Revista Musical Catalana. Núm. 157 Novembre 1997
Editorial: Novament els preus de les localitats / PANORAMA Una gran exposició commemora els 150 anys del Liceu. RRMC / Johannes Ockeghem, un oblidat en l'any dels aniversaris. Joan Vives / Quinze anys volant amb Pegasus. Albert Suñé / Mikrokosmos: Tos (II) Pere Artís / Del seu affm.: Xavier Montsalvatge. Jaume Comellas / Tangents: Un aire nou. Jordi Maluquer / El darrer gest de Georg Solti. Lluís Millet / Sviatoslav Richter, un lloc a la història. Lluís Trullén / El 10è aniversari de l'OSV inicia la temporada... RRMC / Anna Bolena, producció destacada d'Òpera a Catalunya. RRMC / L'aposta suggestiva. Jaume Comellas / Hogwood, Mozart i companyia. Xavier Casanovas-Danés / TEMA Felix Mendelssohn Bartholdy (1807-1847). / Un intens i vast opus simfònic. Roland Grätz / L'obra concertant, a la cruïlla de diverses influències. Josep M. Mayol i Fuentes / MUSICALIA Antón García Abril. Una ullada sobre el moment de la música espanyola actual. Helena Bayo / Price, Colom-Deleito, Gerviev, Melnikov. Lluís Trullén / Des de Matias Hauer a Françoise Barriere... F. Taverna-Bech / Les Danses pallareses de Joan M. Miquel. Joaquim Vilà i Folch / SCHERZANDO Cesc
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
Màxim exponent . ~ del romanticisme GEO SOLTI · Eldorrer gen1• EL uau EXPOSI ISO ANYS D'HISTÒRIA BARCELONA Muntaner, 300, Xanfrà Lalorja Tel. 20081 00 CENTRE COMERCIAL GLORIES Avda. D1agonal, 200, local B228 Tel. 488 01 87 BARBERÀ DEL VALLÈS BARICENTRO - Tel. 718 97 51 MADRID Hermosilla, 75, Esq Gral. Pardiñas Tel. 435 89 89 MAORID-2 LA VAGUADA- Tel. 730 48 82 SUMARI revista musieal eatalana EDITORIAL PANORAMA o • ..,.s.ltl O •o •• •• •• • •• •• •• • •• G TEMA MUSICALIA G SCHERZANDO Nor,nmPIII Pis preu.• dP les locolitau U11a f{rfllli'Xposició commrmora eL~ 150 a11ys d<•l Licl'll per RRMC )olwiiiii'S Oclrf'glwm, llit oblidat tm l'any dels trllÏIJtlrtttrri~tt per Joan Vives Q u im::o u ny.• rJilltrnl amb Pegnsus per Albert Suñé Milrralwsmo$: 'l'o.< ( l/) per Pere Artís Dt•l ~1·11 n!Jirr.: Xauicr Moutsalvatgc per Jaume Camellas 'l'nngl'nts: Un uirl' uou per Jordi Maluquer l~l darrl'r gt•sl tfp Ceors Solti per Lluís Millot Suiflloslau llichtPr, un. lloc a.lt~ història per Lluís Trullén t::l IOè anivor.,flri dc I'OSV inicia la ll'mporadu ... per RRMC Annn l!oiMn, [Jrodncció <lest.ucada d'Òprrn CJ CMaltu•yct per RRMC L'upo.1to suggestiva. per J.C.C• lfogwuod, Mozart i companyia pe r X. Casanova s·Danés /"¡•/ix l'rfpncfelssohn,jigtLra clau del rnmtmticisnu• fe/ix Memlelssohn Bartholcly (1807-J8.J7). Un intens i uast opus .<imfònic per Roland Griitz L'obra concertant, a In cruïlla de diverses i11jluènde.• per Josep M. Mayol i Fuentes Autón García AbriL Una ullada sobre el moment de Iu nuí.sira es¡>cmyola actual per Hele na Bayo Prirl', Colom-De/l'ito, Gergiev, Melnilrou per Lluís Trullén De.• rlt• Ma t/as lla uer a Frcmçoi.se Ba r-riere ... per F. Tave rna·Bech &s Dnnscs pu llnt·csos cle ) aall M. Miquel per Joaquim Vilà i Folch per Cesc 3 li TEMPORAD A 1997-98 ORQUEST RA SIMFÒNIC A DEL VALLÈS Concert inaugural Concert núm. 3 Dissabte, 29 de novembre de 1997, 12 h. Dissabte, 24de gener de /998, 12 h. CONCERT ANIVERSARI EL NACIONALISME DE GRIEG I GRANADOS BLANCAFORT-SCHUBERT-B~~ Jordi Mora, director M. Blancafort Preludi, ària i giga F. Schubert Simfonia niÍm. 8, Inacabada» J.Brahms Simfonia en Re major, niÍm. 2 f( Hisako Hiseki, piano Salvador Brotons, director . E. Granados: Goyescas, intermedi E. Grieg: Concert per a piano, en La menor E. Granados: Cinc peces sobre temes populars espanyols E. Grieg: Peer Gynt (selecció) Concert núm. 4 Dissabte, 9 de maig de /998, 12 h. PRELUDIS I CORS D'ÒPERA D'ALEMANYA I ITÀLlA Orfeó Català Concert núm. 2 (p;tuocill31 per Fuudaaó Caixa Ptris) Dissabte, 20 de desembre de 1997, 12 h. FEsTIVAL DE VALSOS I DANSES Salvador Brotons, director G.Rossini La gazza ladra, obertura J. Offenbach lntenne:.:.o L. Delibes Coppelia (selecció) J, Strauss El rat penat, obertura Express polca Vi, dones i cançons Polca explosi\'a El bell Danubi blau Lazlo Heltay, director Mozart L'Empresari teatral, obemtra Weber El caçador furtiu (cor) Wagner Lohengrin Marxa Nupcial Els Mestres Cmllaires, preludi Tannhiiuser; cor de peregrins Rossini Guillem Tell, obertura Puccini Madame Butterjl}~ cor a boques closes Verdi Nabucco, Va pensiero La Traviata, obertura Abonaments: de 3.510 a 9.900 ptes. • Localitats: de 800 a 3.500 ptes. Venda d'abonaments: del 31 d'octubre a l'I I de novembre Venda de localitats: a partir deli? de novembre Informació i venda: Palau de la Música Catalana. Tel. 268 JO 00 Patrocina i organitza: ~DA~ /o~~Óc~~~~ PALA.U ~ arr7 EDITORIAL l començament de la temporada h a fet reviscola t·, una vegada mé , la problemà tica de r elevat co t de les localitat del gran concertisme. I una vegada més, el ·tema s'h a manifestat , sohretot als mitjans de comunica ció - no pas al carrer-, amb meny reflex ió de la necessària i exigible, i aten ent més els asp ectes p erifè rics i c dclancr s <rue no els més profunds . Hom parteix d' un fet tan clar com és que el concertisme, a Barcelona , el d 'un cert nivell, s'ofer eix a uns preus superior s, en clete1·minats casos fin s i tol molt superiors, dels que es gaudeixen arreu de l' Estat espanyol. I sovint fins i tot als de capitals europees amb un índ ex genè ric de cost de Ja vida més elevat. P erquè això sigui així hi ha unes causes. Aquest no és un fenomen que sorgeixi per genet·ació espontània, sinó que obeeix a unes raons objectives, que la seva mateixa permanèn cia i incapacitat d 'er adicació confirmen. Per raons òbvies, no hi ha eap promotor de concerts -pdvat o institucional- que no vulgui oferir preus de localitats aJ més reduïts possible. Si, a més, en algtms casos, la dels peomotors són iniciatives que per raons formals - fundacions- no poden aspir ar a b eneficis mer cantils de cap mena , la cosa encara r esulta més ela ea. La primera r aó, és clar , és que en aquests moments els eleva ts cos tos que suposa el gran concertisme f a n impo ssible que pugui ser atès sense el concurs d 'aportacions alien es a les de la venda de localita ts; o sigui, fins i tot amb els r econegttdament elevats pr·eu s actuals C[Ue s'assoleixen a Barcelona, la taquilla només cohreix una part del cost. P er La nt, s'exigeix el recut·s o h é de Ja s ubven ció instituciona l o bé del mecenatge. O fórmules intermèdies. I és aqu í qu an la r ealitat ma rca uns models d 'actuacions particulars segon s les possibili tats específiques. I sobretot segons op cions polítiques . És evident que si h om comp ta amb unes institucions que fan una opció gener osa a favor del concertisme, els preus de les localita ts podran see molt més r eduïts que quan no és així. I que, en el cas del mecenatge, no són les ma teixes, les p ossibilitats d ,un en s p r omotor instal·lat al focus de l 'activitat finan cer a de l'Estat que en tma ciuta t p erifèrica. Són extrems molt visibles d' una realitat que a la fi r esulta inevitable. Igualment, en el primer dels casos, el gr au d 'intensitat amb què les institucions públiques s 'impliquin en el supor t al concertisme, determina també el de progr essivitat social de les aport acion s corresponents . P erquè, en definitiva , el benefici, dissortadament, r ecau en un nucli r eduït de b eneficiaris, els afeccionats a la música ; mentre que els afectats p el seu cost és tota la societat ; tot contribuent , p etit i gran. D ' aquí p oden d el"ivar-se altres qües tions col-laterals estretament lligades al nucli centr al de la qüestió , com són si l'esfoeç institucional socialment més r endible s 'ha dc concentrar, i en quin grau, en el concertisme o bé, b en altrament , en activitats promocionals, dc sensibilització i culturització musical b àsica de la nostra societat; en beques p er a estu diants de música , en el r eforçament del tan insuficient sistema p edagògic, etcètera. El tema , com es pot veure, és molt complex. Sobretot , molt més complex del que sembla i de com ha estat aca t·at més d"tma vegada. Novament els preus de les localitats 5 Firme s Intern acion als L'elegància i l'autèntic disseny tenen noms, cognoms i el segell inequívoc de l'exclusivitat. Els grans creadors han interpretat les tendències de la moda segons els seus propis patrons i presenten noves línies de disseny en els colors de moda. L'originalitat és essencial en totes les estrenes que t'esperen aquesta tardor. Moda de Tardor. ota Teva MEMBRE D'HONOR DE LA FUNDACIÓ ORFEÓ CATALÀ-PALAU DE LA MÚSICA CATALANA PANORAMA Uotla el'Anna Bolena cie Donlzettl (direcció escènica cie Glancarlo clel Monaco I escenografia cie Ramon Ivars). Temporada 1992-93 Una gran exposició commemora els I 50 anys del Liceu pe r RRMC es del passat 18 de setembre el Museu d'Història de Catalunya acuU l'exposició que amb el títol Òpera Liceu.: una exposició en cinc actes commemora el segle i mig d 'existència del Gran Teatre d el liceu . Aquesta exposició que va ser inaugurada en un acte presidit pel p r·esident Jordi Pujol restarà oberta fins al pròxim dia 11 d e gener. A redós s ' hi han promogttt diversos actes, com un cicle de confet·èncics, un de proj eccions cinematogràfiques en col·lahoració amb la Filmoteca de Catalunya, visites escolars, etcèten. Aquesta mostra ha estat r ea- D litzada per tm eq-uip tècnic del qual ha estat comissari el d irector artístic del Liceu, Joan Mataboscb, al capdavant d'un nodrit equip de documentaJistes i dissenyadors. Excepte les projeccions cinematogràfiques, que s'ban desenrotllat a la Filmoteca entre els dies 13 i 26 d'octubre, la resta d 'activitats han tingut lloc a la seu del mateix Museu d 'Història de Catalunya. L'objectiu d 'aquesta exposició és acostar la història del Gran Teatre del Liceu a un nombre significatiu i ampli de la ciutadania catalana i alhot·a explicru·la fonam ental apor tació a La vida cultural del pais. Segons que assenyalen els mateixos t·esponsahles, hom va prendre quatre decisions: "La primera, que la història del Teatre, des de la seva fundació fins avui, s 'erifocaria no solament des del punt de vista institucional i arquitectònic, sinó també des del punt de vi.sta artisti.c i social. La segona, que aquestes "hi.stòries" -que se sumen i es complementen-, seguirien un di.scurs fonamentalment cronològic. La tercera, atenent a la diversitat de pú.blic que visita el Museu i a pesar del ca ràcter eminentment divulg cttiu de la mostra, que es potenciarien tant com fos possible diversos nivells de lectura. Firw,lment, la d 'optar per un disseny expositiu que, partint d'una adequada estratègia museogràfica -en la qualla mú.sica fos un recurs d'una importància fonamentalr-, intentés aconse- 7 5·17 PANOR AMA 8 548 guir en tot moment el plaer i la seducció sensitiva deltJisitant". Segons això, hom ha confegit un guió ben travat que mostra què és, què ha estat i què signi lica el Liceu. En aquest sentit, hom ba ¡·ecorregut a una fórmu la molt "operística" , si s 'accepta la metàfor a, sobre la base d'un djscut·s en cinc actes, fent un paral·lelisme amb les grans òperes meyerbel'ianes -segons que va expressar Joan Matahosch en el parlament que va pronunciar a l'acte ina ugm·al de r exposició-, fet que atorga a la mostra una coherència interna i una rumensió discu1·siva remarcables . Aquesta òpera particular, rotundament metafòrica, cal insistit·-hi, comença amb una inevitable obertura significada pet· l'època anterior a l naixemen t del Liceu , o sigui aquell període que va des del que es considera la primet·a representac ió opei'Ística barcelonina (1708) a la inauguració del Gran Teatre del Liceu. Un cop elevat el teló. el primer acte mostra el període inicial, que es clou amb l'incemü del teatr·e, que va tenir lloc el 1862. El segon acte abasta el període 18731913, catalogat com el de la consolidació del teatre, que inclou el gran i vital moment wagnerià. El tet·cer acte correspon al període d'entreguer res (19141939), que gaudeix de moments tan signjficatius com el pas dels Ballets Ru ssos de Sergei Diaghilev i, a Jes acabal1es, l'adveniment del teatre com a Teatre Nacion al de Catalunya en ple període bèl·Üc espanyol. El q uart acte cor-respon al període 1939-1975, titulat El Liceu sota el franquisme , que inclou d es del mestratge escenogràfic de Mestres Cabanes, les precarietats materials, els condicionam en ts ideològics imposats pels primers anys del franquisme i la irrupció de les grans figures de Ja lírica contemporà ni a, com Victòria del Àngels, Montserr-at Caba Ué, Jaume Aragall, Josep Carreras A dalt: màscares de I'Orfeo de Monteverdl (direcció d'escena de Gtlberto Deflo I escenografia de William Orlandl). Temporada 1992-93. A baix: àngels de 1G dama de piques de Txaikovskl (direcció d'escena de Gilberto Deflo i escenografia de William Orlandi). Temporada 1991-92 i l 'entusiasme desvetllat per figu¡·es estranget·es com Renata Tebaldi, Fiorenz Cossoto o l'actuació d e Mada Callas. E l cinquè acte arriba fins als nostres dies amb el títol cl ' El LiCelL contempo rwlÍ, que té en la mater·ialització del Consor c-i del Gran Teatre del Liceu una de les fites més remarcables . L'exposició té el mèrit de la síntesi, de la voluntat d'evitar l'enfarfegam ent de dades, fet que alhora suposa, també, que hom acusi buits remarcables d'aspectes que hom ha hagut d'esporgar per tal de donar fluïdesa i atractiu i fins i tot comoditat recepti va al conjunt de la mostra . Es tr acta d ' una exposició d 'irren unciable visita no sols pet· als afeccionats a l'òpet·a, sinó per a tota aquella persona interessada mÍ11imamen t en la història clcl país i en l.a cultura de manet·a particular. PANORAMA 500 anys després de la seva mort Johannes Ockeghem, un oblidat en l'any dels • • an1versar1s per JOAN VIVES E l ' obra Raggionamenti accademici, pu- n blicada a Venècia el 1567, Cosimo Bartoli ens mostr·ava la gran estimació que encara aleshores existia per les figures de Johannes Ockeghem i de Josquin Desprez: " ... Sé molt bé que va ser Oc1re- ghem el primer, per dir-ho d 'alguna manera, que va redescobrir en aquell mome nt la, mtísica, que quasi havia mort totalment, de la mateixa mane ra que Donatella va redescobrir l 'escultura en el seu temps, i que de l'alttmne d 'Ockegltem , ) osquin, es pot dir que va ser un prodigi de la natttra de la rnateixa manera que el nostl·e Miquel Àngel ho va ser en l'arquitectura, la pintura i l'esculttLra ... " Aquesta er a l a conscièn cia que es tenia d e ]'ap ortació feta p er Ockeghem 70 an ys després de la seva mort. Una aportaci ó gaireb é dc pion er en una època d 'esdeveniments tran scendents. com la creació de l a p rimer a impremta , l a caigud a de l ' Imperi romà d ' Orient, la teorització de la p er·s pectiva o el d escobriment d ' Amèrica . En definitiva ... un dels grans cuJminador s del segle XV musi cal. Elements biogràfics Pel que fa a la dimensió biogràfica , les diferents fonts coincideixen a enumerar totes les dades de què es disposa , que n o són gait·es. L'inici és sempt·e el ma tei.x : el desconeixement de la d ata exacta de naixement. L'antològic New Grove Dictionary ens presenta la tesi Ockeghem, voltat de 8 cantaires més, Interpretant el Glòria. Miniatura del segle XVI (Biblioteca Nacional de Parts) que situa la data de naixement d ' Ockeghem al voltru1l dc l' any 1410 a Hínault o Tet·mond.«>, tot i que la frunília poclia se1· ped"cclament originària de la vila d ' Ock egh em , situada a UJ1S 20 quilòmetres a l 'est de Brussel- les . Uns estudis més t·ecents, però, plantegen de situar aquesta data despr és del 1420 en una vila de la part f rancòfona de r actual Bèlgica, probablemen t a Saint-Gluslain, a p r op de Mons. Els d ocuments més antics conser vats on se'n s p ar·la d ' Ock eghem daten de la d ècada del 1440. E ntre el 1443 i C'l 1444 apareix inscrit entre la vinten a de cantail·es d e No tre-Darne d 'Anvu s, i entre el 1446 i cJ 1448 va ser membre del cor d el cluc Ca1·les I de Borbó. P oc d esprés el trobem ocupant un cà •·r ec semblant a la capella reiul fran cesa , on j a el 1454 va rebn~ el nomenament de premier chapelain p er· p assru· a se1· el 1465 maftre de la chapelle dtL roy, càr rec que va ocupat• rms a la seva mort, A la cort parisenca Ock<'ghem va servir tres monarques difer ents: Carles VII, Lhús XI i Carles VIII. A pat·tir del ] 459 també va ser el tresorer honorífic de l ' abadia de Saint Martin dc Tom·s, el moneslir més d c i important de la Ft·ança del moment, sob retot arran flel fet que els t·eis n 'er·en també els seus abats. Tot plegat. testimonis de la gran con6ança que els monarques van dipositar en Ock eghem , entre els quals n o p oden faltar els viatges que conser vem r efer eneia ts a Espanya el 1469 i el 1470 , i a Flandes el l484, on va forma r· pa t·t de difer ents missions diplomàtiqu es. P t·ecisament en Iotes aquestes tasques fJOliticodiplomàtiques, s'hi ha buscat sovint una de les possibles causes de la poca quanlitat d 'obres que va escrim·e: llmisses completes, 4 d e fragm en tàries, 1 t•èquiem i 9 motets, a part d ' una vintena d e chansons p•·ofancs . De cap d ' aquestes pat·titures es conserva la d ata exacta d e composició, tot i que · ;/ A la música cal que li donem calor. I impuls. I tot el recolzament. Un any més, Gas Natural sdg patrocina la temporada de música del Palau de la Música Catalana. gasNatúral La m i ll or energ ia de la Terra. PANORAMA en alguns casos s'ha pogut deduir per elements externs. En aquesta llista no podem deixar d 'esmentar la inevitable absència/presència d ' obt·es per dudes i les d'atribució dubtosa. El musicòleg J acques Ch ailey esmenta que pot s01·prendre que un compositor com Ock egh em hagi pogut assolir un prestigi com el que té a mb una p roducció tan red uïda. Però, més enllà d ' aq uest vessant q uantitatiu, el cer t és q ue l'obra d'Ockegh em va impressionat· tant el públic del seu temps com el dels nostt·es dies . Però si avtú valorem particularment les seves misses, sembla clar que a l'època algunes de les chansons van gaudir d'un a popular·itat considerable. Una estètica sacra La son oritat de Ja música d'Ockeghem és p roper a a la d'un dels compositors Oamencs de la generacto anteriot·: Guillaume Dufay (1400-1474). Malgrat tot, en la música d 'Ockegh em, tamhé esct·ita habitualment a q uatre veu s de caràcter similar però independents en una trama de forma contrapuntística, hi tt·obem incorporades algunes novetats, com ara l'augment de la tessitura greu en la veu del bas sus. També una textura més plena i densa, una sonoritat més fosca i alhora homogènia, unes línies melòdiques llargues amb pocs silencis i un flux rítmic extremament flexible proper al cant pla melismàtic. Amb la finalitat de buscar un llenguatge contrastat, Ockeghem va escriure seccions íntegres, de les seves obres, a tres veus o a dues ometent la r esta, o bé oposava dues veus a les altres du es. Aquests passatges contrastaven amb els que escrivia de forma absolutament homofònica, normalment destinats a rem arcat· la significació de les par aules. Un a de les grans aficion s d'Ockeghem era Ja d'escriw·e una música profunda , in spir ada i amh una estructura perfectament audible , però empr ant de forma Stlbjacent una estructw·a KYRIE {Messe,.Au tra.vail suls") J<RD OCKEGHEY ~400? -1494 ?) lt~~a~ SOPRANO l" Ky A - A!.TO l" tllol e ttlt naQIICit =-- ~ .. IS-I - .. 0---=;: - 1<1 - rtc -. Ky - .... ld _I\ TENOR .....-== ~ .--=;, BAss e 1<1 lA A ., =-- - ~-lel~. '" - p.- - - - - ric o. Iol • r ic • Çl - l<i - - - . ·- •- ric crac. -- h')' - ~ f . aon,o ... tel I= - - - - - Iol . '"'"·~ - ---.; -· .- Iel - Fragment del Kyrle de la M e ue Au fravall $ui• de Johannes Ocke ghem oculta perfectament calculada. Era el testimoni de la vigència d'aquell antic afany dels compositors medievals p er demostr·ar el seu virtuosisme tècnic i la destresa professional tnitjançant Ja creació d'estruct~res complexes com les dels motets isorítmies, o les de la música de l'Ars Su.btilior. Així, don cs, hi són p t·esents molts j ocs amb la forma del cànon: Ja segon a veu podia començar desp1·és d'alguns temps o d'algun s compassos de la primera, essent-ne una inver sió, o bé una derivava de l'original però en sentit invers (cànon retrògrad), fins i tot fer anar les dues veus a velocitats diferents o escriure-les amb compassos diferents (cànon de mesura). E n aquesta mena d e cànons la pt·oporció es podia obtenir per augmentació simple (segona v('u amb valors el doble de llar·gs que la primera), per disminució simple (valors amb Ja meitat de durada) o per altres propor·cions més complexes. A més, la segona veu no h avia d 'esta r n ecessàriantent a la mateixa alçada que l a primera. E n una composicio, hi podia aparclXer també un doble cànon , és a dir, dos cànons o més que s'in terpreten simultàniament. Fent algunes concrecions, podem dir que en la Missa Prola- tionum cada moviment està con cebu t com un cànon doble de mesura amb diferents intervals i fins i tot diferents armad ures. En el cas de la Missa Cuiusvis toni ens trob em una par titura que es pot interpt·etar en qualsevol de les escales modals de 1'època fent ser vit· diferent s combinacion s de claus. Moltes misses, com les "de plus en plus", "Caput" o "L'homme armé" , estan cous- trtiides a partir d' un Cantus firnm.'l, és a dir, d'una melodia (gregoriana, p•·ofana .... ) existent, desenvolupada sovint de manet·a molt lliure. El gust per les sorpreses ocultes ocasionalment, el trobem en for·ma d'indicacion s enigmà tiques com ara "Clama ne cesses" (no deixis de cridar) i q ue realment vol dir que el músic h a d ' ignorar els silen cis a l' h or a d e fer les oportunes disminu cions de la veu en qüestió . Donald J ay Grout, a la seva antològica Història de la música occidental remarca, malgrat tot, que " ... és fàcü exagerar la importància d'aquests i altres cops de virtuosisme semblants, ja que posseeixen un gran poder de fascinació sobre les persones que gaudeixen amb les endevinalles musicals i coses semblar&ts. A causa que fenòmens com aquest es presten més còmodament a les explicacions verbals, es poden recordar amb una facilitat més gran que altres qüestions molt més fo namen.ta.ls relatives a aquest compositor. És menys important saber que Ockeghem componia cànons que comprendre tot escoltant la. seva música que en les obres on fa servir a,quests artificis, aqu~sts hi són hàbilment amagats. A més, no inhibeixen ni un bri de la seva capa- PANORA MA cital de comunicació. Ockeghem creia que. en referència a l'oient comú, aquest no havia de so.spil.ar ni tan sols l 'existència del cà non perfecte, com passa amb el crim perfecte, i encara m en y.