'igalta? El Depa rtament d'Ensen yament posa a l'abast d els nostres infants -dels professionals de demà- una oportunitat única i cspet·ançada per formar u na nova consciència artística. Estic plt'namen t con \'ençut que dan ·et·a d 'aquesta p r·oposta hi ha un concepte ambiciós, innovador, amb ltn ri e controlat, amb una previsió cu n·icular que porta ja un ll arg i profnnd temps de preparació. sense improvisacions, i quf' reunei." els professi011als més sòlidament preparats per una empt·esa docent 1l'aquestes earacted stiques. Un projecte com aquest ha de n éixer contt·astat amb -tota!- la r ealitat df'l país i amb els ulls posats en un futur molt immediat que gaít·<'bé toquem amb la mà. Amh un gest català que ens fa entrar, de ple, en un gest univer sal. Si no fos així, en tornaríem a pa dar. 12 rue tri. tel de talex·io- :!lls oVI- es. i ri- ent Els na- ar- 17è FESTIVAL ORQUESTRA CAMERATA XXI Leonicl Gorokhov, violoncel INTERNACIONAL QUARTET TOLDRÀ (Homenatge a Blancafortt DE MÚSICA PAU CASALS JOVE ORQUESTRA SIMFÒNICA DE CATALUNYA Del 12 de juliol al 23 d'agost de 1997 Auditori Pau Casals - El Vendrell .... Organitza: lnfonnad6: lf.l;h Tel. 977/68 34 68 Patronot Munlopal ~ Auditori Pau C:U.Is Fax. 977/66 li 79 JAUME ARAGALL COBLA JUVENIL DE BELLPUIG Sergi Alplste, violi TRIO GUARNERI ORQUESTRA SIMFONIETA ESLOVACA DE ZILINA DUO DE SALZBURG (Homenatge a Brahnut JOAQUIN ACHÚCARRO CONCERTO ARMÒNICO ORQUESTRA PAlLO SARASATE SCHERZANDO ~ ep ~ 1 ¡! 7 1. J I ~ ¡fi ~ :í "1 # · ;1. I ,I J.· ,l/ / / ~ FREIX ENET ~~1\'CS a Sa111t Sa1tl11r11Í tl' A11ttla1 / Des de sempre amb les publicacions en mtalà El ENET PATROCINA LA MOSTRA DE REV STES EN CATALÀ 1997 DISCOS FRANCISCO CORRIA Dl ARAUXO: u•r• , . tlentos y dl•cur••• de mú•lca practica y tlteórlca de órgano En definitiva, pet·ò, podem observar per mitjà de les obres escollides pet· Montserrat Torrent. una evolució del tiento que. en mans Corrua. mostra trets de r art renaixentista i de l'onada barroca. El misticisme. la claredat i l'humanisme propis del Renaixement s'e.ntreUacen amb el p atetisme, el recargolament i la subjectivitat bat·rocs, en una barreja d e trets antics i modem s que palesa un p unt molt alt de l' art de l ' ornamentació e Maria Lluïsa Cor tada \ l ontst·rral Torrl'nl, urgue. Lu Mà tlt• Guillo. t·un<·isco Con·ca de AratLXO va néLxer el 1584 i fou b atejat a e' illa. Icstrr dr capella i compositor. é" a bastament conegut lli' t' la se' a teòt'ica, dr l 1626: Libro de tien/os y discursos de música practica y tlteórica de órgmw, intitulada Facultad Orgrwica. La part musical. configurada rn tabulatm·a. és f01·m ada bàsieamcnt per I ien los i obt:'('s glossades. Con ·ea va ~>t'l' ('OCI.ani de Fraociseo i Jerónimo Peraza i fou v('nçut per aquest darret· en les oposicions pet· a la cntedral dc Toledo. Com a int(•rpret, 1wrò, segons Dionisio Pt·<•ciado, ''se nos hare un poc·o cuPsta arriba f'l'CCr quf' hubicru en España algún organj¡;ta supel'ior a Con·ea de At·aLLxo". Ka tnn considera el tiento com un cxcrc·ici per als dit&, amb la fun ció