~ detectar-lo." L'Ockegh em profà 157 Les obres profanes d"Ockeghem, encara qur són pàbrines molt ah·actives i que a l'època algunes van gaudir d ' una certa popuJaritat, el Ct'r t és que són mt'nys caractel"Ístiques del seu estil que les misses o els motets. La inlluflncia que en aquest ter-reny rep de les chansons compostes pels seus antecessors els flamencs Guillaume Dufay i Gilles Binchois (1400-1460) és essencial. Com ja hem dit, d ' Ockeghem conset·vem una vintena de chansmts, dos arranj ame11 ts a p artir· d ' altres autor s (un d 'ells és la com ersió a quatt·e veus de la cançó original a tres Qu 'es mi vida preguntais de J uan Cornago), a part de cinc chansons que li han estat atr ibuïdes de forma dubto a . Majoritàriame nt es tracta d ' obres amb caeàcter malenconiós en què els textos s 'inser eixen dins de les fót·mules característiques d e r amor cortès . Aquests en són alguns exemples : el cant a la bellesa de la dam a (Autre Venus estes), queixes per· la seva manca de lleialtat (D'un autre amer ), el d olor provoca t p er l'amor (Je n ·ay dueil), o pe1· l' absència de la dama (Quant de vous seul), el seu desdeny (Fors seulement l'actente), la infidelitat (Ma bouche rit ). el que queda després d e Ja seva mot·t (Presque trainsi), la felicitat plena (Tant fuz gentement resjouy), o l'oferiment de consells ( Prenez sur moi). Aquests t emes havien de respectar· les con vencions en ús, com ara l' adequació a l'ús estricte de les formes o r accentu ació expressi va d ' algunes paraules clau, com dueil, melettr, confort, plaisir... Les form es emprades per Ockeghem en les seves chansons van ser bàsica- ment tr·es : el rondeau , la bergerette i ]a ballade . El rondeau és la més habitual i es ca1·acteritza per l'alter nança de la tornada (o refrain) amb cad ascuna de les estrofes (o couplets). La bergerette , versió ahi·eujada d el virelai d el segle XIV, apar eix només en quatt·e ocasions en l'obn d ' Ockeghem i té una estructura p ropera a la del rondeau. La ballade és la forma fixa més habitual de l'època en les cançons d" amor cortès . Ockegbem , per ò, només la fa servir en obres de circll:lllstància: l' adveniment d ' un nou rei (Resjois toy terre de France) o la mort d'un gran músic (Mort tn as nav re) . La mort Johannes Ockeghem va mor·i.r el dia 6 de febrer de 1497 al monestir de Tours, al qu al també va fer d estinatari del seu testament. Aquella mori va ser l'origen de tota una sèrie d e mostres de d olor i r econeixement , com ara les escrites per J ean Molinet en llatí, Guillaume Cr etin en francès o, fins i toL, el match Erasmus, autor d'Anaenia, ergone conticuit. Dels esmentats ha tingut esp ecia] t·essò el text de Cretin , sobretot an au del fet que Josqnin Desprez hi va posar una beiJa música ric p t·ofund a expressió. E ns r eferim a l'anomenad a Déploration sur le trépas de }ean Ockeghem., el text de la C(Ual reproduïm tot seguit per l'inter ès d ' algunes de les seves r efet·ències . Nimfes del bosc, deesses de les fonts, Ca;ttCLttt.S il·lustres de totes les nacions, canvieu les vostres veus tan clar es i altives en crits punyents i lamentacions. ] a que la mort, terrible Sàtrapa, al vostre Ockeghem ha pres a la. seva tra.mpa. Veritable tresorer* de música i 1nestre, docte, elegant de cos i gens corpulent gran pena és que el cobreixi la terra. Poseu-vos vestits de dol: ]osquin, Piersson**, Brumel, Compère , que caig uin grans llàg rimes dels ulls ja que heu perdut el v ostre gran pare. Que descansi en pau. Arnen. (*Ock eghem era tt·esorer ui mon estir de Tom·s.) (**Pier sson és Pien-e de Iu Ru e.) Un aniversa ri de 500 anys Una anàlisi estètica de la música d e J ohannes Ockeghem ens porta també a una atractiva i fascinant aproximació al llenguatge d el segle xv o, si ho preferim, del r·enaixement incipient. P er cebem com els compositors pensen cada cop més en la bellesa i la consonància del resultat. L'horitzontalit at estricta a l'hora de compondre està donant pas a un nou sentit de sensible verticalitat, perfectament perceptible ja en l'obra d ' autors posteriors, com ara la d ' aquest il-lustre deixeble d ' Ockeghem que va ser J osquin Desprez. Se'ns fa irresistible r ecordar el subratllat quf' Manfred Bukofzer va fer l' any 1951 en els seus Studies in. medieval and renaissance music quan diu que " ... sovint cal descriure l'estil de composicw d 'Ockeghem p er la negativa: no imitatiu., IlO seqiiencia.l, asimètric, irracional. .. ", p er afegir-hi després un " ... o no!" tot fent una entremaliada o simplement r etòrica concessió a les modes televisives, i per acabar dient ... Ockeghem sorprenent, desconcertant en el millor· dels sentits i per sobre de tot fascinant, tant avui com fa 500 anys. Si som capaços de dedicar-li alguna estona de veritable devoció melomaníaca, tot fent espai en un any de tants aniver saris excelsos, observat·em com la música d e J ohannes Ockcghem fa molt petits aquests cinc segles que ens en separen. PANORAMA Quinze anys volant amb Pegasus per ALBERT SUÑÉ egasus ja ha fet quinze anys . Es diu b en avia t. P erò la veritat és que aquell grup que van o•·ear J osep Mas " Kitflus" (piano i si:nletitzador·s), Max Sunyer (guitana), Rafael Escoté (baix i programació d ' ordinadors) i Santi Arisa (bateria i percussió), ba complert cinc l ustres, ja que l'invent va veure la llum els primers mesos de 1982. P egasus va actuar a l'Espai la passada primavera tot presen tant el seu nou treball discogràfic: Selva pagana. Va ser una au tèntica r evolució. Quatre d els millors músics del país, que ja havien destacat poderosament en altres grups - d es dc Fusion a Catalònia, passant pet· I ceberg i Tribu-, decidü·en tm bon dia fer un tipus dc música que trenqués amh el que fins aleshot·es s'havia sentit a casa nostra. l llançaren al mercat el seu primer disc, Nuevos encuentros, una autèntica declaració de principis. certament, elapé, Aquell trencà motlles . Tenia influèn cies jazzístiques p erò també rockeres. De fet, l' anc] jazzística regnava en tot l'àlbum, p erquè els quatre components del grup mamaven jazz des de feia anys. P erò no es quedaven enrere a l'hora d'incloure altres harmonies i r itmes . Cosa que han continuat fen t fins avui . P erò al costat de tot això hi ba hagut sempre el desig de tenir un estil ben propi. I P egasu s bo ba aconseguit. E Lrigor, la seriositat dels seus plantejaments i la seva saviesa com a músics i compositors han estat r econeguts al Uat·g i ample de la "pell de brau" . Però també fora de les nostres fronteres. Per exemple, a uns quants i prestigiosos P Pegasus; Rafael Escoté (a baix), Max Sunyer (al mig, esquerra), "Kitflus" (al mig dreta) I Santl Arlsa (a dalt) festivals internacionals, com el de Montreux . I també a diver ses capitals dels Estats Units, d'on havien rebu t les influències més con siderades. I considet·ablcs. "Certament, les influènci-es han estat diverses -ens diuen- . Emerson, Lake & Palmer va fer forat en la nostra manera de veure les coses. Però també Deep Purple. O King Crimson. Sen-se deixar de banda Weat her Report. I el Miles Da vis el 'In a silen ce way o el de Sketchcs of Spain. És a dir, hem fusio nat el jazz i el rock , sí. Però també hem fet aportacions de salsa, de iimky, de blues, de coses de donce, de música mediterrània ... Una fusw molt nostra, vet-ho aquí. Perquè de fet, som quatre tios esponja. Estem oberts a tot. " El seu nou disc, Selva pagana, és una autè ntica síntesi de tot això. ·'En efecte -afirm en- . Nosaltres creiem que dins d 'una selva hi ha molta llibertat. Som quatr·e g uerrillers de la música en viu atrinxerats en una selva que, en aquest ca-s concret, no té res d'electrònica. Sí, hem deixat de banda tota la qüestió dels ordinadors. Ili ha molt poca cosa, en aquest sentit. Però el que no fe m és el mico. Cal tenir en compte que el tema que dóna nom a l'àlbum és una cosa molt urbana. l ens ho hem fet entre nosaltres. Volem dir que no hi ha hagut col·laboracions externes . I els temes els signem els quatre. Amb això es dóna la idea prou clara que tots hem treballat estretament. Qrtat,re músics en una selva de creativitat. Per qu_è una selva pagana ? B é, seguim fidels a la idea original del grup, la idea mitològica i alada. del Pegasus." El grup actuà l'any 1995 a AlLaveu. aquesta manifestació musil·al que tir·a endavant cada any PANORAMA Els m e mbres d e Pe gasus amb Manel Camp I I'OBC a l'assaig del concert que tingué lloc a la piafa d e la Cate dral d e Barce lona l' any 1991 l 'Ajuntament de Sant Boi de Llobregat. E l con sistori els va deman ar que componguessin música per a la pel ·licula Dues vides en una ciutat, que va ser estrenada precisamen t aqueU any. E l film aplegava tot un seguit d 'imatges del No-Do, de p el·lícules de s uper-8, d 'escenes filmades per TVE .. . Així es confeccionà twa lUstòria que reflectia el desenvolupament d e la ciu tat. És a di r, l a vida n ormal de la població i la m és interna , la del manicomi. Gairebé tots els temes de Selva pagana formen part de la handa sonor a d 'aquella pel·lícula. Naturalment, al disc les improvisacions dels components de Pegasu s són més curtes . Selva pagana , a part el tema que dóna nom al CD, conté aquestes altt·es ct·eacions: " P egasa!", " Rainbow Waxrior'', "Aria Metropolitana", "Nana", "Fuses Gua u", " Rosa'', " Des de l'estrella", "Casca ras", "Ac•·obàcies", "El pais d 'octubre" i '"El último búfaJo" . De tot una mjca, sí. P erò amh l'inconfusible segell del gru p ca talà. No té res d 'estrany que Mas, Sunyer, Escoté i Arisa hagin comp ost bandes sonores de films . Només cal recordar que el 1986 esttenat·en la música de la pel·lícula Berlín, sinifonia d'una gran ciutat, t·odada el 1927 per Walter Ruttman. Pegasus la i nterpretà en dü·ecte dins el marc de l a Sc>tman a Internacional de Cinema d e Barcelona. L'èxit de crítica i públic va ser enorme. I el van repetir ta mbé en altres ciutats eu ropees . Fou el mateix ru1y que P egasos va ser proclamat el Mil lot· Grup Espanyol d els premis J azz en Vivo, atot·gats pet· votació popular a tuvés de la revista "Qu artica J azz", el programa de TVE Ja zz entre amigos i el de RNE Jazz internacional. Tot plegat donà encar a més ales a Pegaso s, i les seves actuacions amunt i avall del globus fort'n absolutament exitoses . Però, almenys pel que fa a casa nos tra , P egasu s deixà de volar de cop . " lfa.via arribat wt moment -en s diuen- que les festes majors de tot Catalunra ens acceptaven magníficament. Tot i el nostre caixet elevat. Ep, elevat però assequible. Perquè sempre havíem volgut que se'ns respectés. En tots els sentits. Per exentple, un grup com el nostre no podia actuar amb un so deficient. Ni volíem que ens donessin camerinos en mal estat. Bé, e/.s ajuntaments veien que Za gent s 'engrescava amb els nostres concerts i ens contractaven força. Estàvem aconseguint un nou camp de contractació. Però la pega fou que molts grups van rebaixar substancialment els seus caixets . I , a més, va aparèixer el rock català. Els joves, que eren el.s que ens seguien més, es van passa r a aquest tipus de g rups . Contra els quals 11 0 tenim res, que cottSti. Però la ueritat és que en!) va n esborrar del mapa. " Els components de P egas us, però, no han d eixat mai dc volar. P el que fa a casa nostt·a , han actuat menys. aixo sí. J. a més, cal rccor·dar que tols q uatre ten en altres grup s pat:al· lels . P erò Pegasus t·epresenta pe t· u eUs el súmmum de la cr eació . J saben que n o han p erdut ni la màgia ni t'i gu st musical. Pct·què el pas d el temps a tor ga experiència i 4u alitat. És p er això que continuen aJ p eu dol c~mó . T ja porten tpli nze anys. 157 Discografia: Peglll!W! Rcl·orfl.; Nu.evo,, Em;uentros (LP) (1982¡ Comunicació (LP i casset) (198:}) Pegasus a Monlt'PIIX (LP) (198·~) Searclting (L P) (1985) Simfonia d 'twa gran ciutat (LP) (1986) Fr og Rcc:-ordi! Comunicadó (rt>cdició) (LP i CD) (1985) Sea rclti11g (l"l't'dició) (CD) (1986) Edicion!l d' l loru:l SA Còctel (LP. cuijsct i CD) (1988) Edicions POl El setè cerc/l' (LP, casset i CD) (1990) Edicioft:! PICAP Selva pagamt (Casset i CD) (1997) 15 555 PANORAMA Temporada musical del Teatre Nacional de Catalunya MIKROKOSMOS Tos {11) Fo deu anys, en aquesta columna fou comentat el comporto· ment inadequat d'un sector del públic habitual del Palau, per les seves manifestacions sonores (tos¡ expectoracions, mocades, etc. entre els moviments d'uno obro. El columnista reincideix en el temo, no pas per gones sinó perquè tot continuo igual. .. o pit1or. I no semblen gaire eficaços els missatges prudents amb què els organitzadors de concerts prele· nel) capgirar aquell capteniment. Es dar que eradicar un mol no és fàcil, sobretot quan ve de lluny... I aquest mol -lo remor sonora, per dir-ho polidament- hi ve molt, de lluny... Tinc oro o lo vista alguns dels programes de mà de r Associació de Música "do Comero", l'entitat que -de 1913 o 1936otorgò un lo cosmopolita o lo vida musical barcelonina. Tanmateix, un sector del públic de " lo Comero" devia ser, jo, predecessor d'aquella mateixa tronjo social que avui encaro bellugo, en allò que afecto el com· portament cívic durant un concert. Mirin, si no: en el P.rogromo del dia 28 d'octubre oe 1935, hi ho .-ben requadret- aquest avís: nEs molt de doldre que, en aparèixer o l'estrada els artistes, encaro hi hagi persones pels passadissos. la Junta Directiva prego als senyors concorrents que vulguin ocupar el seu lloc no més toro d'haver sonat el tercer avís". I en fulls volants, encartats en d'altres, hi consta, per exemple: "No és digne d'util1tzar aquesta invitació aquell que no sopigo collar durant un concert. Jo que has entrat, vol dir que te'n consideres digne, com així deu ésser. Tingues, doncs, ora, la ~entilesa de demostrar-ho: calla 1 fes ca· llor". D'això, han passat seixanta anys ... I jo em pregunto si el fet que avui encara estiguem com estem -en aquest punt- no és fruit d'un cromosoma boig (transmès de generació en generació), que ha experimentat uno certa mutació (ara es manifesta provocant lo tos; abans, fent xerrar lo gent pels descosits). ¿Com explicar, si no, la persistència del fenomen, malgrat els avenços en tants camps? ¿O és gue no n'hi ho hagut en el é:le l'educació i el civisme ... ? De debò: no voldria, d'ací o uns anys, haver de posar un altre ordmol ol títol de lo columna d'aquest mes ... Pere Artís 16 556 U n concet·t a càn ec d e La CapelJa Reial de Catalunya, amb la sopt·an o Montserr a t Figuet·as i sota la direcció de Jordi Savall, va injciar Ja temporada musical promoguda pel recen tmen t estrenat Teatre Nacional de Catalunya (TNC) . Es tracta d'u na iniciativa que els responsables dc l'esmen tat TNC promouen amb la fin a]jtat ben ex'Plícita dc, 110 solament retre homenatgf' "a l'altíssima qualitat dels nostres intèrprets, sinó que vol demostrar la seva vocació acollidora de totes les expressions artístiques més enllà delfet teatral. Per a~~ò -segons s'assenyala en la presentació d'aquest cicle- estem orgullosos d'oferir el nostre escenari a uns artistes privilegicas, el prestigi dels quals és indiscutible arreu del món" . Finalment, hom fa vots perquè ..aquest sigui l'inici brillant d'un programa que continuarà les properes temporades". En aquest <'ide, hi destaca el protagonisme de músics catalans i també la versió d'una òpera poc con egu da a casa nostra, La Calísto, que s'oferirà en l'esplèndida versió de René Jacobs, un d<·ls grans especialistes universals en el repertori preclàssic. Aquesta serà, en realitat, l'única apor tació no catalana al cicle. Un cicle basliL sobre noms de categoria ta n inqüestionable com, per ordr·e d'actuació, el René .lacobs violoncel·lista Lluís Cla ret (dics 20 i 21 de desembre); Victòria dels Àngels (28 de desembre); l'esmentat Ren é Jacobs (9 de gener del 1998), Eulàlia Solé (11 de gener), Carles Santos (13 de gener) i, finalment, J aume Ar agaU (15 de gener) . En definitiva, una nova pr·oposta musical per a Barcelona, que caldrà veru·e l'acollida que té; una acollida que pot venir condicionada -a l'alta o a la baixa-, per un marc insòlit i excepcional, per la seva ubicació i per la idiosincràsia pat·ticuJar de l'ens promotor. • Mireia Pintó, protagonista d ' Els contes d'Hoffmann a Itàlia a mezzosoprano catalana MiL reia PinlÓ va interpretar el paper de Nicklausse de l'òpera d 'Offenbnclt Els contes d'Hoffma nn a di·versos teatres d 'Itàlia sota la direcció de P ete r Maag. Aquestes actuacion s, que vart tenir lloc el pa11sat octubre, són el resultat d 'haver guan yat, per unanimitat , l'adjudicació d'aquest pt>rsonatge en el 29è Conc urs In ternacional per a Cantnnts "Toti dal Monte", de la cirtUJ.t italiana de Treviso, que va tenir lloc e l pa11sat j rtliol. IU jurat d'aquest premi estava format p er A utinio Maz::arolli, Pier Giacomo Cire lla, Chri11tine Bullin, Bnmo dal B on , Donella del Monaco, Armando Gatto, Cabor Halasz, Pe ter Maag, Dominique Meyer, Regina R esnik, Karen Stone i Alfonso /Jfal~grtti. • PANORAMA Desena temporada del Teatre Fortuny de Reus XVII CONCURS NACIONAL DE J OVE PIANISTES CIUTAT D '~\L­ BACETE. Convocat per Joventu ts Musicals d'Albacete, tindrà Uoc en tre eh• dit>s 11 i 14 de d esembre i hi poden prendre part to ts e ls piurú;,tes C!!pi.Ulyols qu e no hagin fet els 27 anys ahrutS del dia 11 dc d eAemlu·c de 1997 i que no hagin gunnyut el pl'imcr pr emi d 'tUJUI~I'It concurs e n alt1·cs edicions. S'atot·gut•tm cinc premis: 250.000, 200.000, 100.000, 75.000 i 50 .000 Jlcssetes, r espec tivame nt. El rwinu•t• prcm.i tamllé inclou una git·n dc concct·ts i un e rll'egistt·umcnt. Lu data límit de pt·eseutnció dc sol-licituds és el 15 de uovc>mbt·e. P er a més infor·mnció: Joventuts l\ lusicals d'Albacete. Pl. Gubl'icl Lodut·es, 4. 02002 Albacete. Tel. (967) 22.73.50- 50.01.91. T' actual programació L Fot·tuny de Reus, del Teatt·e que acull -com ja és habitual- diferents gèn eres , ofereix aquesta temporada una ofer·ta molt var·iada , tol coincidint runh In seva lOa edició, amb un total dc 25 espectacles. Enguany tenen cabuda l.a música, l'òpera, Ja dansa, el musical i el teatre. Començant per l'apartat opel"Ístic, un any més es presenten al Fot·tuny les pt·oduccions rlels Anúcs dc 1'Òper·a de Sabadell, dins el cicle Òpera a Catalunya. Així, aquest 4 de novembre ar-riba l'Anna Bolena de Donizetti. AJ març ar'l'i barà la Tosca de Puccini i al jtmy el Cosl. fan LLLtte de Mozart. espectacle que clourà la tempot·ada. El primer espectacle de dansa r ecau aquest novembre en la proposta Nit de dansa de l' Escola de Dansa Artis, tot festejant 50 anys de dansa a Reus. A l' abril una altt·a proposta de dan.sa local, ot·ganitzada per l' Associació de P t·ofessor·s J c Dansa de la Província de Tan·agona, pt·eccdirà la cot·eografia Ba.r·roqulssim dc Rami Levi. Finahnent, al maig, serà el Ballet Flamenco Antonio Canales la danern cita. Pel que fa als musicals, el tcutr·e t·ensenc 11cuU West Side Stor·y, Chicago i Nit. d'à,ngels. E n el camp de la cançó, Lluís Llacb va presentar el seu darre1· treball, Nu, el mes passat , així com també Ja primera cita simfònica amb I' Or·questra Filhannòuir n de Frankfurt (ODER). dirigida per ikos Athinaos i amb la violinista Kath r·yn Krueget· com a solista , tot inter·pr·ctant obres de Brahms i Sibt•lius. El mes que ve, el 12 de desembre, la Coral Càrrnin11 , sota la clir·errió de la seva titular, Montsct·-rul Híos, i amb David Malet al piano, oft•t·ir·u obres de Kodóly, Brillen, Birbl , Messiaen, Nystcdt, 1Iiindt'i i Pau Casals. E l dia 28 s' ofcl'it·à el tr·arlicional concert extr·aol'(linnri c.le Cup d'Any. Finalment, el 15 òe muig, el tenor J aumc AragaH ofcl'ir·à un r·t•cital. • Trobada de cantaires a Tarragona a Setmana Cantat 1997 Nova edició del Concurs Permanent de JJMM d'Espanya D el 27 de juliol ol 3 d'agost Tarragona va acollir lo Setmana Contat Torrogono'97, que organitzo l'Associació Cor Ciutat de Tarragona. Lo trobada va aplegar 450 cantaires d'arreu. les activitats de lo trobada van desenvolupar-se, bàsicament, amb lo realització de diversos tallers, dirigits per Josep Prats, Johan Duijck, Jordi Casos Boyer, Néstor Andrenocci i loszlo Heltoy, i lo realització de concerts diaris que van oferir els cors assistents. Totes aquestes activitats van permetre l'intercanvi entre la manera de fer de diversos països. Tant l'organització com els directors dels tallers, com també lo resposta dels mateixos cantaires i del públic tarragoní, va ser qualificada d'excel·lent. • Lluls Llach ls dies 28, 29 i 30 d 'aquest novembre té lloc n Bilbao una nova edició del Concurs Permanent de j oves Intèrprets , que organitza Joventuts ~Musicals d'Espany(l, corresponent a les fasPs de cant, música de cumbra i cors de cambra . Els premis consi.steixen en una sèrie de beques de COllcerts per vaJor d'un milió de pessetes i la possibilitat de presentar-se a diferents sales de concerts i d'actuar amb divPrses orquestres espanyoles. Aquest concurs, en la seva 48n edició, pertauy a la Federttció Europea de Concursos. • E IV BECA BATISTA I ROCA FEllOWSHIP. Convocada pel Fitzwilliom College de lo Universitat de Cambridge és destinada o persones que vu(guin realitzar un treball de recerco orientat ol millor funcionament de lo vida pública catalana i ol progrés dels Països Catalans. lo recerco col fer-lo o lo Universitat de Cambridge durant nou mesos (octubre 98-[uny 99). Els candidats han de ser llicenciats universitaris, acadèmics o professionals lliures, funcionaris de l'Administració pública, empresaris, tècnics, etc., i tenir com a màxim 35 anys, amb domini del català i l'anglès com o llengües de treball. lo beco és dotada amb 8.910 lliures esterlines en el cos de candidats no doctorats, i de 9.747 lliures en el cos de candidats doctorats. lo documentació per o lo sol·licitud col presentar-lo abans del dia 1 de desembre de 1997. Per o més informació col adreçar-se o: Departament de beques de l'Institut Britònic de Barcelona (tel.: 209. 