afegida de control dc l'instrument, dl' ' ·ter.C . En a<1ucst punt, l'I> fa difícil dc descriun: en un so patr ó la fanta:sia, el ricercar, la tocalla i el tiento. l\lontsen ·at Torrent. am1> tota la seva e>q>eriènciu dïnthpt·rt ci'oltres ibèriques, se'ns mo~ tra plena de fantasia en la inteqJretació i la re¡,risu·ac·i6. La seva visió estilística - fntit dc· l'estudi i la pr·àctica continuada dels un ys- situa el cri tet·i intet·pr·etaliu a un alt niveU. L'orgue harToc I'Aimouacicl de la Sien ·a - insu·wm•nt adequat a Cort·f'a- prorlut>Lx en r Pnregistrament una sonoritat no del tot aconseguida, potser per un excél. de reved >crac·ió. F 152 56 356 AHeHi muslcall (ltint>rari pt>r la mú,ira catalana i enro}X'a dels "~'¡!:lt>s \'\11 i XYIIl) OLrt'~ dt> Pla, Soler, ;\fariner. A.• torga. Castella i Telemann. Barcelona Con~ort, La l'Ià de Guido · LMC 2020 ontinua el degoteig de nous exemplars publicats per la firma discogràfica del nostre paí:s La :\'Ià de Guiclo. sempre segons la voluntat. definida en la seva declaració de principis. d · oferir prioritàriament r eper tori ibèric de tots e}¡; temps. La qualitat de les seves propostes. tant a nh·eU sonor com interpretatiu, i alhora els seus preus ajustat&. estan fent de La Mà de Cuido tot un r efet·ent en el mercat discogràfic. principalment del nosh·e pais . i des de fa un temp¡, també als Estats Units. L'enregistrament que ara ens ocupa està protagonitzat per un dels pocs l,"l"UPS de cambra b arrocs ca tal ans amb una l!·aj ectòria de més d'una dècada a les seves esquenes. Es tracta del Barcelona C Consot·t , funciat el 1982 i format pet· J ordi Colomet· (flauta dr bec), Jordi At·gelaga (flauta dc bl'c i oboè), J osep Bon ·à¡, (fagot) i Maclrona Elías (clawd). tots ells vetcmn s intèrpt·cts dc ¡,"l·an vàlua , conl'guts independentment per· let. seves tmíltiples <·ol·labot·ndons amb conjunts diversos. En aquesta ocasió, de cara al seu pr imer enregistrament discogr àfic que han titulat cie forma genè•·ica Affetti musicali, els membt·es del Barcelona Consot·t ens pr oposen el que han defmil com a itinerari prr la música catalana i europea dels segles \cVII i \\111. Un itinet·ari rrnlrat majot·ità r·iament en el segle X nn català amb una onata per a fagot i baix conlintt de Mateu oiN·, tma Tocalla per a clavecí dc Ft·ancesc .Mat·iner· i dul'b onates a trio ... , una dels gennans J oan i J osep Pla, i l'altra del mut·cià J uan Oliver i Astorga. Tanquen la IH'Oposta. una Sonata a trio i un Quartet dl' l' alemany Gf'org Philipp Telr mann. J.iúnic·a obt·a del segle XYII és la Sonata, en dos del venecià Durio Castcllo. que tJbr·r r i disc. Aqut>St hri d 'el'lf'cticit.rne barrejat amh les difet·f'ntb combinacions i n~otrumPntals UtiUÍ pr·oposude;, dóna eom a resultat unu ug¡·aclahl1· ~>e nsuc ió de variNat tímbrica. Més en11à ci 'això. cal r·e;,saltar la impot·tància que sempre té, per la toeva inusualitat' r c m·egi~trament de mú:.ica del país. Tamb é la impressió d'un bon trebaU de c•ambra imbuït d'elrgància, t¡ue plana prt· sohre dl' tol L' en registnlllwnl i que, ¡¡ens dubte, ve afuvot·it pet· la llarga trajectòria del gt·up i v er la ja esmt•ntadu experiència individua l de cadaseun dels seus integrants . Afegim-hi que l'enregistrament PI va fet· Miquel Roget· a r esglrsia dc I'E spt•rança de Barcelona el mes de St'tembrc dc 1994. e Jomt Vives ui IU fic t•it rr "'' rn to a 111 MOZART: 11 /Eine Abendserenade": Serenata KV. 375. ''Harmonlemu· sllc0 de La flauta màgica Conjunt Narbtmu:;ique. Dir: Eric Hoepricb. Glo.~a GCD 920601 llit lr1 o E' lli' fn¡ nu Sl 1111 ¡.a~ Ull l'li n un temps r ècord Glossa ha aconseguit que els eu~ enregistraments (i les no· tes que els acompan)en!) s 'esperin amb deJit. Cap no ha deú·audat, fins aro. ans el contrari , i aquest no és una excepció. Ara prese11ta el conjunt achtmu ique amb m slrlliDents originals que dit·igeix el clarinetista Erit· Hoeprich. L'integren dos clarinets (o corno cli busetto en la "Marxa d els sacerdots" del Singspiel). dos fagots i ducs trompes al servei del Mozar·t l[lll' tan meravellosament escl'ivia per aJs instnuneols i conjunts de vent. La Serenata KV. 375 \ ·a ser e crita per a sextet tal com a([lÚ s'intet·preta. pm·ò el compositor la 1·a augmentar a octet amb dos oboès. pet· tal de ferla atractiva a J'Harmonir o conjunt d e vent que toca,·a per a l'emperador J osep JJ. que no en va fer gair-e cas, p erò !fUC va inspirar un capolauoro. com és la serenata KV. 388. Aquesta 1\.'Y. 375 és encisadora i el seu "Adagio" central, un moment de grun música , amb uns intèrprets a l' alçada de l'obra , que saben fomlrr i,Lealmeot els timbres dPis seus instruments i es delecten en tots els da capo. E ' IU Pa t!'o I'Ít L!• fu1 llU un ev rlr po AJ¡ di! an Pr 19 DISCOS ,' ... Li fa co tat r ··Hannooirmusik''. sohn• J'ohrr·tm·a i u·etzr tc mc:. de La flauta màgica. Hrclurrions com aqm·sta obn •;, cèlebres l'ren fn·qíients i er . .,• molt val ot·acles a Viena, en part p e rqu è a palol! es tocaven con!:> tantnwnt per a entrett>nime nt o com a música d 'ambient i e re n més valorades que no pas les estrenes ri ' obres nuvt•s o els mateixos odgina ls . Execptu:m t-m• dos, Pis arranjaments e ls vu fe r el fagoús ta i com p ositor a lemany Jobann C hrist ian Stumpf (1740-1801), un músic gain·bP d escon egut, però cHtam t'nl <·x¡wrimr otal. Xa\'ÍCI' Casauoras-Oanés e rd ;e- ,us IO- l!) ap ·a. ~sl .nt 1S- :Ii- ~ie ARVO PART: e x.c.-D. De Prolundfs. os ·a.- Missa slllablca ¡al), •es uc !Snlm 95). ~nmnltt. I lS Piit·t hi queda com fixat. Cap d e les obt·es que segue ixen millora aqut's ta impl·essió i r audició es fa mo nòtona. U n mis ticism e de tendèn cia m edie,·alista. procediments modals. estatisme. intel·ligibilitat dc la paraula i un joc ocasional arnb la dis tància en són ru t·acterístiques generals. La interpretació d'alJUCstes p eces r elatj vament fà cils p er a un cor entt·f'nat és d e primer ordre co les veus del Theatre ofVoices, cada cop millot· posjcion at en el panot·ama inte rnacional. especialment el dc la mús ica antiga. L'organista Cbdstoph et· Bowe rs-Broadwent e ls acompanya en eh, salms De