60.90) o o l'adreço electrònica: salvador.cardus@cc.uab.es de lo Universitat Autònoma de Barcelona. CURSOS D'INTERPRETACIÓ VOCAL. Organitzats per L'Estudi, tenen lloc entre el 28 d e uovemlu·c i el 21 de d esembre a diferent.s ciutat.s de l'Estat: Barcelona, Lleid a, Novelda, Madrid, Santandc a·, Gijón i Las Palmas d e Gt·an Canària. Els cursos desen volupen el re1>erloa·i operístic i estiUI adr·eçat.s n cantnnt.s i pirulistcs professionals, dc nivell mitjà o su periot·. Els cursos són impartits per Kamal Khan (as!!istent des del 1988 de ]ames Leviuc al Meh·opolitan de Nova York}, director d 'orquestra, p.irutista de repertori i m estre de cant. húormació i inscripcions: L'Estudi. Telèfon: 415.46.63. 17 :;s¡ ~~ t=,.,. I PRESENTAT PER: ~~ FOMENTO DE CONSTRUCCIONES Y CONTRATAS, S.A. AMB EL COPATROCINI DE: fi~ CASTELL PERALADA Auó1 C AV RS l V I NS LA VANGUARDIA CasiQos de Catalunya PRODUCTES OFICIALS: rflJu&t,t//Íl¡Jj GOLDSEAL •"'AI·r /1 ' tel @ ¿POR QUÉ NO? LÍNIA AÈRIA OFICIAL: IBERIAI~ AMB EL SUPORT DE: lml Ml Generalitat de Catalunya Departament de Cultura MINISTERIO DE CULTURA INA EM ••••• ,..=~ \=:==I Diputació Ajuntament de de Girona Peralada El nostre agraïment a tots vosaltres! PANORAMA Bernat Castillejo i Adolf Pla, gira centramericana l\Iot·eno Ton·oba (Dedicatoria). ah·ador Bt·otons ( otwta, op. 21). Josep Soler (Paisaje nocturn o) . .Montsalvatge (Serenata a Lydia de Cadaqués), Tait•a (Maya) i TiLxenko (Suite. nlÍm. 2). Aquesta gira va St'l' possible gt·àcies a la col·laboració de Iu Dirección Geuer·al de Rt>laC'icmes Cult.ur a les y Cieutfficas del Ministeri d?Afet·s Estrnnget·s, d e la Sociedacl J e Ar·tistus Intérpretes o Ejecutan tes d e España (AlE), el Consorci Català de Pt·omoció Exterior de Cultura (COPEC) i la companyia aèria Iberia. • E ls intèr·prets catalans Bernat Castillejo (flauta) i Adolf Pla (piano) van realitzar el passat octubr·e una gira per· Cul)a i Costa Rica. La git·a va començar el 7 d'oct1lbre a la ciutat cubana de MaLanzas i va continuar l'endemà a l' Havana, a la Sala Lccnona del Gnm Teatt·o de l'Havana dins el XII Festival lntcrnacional de Música. El 14 d'octubre els intèrp·rets van actua1· al Centro Cultural dc la Agencia Espnñola de Cooperación l ntct·nacionnl a San José de Costa Rica . Bernat Castillejo i Adolf Pla van oferir· en aquests concct·ts obres de Manuel Oltra (Sonatina i Tres estacions), Toldrà (Sonets). Rodrigo (Aria antigua), Guridi (Tircma), Del seu affm. Sr. Xavier Montsalvatge U·lustre compositor recentment guardonat amb el Pr·emi Nacional de Mírsica Estimat nnúc: No sap com em plau adreçar-me a vostè en aquest moment. En realitat, per a mi des de fa força anys qualsevol opor·tnnitat de relació dh·ecta constitueix sempre motiu d c gt·an satisfacció. Ara la cosa resulta ac¡·escuda pel fet que es tracta d'tma distinció que molt mcn~scudumcnt U l1a atorgat el govet·n de Catalllllya pet· mitjà de la Conselleda de Cultura. Concretament, el gtta1·d6 més elevat en l'especialitat a la qual porta dedicant molts decennis. Jo vaig tenir la sort de conèixer-lo anònimament en els llunyans anys en què exercia com a crític musical d'aquella publicació tan tTanscendent que va ser '·Destino", publicació de la qual va arribar a ser director en cin·umstàncies no gens còmodes i de la qual vaig tenir t'I pl'ivilegi d'ésser col·lahoradot· regular-, anys més tard que vostè se'n va deslligar. L es seves cr·ítiques les llegia amb veritable devoció en aquells anys '·encara adolescents'', en què el gran món de la cultura m· apareLxia com una selva exh:aordinàriament a:mggestiva on procurava d'endinsarme a poc a poc amb una inquietud i il·lusió reverencials. I he de dir que els seus escrits van ser per a mi referents enormement enriquidors, que m'han ajudat a fornir d poc o molt solatge que posseeixo no sols en el camp dc la música; per·què vostè, estimat amic, p er mitjà del disc11rs especialitzadament musical hi vessava el bagatge d'un capital intel·lectual i vivencial que tntnscendia sempre el terreny específic. Només per· això, pet· aquesta tasca tàcita i imper·ceptible ¡.¡erò poderosa, li dec gran r·econeixement. Més endavant la mateixa publicació, i dc manera semblaut, <'m va per·mctrc conèixer 1m altre gran mcst¡·c, l'enyor·at i inoblid able Josep Casanovas, bon amic sen també. Dc·sprés la relació ja va ser directa i ja són força anys de compar·tit· moments per a mi sempre atrac- tius i fnrctífc•rs, en el~ quals scmpt·e resto en el camp J eia dd>itors, perquè Ja SC\'a p<'t·sona co11tinua esscut font d 'cnriquirnc:nt. Però h e de deixat· aquesta rtnia dc• clisClll'!i 1 pet·què mirar em·ere no té sentit C ll PI context motivador d'aquest escl'it. I í:s que el Premi Nat·ionaJ que born li ha alot·gat no és per· tausa d'aquest passat que ara rememor·o com a intr·oducdó, sinó per un avui poderós. De manera corH·r·f'la , l'esquer dc la (listinció que motiva aquesta carta rs l'f'str·cna r·ceent al Festival de Caclaqués cir l'obra Follias dalinianas. O sigtú, per la seva permanència vital i t·adicul creativa; per la ineapac·itat d'abandonar-se a una ja ben guanyada las!'itud, i ben alu·amt>nt mantenir atent l'esperit amb energia i il·lusió dl' princ·ipiaot al cap de més de -ni més ni menys!- 63 any¡; d'aquells inicials Tres impromptu.~ amb què t'I 193-J. va aconseguir el Pr·emi Com·rpt·ió Habell -si no recordo malament, en el si d'un Fe~ta dc la 'fú.,ica promoguda per la "Revista )fusical Catalana''-: la primera d'lllla llarga rècuJa de diiitincions c¡ut' han anat fitant la seva canera. Dist~ulpi si arrihat;. a aquest punt no pn<' evitar t·rcordat·la figunr d'un altre músic molt admirat per m.i, tanrhé per· la SC\ 11 actitml humana. em refen~ixo a Ciuseppe Vt·rcli, capa~ de compondre la seva millor· òpcr·a <·n um1 edat qlle, essent pròpia d'egoista i inopcnml r·crullidu de fruits i p t·ocliu a la d ecaclència, en 1'11, rom és el cas m·a en vostè, va esdevenit· de plenitud. Mcr·cèo tamhé per això, pet· aq1.1Cst testimoniatge el<" fc• 1'11 la vida i en l'a t·t, que fa que el meu dèbit, tan ampli ju, s'innemcnti una vegada més. Del Sl'll uffm. Jaume Cornella!' e PANORAMA El Duo Gasc6n-Coll estrena una obra de José .Zélrate TANGENTS Un aire nou g so = ... ~ a ~- ii' 157 Enguany el Parlament de Catalunya acollí uno novetat: un concert a càrrec dels catedràtics del Conservatori Superior de Música de Barcelona. No som gaire lluny d'èpoques en què es posaven traves als músics per fer música fora de l'activitat docent. Els permisos eren difícils i els horaris rígids. Gairebé es condemnava el docent a reduir la pràctica del concert o dissabtes i diumenges, sense lo possibilitat de llargs desplaçaments. Això creava un cos ensenyant que tenia per horitzó l'enquilosament, lluny de l'activitat per o lo qual, precisament, havia de preparar aquells alumnes. L'actual directora del Conservatori esmentat, Carme Vilà, una música de cap a peus, representa l'extrem oposat, el que s'aplico o les grans escoles de música europees i nord-americanes: cal exigir ol catedràtic uno activitat que mantingui el nivell que l'acredito per impartir lo docència d'un instrument o una disciplina determinats. El concert del Parlament - un altre any caldrà preveure com eludir el soroll de fons que torbova lo música- va demostrar l'alt nivell del professorat del conservatori. Vam sentir catedràtics concertistes relativament habituals (el país és el que és) en les programacions de les nostres temporades i d'altres que n'estan absents i que van acreditar un nivell envejable. Uàstimo que o lo recepció de 1'11 de Setembre no hi vagin els regidors de Cultura dels ajuntaments cotoIons. En podrien haver pres bona nota per nodrir les seves temporades o festivals d'estiu. Només cal ara que aquest aire nou no es perdi. Que el projecte de Conservatori Superior de Catalunya -que semblo que estigui pendent d'un edificis'articuli i comenci a funcionar ja, ni que sigui en seu provisional. No és bo tenir continents i, apressadament, nodrir-los de continguts. És quan les realitats creixen que, a vegades, se'ls ha de buscar noves ubicacions. Jordi Maluquer E l duo de flauta travesseru i guitarra format per Montserrat Gascón i Xavier Coll va iniciar el passat octubre una gira per tot Catalunya gràcies a la Xarxa Clàsica de ]V"ventuts Musicals. En aquesta gira, que acabarà afina[ d'any, han estrenat l'obra Caluer d·A.miens del jove compositor José Zcirate. guanyador del Xll Concurs Frederic Mompolt de joves compositors. El contingut cle cada concert varia segons la sol·licitud de cada seu de Joventuts Musicals que acull la Xarxa Clàssica. Així, a, més n més de l'obra de Zizrate, present a tot.s els concerts, el dtw interpreta obres habituals del seu repertori, que incloLt autors com De Visée, Telemann. J.\farais, Kapsberger, Stanley, Casull, Rodrigo, Montsalvatge, Zcirate. Amargós, Piazzola, Ravel i X. Coll. També s'interpreten temes relacionats amb el tango inclosos en el darrer disc del duo: Tango y havaneras, editat per Procligital Records de Califòrnia. Les a~t11a~ions que resten. tenen llec aquest novembre a Tortosa, Manresa i Torroella de Montgrí. Al desembre el duo actuarà a Pal-afrugell i Vic. • Jordi Masó enregistra la integral de Mompou per a Naxos Diaula engega un cicle de concerts l Centre d'Educac·ió Musical E DIAULA prPsenta u Barcelona ellr. Cicle de Concerts de les seves orquestres juvenils . Aquest Cicle ofereix una no' a proposta musicaL adreçada u tols els públics, que combina la quaHtat d els seus concerts amb la joventut d els seus intèrpt·ets, frui t do l'intens treball realitzat du rant els darrers anys en el camp de la forma ció orquestral per a joves. El Cicle consta de vuit concct·ts, en els quals participen alternativament les Orquestres de Corda, de Vent i Simfònica, dirigides pet· Alfons Reverté i en els quals col·laboren també grups d e cambt·a fo•·mats per membres de les mateixea ot·questr·es. S'iniciarà c1 dia 28 d'octubre a les 2] b a l'Auditod Eduanl1'oldn1 del Conservatori Superior Municipal de Música de Barcelona umb 1111 p1·ograma de rnúsicu fran cesa a r.à•·rec de l'Orquestra de Cor·da i es clow·à el dia 23 de maig al Palau dc Ja Música Catalana amb un pt·o¡,rrama simfonico-coral en el qual pat·ticiparà l'Ot·questra Simfònica juntament amb el Cot· J ove d e l'Orfeó Català. • I pianista granollerí Jordi Masó acaba d'enregistrar el primer d 'tm total de quatre CD en els quals oferirà la integral de l'obra per a piano de Frederic Mompou. Es tracta d'una iuiciativa d'una considerable envergadura que, a més, comptarà amb el privilegi dels auspicis del prestigiós segell discogràfic mu1tinacioual Naxos. Cal recordar que Jot·di Masó ja va enregistrar la integral de l'obra piruústica de Robert Gerbard per al segell Marco Polo, segell vinculat a Naxos, circun1stància que, atès l'excel·leut r esu1tat assolit per aquesta gravació, ha facilitat nt·a d 'emprendre aquesta iniciativa d ' una envergadura tau siugu1tll' i t•ellevanL. L'enregistrament d'aquest prim er <lise ha tingut lloc a l'Audito.; Enric Grru1ados de Lleida, sota la direcció de Miquel Roger i el CD comprèn la totalitat de les tretze Cartçons i danses, les Escenes d'i11/ants i Cltarmes. • E PANORAMA El Cor Vivaldi, guanyador del Festival de Cantonigròs Manifest dels crítics espanyols reunits a Segòvia ls dies l l i 12 de juliol vo tenir lloc o Segòvia uno trobada de lo crítica musical espanyola promoguda per lo Fundoción Juon de Borbón. A lo fi d'aquesta trobada, formalment anomenada "Encuentro de lo crítica musical en Espoño", es va confegir el Monifiesto de Segovio, un document en el qual en nou aportats situo lo realitat de lo vida musical espanyola i, de manera més específica, el poper de lo crítica. Després d'assenyalar les deficiències que existeixen en el terreny de l'ensenyament i l'exigència de "polítiques clores, mit¡ons per- E l Cor Vivcddi va ser el guaE nyador d el Festival de Cantonigròs eu la categoria de cors infantils. Aquestc1 fornwció , v inculada et l'Escola IPS / d e Barcelona , és dirigida p er Òscar P. Boada, i recentme nt està assolint wt molt nota ble nivell artf.stic. D e f e t, aquest premi, a cortSeguit en 1ma compPLició en la qual participaren nombrosos cors procedents de països amb una. grau traclició mtt..~ical, és In confirmació d 'um~ t.rttjectòria, molt briflcwt qne l'ha portat a ser reconegut ctrreu on !ut actuat en els últims uU?soll . Darrere el Cor Vivalcli es vau clnssificar, a una notable distàm:ia rle puntuació, cors procedents de Txèquia, Ucraüw . Hongria, Moldñvia i Polònia. Aquesta és la primera regada que un conjunt català guanya en aquest [estimi. L'èxit del Cor Vi,,aldi s 'afegei.-t al que h a aconseguit en altres actuacions properes i c¡uP l'hau fet merei;t:edor d'elogis solueuts, fins al punt de ser considerat, per tm crític barceloní, en "'' pl" d 'igrwltat amb els mítics PPtit.~ Cantaires de Vien(L. • La Fundació Bqnc de Sabadell patrocina el cicle Opera a Catalunya L a Fundació Banc dc SabadcU, que presideix Joan Oliu, patrocina. un cop més (des del 1982) el cicle Opera a Catalunya. que organitza l'Associació d' Amics de l'Opera de Sahad!'IJ , la fundadora i presidenta d e la qua l és l\fjrna Lacambru. La Fundació apo1·ta la quantitat de 22.500.000 pessetes per al patrocin i dels muntatges Anna Bolena. Tosca i Cos! fan tuli e, que co~guren la present temporada d'Ope•·a a Catalunya a SahadeU, Heus, Girona i Snnt Cugat del Va llès. A aq uest aj ut, s ' hi afegeix la col·lahon1ció del Dep<ll' tament de Cultura de Iu Gent'ralitat de Catalunya, a n•b una sub venció de 28 miLions de pessetes i la pr·omoció publicitàri n del ciele per televisió, i també compta per priJncra vegada amb l'aj ut de 5 millons de pessetes del Ministcl'i el" Educnrió i CuJtm·a, gr·àcics a les gestions del Departa- ment de Cultura. La signatura d 'aquest uronl de col·lahoració entJ·e la Fundació Banc de Sabad eU i els Am i e~> de l"Òpera de Sabadell va ~>C I' pn•biclida. el passat l d 'octubt·e. pel conseller de Cullum, J OOJl .M aria Pujals. A més dels inter e!.Suls Vlir·na Lacumbra i Joan Oliu, tarnbr hi van ser presents )' CXCOllS!'Url' i actual pr·esidcnt de l'Agèm·ia dc Patrocin i i Mecenatge • .J oan Guitart (entitat que va gcstiO{l<l l' l'acord), i la delegada d<· l'An:a dc Música del Depa•·tament, .J on nu Danés . Tots els prescJ1ts en aquest urtc van mostrar la seva satisfacció pet· aquest aco rd, alhora que van d<·stacar l'cncouúahlc tasca que impulsa l\'ürna Lacambra i la neccssitut dr pot-tar l'òper a arreu df' Catalunya, esp ectacle que ha anat guanyant Cl>pectadors en Lots aquebt anp;. • sonals adequats i una complementarietat entre la formació humanística i la professional", hom maldo per lo "definitiva incorporació del repertori espanyol, històrk i contemporani com a element habitual de les programacions musicals". També es fo uno crido o determinades contractacions poc objectives per tol d'evitar "situacions abu- sives i insostenibles que Frenen una millor divulgació de l'activitat musical". D'altra bonda, es recomano "una ma¡or atenció a la política de difusió i divulgació de la música avui dispersa o oblidada. Això requerirò la disposició de centres documentals i mit¡ans econòmics adequats, que facilitin iniciatives musicològiques, discogràfiques, editorials i Cie programació". Més endavant es demano ols mitjons de comunicació que evitin el tractament del fet anecdòtic de l'espectacle "en benefici d'una informació o crítica basada en l'essència de la manifestació cultural dirigida al públic". Centrats de manera definitiva en lo tosco del crític, hom assumeix que "/a tasca del crític no ha de ser exempta d'autocrítica i de crítica" i que lo "formació i preparació del crític i la seva independència són marcs imprescindibles per a la realització de la seva activitat professional". També s'assenyalo que els crítics han de reclamar ols seus mitjons que dediquin o lo música l'espai adequat per desenrotllar lo seva tosco i es proclamo que hi hagi "més enllò de lo mero crònica del concert" lo presència en els mitjons de la crítica, en les seves possibles formes: assaig literari musical, musicologia crítica, anàlisi global o de tot tipus d'activitat divulgativa. Finalment, hom valoro la importància de les dades objectives de la crítica musical en el futur. "Seria de gran utilitat -conclou el manifest- escometre un estudi sobre lo crítica musical o Espanya." • PANORAMA L'Esbart Dansaire de Rubi rep la Creu de Sant Jordi Acord de patrocini Caixa Penedès Orfeó Català A L' Esb a1·t Dansaire d c Rubí, que cnguaJIY cele h•·a el seu 75è anj vc•·sal'i, va •·ci)J'e la Cr eu de Saut Joa·di -que atorga la Generalitat de Catalunya-, per la seva col·labo ració en la difusió del folklore i In música catalan es arreu. Aque t guardó s'afegeLx al Prenti Nacional de D ausa, qu e també atorga la m à.xbu a institució catalan a, r ebut l'any 1985, i a d'alll·es manifestacions de reconei..xem ent d e què h a estat objecte al lln~·g d e la seva Lústò l'ia . E l dn•·•·c•· munt atge de I'Esba•·t, qu e pr<'sidcix lsidre Ruhio, és Ca nigó, amb r o r·eogr afia del seu director artístic, Eduard Ventura, i música d e Manel Camp. El lliurament de la Creu d c Sant J ordi a l'Esbart Dan sair e d e Rubí va tenir lloc el passat 21 d 'octubre al Palau d e la Generalitat de Catalunya. • IV Festival de Música de Bandes del Prat de Llobregat 157 es d'aque.,t 2 de no vembre fins D al proper dia 23 té lloc la quarta edició del Festival de Música de Bandes dPl Prat de Llobregat , manifestació que organitza l'Associació Musical del Prat de Llobrega t -entitat sense finalitat ltwrati'ua que presideix Josep Quero- i la seua banda. Enguany hi participen, a més de l'amfitriona, que serà dirigida p er Josep Mut (dia 2), la Banda de l'Agrupació Musical Canareua d 'Alcanar (dia 8), i La Banda de la Unió Musical de Tarrngona (dia 1.5). /,et Banda del Prat clourc"i elfestiuul. Aquesta manijèsta.ció musical esclevé una re.fèrèncio obligada de la música de banda a Catalunya i és previst que en les properes edicions participin formacions d'arreu de l'Estat i d 'altres països europeus. • Nova temporada de concerts de l 'Associació Massià-CarboneU E I passat 19 d 'octubre va iniciarse, amb una actuació de la pianista Cecile Wang, una nova temporada de concerts que organitza l'Associació d'Amics i Deixebles de Joan Massià i Maria Carbonell des de fa més de trenta anys. Aquesta temporada es caracteritza, com les anteriors, per actuacions protagonitzades per joves músics del país. A aquest primer concert segueixen nou recitals més fins al proper mes de juny. Els intèrprets seran la soprano Maite Mer (primer premi ex-aequo del XVIII Concurs Joan M assiaJ, el 19 d'aquest novembre; el duo forma t per la viola Maria Calvo i la pianista Anna M. Mont- fort, el 23 també d'aquest novembre; el Duo Milani-Del Fresno (violí i violoncel), el 21 de desembre; el pianista Oriol Bastardes, el 1 8 de gener; la soprano Anna Morena-Lasalle (primer premi ex-aequo del XVIII Concurs Joan Massià). el 15 de febrer; el violinista Pere Bartolamé, el 15 de març; i el Quartet Joan Massià, format per Joan Alfaras (violí), Yolanda Fernóndez (violí), Maria Calvo (viola) i Poblo Rosales (violoncel), el 19 d'abril. Les actuacions dels mesos de maig i juny, de violoncel i violí, respectivament, encara resteh per determinar. Tots els concerts tenen lloc a l'Ateneu Barcelonès, a les 18,30 h. • coba d e 'ignar-se un acord de patrO<·irú e ntre la Fundació Caixa Penedès j l'Orfeó Cutalà en virtut del <¡ual aquella passa a esd evenir patrocinadora de les activitats d e l'e ntitat coral barrclonina. Es tracta d'un fe t d'una con•iderablc importància, ja que d' oquesla muncm e• podran potenciar les activitats de I'Orf<·Ó Cat.alà, com també la seva projecció. L' ucte de signat ura va tenir caràcter (lúbljc i •·s va desen rotUar a la Sala Lluís MilleL del Pulou do la Música sota la jm:J;idència del s~nyor Fèlix l\1illct, president de l'Orfeó Cutalii, i dc .Josc·p P<u·cru, pre•id~.nl d~ la Caixa P~ueclès. Ambdós van manifestar la seva sutisfucci6 pe•· llllUC'81 uc01·d q ue ~·eapo:ru que doni impu •·tao ts fl'll.its i quo oeix aoib caràc.ter de contin uHa t. El stmyor Pa rera va a$seuyalar que enguany es complcbccn 75 anys de la creació de la cuixn CI"'' pr•sideix i va remarcar ell¡ vell~ lligams qu e uneixen Vilafmoca del P enedès amb l'Orfeó Cutnlii, 1·om ho pnl\'a el fet que tres vegades CJ1 l'lti storial de I'Od'eó -anys 1900, 1923 i 1956ha • isitnt In capital del Pened ès. Durant l'ac te es ,.a presentar la te mporada d~ l'Orfeó Català. La temporada ha començat amb un esdeveniment tan important com la gravnci6 d'El pessebre de P au Casals. que ' '" tenir Uoe el passat mes de setembre. amb d suport orquestral de l'Orquestra Barcelona i . a~ionnl de Catalunya i els ;olistes Ana \1arin Siínchez. Rat1uel Pieroui. J oan Ca.bero. Enric Serra i Stefano P alatcbi. sola la c:ürc>cció tlel titular de l'OBC. Lawrencc F oster. La campanya ha continuat amb un altre ft"t dc rcllevància particular. l'actuació dc l'Orfeó a la rerimònia de noces de la infantn Cril.tina i hiaki Urdnngarin i ba continuat després amb un ront·ert u Palma de Mallorca amb la Simfònica de 11alcars i direcció del titular dc l'Orfeó. J o t·cli Casas, amb la cantatn CarmintJ Burmw de Ca rl Orff. Dt•sprés hi haut·ii una actuació a Amposta , un co ncert n Cardedeu i es cloru·à l'any amb l'habitual Concert d~ Sunt Esteve. Vuh concct·ts en el cicle promob'UL per la curl~~na ulinwntàda Capraho~ 11na uctuudil conjnntu nmb la Sinúònica del Vallès. obriran el 1998 i olo•ixnrnn pas u un concer t commemoratiu drl 90 aniversari d c la inauguració del Palau amb un programa integral per autor8 clà,.. Aics dr l' Orfeó. Els elies 6. 