Profundis i Canutte Domino . l'epigramàtica Missa si-llabica i (una mica confusament) en Les benaventurances. Da o Kennedy. a la percussió, s 'hi afegeix en el primct· salm. És un e nregistrament útil per con èixe r un composito¡· molt promocionat. Solfegglo. Ami ont' of thc l'bari•rf'H. Cuutult• J>nmino MANUEL BLANCAFORT "Tlw Bratitud,·s··. \Ja!!Difio·at. T henlt'l' uf \'niro•,. Dir.: f'uul lfillit•l·. Harmonia i\lundi lfliU 9071825. DOS QU..UTETS D[. COilDA TWO sntNCS QII.UttTS va ·al a. \a :ili :r- tie o- or ~r va o. y Qu~Cl Pedn.Jbu;- t>nrcgistea nwn t ¡wrmt>t con ~ixer la producció c·ot·al d Ul·ant 'int-i-cinc a n y~ d' At·vo Part, tot i qut• la majo•·ia d'obrt'& JH' l't OO)t'll aJ JH'rÍOUt' entre 1980 i 1990. Les vuit que hi figuren fot·men pat·t d'un continuum que denota 1111 c;,til unital'Ï (f' n ••I sen tit dl· poe cvoluúu ) dl'l t'f) rnp o6itnr de Fratres, la scvu c·om- n- posició :>" Alb'1H1es apat·ciXI'll en la discogralïa pi' t ' JH'i nu· ra vegada i algunPs en t·cvisions t·rr·ents. El progt·uma eomen ~a :ie ns :ie re :ls e- '· • rn(os divu lgada . amb l 'impn~ss ionant De Projiwdis, que data dc 1980. Pt•t·ò to l 1\•s til cic MANUEL BLANCAFORT: Quartet de Pedralbes. Quartet en do Quartt'l de Pt"dralhes. Edit'ion~ Allwrl }lot·alNla 6461 A quest compacte omple 1m btút en l'escassa discografia d e Manuel BlaJ1cafort. de qui t•ngmmy se celebra el cenlenal'i tlel n aixement a la Gard ga. Els dos quartets integren la seva producció de cumbra. El Quartet en do d a ta d r 1948 i el cle Pedralbf's, dc 1950. Va guan yar nn accèssit al Con- c m· o "'arionnl clt· Mtí ~ica d'aquell a n ) i en la M'ni estrena ah!-.oluta al Ja t·dí dE>Is Taronge r·~ dc P,•tlt·albes. hi p a t·tiC'ipu' a a la 'iola un impor·tanlÍ;,~im compobitor· català, Lluí~ B enejam. Les dm•s ohn•s c·o tTc·;,ponen a l'etapa "l·onsct· vadora ,. d e Blannrfot·t, <'tl la qual es desint eJ·e;.buvn de lola iunovatió, i que· denota nn gnm ofir·i i una formació musicalment ft·unce- sa . E l Qrwrtet de Pedralbes mos u·a u na vora l'ió classicitzant ;,oht·e accent¡; folklòt~ics (el movinlt'n l lent es ti t ula •·Passa t'I comte ¡\l'nau") c¡uc· insistri.xrn t'n un filó cn re ta t r n el quarte t anlei'Ïor. m r¡, ahstraclt' pE>t' comparació i el tcrct•t· rno\ imcnt dc• I qual. '·La eançó <l'l!'abd". el compositor t't't' ·c d tu-ia pet· a ot·que;,ll·a de eambra. Les ve1· iom. del Qum·tct dt- P e1h·alh c:; altc•r·twn una majoria d' epil:.o1lis briUants i hl'n resolt" am h uns qua nts passatges als quaJs cal un majo r ufan y de defmiC'ió i ¡w rfeccinnisme . L'in1egrl-'n !'ls violinistes J osep M. Alp is tt• i M. Victòria Fnnúndoz, el violis ta Emili Mateu i el vinlon rel· lista Prtc•r Thirmann. e x.C.-0. MIQUEL ROGER: Obres 111 Quintt·t dc H-nl mim. I. Blanca Qnar·wt. ~t·t ri•· •r•t. InH•ntio. Pt•r a Lilhma. Trilngia. Si• t••ttllh~ ¡wr 11 darint'l en •i l.tt·rnt•ll. Patinnazn. Hnnnunitr Quinlt>l dt> H•nl. Quat·lt'l Em·-o·n. Trin tlo• Ctu•tl•·~ tlt• Parí,. ·\--ump lu Curna, Monlst·r·r·ut )la••a¡rut•t· i Rutb Lluí,. pinnn. .lu~o·p Fu~11•r, duri1wt. Putr·io•ia .Mazo. tlnnln. ARS H .