7 i 8 d 'abdJ l'Orfeó nf~rir:l Rengles concerL' a lllaclrid, Saru¡;o.,a i Barcelona umh la J O!Io"DE, amb director per dcl~rminar i la intcrpretndó d 'Ein Deutclu~.s Recruif'm. el magne oratori dc Braluns. El mateLx rne, d'abril, concretament el dit1 15, l'Orfeó actuarà en el si del cicle Palau 100 amb la Sinúònica de Tenerife .;ota la direcció del seu titular. Víctor P ablo P érez. Aquest mateix conl'ert •'oferirà el dia 17 a l'Auditori Enric Granados de Ueida. El mes de maig hi haurà un concert amb la Simfòrúca del Vallès amb t'ors d'òpera i el d.ia 13 del mateix mes de miÚ!I l'Orfeó Català actu ar à a la catedral de Barct'loua en concert <'orre<ponent al cicle L·Orgue dc la Catedral, amb l'actuació solista dc Francc,c P i -orgue- i d irecció del titular de l'Orfeó. J ordi CoFo s. La IPmporada es clourà amb un conct>rt dim del cicle Els Diumenges al Palau amb progru ma e ncara per dete..roÚnàr. D' altra banda, .Jordi Casas Bayer ha estat <·onvidat a c:üri¡;ir el Coro d e Camnrn de lo Comuniclurl Autónomn Mudrileña , <JUt' ofrdrio tres concerts en homena4;1e a l'escritor Miguel tic Cc•·vnutcs. Els concerts tenen Uoc els clics 27, 21l i 30 rl 'nque~L novPmbre a Colmcnllt' Vi~­ jo, a I'Auditorio Nacional de Madl'id i Alc~tlú rl1• H enarcs, •·e•-pectivarneut. El contingut •le cudu concert es configu ra amb u nu pdmcru part d ec:ücuda a autors contemporani~ de Cervantes (maclrigulistcs anglesos i t•ls LlibrPs quart i t'ÏII(Jitè d e madrigals d e Montevc rc:ü) i una s•·gonn part dec:ücada a música rela cionada nmh el~ to¡ctos d!' l'escriptor o a la seva figu•·o, nmb obres d e Halffte r. Salazar, Vaugbon WiWnulll i Ben Ha.im . • PANORAMA El darrer gest de Georg Solti per LLUIS MILLIT A .. mb la mort de Georg Solli , que va r·estar en professionalment actiu fins al daner moment, d csapa•·eix un dels últims representants d'una generació de tÜrcctors que, tot i la seva diversitat, encnrna una cümcnsió musical i humana que les condicions de l' actual exercici dc la professió han t·elegat gair ebé a la categoria de record. Nascut el 1912 -el mateix any que Celibidach e i MarkevitxSolti fou col·lega generacional , a més, d e Fricsay, Karajan i Giulini , per onalitats que, per la seva banda, materialitzaren el relleu dc les figures mítiques que estaven en plenitud de la seva activitat dunnt l'època del nazisme i que continu aren la seva traj ectòria amb el nou ot·dre sorgit després de la Segona Guena Mundial, com Bruno Walter, Art11ro Toscanini, Erich Kleibet·, Üllo Klemperer o Wilhelm Furtwiinglcr, cntr·c d ' altres . Nadiu de Budapest, de família jueva , SoJLi es graduà com a pianista a l'Acadèmia Ferenc Liszt de la capital h ongaresa , on fou d eixeble de Dohnanyi , Kodaly i, ocasionalment. d e Béla Bartók. al qual veié per dan:era vegada el ] 938, q11an Bartók i la seva esposa feren la primera audició , a Budapest , de la Sonata per a dos pia nos i percussió de l'il·lustt·e compositor hongarès (Solti hi exer·cí de girafulls) . L' assistència a un con cert del vell K.leiber féu néi..xer la seva vocació de di rec tot·. Des d el l 930 havia començut a treballat· com a corcpcLirlor a l'Òpera de l'Estat dc Budapest, on una sola vegarla aga fà la batuta (l'll d e març dt' 1938, amb Le nozze di Fígaro dc Moza rt). El 1937 va participa •·, al Festival de Salzbut·g, en les audicions de La flauta màgica dirigides per Tos- Q so ¡¡¡¡¡- -~ canini. El 1939 els esdeveniments poütics l'obligaren a deixar Hongria. Amb la intenció d 'establir-se a Amèrica, avala t p er Toscanini, el dl'sC'ncadC'nament de la guel'l'a l'ohügà a •·estar a Suïssa , on el 1942 guauyà el Primer Premi, com u ¡Jianista, del Con curs 1ntcl'lladonal de Ginebra. El1946 dir·ibrí Ficlelio a Stuttgarl i Munic, i el mateix any. per les cit·cLtmstàncies d e la postguerr a i a mb aquest curt bagatge d 'expcr·iènc·ia, fou n omenat Generalmusi/,·direktor de l'Òpera Estatal de la capital b avaresa, on durant si· an}S \a dirigir per primer a vegada 44 òperes. Alli féu una e. tt·eta a mi~­ tat amb Richard Sn·auss (di•·ccció d'El cavaller de la rosa amb motiu del 85è aniven,;at·i del compositor bavar·ès). A partir d 'aquí la seva carr·<'ra es desenvolupà dc manera imparah1e : primers enregistraments amb la London P hilharmonic (1950), d ebut aJ Fr·sti va l de Salzburg (1951), dit·ecto•· gen eral de l' Òpera de Frankru•·t (1952- 1961), debut a Sa n Francisco amb Elektra (1953), iniei dels enregi tramcn t d'e tudi d c la Tetralogia wagneriana amb la Fil hm·mònica de Viena per a DECCA (1958). deb ut a l Covent Gardeo de Lonclres (1959), director musica] d el mateix teatre (1961 ), director musical d e la Chicago Sympbony (1969), clir·cetor artístic d e la London Philharmonic (1979), la Tetralogia a Baynuth (1983), i un nombt·e creixent d ' activitats i col·labor acions que no dismintiir cn fins als seus darrers temps. E ra un director tempel'amental , de gest angulós i retallat. del q ual resultava una son orita t car actel'Ística d e fort caràcte•· i Yitalitat, i que anà cedint fin s a a n·ibar· a aqu ella inefable mad uresa dels darrers temps, en q uè les seves interpretacions no mostraven cap signe cie decadència , sinó de saviesa i plenitud, sl'nse penlre el caràcter de la seva singular personalitat. E l llegat del seLt art r esta en un inoït nombt·e d'enregistramen ts, amb un t·epertori amplíssim, la majoria reeditats conjuntament per DECCA, arran del seu 80è aniver·sari el 1992, els q uals constitueixen un document sonor dd màxim intet·ès. El el' ;,¡· 157 PANORAMA Sviatosl av Richter, un lloc a la història Sviatoslav Rlchter, amb Natà lia Gutman al violoncel, e n una actuació a l Palau de la Música pe r LLUiS TRULLÉN 1 pianista Sviatoslav Richter ha esde,'ingut una de Jes figures cabdals de la interpr etació musical del segle XX. La pèr du a d'aquest mes tre, <l'aquesta ÍÍe<>ura indiscu tible de l 'escola r u ssa de piano, deixa tm buit insubsti nüble, però alhora aporta infinitat de t·ecords a tots aquells qui havien gaudit de les seves actuacions i gaudeLxen dels seus enregistraments. El seu pianisme posseïa una sinceritat expr essiva que esdeven ia segell distintiu del seu estiL la seva tècnica t·esultava pt·odigiosa, el seu lirisme oferia la recreació més bella de les par titures que passaven per les seves mans. Era el respecte als autors el que va convertir Richtet· en un dels més grans intèrprets de les obres cabdals de la literalut·a pianística. P ortador de tola i'f'ssència pianística del mític Heinrich Neuhaus, de qui va St't' deixeble -compartint classe amh EmiJ Gttilels-, als vint anys ja havia aconseguit el primer premi de pian o de la URSS. Infinitat de concet·ts pel seu p aís, coneixença amb <'is compo- E 24 56-J sitors i essent constantmen t aclamat. Richtcr va estrenar les Sonates núm. 6, núm. 7 i núm. 9 de Prokofiev. aquesta última essent-li dedicad a . Així mateix. va dirigir l'eslrl'na de la Simfonia concertant p e r a violoncel i orques tra amb Rostropòvitx com a solista . Vat1y 1950. tres anys després d'<~<·abar oficialment els seus estucüs, n•alitza la seva primera gira fora de la URSS: Txecoslovàquia. Polònia. la Xlna. Romania i Bulgària van descobrir el seu talent. Fins als inicis dels anys seixanta Richter no pot tocar, pe•· motius polítics, fora de l'òt·bila dels països de la URSS. Primer va ser Finlàndia i posterior men t l' ocubre de 1960 actua per p t·imera vegada als Estats Units i al Canadà, en una gira de \'Ítll-i-sis concet·ts. Un any despt·és Anglatet-ra , França. Àustria ... van descobrir el seu talent. A partir d ' aquest moment és reconegut també a lot Occident. Així, cal des tacar la seva l'ecreació del Cletuecí ben. t.emperat de Bach , els seus Quetdres per a una exposició, t>ls Preludis i fugues de Shostakòvitx, la música de Chopin -compositor {rue des de la seva infància l'havia fascinat-, els Concerts p er a piano de Rashmaninov, l a música de Liszt, Scriabin, Debussy... Res ulta inPsbonable la imatge dc Richter sortint a r escenari del Palau de la Música Catalana , sota nna il·luminació gairebé imPl'r·ceptihle. Allunyat de divísmes, de mitificacions, Richtl'r' feia en els seus recitals ús de la partittu·a dc les obres que en lantt>s i tantes ocasions havi a intf'rpt·eta t. Les seves gires sempre podien por·tar als organitzadors sot·pt·eses inesperades. Richter, acompanyat amb la seva roulot i dels seus inseparabl es pianos Yamaha , vodia aturar-se en una població o altr a i d'un dia per l ' altre oi'P-t'it· u n recital en l'escenari més inf'spcrat. Era un aspN·Lc més de la seva genialitat. E ls seus concerts esdev<'nicn per· a ls pianistes veritables moclt>ls a st>guii·. Alguns d · aquc~>ls rl:'eitals, com el que oferí dc manet·a gait·ebé secreta al Consc•·vatori Superior de Música, en una dc les seves dan ·cr cs visites a Barcelon a , tenien un rerefons de lliçó magistral. No hi ha d uh tc q uP la història de la inte'1lf'Cta<·ió vianística del nos tre segl<' villl·à w1 abans i un després de la fi gura del gran mestt·e t'U S. PANORAMA Una proposta oberta a la temporada de l'Orquestra de Cambra Teatre Lliure David Padrós estrenarà un encàrrec per RRMC L a ¡wogramació que presenta l'Or·queslra de Cambra Teatre Lliure pet· a aquesta tempor·ada t'S caracteritza, bàsicament, per· la eva obertura de criteri. a pecte que dc fet cooslituteix una constant de la formació. En total oferirà sis propostc a partir de la inicial ja realitzada el passat octubre, dins el l V Festival de Músiques Contempor·ànics, amb un concert d ' homena tge a Frank Zappa, aquest polièd r·ic cr eador n ord-arnericà , CX"ponr nt molt pE'rsonal d'intel·ligència, cr ealivitat i lucidesa en l'ar·t de Iu Lr·ansgr essió dtJ gèneres. La segona proposta , crue té Lloc aquest mes de novcrulH·e, correspon a l'apa riat " Música d ' avu.i" i se cenyeix molt específicament al tipus de conctwt cstundat·d dtJ música contemporània orquestral. Una vegada més l'Ot·questra dc Cambr·a Teatt·e Lliur·e estt·enan) una obt·a d'encàn·ec, en aquesta ocasió de David Padt·ós, menlr·e que Iu t·csta del pt·ograma mostra obres de M:u..weU Davies, Charle Ives, J amcs .McM.illan i Benet Casablancas. probablement aquest darrer el compositor català més interpt·etat p et· aquesta onrucstra. Aquest concert té Lloc al Centre de Convencions Winter·thur i la direcció, com en l'antet·ior. és del seu titular·, J osep Pons. A cavall !'ntre gener i febt·er hom viurà un csdcvenimenl d'una signiCicació especial amb la vet·sió escènica de Iu tan fonamental composició d 'A.-nold Schi:inberg Pierrot lwutire, en una producció del Teatr·e Llim·o qut~ dramutút·gicamenL dirigit·à Calixt.o 13it'ito i musicalment Josep Pons . La vcr·sió ca talana serà de Miquel Desclot i el pr ogt·ama el completarà una primera part amb cançons dc J aus Eisler. El qua r·t programa s'inscdu dins Ja Trobada dc la Música de la Funda- S'oferirà el Pierrot lunalre de Schonberg ció ··la Caixa" i estarà declic-al íntegrament a obt·a de ll ans Wrrnt•t· Henze amb I" actuació solista dt• Lluís Vidal, piano, i Jnanjo er-ra, trompeta . amb la direcció de Jo;.!'p P ons. EI con verú signat fa pocs meso~o amb la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana portar:! la formació dc cambra a int<'l'\ (•ni r - un cop més- en el cicle Els Dium enges al Palau en una nctuudó conjunta amb el Cor· dc Cambra del Palau de la Música Catalana (qu1• patrocina la Fundació Caixa dt• Cutalunya). amb un pr ogr·ama pt·rsidit per l'esplèndid Rèquiem de Gab.-icl Fauré, i també s' hi ofet·intn olwrs de Rameau i Vnrèse, cnlrc d ' all r·es. Aquesta cita ser·à p} mes d 'uhr-il sotu la batuta de J osep Pons. Finalment, a] juny, hom ¡u·oposn un concert, clins l 'epígt·uf MÍisicn Oberta, declicat a l r t·e~td or· lwusiiPr· Egberto Gismonti. Aqurst és un tipus d'iruciativa que té un in tcr·ès I'Rpecial, ja crue pennet l'npr·oxima<·ió a músics molt poc co nrgut ~ a raRa nostra que apot·ten una 'iJ~i Ó ~0' int t·aclicahnent innovadot·a. n· altra banda. ultt·a aquesta programació bàsica, l'On.prc~tra d('l Lliure ,-a participar el ra ~sa t octubre al Festival dc Otoño dc \l aclrid , concretament a] Ch·culo dt• Bt•lla¡, At1:es. amb un p r·ograma dcdi1·at a Astor Piazzola. Al maig artuat·à n P orto amb obr es dc Manuel tic Fnlla, Feliu GasnU (Cel roig), Bt•ncl Casablancas (Epigrames) i Rohnt Gerhard (Cancionero de Pedrell). J aume CortadeUas, Oautn , i Lluís Vidal lú actuaran com a solistes. En el ten-eny J iscogr·Mir éR a punt de sot·tir 1u1 non en rcgistt·nment amb Ja col-lahontdó del Lluís Vidal Trio i Dave Liehman. P el que fa a la temporada t'sll·ictament teatral de la eornpnnyiu del Teatre LliUJ·e, la mÍll!icn ha tingu t un pt·otagonismc molt aen~oat c·n Iu inauguració amb l'csp rrtadc La pantera imperia l de Carles Sanlos, hn¡;at t·n obt·a cid malt:Lx Santos i ell' Burh. La •·esta de la tempor·ada ofereix una pt·opoota poc convencional i dc matisos molt di ver sos. Inclou 1111 autor· català novíssim -Ser·gi Pompcrmeyer·- amb l' obr·a Zowie. fJLH' hn estat guat·clonada a mb el Pn•mi Ciutat d'}dcoi. E l suport mu~i<•a l és dc Lluís Vidal i la di r ecció rh· Lluís lloouu·. També hi figura un clàlibic del teatre eui"Opeu contempor·ani com és Peer Gynt. ohra dc Iu qual ~:~"o fcd1·à la primera part, i qu(' comp tar à amb el suport musicul ori~.'·ittal de J osep Maria AtTizahulagu. un músic irnp01·tant en altre temps pt>r· les seves col·labor adons amu el tcalTe independent. La rlir·r¡·ció ser à dc Lluis Pasqua], t¡uc tt·eballarà amb un aplec de joves alumnes d e l'I nstitut del TeatTc, i amh Iu pn~sència d 'Anna Lizarnn. J a 11'ha esmentat la p roducció de Pierrot hmaire i cal afegir-hi la ]Wcsentaeió a c-asa nosll·a d ' un autor angl~s r·ellevant: Edwanl Bond , reprt'sentanl dc la generació dels angry young men, aml1 afuats. una obra que pot M•r un gt·an esdeven.iment i que dirigit·à Josep )1aria )!e tres. A l c~:~ arahaliPs dc Ja temporada hi hn prt'vist un muntatge amb títol ab;,olutament musical: Cómo conto una cindod de noviembre a nouiembre, que constitueix un espectarlr d'homenatge a F ederico Carcía Lor<·u, amb la interpretació de J uan Echanove, dir<'cció de Lluís PaSl[Ual i dis¡,eny de r espai escèn.ic dc Ft·cder·ic Amat. Aquest espectacle for·ma pa•·t de les activitats que tindr·an lloc al Mercat cle les Flot·s en comllH'Htorari6 del centenari del nabcement del poeta gt·tmadí. Una vegada més, clones, la casa del Lliure es d:i posa a ser uu cau de poder·osa ereat.ivitat i d ' intet·ès t•n el seu doble. i O\'Íilt interrelacionat i sinergètic. vessant teatral i mubical. PANORAMA I Musici i la Companyia Metros a les temporade s de música i ballet de la Fundació Caixa de Terrassa Katla Rlcclarelll per RRMC . , actuació del v•·e tigiós conj unt de cambra italià I Musici, de la soprano Katia Ricciarelli i de les companyies de ballet de José Limón i Metros constitueixen fites destacades de Ja temporada de concerts i de dansa que promou la Fundació Caixa de Terrassa al seu auditor·i de la ciutat vallesana. Una vegada més aquesta doble manifestació concentra una part substanciosa de l'oferta de qualitat dins el conjunt de l'activitat cultural t errassenca, amb especial esment a l'apartat de ballet. Pel que fa al cicle de concer·ts, està integrat per set propostes, a partir de la inicial que 'a tenir lloc el passat 16 d·octuhr·e amb l'actuació de l'Orquestra Filharmònica dels Urals. Po teriorment, aquest novembre actua l'Ot·questra de Cambra Musica Vitae, que dirigeix Peter Csaba, i al desembre el trio for·mat pels flautistes J ean-Piene RampaJ i Claudi Arimany i el pianista John Steele Ritter. El dia 22 de gener tindrà lloc I Muslcl un dels concerts de més relleu del cicle mu icai amb r actuació de la soprano italiana Katia Ricciarelli, una vc>u dc gran prestigi dins el món de la Ürica internacional , que ca n tat·à acompanyada pel pianista Vincenzo Scalera. El mes dc· febrer acollil'à l'actuació de la pianista Eulàlia Solé. una at·tista que darrerament es prodiga massa poc, atesa la seva categoria. El Cor de Cambra de Mo cou, que dirigeix Vladimir Mini, oferirà a l'abril un programa de música sacra i polifonia m ssa tradicional que precedirà l'altre plat fort del cicle, l'esmentada actuació del grup I Musi ci (maig), amb un interessant pt·ograma integrat per obres de VivaJdi i Bach. Finalment, el cicle musical es clourà una vegada més amb un espectacle opcl'Ístic a càrrec de l'Opera de Cambra de Varsòvia, que en at¡ucsta ocasió oferirà L'italiana in A lgeri de Rossini. Pel que l'a al cicle de dansa, la temporada Ja va obrir, també el passat mes d'octubre. el Ballet de l'Òpet·a dc Viena , que dirigeix Renato Zanella. amb un aplec de coreografies de Balan- chine i del mateix Zauella. L'actu ació més destacada d'aquest cicle set·à, molt probablement, la dc la companyia nord-americana José Limón , que rlirigeix Caria Maxwell, una referència cabdal en el món d e la música contemporània. Les seves actuacions tindran lloc els dies 31 de gene-r i 1 de febrer. Abans, els elies 15 i 16 de novembre actua Ja Companyia Metros, que dirigei.x Ramon Oller. amb l'cstr·ena de la coreografia Poemes de problemes, del mateix Oller, sobt·e música de Marina Rossell. Una coreografia de Rami Levi titulada Barroquíssim es podrà vcu1·e els elies 10 i 11 de gener. Al març. dies 21 i 22, tindrà lloc elt·ecital de la companyia Ballet FJamenco Carmen Cortés, amb un muntatge basat en el conegut drama Yerma de García Lorca, amb coreografia de Carmen Co1·tés sobre pa·rtitura de Genu·do Núñez, que compta amb la dit·eceió escènica de Nút"ia Esvert. Finalment, els dies 18 i 19 d'abriJ tindran lloc les ducs actuacions d'lnterdans, formació que dirigeix Ton Wiggers. PANORAMA La Simfònica del Vallès inicia el 1 Oè aniversari amb Salvador Brotons com a titular per RRMC i os as pectes específics caracter·itzcn la temporada de concrr·ts 1997-98 dc l'Orquestra Sim.fònica del Vallès (OSV): la celebració del seu lOè aniversari i la inc01·poració do Salvarlor· Br·otons com a nou dir ector Litular. Els netes de celebració -sota la denominació comuna " Deixa' t tocar· per In Simfònica"vau concentrar-sc rlur·ant el passat mes d 'octubr·c amb una exposició que va repassat· la seva històl"ia ; el concert inaugunrl del cicle de concerts simfònics i de presentació d el nou dircclot· (en el qual es van interpretar· obres de Borgunyó. Sert·a , D vor ak i Cct·vriJó. amb l'estrena absoluta de la seva obra La D sisena nit. Concerto-fantasia per a guitarra i orquestra, amb el guitarrista J aume Torr·ent d e soüsta), i el Concert Pic-nie, amb la pa rtieipació directa dels ciutadans dc Sabadell. 