\ H!\lONIC.\. Ed. Ln Mñ dt· Guicln AllOI:i E l. han·eloní Miqtlf'l Rogrr. dt•ixt·blr dt• JosP p , o lf' t ' i 1H'Ofessor al Ctmsf't·vnto r·i d c BadalotJa. é ben co nc~ut a les nos tn•, ~>a l t·~ tlt• co n- p re t·t. amb un h'l'a:n èxit a;,str lit amb la !'eva òper·a i'\'asciUr e apoteosi de Horo. Ara torna a ser present a ]e, lli,cotrque- amb un altre compacte que aph•ga de• d<· la se,·a ])l'imem compo;.if'ió ( et de set per a piano) fu1s a obres recents. El prohlc·ma és que, u r enrt•gistnunent. no lú 6guren intlieacions de les obres. Rogf'r con eix i ex-plota a fons l t•s possibilitats de cada inslnnnent i formació. Destacru<·n d Quintet de vent niÍm. 1 que intr•·pt·e ta l' Harmonia Quintet: 1}-il{)gio, en mans rlel Trio de Cordes de París (en una gnwació en directe) i el dilatat Blanca Quartet f'n les drl Quartet Enesco. ón Lres dc Ics millot·s obres dc ra mhr·a p1·oduïdes entre no~altres. Brillantíssims. resttlten els breus Sis estudis per a clarinet en si bemoll, que inteq >reta magistralment Josep Fuster, un dt'ls inLegr·ants de l'Harmonia Quintet, juntament amb les cinc peces de Patinna.zo en la fl a uta travessera de PaLricia Mazo. Les obres p et· a piano queden polset· en tm segon pla pel que fa a la inspiració, no pas quant a l'ofici, t~ mh Llll ÍC' ble per· la bwentio que defensa Montsen·aL Massaguer·. Assumpta Coma i Rulh Lluís en can eguen. respectivament, de et de set i Per a Liliana í partieipcn en eleva l ruvell inte t·pre tatiu de l'enr egistrament. e X.C.-D. r Maria Barrientos 1884-1946 Lo•, nu.tn·~ ~eus rt'lrobad""· St·¡wll .\ria R ..t·ording. Bnrcclcmn questa iniciativa d'inte rrs tan notable, q11e ha posat e n mat·xa el sPgeU bat·celoní Al'iu Reeot·ding, d'oferir rept·odttccions en tecnologiu tligital d ' interpre tacions d c figures senyer es de la lírica catalana. acaba el' ofe t'Ï.r un doble CD dedicat a la gran can tant Llat·celonina ~faria Bal't·ientos. A 57 357 DISCOS AqtH•sta ut·ti t.tn d' rxrr puutè nlint figurn dt• n~­ llru unin•rsnlt•n d seu moment, 'a te• nit· htmbt~ una ' 'inrula<·ió moll cs trrta amh Iu vida musical catalana , no sol~> oprt·is tira. Ar·tislu pr·rcoç com cap ultr·a -va clt•hnla r· al Tratr·e Líri!- dl:' Ban·t'lona als catorz<• any~> n' edat-, la seva tmjeetòd a Iu va portar als H·att·t•s míos pr·esti¡;iosos del món, actuan t al costal LHmhú dc lc•s figures dc més rell~u dr la St'VH època. Artis ta gran , t'I seu art va poder p•·odigar-se en una èpo<·a l'tt In qual l't•m·c~ris­ lnlrncnt sonor ja rt·a possiblt·, malgntl troba t·-st• a les bcc·t'r·olr:,. Ai xt> ha pe rmès que m' ui puguem ga udir d'tm patrimoni fonogràfic s ignifi1·atiu. d qual e n b ooa par·t ha r stal recollit en aquest pt·oducte Lluc comentc·m. ' hi fa un recorregut que sc¡,"lu:ix un ordr·e cronolc)gic• des drls e nn~gistra­ tut•nts ff' ts t•n els llunya ns an ys 1905 i 1906 als darr·e rs, que dalt'n dc•ls anys 1928-1930, passant pet· una èpOCH iutt'rmèdü t que eOtTespon a ls an ys 19161921. En tol c:mo, l'S tracta de gt·¡¡varions tol es fe tes