1, com a acte rentr·al, el concert commcnrot·atiu d'a ni vet·sari, tot diJ"igint la for·mació -després dels tliv~wsos parlaments de les personalitats convidades- els tliJ·ectm·s que han passul per la seva històl"ia: el primer titulat·, Albert Ar·gudo, i l'actual, Salvador Br·otons (amb obres de Suppé, Sen·a i Bem stcin). J ordi Mora , el pr·cdeccssor· de Brotons, no va poÒI't" assistir·-bi pet· compt·onúsos pt·ofcssionals fora de l' Estat. Els cicles concertistics Com ja és habitual en els datTet·s anys, l' OSV confecciona la seva programació entom dc tres cicles musicals: els concer·ts simfònics (sis, al teatre La Faràndula dc Sab adell), els concet·ts simfònics p opulars (quatre, a l'antiga Escola cl' Empresar·ials, seu de l' OSV, i r ebatejats com a "conccr·ts conversa" a petició de Br·otOllS), i els concerts Lr·adicionals, també a La P•~r·lrndula: de Nadal , el Pesti val dc Valsos i Danses i el con cct·t dr Setm nna Santa. No hem d ' oblidar, pct·ò, el cicle Òprt·a a Catalunya, del qual I"OSV és l'orques tm permanent. Com tampoc hem d'oblidat· qtw, si h é la seva base d'actu ació Sabadell. l"OSV rs Salvador Brotons es prodiga arreu de Catalun ya . El segon con cct·t sinúònic té lloc aquest 21 de novembre i ha cstut confeccionat com a conc'l't"l d 'aniversari dedicat a Blancafot·t, Schubert i Brahms. És dirigit pel JH"incipal director convida t cie I' OSV, Jordi Mora . .La tet·cera proposta , ~·I pròxim 23 de gener, b>"Ír·a ~·ntor·n del nacionalisme de Granados i Gricg i tindrà la pianista Hisako lliscki (Concert per a piano, en La me11c11·, op. 16 de Grieg) com a solista , solli la batuta de Bt·otons. El 6 dc fcbt·cr· de 1998 s'esdevim lr·à el quar-t concert, en què s'ofet·irà l'exltosu i n ·ndihlc p roposta Clàssics de pel·lícula (segona edició) amb obt·cs dc Mussorgsky, Pachelbel. Vivaldi, Rossini . Silvestri, Williams i B cm stri u. dels films Fantasia.. Gente cor·riNt- te, Le petit sauvage, La taronja mecànica. Forrest Gump. E. T. i West Side S to r y, t·especlivumcnt. a m és dels ananjaments de C. Culltc·r· sobre música dels llim¡, dc r ageu! 007 . Dirigirà Salvador Br·otons. En el ciJJquè concert, el 20 de uu1r·ç dc l' any vinent, els protagonistes scr·an els clàssics Mozart i Beethoven , amb Concert per a clarinet, en Lr1 major, K. 622, del primer·, i Corio- lano, obertura op. 62 i Ja Sin!fimia en Fa major, núm. 8. op. 93, del segon (aquesta darr·eru ohrn és una pl"irner·a aucüció a càrTl"C de I' OSV) . Dirigirà Andt·é Bemard i com a solista bi actuarà el clal"inf'tista Antonio Galan. Finalment, en l' últim concert. el 24 d 'abt·il d (• 1998, rlovament Sah ador Bt·oton eHar·à al cnpdu vn nt dr la formació i dirigirà ohrC'!l dc Gluck, Romsbeq; i Txuikovski , amb Claudi At·imatl )' t·om 11 solista intrr·prctant el Concert per a jlauta de Roms bet·g. El r-iclc dc concerts tTaclic·ionals portarà U~.J UCSI Nndal una novrtal. E s tnwta cic Iu r·ccuperació, per un in trrès espc,·ial de Salvad ot· Brotun ~;, t]IIC clil"igit·à el concert. de l'llhr·a no m1rssa co m~guda de J Ollll Lumulc cie GL"ihrnort La nit de Nadctl. En nqu rsln obra inter vindnu1 els Con; dt' Lleida i In soprano Núria Rial c·om a solista (el baríton encat·n no ha estat conitrmat). Les altres ol11·cs qnc completen aquest cunc·er·t ~ó u les uites núm. 2 i 3, MíLSica ilqucltica dc lHindel (19 de desembre a Sabadell). E l Festival tle Valsos i Danse11 (3 de gener a Sabadell), també d irigit per· Brotons, acull obr·c;, dc Rossini. Offenbach, Delibes i Strans;,. Pel que fa uJ concert dl' Setmana Santa, l'OSV, acompnn yada pel Cor l\l[adrigaJ (que dit-igl·ix Mireia Bflrnwa) -aoili els solistrs Mireia Casas, E lisenda Cabcr o, Lluís Vilamajó i Pau Bonlas- i dir·igicln per· PietTe Cao, ofet;rà la Simfonia en Mi menor, núrn. 4.4, "Fúrwúre'' dc Haydn i el R èquiem de Mozart (3 d ' ab r·il a Sabadell). Tots aquests concerts tradicionals també es podran gaudir a diferents indr·ets el<· Catalunya. L'OSV al Palau de la Música P c•r segon any consecutiu. i en copt·oducr-ió amb la FWidació Odeó Català-Palau dc la Música Catalana. l'O V toma a fer lempor·ada al Palau de la Música Catalana. a Barrelona. am b la segona edició del cicle Conecr·ts Si:mfònies al Palau. Quatre concerts (els dissabtes a les 12 h) configtu·t'n aquest cicle que come n~·a el 29 dc novembr·c i continuat·à el dia 20 de dcscmhr·e d 'engtrany, i els dies 24 dc gener· i 9 dc maig de l"any vinPnl. E ls tr·es pl"imers configureu ]es pL·opostcs, ja comentades, con·esponents al concert d' anivet·sari dedicat a Blancafort, Schubert i Brahms, el Festi val de Valsos i Danses, i ci dedica t al rHrcionalisme de Gt·aoados i Grieg. E l da rTer concert estarà decüca t als grans cm·s d 'òper a. amb l'Orfeó Català. PANORAMA Anna Bofena, producció destacada de la desena temporada Òpera a Catalunya Les sopranos Hyeiln Klm (esquerra) I Rosa Mateu (dreta) Interpreten e ls papers d'Anna Balena I Glovanna Seymour, respectivament, a l'òpe ra de DonlzeHI Anna Bolena per RRMC a desena temporada Òpera a Catalunya -i setzè Festival d 'Òpera a abadell-, activitat que organitza l'Associació d'Amics dc l'Òpct·a de Sabadell (entitat dc la qua l és presidenta fundad ora Mirna Lacambt·a), s'enceta amb el títol Anna Bolena de Oonizetti, obra que serveix per celebr ar divet·ses commernot·acions: el 200 aniversari del naixement de Donizetti , els 150 anys de la ina uguració del Liceu amb aquest títol, i els 20 L anys de la mort de ~aria CaiJas, r enyorada soprano que va recuperar aqut>sta òpera , a mb una proposta escènira de Lucruno Visconti, a la Scala dt> Milà Pany 1957. A~esta p t·oducció dels Amics de l ' Opera de Sabadell, qu e fan per prime•·a vegada , representa el r eto1·n del director d 'ese~· n a, escenògraf i dissenyador dc vestuari Stefano Poda , q ue ja va intervenít· en el celchral muntatge del Don Giovanni mozartià la temporada passada. Poda explica que aquest muntatge és "difícil i limitat per raons d 'in- fraestructura i d'espai. Però, d·altra banda, ofereix l 'oportunitat de considerar i treballar un instrument musical molt interessant i amb un desenvolupament teatral també molt interessant" . Poda, que asstm1eix les tres funcions en aquest muntatge ( dit·ecció escènica, escenogràfica i vestuari), afegeix que "el muntatge no és fidel al cent per cent als espais històrics, però tampoc els nega. Es tracta d 'adaptar-lo a l'embolcall helcantista, al fet o la manera de viure que suggereix aquest estil". L'òpera de Donízetti va ser estrena- PANORAMA Stefano Poda, responsable escènic I de vestuari a Anna Bolena El bariton Enric Serra aerà Don AHonso a Cosl fan fuffe de Mo:1art ela a Sabaddl r l passat 29 d'octubre i dm·ant aquest mes visita R eus (d ia 4), Girona (dia 6) i Sant Cugat (dia 8) - llocs que confif,ru rcn el circ-uit d'enguany d"Òpe ra a Ca talunya. L'uruguaià Fede.-ico García Vif,ri] ass umeix la direcció de l'Orquestra Simfònica del Vallès, formació titular del Cicle. E l paper d'Anna Bolena l 'interpreta la sopnmo coreana llyejin Kim, gua t·donacla a diferents concursos, e ntre els quals el Jatune Aragall l'any 1995. Precisament Kim va compartir •·ccita l amb Aragall l'any passat al Palau de la Música, amb la Simfònica de Balf'ars. El rol d·Em-ic Vlll l'intcrp•·eta el baix armcnià Arutjun Kotchinian. cantant que va int<'r¡wetar Don G iovanni la temporada passada al circuit. La !:>OJWano Rosa Mate u intcqw e ta Giovanna Seymout·; el tenor Lluís Vilamajó i la mezzosoprano :\-Jarisa MarLins interpreten. rC'spectivamc nt, Lord Pc t·cy i Smeton; i Lluís Ramon Sai4'S i Carles Cosías són Lord Rochefo1·t i Sir Harvey, rcsv eetivamenL. Catalunya . I per ai,.ò. Plpropct· desembt·e (12 i 14 a La :Fanindula de SabadeU) tindrà Uoc· un concert extraor·dinat"i amb el tenor Jaume Aragall . que oft't·irà àries d·òpera i cançons napolitanes acompanyat del C01· dc>ls Amics de l'Òpera Jc Sabadrll i la Simfònica del Vallès, RO la la direcció de Javie r PhC'z Batista. La temporada continuarà al març amb Ja Tosca dC' Puccini (amb J udith Borràs eom a Floria Tosca, Valeriuno Gamguebeli com a Mario Cava radossi i Ivan D.imitrov com a Sc·a rpi a) i acabarà al maig-juny amb c·l Cosl.fan tntte de Mozat·t (t·cpn 'sentada per primet·a vegada , i amb Malgorzata Zygmaniak c·om a Fiordiligi, Mercè Ohiol com a Dorabella. Àngel Òdena com a Guglielmo. Enrique Ferre•· com a Ferrando. M . .T os~ "\>lartos com a Despina i Em·ie Sc>n·a com a Don Alfonso). amb dit·t>cció musical de Miquel Ü•·tega la primera í AUlert Argudo la segona, que es podran vcm·c a tol c>l circuit. Escola d'òpera Celebraci6 amb Aragall Aquesta temporada també afegeix ducs commemorHcions m és, com són el 15<' aniversari dels Amics dc l'Òpcra dc SabadeU i el JOè dt'l Ciclc Òpera a Per segon any continua l'Escola d 'Òp e ra dc Sabadell, proj ecte que es va fu s ionar amb 1·l Concurs Eugenio Marto pt't· a cantants d'òpcra la p assada te mporada i que va teni•· un<t acollida excel·lent. arnh el n Cm·s de Professionalització pet· a Jm es Cantants. La selec·ció d e cantant¡;; (el concUt·s en si). que treballat·an el personatges d1· Cosl.fan ILLLte (òpera que represc>ntat·im ), tindrà lloc del 19 al 23 dc gener· (el tennini d 'in scripció s· ac· ah a el 31 de desembre). El cLus es desenvolupat·à durant els mesos de març. abriJ i maig, i hi inten•i.ndt·an com n pt·oft'ssors I'his toriador Ro geL· Alier, el director d 'orquestra Albert At·gudo, el pianista Jordi Giró, ('l dit·eetor· d'escena Pep Anton Córnez, el pianjsl'a Joan Manau, el director d 'escenu Pau Monterdc, la soprano Em·iqueta Tanés i l'especialista en t•xpressió corporal Jordi Vila. Així, aquesta edició d el Curs amplia a tres mesos el ped:ode dc lrC'ball i a sis les beques dt>dicad cs als personatges de l'òpera a tt·eballat·. E ls patt·ocinadors rl'aquc tes b eques són , a banda dc Ja mateixa Escola d'Òpera , l'Ajuntament de Sabadell , la .Fundació Banc de Sabadell, la Fundació Caixa de SabadeiJ , El Corlc I nglés, Coca-Cola i Ka o rnfosystems . També al gener, i com e n allrrs anys, els Amics de l'Òpera flc Sabadell han programat una òper a pe•· a escola t·s. E s tracta dc Hnn.~el i Gretel d ' Engelbert llumperdink. a cànec de l'Aula cl"Òpct·a del Conservatori del Lieeu que dirigeix Carmen BusLamante. La representació serà a La Faràndula de Sabadell el 28 dr gen et·. Finalment , cal afegir que continua l'ajut instit11cional al Cic1e Òpera a Catalunya p er part de la Generalitat de Catalunya i l'Ajtmlamcnt dc Sabadell i, p er ¡wimet·a vegada, de l'INAEM cid Minis te.-i de Cultura; sens<' oblida r el suport de la Fundació Banc dc Sabadell, fidel a l'entitat que dirigeix Mirua Lacambra des del pl"incipi de les seves acli vi Lats . El pt·essuposl d 'aquesta tempot·ada és de gairebé 110 milions dc )JCSSCtes . PANORAMA CRÍTICA L'aposta suggestiva Cobla Sant Jordi Ciutat de Barcelona. Dit·.: Jordi León. 1\lonl~nhut¡:t•, llom~. \loruleda. Pich Santasusana. Josep ¡•r·ra. Dcmur·é. Plnt;n dl' la Ca tedral de Barcelona. 22 dc ~e­ t¡•mhn• dt• 1997. L'aura sonora del nostre segle Govt'l'll de Flandt•s i Diputació de Barcelona. Formes de Flunrles. Chnrnp d'Action. grup instrumentaJ. Direcció: Koen K(·~~l.'k Bnllm·í: Oirk Hcndricx. Scelsi. Cage, Goeyvaerts i Cnunh. Salu Adr·iit Gual dc l'Institut del Teatre. 15 de setembrt• d(• 1997. per F. TAVERNA·BECH orlem clir que la mttsica més gc·nuïn a del segle X ha inaugurat el cut·s amb una mostra d ' autot·s pràcticamrnl inèdits dins del nostt·c ambient m usical. Així, integrat clins d e la manifestació at'tística Formes de Flandes. a la ala Adrià Gual de l' ln:.titut d el Teatre es va of<"rir un concert de C hamp d'Action. grup instl'Umental que enguan y assumeix la r epresentació cultUJ·al de Flandes, en el qual figur·aven una sèrie de compositor s ben compt·omesos en l'evolució d e la música dc la nostra cent(u·ia. U na pal'litura per a violonc·d i p er cussió de Giacinto Seclsi, Riti T, va obrit· el prob•-rama: marxa fúnebre, reiterativa i a ustt>ra. semblava partic·ipar d els rituals practi<·atl-1 pels monjos tibetam, i que interessà per la seva p ersonalís ima son ot·itat. Tot seguit, el públiC', no excessivament nodrit -com és habitu a l f'n aquesta men a de conrt•rts-, pogu é escoltar en una n otablt• ver sió For Marcel Duchamp de John Cage. L'obt·a per a piano preparat té l'atractiu d e la seva aura tímhrica i pol seduir pm· la simplicitat d el seu joc I'Ít:mic, música en cer ta manet·a d ec()rativa que preludia Ics ohr·es t't' pctitives d el an ys seta nta. Euening Rain, treLall de l'anglès P per J. C.C. n un moment en què clh er·srs iniciati ve;, malden per rrtor·nar pr·otagonisme musiral a la cobla. eonet"rl:. com el que comentem rreulten d 'una notable significació. Poder· escoltar· ('n un mateix p•·ograma composicions de Xavier Montsalvatge., J oaquim Homs, Josep Sen ·a. Picb Santasusana i JoanLluís Mortdcda rsdcv~ un fet d'una impor·tà nc:ia notable. Es t1·acta d'una aposta cnonnerrumt suggestiva i, per tanl. un privile,oi per· als bons afeccionats . no a la r·obla. sinó a la música en general. I rn aque:.t sentit. cal felicita r· amb tots els pronunriament.. la Cobla Sant J ordi Cilrtat dc Barcelona i el seu director per· la proposta. na pr·oposta que malgt·at molts incom cnients - una promoció molt per dessota dels mínims exigib les i un espa i poc adientva rebre una arollida per par·t del públic for·~a satisfactòria. Un públic que, a més, va t'eacciunat· dc maner a molt favorable a J'a ucUeió rl'oiH·~s tan poc habitu als en el rcpcr·tor·i con certístic J c cohla com les de Montsalvatgc i d'Homs. 1 és <rue tanmateix, q uan hi ha qualitat en l'obra i rn la inler·pr·etac·ió, hom deixa de banda E 157 pt·ejudicis i partis pris per abandonar-se al goig genuí de l'expressió artística. Elegia a Juli Garreta i .l ladrigal enforma de sardana de Xaviet· Montsalvatge són dues composicions amb gairebé mig segle d"existència. que mosu·en la fidelitat del recen tm en t guat·donat amb el Premi Nacional de la Música a uns princips estètics que, vessats de fot-ma majoritària en la gran orquesu·a , aquí es traslladen a la cobla amb tota conseqüència i amh un gran domini de la gt·amàtica específica . També conseqüència és el que traspuen les petites joies de J oaquim Homs - rllbada, Di.a clar i Nit de festa-, d'una gran Lluminositat i exquisidesa. La versió impecable de la Cobla Sant J ordi. lluitant contra els elements - sor·olls amhienta1s de volum considet·able-. va tenir força a veure amb l'èxit assolit. Dues sardanes de Pich Sanlasusana, d'un clar contingut con ce•·tístic, van precedir aqtlestes composicions, mentt·e que a la segona part tres p eces de caràcter festiu van deixar pas a aquest monumental poema que és Tirant lo Blanc, en el qua] J oanLluís Moraleda r·evi u amh una enor·me capacitat d'identificació el món novel-Iese en què s'inspit·a. ]ames Dillon, va posa t· de maniJest l'amplitud de les tècniques pet· enriquir· amb sonoritats inèdites l 'emissió vocal. Tret d'aquest aspecte, la partitura ens semblà, almenys amb la referència d'una sola audició, excessivament cerebraL Kat·el Goeyvaerts (19231993) era l'únic compositor que r epresentava la música belga i d 'ell es va interpretar Litanie Tl per a tres percussionistes; l'obra. estructurada sota la forma d'un rondó, posà d e manifest rigor constructiu i un a certa tendència a la rep etició formulista. Com a peça fina] es vu interpretar Ancient uoices fo r children de Georges Crwnh, compositot· nord-americà de gran prestigi i que tanmateix aquí és totalment desconegut. La composició està inspirada en poemes de Federico García L or ca i com les obres de la resta del concert, va merèixer una interpretació briUant i comunicativa p er part d els membres de Champ d"Action i del haUarí Dirk H endricx. La música de Crumh va impressionar-nos pel seu d esplegament colorista i el concepte compositiu, el qual sembla llim·e d e prejudicis estètics a l'hora d ' utilitzar proceclimen ts i tècniques de difer ents procedències . Potser li r eprovaríem algun excés en l'ú s diversificat de les fonts sonores i en la llargada dels desenvolupaments. \I CATALUNYA MÚSICA Programació mes de novembre DIU.UNS, 3 DE NOVEMBRE DE 1997 07.00 L'OBERTURA 'fúsica per comen~ar el dia. Recull d'obri'!> breus prcsentude~ per J oan Vi"es. Inclou butlletins informatius i ogt"ndl'o musical!.. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Prt'scntnrió dt> les últim~~ no\'etats discogriiliqm•s 1rpur·c¡;udes al mercut. Espai patt·ociuat per Discos Castl'lló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTiCIES 10.08 CAPSA DE MÚSICA C.Ph.E.BACH: Concert per o violoncel i orquestra, Wq ] 70. Julius Bcrger. Orqu<•btra de Cambra Doli'Arco. Dir.: Jack l\fartin Hündlcr. (29m). GOLDl\1ARK: Pente•ileu, obertura op. 31. Orquestra Filharmònica Renana. Dir.: \tirbarl Halñsz. (21m). CHARPE:\'TIER: Lletanies de lo Verge, H 83. Conjunt vocal i inhtrumrntal J...t.s Arts Flori!!>onts. Dir.: William Chri•tic. (18m). ROMAN: Suite <•n sol m, ''Sjukmans Musiquen". Orqllestra de Cambra del Museu Nocional, Estocolm. Oir.: Claude Génl'tay. (25m). BRA1Il\1S: Fantasies op. 116. Martin Joncs, piaiiO. (22m). nos~;TTI: Purthlo, en Fa. Ortopborob. Dir.: Paul DornlH·ecbt. (19m). SCIIUMANN: Sinúonin en sol m, "de la joventut". Orqllestru Simfònica de la Ràdio de Stuttgart. Dir: Nevillt• Mnrriner·. (17m). BIBER: lJAs~ump<•ió de Iu V1·rge, Sona111 n. 14 (Sonat1•s dt•l Ro~u­ ri). John HoUoway, violi. David Moroney. Tragicomcdio. (llm). 13.00 MÚSICA DEL SEGLE XX VAl\ DE VATE: Cheroob)l. Orquestro Simfònica cir la Ràdio Televisió Poloneqo. Dir.: Szymoo 1\.awollo. (13m). BLSCH: Trio dc corda t'n Re i\1, op. 2·1. Tr:!o d!' Corda dr Viena. (21m). PABT: Stobot ..fntt'r. Lynne Duwson, soprano. David Jomes. rontro-tl'nor. Rogers CovryCrump, tenor. Gidon Kr(•mrr, violi. Vlndimir Mcndelssolm, -,;oio. Tbomu• Dcmengu, violoncl'l. (24m). WEfi.L: Con~t·rt per o violi i orquestra de vent, op. 12. Nona Liddt,U. Tht> London Siufonietta. Dir.: Duvid Alht't'ton. (27m) . .J .SOLER: Pm·titn n. 1 (Hanuonircs Mundi, vol. I). Eulòüa Soltí, piano. (25m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA ~fliSlCAL 15.13 CAPSA DE MÚSICA GOSSEC: Simfonin u 17 parts. OrqueRtra Simfònica de Liège. Dir.: Jacques Houtmano. (26m). BENNE'IT: Fantasia pe.r a piano, op. 16. l\Wcolm Binns. (21m). VIVALDI: Lauda te pueri. Lynne Dawson. Tbc King's Consort. Dir.: Robert King. (25m). SPOHR: Concert per a clarinet i orquestra n. 3. WoO 19. Karl Leister. Orqllestra Simfònica de la Ràdio dc Stuttgart. Dir: Rafael Frühbeek de Burgos. (28m). VEJVANOVSKY: Sonata venatona. Sonata secunda. Sonata vespertina. Miroslav Kejmar i Zdcnck Scdivy, trompet!'s. Jun H01·a, orgue. Orquestra de Cambra dc Praga. Dir.: Libor Pcsck. (14m}. ALBINONI: Concert per a nauta travessera, dos violins i continu n. 1, en Sol M. En rico Di Felice. Accademiu Dei Solinghi. Dir.: Rita Pcirctti. (7m). SffiELIUS: El bard, op. 64, poema simfònic. Orquestra Filharmònica dc Moscou. Dir.: Vnssili Sinaí'&ki. (7m). DI'ITERSDORF: Concert pe.r a 'iola i orqul!!itra, en FaM. Luhomir }1aly. Orquestra de Cambra Dvorak. Dir.: Frnntï.ek Yajnar. (28m). valdi. On¡m•.u·o ~imrònkn tle Bnrcdono i nnrionul de Cotalun) a. Dir.: F.liohu Inh ol. 15.00 BVTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA ~ll'SICAL 23.30 ~OCTLRJ\ i\tú•ico pl.'r ocohor el tha. Prt·· •entadó a r·àrn•t• d' \lfn•d Ct•luyo. ~IOZART: ~inúonia 18.00 GRANS INTEGRALS CA.i'òTATES DE BACH ''Wt-r nur den üeben Gottliisst walten ·• (Aquell qui deixa regnar només el bon Déu), cantata BWY 93. ArlePn Anger. Ann Murray. Adalbert Kraus. Walter Heldweiu. Güchinger Knntorei Stuttgart. Bach-Collegium Stuttgart. Dir.: Helmuth Rilling. (20m). "Was frug icb nach der Weh" (Què m'importa el món?), cantata BWV 94. WiJhelm Wiedl, soprano. Paul Esswood, contralt. Kurt Equiluz, tenor. Phllippe Hutl!mlocher, baix. Cor de nens dc Bad Tolz. Concentlll! 1\iusicus de Viena. Dir.: Nikolaus Harnoncourt. (26m). 10.08 CAPSA DE 'r(:SICA BRI;CH: Cont•(•r·t pt'r u dos piuno• i orf[lll'~lrn op. 88u. Kotia & Mnrielll' Lah(.qul'. Pltilhut'lllfiOiu Ordwslra. Dir·.: St•myon 8ychkov. (28m). GJULIAN I: Pi{lrr~ focil<•» et n¡;rt'ohlt•s ¡wr 11 Ouutu i ~ritarro. op. 74. Mikncl lll•lu~­ VIIO. Jukko Savijoki. (28m). CLEH.AMBAUl:l': Pít·um i 1'isbc, cnntutn . .ll'lln-Puul Fouc·hc'.l'ourt, tenor. l..t>R Art A Flori~nnlb. Dir.: Willinrn Clu·iRiit•. (17m). FRANCK: El t·u~Mior· moll•ït, poema ~irnflinit-. Or·•t•wstr·u Simfònieu dr Bu~ilt•u. Dir.: Armin Jm·dnn. (16m). LJTERI~S: ¡Ah del rústico pu•tor! 'lè•nport' 'entu~ tt·io. (Um). SCHUMANN: Nat·ht~lllckt•, op. 23. Karl En¡wl, piuno. (20m). SA.INT-SAE'\'S: Sum•on i Dalila. gran fnnla~io. Orqu<•btrB Filhurmònka tiP Lond~"«'"· Dir.: GPoff1·cy Simon. (I tm). U \.\ON: Conrt'rt pt•r o or¡;ul', Hob XYlli:2. 'lartin Ilu't•lhück. Divertiml•ntu SulY.burg. (2•lm). 19.00 ALMANAC Un espai destinat a C\'ocar i reviure els fets més representatius del passat musical. Guió i selecció d'Àiex Robles. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL MÚSI20.13 CATALUNYA CA: RECULL DE 10 ANYS D ' HISTÒRIA Revisió dels programes, espais i concerts més significatius. PENTAGRAMA:.AVUI SONA: L'OBOÈLA CLAU DEL PENTAGRAMA: Passejant per París. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 1'EJ\1PORADA DE L'OSC Concert enregistrut per Catolunya .Música el dia 1 de novembre de 1997 HI Palau de la Músiea Catalana de Barcelona. MAHLER: Simfonia n. 3. Doris Soffel. contralt. Coral Càrmina. Coral lniantil Escola Pia Balmes. Cor l'Esquellerinc. Cor Vi- 01.00 REPERTORI DE MT DIMARrS, 4 DE NO· VEMBRE DE 1997 07.00 L'ORERTURA MúHicu pn t•mm•nçur· t•l tliu. Ht•cull tl'obr•t•K ht'<'ll' Jli'I'RI'O IUdPK ¡w•· .Joan Vh·t•R. Inclou hutUt•linM informntiuR i up;l'ndt·~ muNit-nis. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTiCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Pre¡,entucitj d., lt•K úhinws novctatR disro¡.'l'illiqurR upurl'gudes al men•nt. Eopai pulnwinnt pt•r Discos Cush•lló. 10.00 BL'TLLETÍ DE NOTÍCIES 13.00 )fOl\lEl\TS LÍRICS VERDI: 3 òrit"' de "1\ahut•t•o", ''Ernoni" i '·Don Cnrlo''. Moria Cullo&. Philhurmonio On·he•· tro. Dir.: Nkolu Ite~rigno. (26m}. DONIZET'Tl: lütn , òpera ròmica en un nt•l!•. Susanna Rignct·i. Ugo Bent•lli. Romano Frunc<•srb.,tto. GiU''-'PJ>C :Muníni. Orqut•t.tru !lc t•umbra dt• l'Aosocindó In Cunto d(• Tt:r·oi.Dir-.: Fnhio Muc·~td. (62m}. MORENO TORIWBA: Luisn Fcrnundu, C\.trot•lcs. Joun Pons. <\na l{odri~o. Plúeido Domingo. V1•r·óni!'n Villur'l'ot•l. Cor ril' In Comunitut dt• Madrid. Orque,tro Simf1lnica dc Madrid. Dir.: \ntoni Ho" i\lnrbà. (22m). 15.13 CAPSA DE lfÍlSICA n. 33. KV 319. Academ} of Ancient 'fo,i!'. Dir.: Cbristopher Hogwood. (23m). 8.\J.Yf-SAE:\'S: Quart('! amb pinno, op. 41. Régi, Pu•qnil.'r, violí. Br·uno Posquit'r, viola. Rolnnd Pidou.x, violoncul. Huse~in Scr·met, pinno. (30m). CARISSIJ\11: "l Filosofi". Dm•t. Con!'t'rto Vocall'. Dir: HPn6 Jocobs. (9m). R.STRAUSS.: Concer·t ¡wr u trompo u. l, op. 11. llt•rmunn Boumoon. Orqm•strn de In Gewondhaus. Dir.: Kur·t Mn~u•·· (17m). TELEMANN: Ollertur·n en DoM, TWV 55:C6 (0bl'rlurr6 dr Darrmtndt). Conecu tus Musir'us de Viena. Dir.: Nikolous llarnoncourl . (25m). C.Ph.E.BACH: Trio Sonata, Wq l6l n. 1 "Sunb•uirwus oml Mt•loncboücus''. Quot·tet Pur· ceU. (14m). SCBt:BERT: Simfonia n. 5. D 435. Orqul'•tro Fil harmònica de Berlin. Dir.: Daniel Bnrenboim. (29m}. RL\tSKI-KORSAKOV: Sostennto i Alleto"O •obre el nom B-lA-F. Orquestra de Cambra dd Sudoesl d'Alemanya u Pforzbcim. Dir.: Paul Angerer. (9m). 18.00 GRANS INTEGRALS CANTATES DE BACH"ChriH· tus. der ist mcin Lcben" (Cri~t, qut• é6 la meva \;da), cantata BWV 95. W'Uhelm Wied.l. Pnul Esswood. Kurt Equiluz. Philippe Hune nlochcr. Max van Egmoocl. Cor de nens tic U nd Tülz. Concentus music;us d e Viona. Dit·.: NikolaUB Hat·noneourt. (15m). "Herr Chriijt, der eingc Gottesohn'' (Senyor Jesucrist, fill únic dl' Déu), cantuta B\\'V 96. Wilhelm Wiedl. Paul Esswood. Kurt Equiluz. Pbilippe Hutt<•nlocber. .Max von Egmond. Cor de nens de Bad Tiilz. Conct'ntus mu!iicus de Viena. Dir.: :\'ikolaus Harnoncourt. (20m). "In allen meiueo Ta ten ·• (En tol~ cls meus octes), canta ta B~'V 97. WiJhelm Wicdl. Paul E~'\WO­ od. Kurt Equiluz. Phllippe Huttenlocher. ~lax van Egmond. Ruud van der Meer. Cor de nen~ de Bad Tolz. Concentus mu,¡Ïcn;; dl' Viena. Dir.: Nikolans Harnoncourt. (26m). 19.00 GRANS INTÈRPRETS GEORG SOLTI WAGNER: Tannhüuser, obertura. Orque¡,tr·a Sinúòníca de Xica¡;o. Dir: Georg Solti. (15m). MOZART: Concert per 11 piano i orquPstro o. 20, KV •166. Orquc~tra dc Cambra Anglesa. Dir. i solista: Geo•·g Solti. (32m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGEJII'DA MUSICAL 20.10 PERFILS Raimon Colomer convena amb 1 un rompo•itt)r ol voltutll d!' lo owu1 obro. 22.00 AGENI>A 1\IL'SICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CO:\CERT enn'gi~trat p!'r Catolumu Mú•it·a l'i dia 10 d'abril dt• 1997 al Saló d<' Ct•nt dc I'Ajuutamt•nt dc Uun·elono. CICLE SOLISTES DE L'ORC. DRAGONE'I'Tl: Andante i Rondo. H 11\DEMJTll: Son uto per u conh·oboix i piuno. I IANDEL: Sonato t•n Kolru. KUSSl~WITZKY: Concert pt•r u controhubc i piano. Chri~toph Rulm, t•ontrnbnix. Alun Bt·mtrh, piuno. (•16m). BDK00~14 23.30 NOCTURN Mú!lica ¡wr arabnr el rlin. Presenturi6 o du·n·c ti'Alfrl'd Cclayu. 01.00 REPERTORI DE NIT DIMECRES, 5 DE NO. VEMBRE DE 1997 :! ~ a f'l' s¡· 1 57 07.00 L'OBERTURA Mú•iea pt•r romf'nçar el dia. Ret'ull d'obre' br!'us pre-entndes ¡wr Joan \i~c•. lnt"lou butlletins informatiu~ i R!lf'ndt>s mu•iral~. 09.00 BliTLLETÍ DE NOTÍCiES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Presentadó de le• Ílitimes no' etots disco¡,'l'àfiques aparc¡,'lldcs al mercat. EHpoi patrocinat per Discos Ca•teUó. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCiES 2 10.08 CAPSA DE 'IÚSICA FIELD: Conrf'rt JH'r a piano i orquestro n. 5 "L'lnrendie par l'Oragc". John O'Conor. Nova Orque~tra de Camhro lrland!'su. Dir.: Jano; Fül'!'t. (28m). PURCELL: Celf'•lial mu•i~ did tht• goW. in,pire, odo per a Mr i\foidweu·~ St·hool, Z 322. Gillian Fi•her. Te,•a Bonn~r. Jam!'s Bowmon. Jonnthan Kt'nny. Roger~ Covey-Crump. Chorle& Daniels. .Mit·hoel Gffirg~. Charll.'s Pott. Tltl' K.ing'• Comort. Oir.: Robert K.in~. (18m). M.HAYDN: Simfonia n. 28, P. 19. Orqut-Rtra dP Combrn Eslovaca. Dir.: Bohdan Warcbol. {20m). KRO\fltfER: Quartet per o flauta i cordo, op. 93. Pete Graf. Tdo Cormino. {21m). DE VlSÉE: Suite pern tiorba, en re m. UopkiuKou Smith. {16m). XOSTAKOVITX: Múslcu incidental dt' In pd.lícuht Humlt-t, op. 116 u. Thc NorionuJ Philhunnonir Ort>heHiro. Oir.: Bt•roord H~>rrmonn. {21m). VIOTTr: ConrN·t per u ~'iolcmt·d i orquestro en DoM. Ofro Hornoy. I Solis li Vent•ri. Dir.: Claudi o Scimont>. {24m). CHAUSSON: \1viaue, poema Wnl'ònic op. 5. Orquestra Simfònica dt> Ba~ileo. Dir.: Annin Jordan. (12m). 13.00 ~fÚSICA VOCAL JACQUET DE LA CUERRE: "Jeftè"'. cantata o. 5 a due~ veub. Isabelle Pouleuard i Sophie Boulin, sopranos. Claire Giardelli. violoncel barroc. Dir.: Georges Guillard {orgue). (20m). KODALY: Missa brcviM ver a solistes, cor i orgue. Jason .lames. Ja mes Gilchrist. Strphen Rice. Stcphen Layton, or¡,ruc. Cor del King's College, Cumbtidge. Dir.: Stephen Cleobury. (28m). TELEMANN: "Weg nút Sodoms gift'gen Friichtcn''. contota. l ames Bowman, contra-tenor. Tbe King's Consort. Dir.: R. King. (12m). BRITTEN: Bnllod of Heroes. op. 14. 1\fartyo Hill. tenor. Cor i Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Richard Hickox. (18m). BUXTEHUDE: Erbarm dich mein. O Herrc Gott. Creta de Re)ghPre. Jame, Bowman. Tan Honeyman. Ma.>t Van Egmood. Ricercar Consort. (19m). BRAIDIS: Quatre Lieder op. 70. Dietrich Fisrbeau, baríton. Daniel Barenboim. piano. (11m). 15.00 BUTLLETÍ DE 'IOTÍClES I AGENDA ~IUSICAL 15.13 CAPSA DE ::\fÚSICA SAINT-SAENS: Concert pet· u violí i orque.tra n. 3. OfJ. 61. Pierre AmoyaJ. Orquestro Nocional de França. Dir.: Chorles Dutoit. (27m). HANDEL: Sonata per a flauta de bec i clavicèmbal en re m. Michala Petri. Keith Jarreu. (15m). LEK.EU: Introducció simfònica als "Burgrnes" Orquestra Filharmònica de Lieja. Dir.: Pif'rre Bartholomée. (21m). 1\IOZART: Trio amb piano n. l. KV 496. Trio Fontenay. (27m). BERWALD: Simfonia n. 4. Orquestra Simronica de Gothcnhnrg. Dir.: X Jiirvi. {25m). VIV:.\LDI: Concert per a violoncel i orquestro, R\ 424. Ofra Harnoy. Orquestra de Cambra de Toronto. Dir.: Paul Robin•on. (10m). RESPIGlll: Pa~toral per a violí i corda {tranot"ripcció lliure de l'obra de Giuseppc Tartúri). Jngolf Turban. Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.: 1\farcello Vio lli. (12m). HAYDN: Concert per o tromva i corda n. 4, Hoh YIId:4. Dale Clevengl'r. Ortruestra de Cambra Franz Liszt. Oir.: .Janos Rolla. (17m). 18.00 GRANS INTEGRALS CANTATES DE RACH"\Vas Gott tnt, das ist wohlgetan" (El que Déu fa. està ben fet), cantata BWV 98. Wilhelm Wiedl. Claus Lengert. Paul Esswood. Kurt Equiluz. Max van Eg- mond. Cor dl' neM d!' Haonovt•r. Colle~:iurn \ot·olc de Gant. Lt'onhurdt Con•ort. Oir.: Gusta' L.•onharfh. (14m). ~wuM Goll tul, ela~ ist wohl~t·tan'' (El que Déu fo, e'tà ben fet), contata BWV 99. Wilhclm \Vicdl. Paul E••wood. Kurt Equiluz. Philip¡w llutlcnloclwr. Cor de nens dt> Bod Tolz. Conrentus Mu~it·us dP Vit•no. Dir.: Nikoluus llornonrourt. {18m). ~was Gou tut, du~ ist wohJ¡::etnnH (El qu(• Dí-u fo, eatà brn f~t), cantoto DWV 100. A.Augcr. .}.llamari. A.Kl'lluH. Ph.Hutll•nlocht•t·. Cüching<'r Kuntor·ci Stullgor·t. Würuembcr¡,>ia~hes Kummcrorclwatt•r ITt1ilbronn. Bach-Ensemble. Dir.: llt•lmnt Rilling. (22m). 19.00 NOUS INTÈRPRETS ELGAR: Serrnato per a cordes en mi m. op. 20. Ficori~. Oir.: Càndid Rodríguez. (12m). TOLOR.\: Cinc runçons '\targarida Bul'ndiu. •oprano. CarIe~ Puig, piano. (13m). DI\'ERSOS AUTORS: Cançon' i balad"' dfl ~ud-ot>•t umerirà. Tut"•on Arizouo Boy' Choru,. Li•a Lt'may. piano i •l'qü<'nriador. Dir.: Julian Arkl'rlt')'. (16m). 20.00 BL'TLLETÍ DE NOTÍCIES I AGEI\OA MUSICAL 20.13 MENOELSSOHN: 150 ANYS \ve Moriu, op. 23 n. 2. SoU~te& Yot•al8. Lo Chopell!' Royalc. Collt•btium Vorole. Enscmhlt• Ordtestml dt• Pru·í~. Dil·: Philippe lll·r·r·('wcllhe. (7m). Conl't'rt ptlr o do~ piano' i on¡ucijtrn eu Mi M. Kotio & Muriellc Lobèque. Pbilbormonia Orrhf'~tru. Dir.: Semyon Bychkov. (33m). Sonatu pl'r u Orbrue op. 65 n. 1-. Rudolf llt'Ïnemann. (13m). QLúnll't dt' l'ordu. op. 18. Uuuo;muwik. (31m). \ariorionw serioMe•. op. 5-1. Murroy Ptmtltio, piano. (12m). 22.00 AGEI\DA :\fliSICAL 22.05 ELS !\OSTRES CONCERTS CO:\CERT t•nrcgi•trat pl'r Catalunyo ;\lú•ica PI din 5 de maig dt• 1997 al Saló del Tmell del Mu•eu d'Ilil!tòria dP la Ciutat dl' Bor<'donu. ~\t- FESTlVAL DE MÚSICA ANTrGA. ObreR de CASA, SEUtA, CIMA, CORREA D'ARAUXO, CASTELLO i FONTANA, l•ntre d'altrt'H. Al.lt•goria. (Mm). 23.30 NOC11JRN Músi!'u per ucobo1· el din. Prcdl'nlot•i6 o t·urrr·c tl' Alfred Cl'laya. 01.00 REPF.RTOJU OE NIT DUOUS, 6 DE NOVEM· BRE DE 1997 07.00 L'OBERTURA Música per començar el dia. Recull d'obres breus pt·e.•cntadt's per Joan Yives. inclou butlletins informatius i agendes mu•iculs. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Presentació de les (utimt's novetats discOb'l'àfiques apare¡,•-udes ul mcrrat. Espai patrol'inol per Discos Castelló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE i\fÚSICA TXAIKOVSKI: Variacions sobre un tema rococó, op. 33. Mstialav Rostropovitx, violoncel. Orquestra Filharmònica dr Bt•rlín. Oir.: H. von Karajan. (21m). BEETHOVEN: Ser('nata per a Oauta i piano, op. 41. Emmanuel Pahud. Eric Lesage. (24m). DAUVERGl\'E: Conl'ert de simfonies op. 3 n. 2. Cnppclla Colonienñ~. Dir.: William Christie. (21m). SPOHR: Quarti'! de corda n. 2. op. l o. 2. l'íew Budapest Quartet. {23m). C.Ph.E.BACH: ··O.-terkantate", Wq 244. }lartino Linij. soprano. Paul Elliot. tenor. Goubold Sebwarz, baix. Das Kleint' Konzert. Dir.: Hermann Max. (27m). BONPORTI: lnvcozione per o violí i continu, op. 10 n. 4, de "La Pace''. Aj;làia Ensemhle. (12m). RECER: Suite t!n estil antic. op. 93. Orquestra Suufònica Norrkoping. Dir.: Lcif SegPrstam. (23m). DONIZETTI : Sonata en Do M. Larissa Kondratjewa i Rt'inhard Schmied!'l, duet de pianos. (9m). 13.00 MÚSICA ANTIGA CASTEILO: Sonata n. 10. Sonata n. 12. Concerto Palatino. (13m). lLARENZIO: Quatre madrigals o 4 i 5 veus. Concerto Vocale. Dir. René Jacobs. (13m). F.COL'PERIJ'\': Setè Ordre de I<'~ peces de claved (segon llibre). Christophe Rou•oet. (24m). LASSUS: Lagríme di San Pietro, madrigals espirituals n. 1 o 10. Conjunt vocal Europeu. Dir.: Philippe Hcrreweghe. (2ïm). JENKINS: Fantasies o. 1, 2 i 3. Hespiil'ion XX. {13m). MÚSICA DEL REIAL COl\'VENT DE LAS HUELGAS. Sequentio. Dir.: Barbara Tbornton i Beojamin Bagby. {18m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA 1\tuSICAL 15.13 CAPSA DE MÚSICA ARRIAGA: Quartet dc corda n. 1. Quartet Rasoumov¡¡ky. (24m). WALTON: Glòria. AmcraJ Cunson, contralt. Neil Mackic, tenor. Stephen Roberts, baix. Cor Bach. Orquestra Philharmoniu. Dir.: David Willco!·k•. (18m). THALBERG: Cron fantasia i variacions bobre motius dc [ Copnletti de Bdlini. op. 10. Frnnc!•sco ~icolosi. piano. {l im). GOLABEK: Simfonia n. 2. Orquestra Filharmònica d!' Cambra Poznan. Dir.: Robrrt Satanowski. (19m). ZF.LENKA: Sonata n. 6 t•n dom. Ilt>inz llolliger i \1audre Bour¡,'Uc, oboès. Klaus Thnncmnnn. fu~ot. Lurio Buccurdlu, ¡•ontrohai:x. Christiune Jact·ottt>t, ¡•Juvcd. (17m). GLAZUNOV: Vals rle t·onr!'rt n. 2. OrqUI.'6tru de Iu Snissc Romande. Oir.: Rrnest AnRt•rmut. (8m). LISZT: Promrt<'u, poema Himfònie n. 5. Or·qucslra FiJharmòni¡~a dc Bt>rlín. Dir.: Clnudio Abhado. ( l3rn). MEHCAOANTE: Concert ptt' u nuu ta l'n RI' M. Jamcs Galway. I Solisti Vcncti. Dir.: Claudio Scimone. (19m). OUSSEK: Sonuta per a piano op. 35 n. 1. Anòreab Staicr. pianofortc. (20m). 18.00 CRANS l!lòTECRALS CA."iTATES DE BACH.. l'íirnm von uno, llt>rr, du treuer Cott" (Aparta de oo•altres, Senyor. DPu fidel...). cantata BW\ 101. Wilbrlm Wirdl. Paul Es..wood. Kurt Equiluz. Philippe Huttcnlocher. Cor dr nens tir Bnd Tolz. Concentus \1u~irus cie Virna. Dir.: Nikolnu" Hnrnoncourt. (24m). "Hcrr, d<'ine AUJ4('n sehC'n narh dem Glauhrn" (¿És la m~ntida, Juhv~. t¡ue mlrn vc·ure els vostre~ ulla, i no Iu writat?, caolllll\ BWV 102. Poui Esswood. Kurt Equiluz. Philipp<' lluttcnlodmr. Cor r((' n••ns dc Had Tolz. Con1:entuR Mu8icns de Vicna. Dir.: NikolnuK ll urnoncom·t. (21m). 19.00 PENTACIW1A Programa de divulgació musiral. Guió i realitzudó: P!'rt• Surés i Àlex RuLiet<. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTiCIES I AGENDA MUSICAL 20.13 "A LA MANERA DE.... " Un convidat rns propoKa i comenta la mú11ira c¡ue li agrada. Guió i prt>,t'ntació de Joan Viveti. Produt·ció dc DolorH Busqucts. 22.00 AGENDA \ llJSlCAL 22.05 ELS NOSTilES CONCERTS CONCERT enn~~trut prr Catalunya Mú!licn el diu 7 do juliol de 1997 al Clnnstr·<· del Convont de Snnt 1\j,'IJAIÍ dr Barcrlonu. ¡.~ES­ TIVAL D'ESTIU GREC 97. UN SEGLE DE LJ ED CATALÀ. Obres de NfCOLt\U, MILLET, BARBERÀ, GRANADOS, LAMBERT, MOREHJ\ i VIVES. Ro~a Matt>u. soprano. MontHer·rut Torrm•llu, mez:wprunn. Arrnu 1\forcna-Lu•allr, soprano. Jordi 'fas, tenor. Xavier Cotnorcro. baríton. Carles Puig. piano. Ter•••a Ribus. piano. (8lm). 23.30 lliOCTURN \fúsira per acabar el dia. Pre•<'ntarió a càrrec d'Alfred Ct'laya. 01.00 REPERTORI DE NIT DIVENDRES, 7 DE NO. VEMBRE DE 1997 07.00 L'OBERTURA Mú><ira per començar el dia. Recull d'obres breus presentades pt'l' Joan Vives.lnclou hutlktin~ informatius i agendes musicals. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Presentació dc )ps últimPs nov<'tats discogràfiques aparc~'Udes al mercat. E"}lai patrocinat per Discos Castelló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍ- m. Pt•n• Ho•, nnlu tlt• !llllllbu. J uun Cnrlo' Ri \l'ra, tinrbn. (13m). 15.()(1 BFfLLETÍ DE OTÍClES I .\.CEND \ .\ntSIC.\L 15.13 EL DIA OE L'OIEt\T Progrumottó r••olit7.uda n purtir dl' lt·~ ¡~<•ti1•iom. c¡nt• ..J, no•tn•• oit•nt< hun ft•t ui •·onh••llulor ,¡., Cutal¡mya Mu•i.:u, td. 20:2 35 :~5. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍClES I AG~<:NDA l\fi!SICAL 20.10 EL (}fA Dl<: L'OIENT Continutl!'ití dd pt·n~·cunn. 22.00 AGEN DA MllSI CAJ. 22.05 CONCERT IMAGINARI Guió i fil'll•t·ció: }..((.,. R oblr~. 23.30 NOCTURN Mú,i••a p1:r ut•ubar ,.¡ clin. Pr!'· st·ntari6 a riirn•r d' Alfrrd Ct•layu. Ol .00 REP ERTORI DE NIT 13.00 liiÚSICS DE CATALUNYA A.SOLER: 16 Versos per '·Te Deum". Josep M. Mas i Bonet, orgue. (17m). ROSSINYOL: Pròsper laberint intermitent. Grup Vol ad Lihitum. (17m). R.STRAUSS: 5 Lieder. Monl6e· rrat Caballé. Alfredo Rossi, piuno. (19m). BACH: Suite per n violon!'el sol n. 6 BWV 1012. Pau Casala. violoncel. (29m). MOMPOU: El Combat del somni, orquestrat per Ros Marbà. Victòrin dt'1s Angels. soprano. Orquestra de Concerts Lnmour<•ux. Oir.: Antoni Ros-Mnrl1à. (10m). DE YISÉE: Suitl.' en mi 22.00 AGENDA ~ILSIC\L 2:2.05 GRA..."iS OBRES \l \) R: Sa mude. oratori bíblit· t•n du!'.< part• p<'r a soli''"'· ror i orll'll''tra. Alc11•undra Gonll~L'­ ni. Elihabeua Suingo. 'farrrllo :\IL•t•lini. Roberto Lupurt'll.i. Bonnt'r Barh Genwin<chaft. Or· trucstr·u \endèmia d1• llfin~k. Dit·.: Pierun¡;t'lo Pt•hwchi. (!17m). 23.30 NOCTURN Mú~ic·u Jll'l' arubar 1·1 uut. Sl'ntadó u 1·àrrec de Mnró Juné. p,.,.. 01.00 UEP ERT ORI OE NIT DIUMENGE, 9 DE NO· VEMBRE DE 1997 07.00 L'OBERTURA Mú~oit·o pPt· conrrn~·ar el dio. Rl•l'ull d'obres brew. prcst•ntudt•• pet· Pilar Suhirà. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍClES I AGENDA lfUSICAL CIES 10.08 CAP SA DE lfÚSICA \\ EBER: Simfonia n. l. Orque~tra Simfònica de la Ràdio de Baviera. Dir.: Wollgang Sawallisch. (25m) . .\fONTEVERDl : Glòria a 7 veus, cor i orquestra (Selva ~1orale e Spirituale). Solistes, cor i conjuut instrumental de la "Socil'tà cameristica di Lugano''. Dir.: Edwin Lochrer. (18m). PACANINl: Quartet per a gnitan·a i ro rda n. 7. Quartet Pnganini. (26m). A.KRAFl': Concert pPr a violoncel op. 4. Anuer Bylamu. Orqucstr·o Tafelmusik. Dir.: Jenn Lamon. (20m). RUBINSTEIN: Música de Bnllet de l'òpera Net·ó. Orquestra Filharmònica Eslovara. Dir.: Micbacl Balasz. (34m). MOZART: Concert per a violi i orquestra. KV 271a (atribució dnhtosa). Henryk Szeryng. Orquestra New Philbarmonia. Dir.: Alexander Gihson. (29m). BOTTESI:\'1: .\targberila, obertura. Orquestra Simfòoira Litnana de Vilniu~. Dir.: Silvano Frontalini. (9m) !!O.l:i L'ÀU DI0 \ 1Sl'AL Un programa d'Aiex Gorina. DISSA81E, 8 DE NO· VEMBRE DE 1997 Oï.OO L'OBERTlltA .\ Jú,ira pt•r •·umrnçnr .-1 rlin. Recull d' obrr• hrl'IIM prc•t•ntod••• pt•r Pilar Subirò. 09.00 BUTLLETÍ DE l'iOTÍCrES I AGENDA ,\filSICAL 09.13 MÚSICA r•J<:R A COBlA GEHSHWIN: Rhnpsody in hhw (ltl'I'Oiljument dtl n~r·not Cnhllllrjo). Allwrt GuiMvur·t, pinno. Cobla Meíliwrriiniu. Dir.: J¡·~ÚH Vl'ntur·a. (IHrn). SEGUHA: Cont u Oh•su, ~onlunu. Cohln Viln d'Ol~~~~. Dir.: Jaume Pui~ i Llongucrus. (Sm). SAOEHRA: Tortdlú. Cohlu Lu f'rinl'ipul d'Amstt·rdum. (Sm). VICEI'iS: Fanta;,in per u tr«'s t'oblt>H i pt·r· l'll~"ió. CohJt>, Sunt Jordi. St•lvatann i Prindpal ell' La Bisbal. Dir.: Jo~~p \lr<'n,. (9m). BOt:: ''An¡:!'lina", "Pr•radors, hon~ catalans". ~ardunt••. La Prim•ipal de lo Bi,hnl. (im). 10.00 AGENDA \ tt:SICAL 10.05 PENTAGRAMA Rcpf'lirió dd pro¡:ramn t·m~' t'I dijolJjj. lLOO EL DIA DE L'OLENT Progrttmut•ió rt•alitwda o partir d(' lt·s Jlt.'ticion• •1u1• el~ nostreR oi~n!M hun ft•t ui conWMtudot· du Cntalunyu lthí~kn, tPI. 202 35 35. 15.00 BUTLLET Í D E NOTÍCi ES I AGENDA MUSJCAL 15.10 El. Ol i\ DE L'OI ENT Continuuc·ió clcl Jli'Cl!l''llrnll. 20.00 Bl'TLLET Í DE NOTÍCIES r \ GEND \ ~IUSJ CAL 09.13 'fi:SICA RELIGIOSA C.\RISSDfi: .\lis~a ~sciolto hnvcan dall'altc sponde... Cri,tinu Miot!'llo. Lnviniu Bt>rtotti. Claudio Covinn. Sandro "iaglin. Furio Zanas:i. Le ]stitutioni Ilarmonicbe, Verono. Dil·.: Moreo Longhini. (50m). ZEMLINSKY: Solut XIII, op. 24. Cor dc Cmnhra EM1St S"rúf. OrqueRtro Simfònica tlt! la Ròdio dl' Bl'rlín. Dit·.: Riccardo Chnilly. (Hm). DUMON1': Magnifirat. Gr«'tu dr Reyjlhet·c. Kutelijue Vun LuCIhem. Rirerçar Consort. (7m). CAPL ET: Missa o trc~ Vt)US. Solisti'S vorals. Con; Universituris de Comhra CoUegium Mwút•um. Oir.: Durinka Matüc. (26m). SCHÜTZ: 1\fagnificat anima mt•o dnminom, S\l'V 468. .) o•r Lui~ \logner, contrntt'nor. Cor de moteL• de Munir b. Ort¡ufkitru de In R<'~idèoein de 1fuuic. Dir.: Haru Rudolf ZOheiPy. (12m). 11.00 TRANS~DSSIÓ E~ DIR ECTE D E LA ~fiSSA CONVENTUAL DES DEL :\fONESTIR DE MONTSERRAT 12.30 AGENDA }fUSlC:\L 12.35 APEIUTlU MUSICAL 15.00 BUTLLETi DE NOTÍCIES 15.08 "A LA MANERA DE ...." Rrpetici6 del progr.·ama emrs el dijous al vesp re. 17.30 TEMPORADA D'ÒPERA D E CATALUNYA l\IÚSICA WAGNER: O,;r fliegtndt' Holliinder (el voL'Cell funtnRmn), òpera en tres actes. J aml'b Murris. Dehorah Voi¡,ot. Ben Ueppn!'r. J on-Bendrik Rootering. 3 Paul Crem·•· Birwttn Svcndén. Cor i OrriUI''Iru drl mc•tropolitan. Dir.: Jnmc• Lt-•inc•. (152m). 20.00 BL'T LLETÍ DE l\01ÍCIES I \ GEr-mA 'fi:'SICAL 20.10 SELECCIÓ DE JAZZ Progromo dt'dic•at o la mtí~ica dc jazz amb ¡.,'lljÓ d'Alht•rt Mullofr~. 22.10 AGENDA MUSICAL 22.15 LA MÚSICA A DEBAT Programa 11 l'entorn dl' trmes musi<'His d'intrrc\R, rrolitzut nmh In c•ol·lnhorució cltll Consell Catuli! dt•lu MtÍSÍC'a. 2:uo NOCTIJUN Mú~ku pt•t· ut·abHr t'I tliu. Pt·csentut·ió o riitTt'l' dl' Mm·1í Jnné. 01.00 REPEHTORI DE NIT DIU.UNS, 1 O DE NO· VEMBRE DE 1997 07.00 L'OBEltTl RA ~lú•iru ¡wr tomt•nçor el ¡Jja, Rerull d'ohrt'' hrl'u• prP•cntade.• per Joan\ iH·•· lndou butllctiru. infonnatiu• i agPndes mu•irak 09.00 Bl;TLLETÍ DE !\01ÍCl ES 157 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Prescutariú dt• )e,. últimc; novetats discogrofiqur~ aparegudcii al ml'rrat. E~pai patrocinat per Discos Cn,trllú. 10.00 BllTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE MÚSICA MOZAHT: ldonwnro, mtÍHira der ballt•t KV 367. Ensl'mhle \1ozart de Vi~:nn. Dir.: Willi Bo;,.kov•ky. (26m). BDC1201:6 LALO: Trio amb piano n. 2. Barbit•tw Piano Trio. (26m). 1L\NDEL: :\tú~ica Aquàticn. Suite n. I. Fe.tival String~ Luternt-. Oir.: Rudolf Baumgartnt:r. (30m). TRAETTA: Stabat :\lat<•r pt·r a <oli<tc•, ror i ro rda. Soli•.tt>• vocak Cor Polifònic f'arnt••iano de Piacenzo. En,emhlc Ginvonile Arnllrosiano. Dir.: ltaio Lo Vl'tf'rr. (27m). TX,\11\.0\'SKI: Serenata mt•langio,a. op. 26. lt7hak Pt'rltnan. Ort¡ ut•, tro dr Filadèlfia. Dir.: Eugene Ormondy. (9m). KRO\l MER: Quartet amb clarint·t op. 83. Diet!•r Klüt·krr. Con~ortium Cla.•it·um. (22m). HAYDN: Sitnfonio n. 52. 'fhe EugliMh Con1•rrt. Dir.: Trl'vor Pinnock. (20m). 4 13.00 MÚSICA DEL SEGLE XX ROESMANS: Cont·<•rt pPr a piano i orr¡ut·atru. Murcl'llt• Mt>rrcnier. Orqut•Ntru F'ilhurmònil'o de Lí~g<·. Dit·.: Pit•rrt; Bortholumee. (26m). T IS.>..ENKO: Simfonia n. 5. Orqurstrn Simfònic·a cll'l \HJÚbtct·i dt· Cultura dc ruRSS. Dir.: GPnnudi Rozhdl'~tvt•nski. (15m). BRITTEN: Sonata per a violon<•r1 i piano, op. 65. Juli un Uoyd Webher. John MeCabe. (21m). BOLDE~L\.'{:-í: Quatre epitafi,, op. 10. Sylvia Linden•trand, mezzo-~oprano. Orquestra Simfònica de la Ràdio Suera. Dir.: Berislav Klobucar. (16m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCiES l AGENDA MUSICAL 15.13 CAPSA DE MÚSI CAUSZT: Gran Fantasia simfònic u sobre temes de Lélio dc Bcdioz. per a piano i orquestra. Michel B~roff. Orquestra dl' la Cewanrlhaus de Le.ip~ig. Dir.: Kurt Masur. (23m). FUSS: Nocturn per a tres violes i violoucd. Conl'ilium l\•l usicum. (23m). GLUCK: Paris i Helena, quatre àries de l'opera. Jtmet Bakcr. mezzosoprano. Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.: Raymond Leppard. (14m). SCUUMAI\1\: lntermezzi. op. 4. Karl Eogel, piano. (21m). ~1YSLI\'E­ CEK: Concert per a 'ioli i orquc•tro l!D Fa ~1. Shizukn Isbikawn. Orquestra de Cambra D~orak. Dir.: Lihor Pe•ek. {21m). STR-\\'L~SKI: Joc d" cartes. Philharmonia Orchestro. Dir.: Esa-Pekka Salon('n. (22m). SAI:\1-SAENS: C)pres et Lauricrs per a orgue i orqucllLra, op. 156. J.P.Kemmer. Orqu~tra de Ràdio Lux~:mburg. Dir.: Louis de Froment. (18m). C.Ph.E. BACH: Sonata per n orgue Wq íO n. 5. Jacques van Oortmerssen. (14m). 18.00 GRANS INTEGRALS CANTATES DE BACH"fhr werdet weinen und heulcn" (Plorareu i u¡; doldreu). t•antata DWV 103. Wilhelm Wicdl. Rapbacl Harten. Paul Esswood. .Kurt Equiluz. Max van Egmond. Cor de nens de HannoV!'r. Collegium vocale de Gant. Leonhardt-Consort. Dir.: Gustav Leouhardt. (16m). ··ou llirte 1•rac>l, hüre'' (Pastor d'Lo;rarl, e-colteu-nos). cantata 8\\"\ 104. Adalbert Kraru. 'Wolfgang Sehü · ne. Gaching¡.>r Kantorei Stuugort. Bach-Collegium Stuttgart. Oir.: Helmutb Rilling. {lïm). "Herr, gebc nkht in~ Gericht mit deinem Knecht" (No ''lligueu judicar el vostre ~rvl!nt), cantata BWV 105. Wilbelm Wicdl. Paul Esswood. Kurt Equiluz. Ruud van dcr :\!eer. Cor de nens de Bad Tolz. Concentus Mu~icus de Viena. Dir.: Nikolaus Ilornoncourt. (21m). 19.00 ALl\IANAC Un espai destinat a evocar i reviure elH fets més rep!'f'scmtoliuN del pas~at musical. Gwó i sl'le<·ció d'A.lex Robles. 20.00 BUTLLE1Í DE NOTÍCIES I AGENDA ~IUSlCAL 20.13 CATA LUNYA ;u(;SICA: RECt LL DE 10 ANYS D'HISTÒR I A Rc~isiit del8 progrntttl's. rspnh i l'Onrt•rts nu~, significatius. CO:\CERT t•nri'¡.'Íslrot pt•r Catnlun)'ll \1ú•ica t•l dia 2 de ju(joJ dc 1988 ol Fl'•thal Intt•rnacionol de Mú•it•n dt• l'Empordà. \f. 1L\YD!'J: Dh•t•rtinwnto en Sol ~~. E.T.A.HOFF\1'\J~: Quintl'l per· u arpn i quartPt dc cordu. \10Z \HT: Oh·t•rtiml'nto, KV 136. DEBUSSY: Dun•t•s per a arpo i 11uint<•t tic cordo. DVORAK: Quintt•t de ent·dn, op. 77. Ahigaill Prat. Wit•nr•· KnmmermuNik 'Ensllnlhlt•. (82m). 22.00 AGENDA MUSI CAL 22.05 T~1J>OHADA DE L'OBC Concl't'f t'Dr!'¡!Í~trnt per Catalunya MúHira t!l diu 7 tll' novPmbr~ dl' 1997 ttl Puluu dt• ln Música Cutulanu dc Bna·relona. '\10ZART: Simfonia n. 35, K" 385. l\L\JlLEU: Simfonia o. 5 "Hallnpr". Orque•tro Sinúònka de Borrl.'lnna i nacional dc Catalunya. Dir.: Eliahu Inbul. . 23.30 l'iOCfl'lti\ '\lú•irn ¡wr aeabur 1.'1 dia. Pre•t>oturió o càrr•·t· d',\lfn•d Ct>laya. 01.00 REPERT ORI DE NIT DIMARTS, 11 DE NO· VEMBRE DE 1997 07.00 L'OBERTURA Mú!iÏro p<·r rtmtt•ntua· ri din. RecuU d'ohn·~ hrl'us pl'escotad<'s pt•t· .Joun ViveH. Inrlou botlletim informatius i og¡•ndes mu,;icaiA. 09.00 BUTLLETÍ O E NOTÍCIES 09.08 SEI.ECCIÓ DE NOVETATS Pre..•otai'ÏÓ dt• (¡•, últimt·~ novetat' di ...