sobr·e els discos dits de pech·a , dt• 78 revolucions, Ics qual <; han estat sotmeses a tm pmcrs d'diminació de sor·olls cic:- fons, tol inte ntant -com s ' assenyala e n el fullr t cru e acompan) a el doble CD- n •sprc·ta1· el so original '·e,Titant el:. filtres dràs tics per a no alterar la gamma dc matisos que envolta la ve u hwnana"' . En aques t sentit, el resultat és el c~ue pot ser: un producte d" w1 rlevaclissim interès, que té el mèrit , si no de reproduir amh tota exactitud fcg t'XC<'I·lències dc> l' art cie Mnda Bar·d~>n ­ tos, sí lf'njr· una aproximarió molt sug¡,;Pstiva a una forma dc c·antur i a una manrr·a d'('lnlcndre la inte rpre tació, pr·òpia d'uns an y¡; i pròpia també d'una artis ta tan impot·tant com va set· Iu SUIH'ano barcelotnna. Tot aLxò, afavorit p el l"ÏÓ. 152 fet que aquest pt·oductc és generós en rxtensió -t'I pt·imer CD dw·a 63 minu ts llargs i el s egon ï3- i a més aplega un material molt diver s, per·met el gaudi d ' una mol t variada gamma de registre¡, inte r·pt·etatius. Des òel h eleanLi me més ortodox - 11 Pu ritani, La sonnambuln, fl barbiere de Sevigüa, Lucta Lammennoor- . la gt·an òpera romàntica - Rigoletto, Mignon, Mireille, Jlllarw., Lakmé, La Traviata, Peer Gynt-, passant també pel L11n·oc de Handel-, una romans a de san,uela i finahnent FaUa. amb les esplèndides Siete canciones populares españolas i El amor brujo. e J.C.C. - Rinaldo J. S. BACH: Àlbum per a Anna Magdalena Bac& LudO\iea llisca. piano. Erlieions .\!Jx>rt :.\loraleda. 6:'!:{; L udovica Mosca traeta amb naturalitat vint-i-du es p eces c urtes del segon llilirc dPI Clavierbüchlein, conegut p er tots els pianistes J-lrincipiants com el Petit llibre de clavecí d 'Anna Magda lenct Bach. No són les chlic ultats tècniques si no una cons tel·lació d ' ins tants suggestiru; les que p rrme ten a ~fosca r evela r tma sensibilitat que r enregistrament preserra fidelment. l'o es tracta fle fer fo rtepia.nisme o trastocaments ··gouldians'". Senzillament. com la pianis ta escriu, ··tornar al pas a t , quan es sentia fascinada p er l'elegància i diversitat d 'aquestes p rees i projectar· l'emoció cap al futut· p ensant en els estudiants de piano. que les apreciaran en el transcurs del temps··. Ells s'apmfitaran de la seva claredat formal aprendran a comunicar sensacions a tra vés de pPntagrames que pujaran cac.la cop m enys se.nzills, a1hor·a que tots gaudim d'un enrrgistrament que traspua vrneració. • X.C.-D. La integral pianística de Turina a Ed1cions Albert Moraleda dic'ions AJbe r·t Montleda editar·à (pet· pl'imera vegada u tot el món) r obra integral pianístic· a rfp J oaquín Tudna. Seran. en total, 16 comJlllf·tes, rlf' l quals ja han aparegut al mercat ris tn•s prim<·r·s i el cruinzè . En aquests mome nts s'està editant el quart eompacte. La col-lecció es completarà l"an) 1999 . lot coincidint amb el 50è aniversari de la mo rt clt•l composito r·. El pianista d'Albacete Antonio or·ia Í: f" e nt'arn•gat d r lOIC les intl'l'pre tacions. Aqut•s ta inicia ti va va p a rtir drl mateix pianista arran de