·ognifi<Jnt'' opare¡:udc. ul mt·r•·•tt. E"poi ¡•ntrocinat ¡wr Di .. ro' Ca,tf'Uú. 10.00 BUTI.Lf.TÍ DE NOTÍ-. CIES 10.08 CAPSA DE 'UÍ'SJCA H \.'l'DEL: Apol.lo i Dafne. Contota. Juclilh Nelson. Oa\·itl Thoma•. Brut·t• Hoyncs. Orqul'iltra burrot•a Philhonnonia. Dir.: N. Mrgt·¡;uu. (·16m). \IACJ<~\RREN: Clt!!vy Chnct•, olwrturu dc ronrPrt. Engli•h Norlht••·n PhilJlarmonia. Dir.: David Lloyd-Joni'K. (8m). MOZt\1{'1': Qunrt<'l de t'Ordu n. 22, KV 589. Qunrtf'l It alià. (23m). UENN~TT: Simfonia "" Holm. 01'C¡uo&tru de Comhra Milton Keynt•s. Dir.: lliJnr·y Dnvun Wl'tton. (22m). JIAYDN: Contl!t·t per n piono i OI'!Jt1cstra, Hoh. X V111:4 Oa·qtll'Atro de Cumbr·u tle Vic•un. Dit'l't'tor i ~;o­ li~tu: Philippl' Entr!'mont. (19m). BHITTF.~: Cloriunn, suite simfònica op. 52 a. 0r<Jt1t'~­ tro Simfònica de Londrc.•. Dir.: Steuart Bcdford. (27m). VTVALDI: Concert per a dos oboès. RV 535. Alexci Utkin i ~tikbail E\stihrnee\'. \ïrtuooi dl' '\foscou. Dir.: \1adimir Spivako\. (9m). YSAl'E: Andante. prr a violi i orquestra. Jerrold Rubenstdn. Orquestra Nacional de Bèlgit·a. Dir.: Mendi Rodan. (7m). 13.00 MOMENTS LÍRICS OFFENBACH: La Périchole. Teresa Berganza. Josep Cat'l't'ras. Gabriel Bacqwer. Michel Sénéchal. Cor i Or<pJestt·a del Capi tol de Totdouoe. Dir: Micht•l P lasson. (98m}. DONTZETTI: Dues àries dc "Luda de Lammermoor". Luciano P avarotti. Orquestra de I'Opet·n de Viena. Dir.: Edward Do'l\'lles. (12m).. 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AG&'\'DA ;\ltJSICAL 15.13 CAPSA DE JIÚSICA BOCCHERINI: Concert per n ,;oloncel i orque,tra n. 10. G 483. Frédéric Lodéon. Orque,.. tra Simfònica de Bourncmootlt. Dir.: Theodor Guschlbuuer. (25m). RCBINSTEIX: s¡, peces característiques per a piano a quatre mans. op. 50. Yaara Tal i Andrl'u• Grot>thuy8en. (23m). DELALANDE: Dies lroe. S 31. Linda Perillo. Patrizin Kwdla. Howard Crook. Cor i Ort¡ut•;;tru de In Cbapclle Royale. Dir.: Phi(jppe Herrewcghe. (27m). DE BERIOT: Concert per a violí i or questra n. 8, op. 99. Tukuko Nishi:taki. Orquestra RTBF, Brussel.les. Dir.: Alfred WaltN·. (24m). SCIIEIN: Banl'hetto Musirale, n. 20, Suite a 5. HPspPrion XX. Dir: Jordi Savall. (6m). GLINK.A: Sextet. Quint('! del Conservatori dc :Moscou . Yuri Goluhev, contrabaix. (25m). DITTERSDORF: Simfo rua de le, Cinc !\adorn.. Orque~­ tra Filharmònica Orarien. Dir.: Romeo Rimbu. (18m). A.L.K.A..'i: Concert dc cambra, op. 10 n. 2. :\Iarc-André HamcJjn. piano. Orqoestra Simfònica E<coce•o de la BBC. Dir.: .\1artyn Brabbins. (Sm¡. 18.00 GRANS INTEGRALS CAJ\TATES DE BACH"'Cottl'll Zcit ist dic allerheste Zt•it" (El temps de Déu és el millor tl'mps), cantata BWV 106. Solistes vorak The Bach EnsNnhle. Dir.: Josbuo Rifkin. (20m). '"Was willst du dicb bt:'triiben" (Per I(Uè et vols afligir?), c11ntntu B\VV 107. Arleen Augér. Aido Baldin . J ohn BrochPict·. Giichingcr Kantorei Stu ttgar t. Bacb-Collegium Sutl{;arl. Dit-.: Hrlmutl1 Rilling. (17m}. "Es ist eurh gut, dass i<'h hingche'', (La convé que m'en va.gi), cantata BWV 108. Marcus Klein. ~ticho- el StUJupf. Paul E'swood. Kurt Equiluz. Huud \on d<•r \1("('r. Cor de neu~ de Bad T olz. Concentus mu,it·us de Vit·na. Dir.: 1'\ikolau• Harmmt•ourt. (16m). 19.00 CRANS INTÈRPRETS GEO RC SOLTI BR.\~ntS: Simfonia n. 2, op. 73. Orqm·stru Simfbnira dr Xico¡;o. Dir.: Ceor·g Solti. (45m). HANDEL: El Messies (Al· lcluin). Cor i Or·t¡ue~tru Simfònica de Xieugu. Dir.: Georg Solti. (•lm). SMETANA: La núvia venuda, oh!'rtur·u. The Solti Or·rbt•strnl Prnjt•r l ui Curnc¡;it• lluU. Dir·.: Gcor·g Solti. (7m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL t 20.10 PERFil.S Haimon Colomer· t•onvt•r·•u aml1 un compositor· nJ voltnnt dc In seva obra. 22.00 AGENDA .:IJUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS COJ\CERT PnrPgio,tr·ut per Catalunya Música d din 5 òe juliol òc 1997 a lo Pla~a dd Rei de Barct>lona. FESTIVAL D'ESTIU "GREC 97". \ ERDI: Oberturn dr l'òpt·rn :'l'uhu~co, RigoiNto, La forza del dt•;,tino, La Tra\·inlu, fi trovnton• i Gio\'nnnn d'Arro, entre ò'altres. Banrln Muniripnl ric Bnrt•elonn. Dir.: .lo~cp Mut. (6Jru). 23.30 NOCTURN Múskn pt>r m:nbur· (') din. Prcscutuci6 u cñrrec tl'AlfrwJ Cl'luyn. 01 .00 REPEUTO IU DE NIT DIMECRES, 12 DE NO· YEMBRE DE 1997 07.00 L'OBERTURA \lúsicn ¡wr comt•n\'Or rl dia. Re<'Uil d'obrt>s hrf'US prebentade~ pl'r Joan \ives. Inclou butUctin~ informatiu~ i n¡,'t'ndt>'l muMit·al~. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Prc~cntadó de leA últime~ nowtnt• discogròfi4ut•~ opun•gudl's al rnt'rf·nt. E•poi putrol'inut per DiscoM Cnsu•Uó. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE MÚSI CA Fll:HCil: Simfonia n. 3, op. 53. Or·qul'str·a Filhunnònjt·u Tx~¡·u. Oir.: G!'rd Albr·c¡•hl. (31\m). STEFAN: Conl'ct·t prr a piono· forlr en Si h M. Antlrt>IIH Stuier. ConcPrlo Koln. (27m). BACH: Suite pt>r n or·qut•stro n. 2. BWV 1067. Tlll' EngliHh Conn•rl. Oir.: Tt·evor Pinno<"k. (20m). PROKOFIE\: Són Rt't, cnntntu per o tenor, ror i ortprestru. I. ElnikoY. Cor i Orquestra Simfòni<"n de Iu Ràdio de l'URSS. Dir.: C. Rozhdestvenski. (Sm). D.-L'iSES POPULARS FRA.'\ CESES DEL SEGLE X\1. Thc Broadsidc Bnnd. Dir.: Jerem) Barlow. (15m). MOZART: Sinúonia n. 39, K\' 5•13. Orqul'strn Rl'ial del Concertgehouw. Dir.: l'iikolaus Ramoncourt. (30m). FARREl'iC: Trio pern piano. flouta i •'ioloncel, op. 45. Trio Cnntnbile. (25m). 13.00 MÚSlCA VOCAL HANDEL: Anthem pet· l'Hospid. Cillian Fisher. Lihby Cntl.Ju·ee. Chnrles Breu. John Elwcs. Cor de In Catedral dc Winchestcr. Thc Braudenhurg Consort. Dir.: Dnvil HiJI. (28m}. MARTINU: F..! turó òe les tres Uums. Vladimir DoJezuJ. Richard Novak. Petr Hanicinec. Jan llora, orgue. Veus masculines del Cor dc In Ràdio de Praga i del Cor )li.xt Kühn. Dir.: Pavel Kühn. (19m). SARRO: Lïmpresnrio deUe Canarie. dos intcrmczzi. Sara "ingardo. Giorgio Gatti. Orquestra de Cambra In Canto. Dir.: Gabrielc Catnlucri. (37m). ZELTER: Sis lieder. Dii'Lrirh Fischer-Die.•kau. baríton. Arihert Reimann, piano. (15m). CANÇONS HONGARESES DEL SEGLE À"VII: Cançons nupciuJs. Maria Zódori, soprano. Conjunt vocal Ars Rcnata. {llm). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.13 CAPSA DE MÚSICA BRA.IIMS: Concert per a violí, vjo)oocel i orquestra, op. 102. David Oistrakh, violi. SvintosJn, Kuutxe\'Ïtslà, violoncel. Orquestra de la Ràdio de Leningrad. Dir.: Karl Eliasbcrg. (30m). ROSSIJ\1: Sonata per a corda n. 5. l'n Mi b l\1. CamernLn Bcrn. Dir: Thomas Füri. (15m}. BALAKIREY: Trunnra, pOt'ma simfònic. The Pbilharmonia. Dir.: levgeny Svetlanov. (22m). STROZZI: Sino alin morte. Musica Secreta. (14m). VACIIO:'I': Quartet dc cordo, op. 11 n. 3. Edouard Popa, violi (U). Trio de Corda dc Paris. (llm). TXA.IKOVSK.I: El trencanous . stúte op. 7l a. Orquestra Filharmònica de Vienu. Dir.: Hans Knappertshusch. {23m ). MIL\VID: Simfonia concertant per u oboè i onpaestrn. Jnnusz Bannszck. Ot·quesu·n Filhar·mòniea Bydgoszcz. Dit·.: Zllig:nif'W Chwcdczuk. (22m). SCIUA.BIN: Sonata per a piano n. 3. op. 23. Alma P etcbl.'rsky. (19m). 18.00 GRANS INTEGRALS CANTATES DE BACH"Ic h ¡tlnuhe, licber Herr. bill mt.>inl'm Unglauben!- (Crec! Ajudeu In ml'\ 11 mnnt'U tlt• ft'!), t'Untatu B\'1'\ 109. :\1orcn' Klt·in. \lil'hat'l Stumpf. Pnul ~-'••\\und. Kurt Et1uiluz. \to, \On Eguwnd. Cor flp nt·n~ dt• Bod Tiib;. ConN·n lu• mu•it·us tlt• Vit•nn. Dir.: l'iikolou• Hnrnorwourt. (:!Sm). "l'n•cr \fumi >èÍ \Ull Lm·lrt•n•" (Lt n o.tru bot·u ,·urnpli d'ulel(ria). ¡•antotu BWV 11(). \\ïllu•lrn Wic;dl. Stt•fnn Fa·un~tJuli•. Puul Es-wood. 1\.urt EtJ1rilu~. Ruud vun dcr Mt•t•r. Sit•b.frit•tl Lor•t•nz. Cor dt• rwns d¡· llutl Tül7. Con c¡•ntus mu~it·u~ tic Vil'lrn. Dir·. : Nikolnn~ llnr·nom·ourl . ( 18m). "\Vos mcin Gottwill, tlnKg'Hdtch ollzllil", tQut• In voluntul dl'l rnf'n Dt~u ··~ t•nnrplciu bt.'nr¡)l·e ), cnntalu BWV lli . Mnrkuri Ilubcr. Poui EsKwmotl. Km·t Equiluz. Rnuò \ 'OP tft,r Mt•t>r·. Cor· dt· Com·t·ntu~ m·n~ dt· Burl mu,iru~ clt• VÏt•nn. Oir.: \fiko· In u~ Tlnrnom·onrt. (17m). na.... 19.00 NotiS ll'iTÈUPitETS DIVERSOS AVfORS: \rie, d'òpt're~. Puniu Ci¡~nu. Ofi.lio Salu. Jana li.or"<'rukn•n. \ runtxa Amwntio. Guunyudo,.., d..J Concnr• lntt•r·mu•ionnl de Cant Frunrt•,c \iria' 1996. (13m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍClES I AGENDA MUSI CAL 20.13 l\tENDELSSOH N: laO ANYS Trio pt'r o violr, -.iolont·t•l i piu no n . 2. Op. 66. 1'rio Onvitl OiHtrnkh. (30m). "Voru llimmt'l Jlot•h", t•nnlnln corni. Dr·f'Ktluca· Kn•uz"hnr. Drc~tln(')· Phillrurmnnie. Dir·. Mnrtin FHinri¡;. (15m). Simfonin pt•r u cordo u. 10. Or·qnt•str·u tlt• Cnntbnr Anglesa. Dir.: William Buu~hton. (7m). Fnntnsin (Sonuln ¡••corcsn), op. 21!. Lytlio ·\rtimiw, piuno. (13m). Do~ Mott•tH, op. iB n. 1 i 3. La Chnpdlt• Hoyult• dc ParÍ•. Oir.: Ph. Ht•rrt'wc;ghP. (Hm). Rornom·c~ 't'll't' parauli.'•. Uibrt' lc'rC'cr, op. 38. Lhin Rcv. piano. (16m). 22.00 AGENDA "'tl 'SICAL 22.05 ELS NOSTRES CO!\CERTS Concl'rt t•nn·¡,.;•trut per Cotninnyu Mú,il'n 1.'1 tlin 29 d'ubril rlt• 1997 ol Pnluu dt•lu \ftí•ico Cntulnnu tlt• Bnrrf'lonu. "G ALA LÍRlCA ". l6!1t' ANIVERSAlU DEL CONSEIH \TOIU SUPERIOR DE !'.fÚSlCA DE BARCELONA. Mumwl Cubcro, piuno i Mic·lwl Wogt•muns, piuno. Jorgl' Casunovu, rnundnlinu. Orqut••tr·n Slmfònit·u dt•l Con~t·•·vn­ tm•i drl Urt•u. Dir.: l\lumwl Oa·!f'gtl. (91m). 23.30 NOCTURN \ftí~icu per acnhnr· el dia. Pn·lltmlntio a t•tlrrer d' \lfa·cd Cduyu. 01.00 REPERTORI DE NIT DUOUS, 13 DE NO. YEMBRE DE 1997 07.00 L'OBERTURA 'lú•it•u pt>r ¡•omt•nçur el dio. Rt~ cull d'obn.•, brew; pn•st•ntatlt•• per J oan \'i\ es. Inclou butll~tin• infonnatius i ag,.nd~s mu,icol~. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCl ES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Pr·e8cntució dt• Ics ríltimes nove1Rt8 cliscogr·àfic.¡ues upor•t•b'lHit•H nJ nwrcul. E8pni pntrot•innl pm· Di~ ros Costt•ll6. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE MÚSICA TXAIKOVSKl: Sinúoniu '1unfrcd, op. 58. Orquestra Filharmonia. Dir.: \ludimir A.-hkc· noty. (56m). DAUPRA'l': Grau Trio per a trompes, op. 1 n. 3. Engt'lh~rt Sdunid. Kurl Rei bua yer·. L1rirh Kohl. (15m). YRA'\JCA'Y: Mk~a en )fí h . Jana Jo· nÍu;o,·ú. "\(aril.' i\lró.zovu. \1othmir Doleznl. Ridrord No~úk. Cor Mixt Knhn. Jnn Hora, orb'Ut'. Ort¡nf'strn de Camln·u d~ Praga. (27m). RAVEL: La Vnlse, poem u ('O reo¡¡ràfic. Ort[U!'slra Filhormònicn de Berlin. Dir.: Picrrc Boulez. (14m). Vl\ALDI: Conc<'rt op. 8 n. 9. Conc~ntus Mu~<icus de Vi~nn. Dir.: N. Hnt·noucourt. (8m). BEETHOVEN: Quar·tct umb piano WoO 36 n . 3. A.nthorry Gold•tone. Cummins~ String Trio. (18m). R.STRAUSS: Con~erl p!'t' u ohoè i or·questr·n rn ReM. lngo CodtzkL Orquestro dc Cnmbru dt• Lnu•annt>. Dir·.: )futthins At'schbacher. (24m). 13.00 :\IÚSICA A.l\~flGA MONTECLAIR: Lt )fort de Oidon. Cantata n. 6 del llibre Ier: per a soprano. \iolí. llau tu i b.r. Lt:, Arts Florissnnts. Dir.: William Christie. (11m). FORQUERAY: Stúte per a \'ÏOII!b n. 3, en Re .M. Wieland Knijken. SiP,.wnJd Ktújken. Robert Kohneo. (30m). Al'iÒNDl: Carminn Burann (Carmina Amoris lnfelil'i8) Cll'mcncic Consort. Dir.: Rt'nt~ Clt'nrencit'. (24m). A.SCAIUATTI: Toc1·atn per ccmbnlo d 'ottavu Hte8a. Rinnldo Ale•o:rntlrini, clavi cèmbal. (19m). PALESTRINA: Missa Brcvis. The TuJfu¡ Schola f~. Dir: Pelt'r Phillips. (22m ). 15.00 BUTI..LETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.13 CAPSA DE l\fÚSICA ELCAR: Tbe Starlight Exprcss, •túte op. 78. C}'nlhin Glo\'Cr, ~<1prano. John Lawren.•on. baritou. Bournemouth Sinfonit'tln. 5 Dir.: G~or~~:t· llur~1. (27m). infonnatiu;; i agendes mu~icals. HAl D'\: Conc•rrt ¡wr n violon- cel JJoh. \ llh:2, op. 101. \nner Hyl~mu . Orc¡uhtrn Tnfelmu~ik. Dir.: Jl'nn Lumon. (23m). 0\0 IUK: Sdwr/o rnpriedn,n, op. 66. Orqut••tr·n 'iimfòrcit·u dc Londr('~. Dir.: l~t\'tÍn Kra1Í'•z. (J2m). F\l..HE: I \nl•os caprici~. Jt>nn-Philippt• Colltml, piano. 126m). TELEJI.L\NN: Sonata (St•pt!'l) en mi m. Mu~it·a Antic¡ua dt• Colònin. Dir.: Rcinhnrd G01•bd. (15m). L.\LO: Nomounu, mú•ic•n dc• bullel. Orquf'slra FiJhormònkn clt' Montc-Cnrlo. Dir.: Ou"id Rohrt'tRon. (56m). 18.00 GRANS INTEGJtALS CANTATES DE BACI!"Drr llc•rr iijlflltlin¡¡c•Lrt•uer Hit·t", (El Srnyot· (-~ t•l nwu poRtor fidel), t•nntntu 8\VV 112. Murku• Hubt'r. Pnul ¡;;,~wood. Kurt Equiluz. Ruud \'all tlc•r Meer. Cor de nl'nx de Bod Tillz. Court'ntus mw.it·u• de \ït•no. Dir.: Nikolous Jlnrnoncourt. (11m). "flt'rr Jt·~u Chri•t. du hüelbtc>r CuC, (Sen}·or Jt••m·ri,t. hí- •uprcm). rontota BW"\ 113 \rll't•n Auf!.Í'r. Gnhril•lt• Schrerkenhorh. Atlallll'rl Krou,. \ikluu. Tüller. Frunkfurter Kuntorri. Bach-Colle¡¡ium Stuttgart. Dir.: Helmuth Rillimg. (26m). 157 19.00 PEl\~fAGJtA~L\ Pro¡;rama de di"ul¡¡at·ió mu¡¡jcol. Guió i reulització: Pt'rP Buré~ i ~\J,., Rohll·• . 20.00 Bl'TLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA 1\JUSICAL 20.1:~ "A LA MANEflA DE...." Un t•onvidul ens proposa i com••ntu In mú•icn crue li owado. Guió i prl'~t>nlllril> d .. Joan ViVI'l\. Prodm·rió tle Dolon~ Bu•- qu~tx. 22.00 AGENDA MliSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS Conrt>rt enrf'¡¡i•trat per Catalunya ~lú•ira PI rlia 17 tle març dr 1997 al Centre de Cultura Contemporània dl' Barc.·dono. 110\lEN \TGE -\ X.\\'lER JOAQUI:\. Obre. de C\GE. :\tUSSER, LE\ ITT..\,, CORTrEALX, S..Ufl..ELS/FRlED\fA~ i J>UÉHTOLAS. P.-rcu-.iom; dP Burcelonu. (SOm). 23.30 NOCTtlltN \lú•iru per ucohnr ~I dia. Pre~euluri6 a ¡·ii•·n•c ti'Alfn·d Celoya. 01.00 REPERTORI DE NIT DIVENDRES, 14 DE NOVEMBRE DE 1997 6 07.00 L'OBER1TJCA :Músiru per coml'n~ur el dia. nccuU d'obn·• breu• pre;;rotades per Joun Vivf>l!. lnrlou hutllrtin• 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE l'iOVETATS Presentació de les últimes non·lalb di'cogràfiqucs aparegudPs ol mercat. Espm patrocinat pt•r Discos Castelló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE MÚSICA BACH: Missa en Fo M, BWV 233. Donna BroWJl. Jngehor¡; Oanz. Wolfgung Scbiine. Giichingcr Kantorei Stullgurt. Orc¡ue•tra de Cambra Franz Li•zt dc Budapest. Dir.: Helmuth Rill.ing. (24m). B.INDEMJTH: Hérodiade, ballet. Siegfried .\1auser, piano. Orquestra Simfònka de Ja Ràdio de Frankfurt. Dir.: Wt•rner Andt:eos Albert. (22m). GRAGX.\l\'1: Quartl't per o dues guitarres. clarinet i ,;oln. op. 8. Consortium Cla..,.icum. (20m). ALBIX0:\1: Concert en Do \1, per a trompeta. tr('.., oboè>., dos fagots i clavi<"èmbal. Wolfgang Bascb. trompeta. Han de , .ries • Bart Schneemnnn i l\1aarten Dekkers. oboè. Frano Robert Berkhout i Brian Pollard, fagot. Bob van Aspet·en, clavicèmbal. (10m). GlUEG: Pecr Gynt, suite n. 2. Orquc~lnl de Cambra Anglesa. Dit·.: Raymond Leppard. (17m). LALO: Concert per a violoncel t>n Rem. Lynn Barrell, violoncel. Orqurstra Simfònica de la Ràclio de Berün. Dir: Rict'ardo Cbailly. (27m). l\10ZAftT: Simfonia n. 19. KV 132. Thl' Acudemy of Ancient l\Iusic. Dir.: Jaap Schriider. (26m). LOCATEUT: Sonata per a flauta o¡>. 2 n. 7. Stcpben Pre..ton, flauta. Anthony P1eeth. violoncel. Cbirstopber Hogwood. cla,;cèmbal. (14m). 13.00 ~tí;SICS DE CATALU- NYA FALLA: El corregidor y la molinera. Orquestra de Cambra Teatre Lliure. Dir.: Josep Pons. (45m). SORS: Fantasia op. 10. Lni~ Orlandini, guitarra. (15m). A..SOLER: }fuerere a 12, per o quartet vocal, doble cor i b.c. Bri¡¡itta KoviÍCA, soprano. Zsuzt-a Dénes. soprano. Ddikó KomJósi. contralt. Júnos Bandí, tenor. Gúhor L~hotkn, or¡.,'llc. Laszló Noviík. contrabaix. Cor Madrigal de Budapest. Dir.: Ft•· r·cuc Szekeres. (22m). MARAlS: Alcione, primera suitt'. Le Concert des Nations. Dir.: Jordi Sovall. (13m). HOMS: Sonata p<"r o piauo n. 2. Jordi Ma•ó. (12m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA ~JUSICAL 15.13 EL DIA DE L'OIENT ProwumaC'ió reolitzadu a partir dc• 11'" Jll'lit·iun, qui' ri, no~lre. o•t·nt~ ban ft·t ui contestador dl' Catalun)n '1ú,ico, tel. 202 35 35. Aecentus. Les Talem; Lyrique~. Dir.: Christopbe Rous•et. (167m). 23.30 l'iOCTLltN ) lúsica per acabar el din. Presentació a càrrec de 1\laró Jané. 20.00 BUTLLETÍ DE l'íOTÍCIES I AGENDA :UUSICAL 01.00 REPERTORI DE NIT 20.10 EL DIA DE L'OIENT Cootinuorió dc•l pro¡,'Tumo. DIUMENGE, 16 DE NOVEMBRE DE 1997 22.00 AGENDA 1\lllSICAL 07.00 L'OBERTURA Música per començar el din. Recull d'obres breW! prescntucies per Pilar Suhirà. 22.05 CONCEnT IMAGINARI Guió i ticlcccicí: Atcx HohleR. 23.30 NOCTURN Múhko per· Ul'ahur el clin. Pt·e~cnlu!'ÏCÍ u t•àne<• d'Alfr·cd Celo)11. 01..00 REPERTOltl m~ NIT DISSAB'IE, 1 5 DE NO· VEMBRE DE 1997 07.00 L'OBERTURA \lú•ira pt'r com~nçar el elia. Recu U d'ohrc• br!'u' pre•l'ntndt's pt'r Pilar Subirò. 09.00 BlTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGE.'\D.\ 'fl"SIC\L 09.13 Ml;SJC\ PER A COBLA CO:\CERT cnre¡ti,.trut pt'r Catalunya Mú>ico el dio 18 d'octubr~ de 1992nl Pulou ric· la Múoicn Cutulona. X.'"l CONCERT DE S\RlHl'\ES I MÚSICA PER l COBI~\ . Ohn·s tle MOHF.H \, G·\RHET\, SERRA, TOLDRà. OLTRA, JUNCÀ i BERNAT. Jonnw Not~~·ll, prc·&cntoclot·. Coblu Lu Pr-indpu l de La Bi~hul. Cohln '\lont¡,'rins. Oir.: Frunct••r Cas~ú. Martí Camús. (5lm). 10.00 AGENDA 1\IUSICAL 10.05 PENTAGRAMA Rl'petkiií clt•l prn¡.'rllmn emès el dijou~ . 11.00 EL DIA DE L'OIENT Progrumuc•i6 rPulivadn a partir dc lt', petirionh que• t·l~ nO'<trP~ oi••nh han r.. t ol conte,.tndor de Catalun) o '\lú•ico, LI'I. 202 35 35. 15.00 BUTLLI!.-rÍ DE NOTÍCIES I AGENDA '\JUSICAL 15.13 EL DIA DE L'OIENT Continuol'iií del programo. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAl. 20.13 L'ÀUDIOVISUAL Un programo ti'Àl••x Cnrino. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 GICANS OBRES MONDONVILLE: Lt·, fftes de PaphoH, hullt•Liwr·oi<· rn Lr<'M acte&. Sondrim• Piuu. V~ronique G!'o&. Agni>!! Mt•Uon. J «>nn-Puu] FoucMcourt. Co r· de Cambra 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MlJSICAL 09.13 MÚSICA RELIGIOSA ALLEGRI: Missa Vidi Turbnm Mugnrun, a sis veus. A Sei Voci. Dir.: Bernard Fahrc-Garrus. (25m). BEETHOVEN: Missa ('n Do ~1. op. 86. Emilija 'farkova. Lilijana Parachikova. Cbristo Krunenev. I van Petro,·. Con Rodina. Orquestra Filharmònica de l'Estat de Sofia. Dir: Con¡;taotin Diev. (48m). G1LLES: Diligam te. domine. Veronique Gens. Howard Crook. Tom Phillips. Peter Kooy. Cor i Orquestra de la ChapeUe Royolc. Oir.: Philippe Herrewegbe. (25m). 11.00 TR.ANS.l\USSIÓ EN OlRECTE DE LA 1\fiSSA CONVENTUAL DES DEL MONESTm DE l\tONTSERJtAT 12.30 AGENDA MUSICAL 12.35 APERITlU 1\JUSICAL 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 15.08 "AL.<\ 1\IANERA DE ...." Repetirió del programa l.'mès el dijous al vespre. 17.30 TEJ\IPORADA D'ÒPERA DE CATAL~'YA I.UÚSICA VERDI: La fona drl dt>•tino. òpera en quatre aciL's ( ver..ió original de Sani Peter~burg. 1862). Galina Gorchakova. Cegam Grigorian. Nikolai Putil.in. Mikhail Kit. Olga Borodinu. Cor i Orque.strd del Tt'atre Kirov. Dir.: Volcry Gergiev. (158m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA ~JUSICAL 20.10 SELECCIÓ DE JAZZ Programo dedicat a la múska dr jazz amb ¡,'llÍÓ d'Albert MaUofré. 22.10 AGENDA MUSICAL 22.15 LA MÚSICA A DEBAT Pro¡,rrama a l'entorn d<· temes musicals d'intt>rèa. rt!nlitznt omh la col·lahoració del Consell Català dc la Música. 23.30 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec de Maró Jan~. I r 01.00 REPERTORI DE NIT DILLUNS, 17 DE NO· YEMBRE DE 1997 Oï .00 L'OBERT(! RA :\1úsica ¡wr comt>nçar «>I dia. Recull d'obn·~ breus preo,entude> per Joan \ï,·eN. lm·lou butlletins informatius i ugrnde;; mu,it•alN. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE 1\0VETATS Prt'tiCntudó dt> l~K ¡\Jtimt•s llfl\11'tats díscugriifiqurs opol't>gndrs nJ mCt'I'Dl. Espai putrot•inul p~t Discos Custe116. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCI ES ( 10.08 CAPSA DE MÚSICA SPOHR: Conrert per u violí n. 9, op. 55. u1f HOt>J,cJwr. Orquestra Simfònica dt' Iu Riulio de Berlin. Dir.: CllriMíun Frohlicb. (2im). HA.'iDEL: Donna, rhe in rie-1 dí tanta luc(' splendi, HWV 233. Anne Sofit• von Ottt>r. l\lu•ica Antiqua dt> Colònia. Dir.: Reinhurd Coebel. (30m). LUICINl: Ballet cgi¡wi. op. 12 (Suite). Orque~tro Ro} al Philhurmonic. Dir.: \notolc Fi•louluri. (14m). REl BKE: Sonata per a piano t'n •i b m. Jt•on Guillau. (28m). MOZART: Concert per a clorim•t, K\' 622. Tbeo Kin¡;. Orquestro de Caml1ra Anglesa. Dir.: 1\lun Franc·i•. (29m). LOCATEJ..Ll: Sonata per a \'Ïolí i rontinu, op. 6 n. 12. Cuprirrio Prova tlcl'Jntonationl'. Trio Localdli. (19m). DVORAK: Lu bruixo del migdia, poema Rimfònic op. 108. Orc¡ut•stra Filhamtònica Txeca. Dir.: Bohunúl Gregor. (14m). 13.00 ~IÚSICA DEL SEGLE XX TIPPETI: Suitl' per u l'aniversari del Prínt·ep Carie;. Engli•b Nortbern Philhormonia. Dir.: Micbacl Tippt'lt. (18m). CASTEt.'iUOVO TEDESCO: ''Les Guiturn·~ 81'n Temperades''. (Selert'ió preludi, i fugueb). Duo Batt•ndo. (36m). BAR.BEH: "The School for SriUidul". obertura op. 5. OrlfUPstra Simfònjro dr Detroit. Dir.: i\et•me Jürvi. {9m). \1LLA-LOBOS: Borhianr~ Bra•ileres n. 9. Orquestra Simfònica de la Ràdín df' Bt•rlín. Oil·.: Gerd Allm•t•ht. (Sm). W. LLOYD WEBUER: SiM pec(•s per 11 piano. .John Lill. (llm). MESSlAEN: L'A~c·llnsió. pet· o orque~tt·u. Ot·qut•stt·u Simfònica dc Iu Hñdio d1• Buviem. Dir.: Kurl Antor1 Ric·kf'nharber. (27m). 15.00 BUT LLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.13 CAPSA DE MÚSICA HAYDN: La tria d'= director d'orque.~ra. Cantata Hob. XXIVa: 11. 1\.atalín S:tókl'falYi-:\agy, ~oprano. Klara Takacs, meuosoprano. Atillo FüJop. tenor. Jñno> Sebestyén. ela' eci. Cor Madrij!al de Budapest. Orqu~~tra de l'Estat Hongarès. Dir: Ferenc Szekere&. {28m). ~OR­ ~i.A.'l: Quartet de corda op. 12. Quartet Lysell. (31m). SCHUBERT: Simfonia n. 3, D 200. Orquestra Royal Concertgebouw. Dir.: Nikolaus Barnoncourt. (24m). W.F.BACH: Conrert per u clavicèml>al i corda, F 44. Richard Egort·. London Baroque. (24m). PROKOFIEV: Simfonia n. 1, op. 25 "Clàssira" Orquestra de Cambra de Los Angdel!. Dir.: Gtlt·ard Scbwnrz. (13m). HAI\DEL: Concerto grosso op. 3 n. 6, HWV 317/337. Tbe Brand!'nlltarg Consort. Dir.: Roy Goodman. (7m). FRÒHLJCH: Sonata per a violoncel i piMo. h·au l\lonighetti, \'Ïoloncel. Alexci Lubimo,·. piaJlo. (30m). 