les M' \ rs in\'I':.LigHcions sobre l'obra de Tu rin a i la tro balla dt' la inlc>gral sobt·e la m (tsica b ecquc•riana drl <"O ntpo;,itor·. A i~ , l11 mús ica b requeriana (a partir de rrlats dt· G u ~> ta vo 1\dolfo Bécque r), amb les obt·es El Gristo de la calavera i La uentn de los ga.tos p et· a pia no sol. i RimCI , op. 6. Rima , op. 26/lll. Tres poentas, op. 81 i Recuerdos de mi rincón , op. 14 (trageclia cómiccL paro piano) pet· a veu i piano , conii{,rure n el quinzè volum dr la iutt"gr¡¡ l. En aqu rs l I'Ompacle, en caixa i amb llihn·l ~>s peeial, inter vt~ nrn l11 sopt·ano Ass umpta Mate u i la raps oda Lla nos Sa las. Aquest compacte va rt>hre el Prc· eni Kilrno ll Iu millM producdó espanyola l'any 1995. Soh•·c· c•ls tr·rs pl'ime t·s volums, el prime r·, aruh el títol gr nh ic dt' Niñerías, conté les obres Niñerías (se rie 1). E op. 21, Niíie rías (se rie 2), op. 56. ]ardín de niños. op. 6.3 i El circo. op. 68. El segon , anili el títol Mujeres. contÍ' lt~s flbt·es Mujeres esp aíiolas (serie 1), op. 17. Mujeres e.~pañolas (serie 2). op. 73. La ctdtÍltera penitente. op. l Bb i Il1njeres de evilla, op . 89. E l te r rer compa<· te. a mb d titol Daw:;as, conté les obrr~ Tres danzas anda lu ;;as, op. 8. Dan::.as Jantústicas, op. 22, Dos clan:as. op. Il. Cinco dan::ms gitano s (serie la), op. 55 i Cinca danzcrs (serie 2a) . op. 8-1. \nto nifl oria vol n •marcar dc manera esp ecial la eol·laho r·ació i el s uport totals de la familia Turina ro la n ·ulitzat·ió d'aquest proj ecte. que li ha facilitat tol ti ptt> dt' matl'dal , des dc partitur·es descatalogades, fotogra· fi<•s, a enn·bris tram r nts antics. Els lli11rets dels compactes són s upct·visut¡¡ pe r· la mateixa famíJja i l'autor deb textos és .l or·gt1 Pc r·s ia. Tota la inlcgral és tledirada per Antonio Soria al compos itor i a Alícia de Larrocho pet· tol <•I RUfHJI't que li ha donat. Tamh(. l'UI dCAtaca r· la col-laboració de la FruHhwión Hazl'n Huss<•S<·hr·ur d r t·s, la Diputació i l' A_ju ntamenl d 'AlbuPt•lt·, l' Arxi u Joaquín Turina i Sinfo dc A3 Radio. P e t· ni t·om ptwlr s ohre la música becquel"iana es l'a comptar amb Ja col-laLor a c-ió de Paper· de Músira dt· Capclladc•s, la J unia dr Comunidades de Cas tilla-La Mam•ba i l"Arxiu .J oaquin Tur ina. e RRMC on s - Nom i ~re_2 Poblac ----...: Distric ~ Telèfo1 ---=...: ra ra n- ·ls lirà la o- m la Ifi ·e- .. ~ 'i NO HO DUBTIS ra :I e "el 255.000 RAONS PER A TENIR-LA la -eol ). P· D- es P· e. ·---~---------------- ------------- - ----- -------- - ---- ------------------------, · ' a- .s. :o Ja Si desitgeu rebre més informació envieu aquesta butlleta, o bé truqueu al telèfon 'D 900 300 122 us a- c- ·ls ]a 1a ~mi cognoms Adre a I, si vol, encara li'n podetn donar moltes més. Perquè l'Enciclopèdia, a més d'oferir-li 255.000 accepcions, també posa a la seva disposició 12.500 pàgines de text, 43.500 il.lustracions a tot color i 4.600 mapes i fotografies aèries. in rrt Població o. I ta I I ie I Districte Postal Telèfon I .- I ,.... I -.:l' I (\JI ü : ENCICLOPÈDIA <( : CATALANA I