18.00 GRAM Il\'TEGRALS CAI'iTATES DE BACH "\rh, liehen Cbristen. seid getro~t''. (E•timats cri•tians. tingueu confiança), cantata BWV 114. Gabriele Schnaut. J ulia lluotnri. Kurt Equiluz. Wolfgang Srbone. Frankfurter Kantorei. Giiclúnger Kantorei Stuttgart. BacbCoUegium Stuttgurt. Dir.: HP1mutb llilling. (2im). '·Marhe dich, mein Geist, herl'it'' (Prepara'!, esperit meu), cantata BWV 115. Barbara Scblick. AnÒti'IIS Scholl. Christoph Pr~gar­ clien. Gottbold Scbwarz. Concerto Vocale de Lcipzig. Ensernhle Bat'Oque de Limogf'H. Dir.: Cbristopbe Coin. (23m). 19.00 ALl\lANAC Un e.,pai destinat a evocar i reviure els fets més representatius del pao¡¡¡at musical. Guió i selec· ció d'ÀJex Rob1es. 20.00 BuTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGEl\'DA liUSICAL 20.13 CATALL':\'YA liÚSJCA: REC'Ll.L DE 10 rL"'YS D'RlSTÒRIA Revisió dels programes, e.pai~ i concerts més signi.firatius. '·A la manera de ... LLEONARD BALADA~. 22.00 AGENDA liUSICAL 22.05 TEt)IJl()RADA DE J.:OBC Conct'rt enregistrat per Catalunya Músira el dia 14 dc novembre de 1997 al Palau de Ja MúRica Catalana de Barcelona. MUSSORGSKI: KhovUJltxina. preludi. XOSTA.KOVITX: Concert per a vioü i orque;rtra n. l, op. 99. TXAJ:KOVSKl: Sinúonia n. l, op. 13 "Som.n.is d'hivern". Fronz Pt>ter Zimmermann. 'iolí. Orquestra Simfònica de Barce- lona i 'iacionul tlt• Catalunya. Dir.: La" n•nrt• FO•t<'t', 23.30 'WCTLR'\ \(ú,ico per ot•ahar d tliu. PuM'ntnció u t·iirn~ d'Alfrt•d Cl'lu)U. 01.00 REP ERTOR I DE 1\IT DIMARTS, 18 DE NO. VEMBRE DE 1997 07.00 L•OBERTU RA lttú~iru pt•¡· t•onwn\'ur t•l dia. RrCilll d'obre~ ln·t•uR JH'I'~entndc& p<'r Joan ViwR. lndcm hntllt•tinK informutiuK i ng¡•miJ•H mn~irulH. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Pr~st•ntucil) dt• l1•• ítltimt'• ntl\·eUJt• di!;ro¡trufiqttl'• upurt'I,''IJC(I'S ol mercat. E~pni potrorinot per Di~l'oo Cu~t••lló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPS.\ DE \ I ÚSICA ~tOZ \RT: Conrt•rt per a piono i orqu.,,tro n. 18. J... \' !.'>6. Karl Engel. Or'lUt:htro del '\fo7ar· teum dC' Sol:r:bur¡t. Dir.: Leopold Hagt·t-. {30m). "JO\ \K: Bohf.mia d..I Sud, •uitC' ¡><'r 11 orc¡ul'stt·u op. 6-1. Orqm••tt·u Filharm!r nieu de Brno. Dir.: .lat•osluv Vogel. {29m). C.Ph.E.RACIL: Trio pt••· u fioutu 1 piunof<ll11' Wq 161 n. 2. WiJhcrl Jl nrl'lz!'t. Jucctiii'S O¡;g. Cl9m). SIBELIUS: Uno Sugu, op. 9. Orc¡m·~lrn Simfòui(•a dt• Pitl~bur¡;h . Dir.: Lol'Ïn Muoze!. (17m). TARTIN I: ConcPrt pt>l' o violi. e• o nin i c•outinu. en mi tn,D .'>6. Uw Ughí. I Soli!<· ti Y1•neti. Oir.: Clautlio Sdmont'. (18m). h.MUS: \1iNt<ro pargoJeuo. Cloc•s-llakau \hn•jü. Ort{Ut'~tro del Tea t rt• dt• la Cort de Drottnin¡!holm. Dir.: Tbomos Srhubark. (6m). L\SSE'l I LISZT: l\tú•iro incitlentul de '''iíbelun!!en" (Ht'bhels) i "Fou,l" (C•wtbt•). S 196. Le~lie Rm•arcl, piano. (23m). BRIDGE: Suitt' JWr a orqur,trlt de cordo. Orc(Ue'tro clt• Cordo \ngle>n. Dir.: William llou¡;bton. (20m). 13.00 l\10'\f ENTS I.ÍlUCS ROSSlNI: L'in¡;anno fl'lict>, far•u eu un acli'. Natalt• de Carolí•. Amt'lin Frll<·. llu;o Zc•nuarn. F ubi o Prt'' iltti. Danilo St•rraiot·co. OrqueRtra tic Combra Angl1•sa. Dil·.: Murt•ello Viotti. (80m). CHAPÍ: El uunbor dt• grunadt•ros. Tt•rt'Mt Bt•r gum:u. Toiiy 1\o~utlo. Cnrlo• S. Luc¡ue. l~ofut•l CurupoR. Cot· Cantor~ dr Maddd. Ort¡ut••tra Sinfònit•n. Dir.: Ataulfo \rgt>ntn. t~7m) 15.00 BUTLLf.'TÍ OE NOTÍClES l AGE!\D \ .:\IUSICAL 15.13 CAPSA DE l\IÚICA STE!\'HA..,t)L\R: Concer t per o piano n. 2, op. 23. Cri:,tinn Ortiz. Orque.>lra Simfònit·a dt GOtcho~. Dir.: '\ecmdüni. (29m). DVORAK: Yoriaciolll! -imfòoíqut•,. op. iS. Orqut••tra SinüoniC'a d~ Londn>s. Oir.: '""'on K¡•rlê•z. (23m). BEETHO\'EN: Trio per o \t'Dl, op. 87 Rict"rcar At'atlt>nl). (19m). PURCELL: \mpbitt'}·on or The Two SoijiiiM. 1\fartyn Hill, teuor. Judith !\l'Ison, .5oprano. Cht;stophet· K!•yt<', haix. The Acudt•my of \ ndc•nt Mu~ic. Dir.: Cbristoph~r Iloh"''ood. {19m). M.HAYDN: Simfonia n. 8, I>. 38. Orquestra Ò<• Cumbt·a EHlovat·n. Dir.: Bohdnn Worchal. (26m). KOZELUCA: Qunrtl't dt• co¡·¡(a op. 32 n. l. Quartet Stnmltz. (17m). KHATX.ATURIAN: Spnrt:ll'uS, suite n. 2. Orqut•stro l\ncional EsC'ocesa. Oir.: Nt!t'ml' Jürvi. (21m). 18.00 GRANS INTEGRALS CANTATES DE BACH"Du Fried..fürsl, Herr J esu Cbrnt". (Príncrp de Iu pou. "t>nyor Jr~u­ c:rist), cantata BW'\ 116. \larkus Huher. Paul Esswood. Kurt Equiluz. Philippe Huttenlocher. Cor dr nc:n." de Bad Tolz. Concentus mu•icUB de \ïena. Dir.: "'ikoluus Haruoocourt. {14m). "SI'i Lob und Ehr dem boclll'tc>n Gut'' (IJoanta i g.lòria al bé suprem), eontotu BWY 117. M.G!'org. A.Kraus. A.St·bmidt. Giicbingl'r Kan torei Stu ttgart. Würtl.tmlherbrist'he• Kummerordtestcr Ueilhronn. Bnch -Eoscmble. Oir.: Helmu t RJJJing. (22m). "O .lcsu Christ, mein LRlwns Lic:ht" (Oh, Jesucrist, llmn dc la meva vida), cantaU! BWV 118. Solistes vocals. Cor Mon tewrdi. En¡;l:isb Baroque Soloistl!. Dir: John Eliot Gar diner. (10m). 19.00 GRANS lNTÈRPRETS GEORG SOLTI ELGAR: Vari.ocions Ewgma. op. 36. Ort[UP,trn F'tlbBnllònira de ''iena. Dir. Georg Solti. {32m). STRAUSS: Quall·e lieder. Kiri Te Kanawa. soprano. Geor¡t Solti. piano. (12m). \!;AG'i'ER: El \'aixell fanta~ma. Obertura. Orque~tru Simfònica de Xicago. Dir: Gt'Or¡¡ Solti. (llm). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 1 AGE.'\'DA MUSICAL 20.10 PERFII.S Raimon Colomer cou,•erso amb un compo;;itor al voltuJlt de la 8eva obro. 22.00 AGENDA ~WSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CONCERT enregistrat ¡x·r Catal~tnya :\1úsica el illa 3 de jltliol de 199ï a l'Església Parroquial t.le 't:atadepera. XVII FESTIVAL Il'\TERi.'HCIO'\ \L DE 7 \fÚS ICA DE \t\TU>EPER<\. SCIIUBERT: Sunn tcn -Satz. ~lEl\DELSSOHl\: Trio n. 1 en r r m. op. ~9. BRAII\IS: Trio en Sí M. op. 8. Trio Cm.uk (i2m). 23.30 NOCTl Rl\ ~hí•iru per nt•uhor· el dia. Pre~t·ntoció u rurl't'l' d' \lfrt'd Crlayo. 01.00 REPERTOIU DE NIT DIMECRES, 19 DE NO. VEMBRE DE 1997 07.00 L'OBEitTURA Músi1•u per· comt'U\'RI' el cüa. Rt•· cull d'ohrPo Lrt•us pr·esrntarl('B per Jonn Vivt'~. lm·lou hutllctim informutiu~ i ngt•nrlt'~ mu si<,nls. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NO\'"ETATS Presc•ntnrió de le~ úJLime• noveUIIl> di•rogri.úic¡urs opnre¡;udc• ol nwn•at. E>pni patrorinat per Di•co' CuMelló. !!. e:» = ... ..:;! e !1:;' ~· 157 8 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE 'rLSICA BACH: Concert per a piano i orqur,tra, B~'V 1052. Moria Joao Pire•. OrqneKtro de Cambra de lo FundoC'ió GuU)Cnkinn de Lisbon. Drr. : \fichPI Corhoz . (25m). S.WAGJ\ER: "L'home dP In ~U d'ó~''. oht'rtura, introducció a l'acte IIl i Vals dt'l diable. Orqu.-~tra Simfanicn Rbeinlnnd- Pfalz. Dir.: Wt>rner Andrcall Allwrt. (28m). ARRIAGA: Quurtet de rorda n. 3. Quartet Ra~oum<>vMky. (23m). KODALY: Daru;f', de Galantu. Orquestra Simfauicn dr J'E~llll Hongarè•. Dir.: Adam Fi•rbf'r. llim). TELEl\lA..'f": Concert per a dues Ouuteo, '~oií i ~;olonrel. t•n Re )1. Rarhd Brown. Siu Pea~go­ od. Simon Standa~. Jane Cot'. CoUegium 'fu-icum 90. Dirc: Simou Stnnda~e. (21m). SCIILBERT: Quintrt amb piano op. 114, O 667 ..La Truita... Trio Arioo. Cloudio Vf'rt'•'i, 'iola. Andrea Cincera, contrabaix. (34m). TER: Simfonia en Si b M. Orque~tru de Cambra E&lo'aro. Dir: Bohdnn Wnrcbal. (12m). 13.00 \fÚSICA VOCAL RA.MEAU: Nélt'i! et Myrthi~. Abrnès Mellon . .Jéré\me Corréaij. Françoi."f! SemcUil7. Douotirnne Mklu•J-llamae. Corolinc Pelon. Cor i On¡uéHII'U Lcft Art~; Flori>~­ suuts. Dir.: William ChriRtie. (35m) MUUARKA: 4 villant'icos. MontRf'rrut Figuerus, 80prono. Hopkinsou Smi th, vihueln. (12m). BEETHOVEN: CançonR g.al·leet!&. Juüc Knufmnnn, soprano. Nt>ue~ '1üncbner Klaviertrio. (29m). '\JEl.SE:'í: Sir Olaf cavalca, música d'escena. Jt>sper Vigant, narrador. llrnriette Bonde Han.•en, soprano. SIL•onne Persson. mezzo~npra­ no. Jan Lund. tenor. )1ette Niel~en . arpa. }fembres del Cor de l'Òpera ~ncional Dane•a. Orquestro Sinúònica Aalborg. Dir.: Tamó.s Yeto. (34m). tre v~us d'homr, op. 50. Oie Singphoniker. (18m). Andante amb variacions. Neil Cowley, orgue. (Sm). Quartet amb piano n. 1 op. I. Corlo Levi \tinzi. Trio de rordo de Xirago. (35m). Sis Anthcml> op. 79. Cor del K.ing's College, Cambridge. Dir.: Stepht>n Clcohury. (10m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍClES 1 AGENDA ~fUSICAL 22.00 AGENDA MUSICAL 15.13 CAPSA DE 1\fÚSICA RIMSKI-KORSAKOV: Schehcrazadc. Reial Orqu es tra d el Concertgehouw. Dir.: Riccat·do Cbnilly. (4·7nt). H.AYDN: Coucert per a orgue. Hob. XVII!: I. The Acaderny of Ancient Music. Solista i directot·: Christopher Hogwood. (21Jn ). LISZT: La bntalln dels Huns. poema oillnfònic. Orquestro Filhannònica de Berlín. Dir_: Zubin Mebta. (14m). A.SCARLATTI: P oi .:be ril>!!ppe Orfeo, cantata. Chril>tine Brandes, soprano. Arcadian Àf'ndemy. Dir.: Nlcbola• )lcGcgan. (13m}. PLEYEL: Concert per a violoncel i orque~tra en Do )1. B. 106. !van :\lonighetti. Akoclemie für Alte }Iusik Berlin. (22m). Yl\:.U.01: Concert pern flauta de bec contralt. violí i bai.x continu. RY 92. Don Laurin. Bach Collegium Japan. (10m). SAINT-SAENS: Quintl't amb piano. op. 14. Ensemhlc Mwilque Ohlique. (30m). 18.00 GRANS INTEGRALS CAJ\"'TATES DE BACH"Prcise. Jerusalem, dP.n Herrn" (Gioriiira Jahvé Jerusalem), cantata B\VV 119. Arlef'n Augér. Ano Mnrruy. Adalhert Kraus. Wolfgang Schone. Gacbinger Kantorei Stuttgart. Bnch-Collegium Stuttgart. Dir.: Helmuth Rilüng. (25m). ··G<,u. mon lobet dit~h in dE'r Stille" (Déu. et lloem en el ¡¡ilenci), cantata BWV 120. )fnrktb Hubcr. Paul E•~ood. Kurt Equiluz. Pbilippe Huttenloc her. Cor de nens de Bad Tolz. Concentu. mll3Ïcns de Viena. Dir.: :'\ikolan.s Harnoucourt. (21m). 19.00 NOt:S II'ITÈRPREJ'S BRAIDIS: Sextet de cordes o. 1, op. 18. Grup Instrumental dc la J ove Orqu~tra Nocional d' Espanya. (33m). RODRIGO: Cuatro madrignle¡¡ arnatorios. Níui.a Rial, soprano. Bernat Vi•oncos. piano. (7m). SCHUMANN: Tres liederkreis. op. 39. Ofèlio Sulu, soprano. Carles Lama, piano. (Sm). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 20.13 MENDELSSOHN: 150 ANYS Simfonia n. 4, Op. 90. ''italiana". Orquestra de la Gewund baus de Leipzig. Dir.: Kurt Masur. (30m). Sk lieder per o qua- 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CONC:E HT enregistrat per Catulunyn Músiea el diu 8 dc juliol dl' 1997 u I'EAgl~siu dc Sant SeV('r 1h1 Bnn·clona. ELS ORGUES DE CATALUNYA (}.'VII CICLE). Ohrcs de llRUNA, CABAN! LLES i CASANOVES. Jonli Figut>rcs, orgut>. (55m). 23.30 NOCTURN Músira per ocnbnr el elia. Prebenturi6 o t•àrrec d'Alfred Celayn. 01.00 REPERTORI DE NIT DUOUS, 20 DE NO. VEMBRE DE 1997 Oï .00 L'OBERTURA \tú,icn per comen~ar PI dia. Recull d'obrl's breu• presentades per Joan \ ïvc •. lndou butlletins infom1otiu~ i agendes muAicols. 09.00 Bl;TI.I.ETÍ DE NOTÍ- GrES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Prt•st'ntaci6 d e les 1íltimcs novetats iliscogròfiqlH'S npnrcb'lldcs ulnl!'rcat. Espai putrocinat [l«'r Dúros Castelló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE MÚSICA R.STRAUSS: Així va parlar Zorothu~Lrn, op. 30. Orquestra Filharmimiru clt> Viena. Oir: André Prt>vin. (35m). H-\YDN: Divertimento per n cord o i v!'nl n. 3 o 8 veu~. Hob. X:3. llicercar Conijort. (17m). SCHUBERT: Cantata t'o honor de Jo,ef Spcndou. Edith Mathis. Gabriel!' Sima. Ht>incr llopfnrr. Robert HoU. Cor i Orque,tra Simfanicn dr I'ORF. Dir.: Lothor Za¡,'Tost.'k. (18m). CORELLI: Concerto ¡,-ro;;so n. 6, op. 6. Cantilena. Dir: Adrian Shepherd. (Hm). BEETHOVEN: Sonutn per o piano n. 30, op. 109. Mourizio Pollini. (28m). FlORlLLO: Simfonia Corl(·ertont per a dos oboès i Cll'<fUPsiJ·u tm Fa M. Antbony Cnrnden. Julin Girdwood. City of London Sinfonio. Oir.: Nicholas Wnrd. (19m). STENHAMMAR: Quar·u•t dr rorda n. 5, op. 29 "St>rflnota". Quartet Fresk. (19m). ROSSINI: La gazz¡¡ Iod ro, obertura. Orquestro Simfòrúrn d'Atlanta. Dir.: Yoel Levi. (10m). 13.00 MÚSICA ANTIGA PALADIN: Cinc peces per u llaüt. Eugène F erré. (18m). CARDOSO: Missa ~1iserere mih.i Domine. Conjunt ''ocal Europeu. Dir.: Phil.ippe Herrewegbe. (43m). RUIZ DE RmAYAZ: Lnz y Norte, recull de música barroca de dansa (l" part). The Harp Coruort. Dir.: Andrew Lawrence-K.ing. (27m). TIUBAUT DE CHAJ\fPAGNE: Ausi conme unicorne sui. Paul Hillier, veu. Andrew LawrenccKiug, arpa. (Sm). MATTHESON: Sonata de cambra n . 1. Toke Lund Chril>tiausen, u·uvcrso. J esper Boje Cbl'i.stenscn, clavicèmbal. (12m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA ~IU SI CAL 15.13 CAPSA DE MÚSICA GLIERE: Els cosacs zaporoges, op. 64. BBC Philharmonic. Dir.: Edward Downes. (18m). KRUMPHOLTZ: Concert per a arpa i orquestra n. 6, op. 9. Roberta Alessandrini. Orquestra de Mantua. Dir.: Vittoi'Ío Parisi. (24m). DlJRA.~TE: 'fagnificat en Si b )iajor. Cor Baltha¡~ar Neumann. Orquestra Barroca de Freiburg. Dir.: Tboma~ Hf'ngelbrock. (12m). RHEINBERGER: Sonata per a trompa i piuno, op. 178. Bembard K.rug. Horst Gobel. (23m). BOCCHERlNI: Simfonia op. 37 u. 4, G 518. Orquestra Barroca Academia Montis Regalis. Dir.: Luigi Mangiocavallo. (21m). MUFFAT: Xacona en Sol M. Musira Antiqua Koln. Dir.: Reinhard Goeb el. (16m). C,Ph.E.BACII: Quatre duets, Wq ll5. Christopher Hogwood i Cbristopbe Rousset, clavicordis. (lOrn). SIDELfUS: Simfonia n. 5, op. 82. Pbilharmorúa Orcbestrn . Dir.: Yladímir Ashkenazy. (32m). 18.00 GR.Ai'iS ll'iTEGRALS DE BACH~Chrill­ tum wir :;olien lohen ~chon" (Cal que lloem Jesucrist). cantata BWV 121. :\1arlrus Huher. Paul Esswood. Kurt Equiluz. Philippe Huttenlocher. Cor de nens d e Bod Tolz. Concentus mus:icuR dP Viena. Dir.: Nikolaus Harnoncourt. (21m). "Das neugeborne Kindelein" (L'infant nounat), cantata BWV 122. Jl.1arkus Huber. Thomas Schilling. Kurl Equiluz. Philippe Huttenlocber. Cor de nens de Bad Tolz. Concentus musicus de Viena. Dir.: Nikolons Harnoncourt. (15ru). "Liehster Inu:nanuel, H erzog dcr Frommen" (Estimadíssim Emmanuel, príncep del~ creients), cantata BWV 123. Stefun Rampf. Kurt Equiluz. Robert HoU. Cor de nens de Bad Tolz. CA..~TATES ConcelllUS musicus dc Vic11n. Dir.: Nikolau~ Harnonrourt. (21m). 19.00 PENTAGRAMA Programa dc dhulgarió mu•ical. Guió i renlit~oció: P ere Burés i ÀJc" Roblt••. 20.00 BL'TLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 20.13 "A LA MANERA DE...." Un convirlut ens propooo i comenta Iu músit•o q\IC li agrado. Guió i pt't'Hentució eh• Joan Vives. Produrt·i6 de Dolors Bnsquets. f 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS Concert t•m·egis trnl pt•r Catalunya 'fúsico el Jiu 27 de novembre de 1996 ui Museu d'Art Conh:mporani de Barcelona. f i FESTIVAL DE MÚSIQUES CONT EMPORÀ1\JES DE BARCELO"A. GERHARD: Pandora, baUet. Jordi }fn~ó. piano i Montocrrat Cabt'ro, piuno. Ferran Armengol, pcrrus•ió. (26m). Concert t• nrt•¡,ristrut per Catalunya 'túsit'a el wa 9 d'agost dr 1997 a In Sala Amistat de Cudoq uí-s. XXV FESTIVAL DE CAD·\QUÉS. BENGUEREL: Se t Faules de La Fontaine. Joan Borràs, narrador. Orquest•·a de Cadaqués. Oir.: J <•un Grimalt. (30m). 23.30 NOCTURN Música per ol'nbor el dü1. Pr!'sentaci6 o cnl'l'N' d'Alft·<'d Cclaya. 01.00 REPERTORI DE NIT DIVENDRES, 21 DE NOVEMBRE DE 1997 07.00 L'OBERTURA Mú•ica per començar el dia. Recull d'obres breus prt>sentadcs per Joan \<ïve•. lndou butllt'Linn informatiuK i agcndclt mu•icals. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Prtseotució de les últime~ novetats diocogr¡)fique" apart'gudrs al m<'n·nt. Espai pntrocinnl pt>r Distos Castell(•. Arranjament d'E. Gtúraud. Orqur><tra Simfònica de Londrt~. Dir.: Ne,'ille )Iarrincr. (17m). TELBt-\..'IX: Concert per a ,;o. lí i orquE'Stra en Sol ~I. CoUegium Moskum 90. Solkta i ilirector: Simon Standage. (11m). S. WAGJ\'ER: Das }1iircbrn vom dicken fenen Pfannekochen. Staatspbilharmonic RhcinJandPfalz. Dir.: Wernt'r Andreas .\1bcrt. (8m}. MOZART: Adagio i Rondo per a harmònica de vidre, Oauta, viola i violoncel, K' 617. Bruno Hoffmann. Aurèle Nicolt>t. Heinz Holliger. Karl Schouten. Jean Decroos. (17m). ROSSINI: Sonata per a c01·du n. 2, en La M. Orquestra de Cambra dc Lcuingrad. Dir.: Eduard Srrov. (14m). FONTEI: La bella ·E rinna sulle oponde altcsr. Vwcenzo )Ianno, tenor. Ensemble Concerto. Dil·.: Roberto Gini. (8m). RETh'ECKE: Rei Manfred. música de l'òpera. op. 93. Orquestra Filharmònica Renana Dir.: Alfred Walter. (26m). 13.00 ~IÚSICS DE CATALU- J\'YA l\IIL.\.: llunyania, op. 56. ~oc­ turo, op. 23. Equitant. op. 12. Leonora Milà, piano. (9m). ASTORGA: Trio Sonata op. 3 n. 4. Bnrrelona Consort. (10m). ROGER: Peça per a percussió, piano i orquestra. Assumpl3 Coma. l¡,'llasi Vila. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunyu. Dir.: Jost'p Pons. (20m). BEETHOVEN: Obertura Coriolò. op. 62. Le Conce\'t des Nutions. Dir. : Jol'di Savall. (Sm) BALSACH: Trio dc corda. Trio dc corda de París. ( 12m). BLANCAFORT: Sonatina antiga. Antoni Besses, piano. (20m). SUSA."NA I FERRER: Les anelles dels anys. Marta Clariana, soprano. Elisensa Cahero, mezzosoprano. Jesús Silvestre, piano. (29m). 01.00 REPERTORI DE MT DISSABIE, 22 DE NO. YEMBRE DE 1997 07.00 L'OBERTURA 'fú,irn per ronwnçnr l'I tliu. Rl'ruU d'obn-, lm·u~ prt',t'ntadt>, per Pilar SuJ,iru. 09.00 BUTLLETÍ DE !\OTICIES I AGENDA J\H,SICAL 09.13 MÚSICA PER \ COBLA CAMP: Cm·utw•. Allwrt Guim>vnrt, piano. Cobla Mt'ditrrrii nia. Dir.: Jt••Ú• Vt•nturu. t7m). CAPELL: Apu~~iouutlu, Rurtlu nu. Cohln Lu Pt·inl'ipul de Lu Bi~hul. Dir.: ~>'•·nm•t•st• CaMfitÍ. (Sm). UAVI\RT: Arnieu!, foxtrot . F.numorado, hoh•n1. Cobla Mt•<literruniu. Oir.: Jortli Lt>6n. (6m). FONT: Pt•r Iu noMtro umistul, •ordnnu. Cohlo E l~ Montgrin,. Oir.: J ortli '\1olinu. (6m). :\1 \RTI~EZ : Hup~èulio dt' Nadal, ¡t!O'-Il pt•r u C'obla. Cohlu Mont¡:rin~. (11m). OLT RA: Lu Birontló, •uitt• ,¡~ l'ançon' popular... Coral dl' Puig-Rl'ig. Cohlo Prinripul dt> Lu Bi•bul. Dir. : Joan Co•a•. (10m). 10.00 AGENDA '1llSICAL 10.05 PENTACitU1A Revetieió dd pro¡,Tuma t•ml•s t>l dijous. 11.00 EL DIA DE L'OIENT p,·o¡,Tnrunció rt>ulitzadn a pnrtir dt• lc•s prtit·iqns qm' l'ls nosu·l'q oientti hun fel ni conwstudor dtl Catalunya Mít•ic·o, tr i. 202 35 35. 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 1 AGENDA MUSICAL 15.10 EL DIA DE L'OIENT Continuació dd programo. 20.00 BUTL.LETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA Ml Sl CAL 09.13 1rl'SICA RELIGIOSA H.\'\DEL: El~ camins dl' Sio, antlwm. Solistt'< 'oeals. Cor i Ort¡uf'strn ~rontev.-rdi. Dir: J ohn Eliot Gnrdincr. (·I tm). DO"lZETTI: Credo . . \ 605. St}listl'~ vocals. Cur i Orquc~tru dt• I'Opt'ra Eslovaca. Orque•trn dt• In Ràdio Tt>Je, isió Eslo,nro. Dir.: Edoordo Bri7.io. (16m). PERGOLESI: Confitt>hor tibi Domine. Cor Balthosnr Nt•urnunn . Orqueslru Bon·ot·u d c> Frcihurg. Dir.: Thomo~ Hen¡(t•lbrock. (17m). SZYMANOWSKI: Vt•ni Creo tor, clp. 57. Borhnrn Zo~ot·znnka, sop runu , Ort¡Ut'•tra Filhamtònirn P olon Pso tic> Kntowice. Dir.: Ka rol Stryjn. (llrn). OBRECHT: Salve crux. Orlundo Consort. (12m}. ll.OO TRANSMISSIÓ EN DlRECTE DE LA MISSA CONVENTUAL DES DEL )10:'\iES- Tm DE MOl'iTSERRAT 1:!.30 AGE!'I'DA t\IUSICAL 12.35 APERITIU MUSICAL 15.00 BL'TLLETÍ DE NOTÍCIES 15.08 "'AL\ }1-\NERA DE...." Repetició del pro¡,Tama emès t!l dijous al vespre. 17.30 TElUPORADA D'ÒPERA DE CATALUNYA MÚSICA MEYERBEER: L'Africuine, Òpt'rn l'n cinc netes, enregistroment en directe fet el J 977. Montst-rt·at Cnbnllé. Plócido Domingo. Guillcrmo Sa rnhia. Ch ristinl.' Weidinger. Cor i Orqut!strn del Gran Teatre drl Liceu. Ok: Antonio de Almeida. (139m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTICIES I AGEJ\"DA 1\JUSICAL 15.00 BUTlLETÍ DE NOTIerES I AGEN'DA MUSICAL 20.13 L'ÀLDIOVISLAL Un programo d' \lc~ Corinn. 20.10 SELECCIÓ DE JAZZ Programa dcdicat a la mú<iea dc jazz amh guió d'Albert :llallofré. 15.13 EL Dl-\ DE L'OIEm' Programació realitzada a partir de les peticions que els nostres oients ban fet al conte~tador de Catalunya ~1úsicn. tel. 202 35 35. 22.00 AGENDA Ut.;SICAL 22.10 AGENDA Ml.:SICAL 22.05 GRANS OBRES ltL\SSENET: 'fagdcleint', drama '-OC'rc t'n tres at"lcs. Solistcs \'Ocol•. Cor i Orqu~stru Filhannònica T'<t't'O a Brno. Dir.: Lt'o• Svúr·ov~ky. (92m). :!2.15 LA ~fÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de tem~ musieals d'interès, realitzat amb In col·lahoració del CollJ'ell Catulò de In Música. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 20.10 EL DIA DE L'OIENT Continuació del programa. 23.30 NOCTURN Mtí..Uro per acubor el clia. Prest•n tnció a c1irre<' d!l Mor6 JonP. 10.08 CAPSA DE MÚSICA T.LJNLEY(ll): A Lyric Ode on the Fau;"s, Arrial B!'ings ond Witches of Shakeapeorc. Lorna Andrrson. Julia Gooding. Richa rd Wi~treit·h. Cor i Orquestra The Parlt•y nf lnstrtunt'nlK. Dir.: Paul Nichoh,on. {60m). BlZET: L'Arlc•iono, s uitt' n. 2. 22.00 AGENDA ~fUSICAL O1.00 REPEitTORl DE NIT 22.05 CONCERT D1AGINARI Guió i selecció: ÀlèX Robles. DIUMENGE, 23 DE NOVEMBRE DE 1997 23.30 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentadó a còrrec d'Alfred Celuyn. 07.00 L' OBERTUltA Mú•ico per <'Omtln\'nr el diu. Rccull d'obre~ bn•u' pl'l'~t·ntndes per Pilur Subirà. 23.30 NOCTURN Música per acabar ci din. Prcsenlació a càrrec de l\inró J:wé. 01.00 REPERTORI DE NlT DIU.UNS, 24 DE NO· YEMBRE DE 1997 07.00 L'OBERTURA Música per comen¡;ar el diu. Recull d'obres breus pri'St'ntadtl' per J oan Vives.. Inclou hutllt'tim• informatiu, i agende. mo,.icak 9 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Prt'•l'ntot"i6 dl' lt·~ últimrR novetats disco~,rriifique;. aport>gude.s al merrat. F.opui patrol'inot per Discos Ca~teUó. JO.OO BUTLtETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE J\f ÚSICA SCHUMANN: Des Siingt'rs Fluch (l.a maledicció del cuntllJ1L), balutla pern solistes, cot· i on¡uestro Op. 139. Eddo Mosrr. Wolter Jlcn·y. Wolton Gl'ilnroos. Josc>( PnJts.,hku. Doris SoCfel. Cor cll's Stlidtisclwn Musikver~ins de DUssl'ldorf. Orquestra Simfònicu dtl Diisseldorf. Dir.: Heiuz Wollbcrg. (40m). BACH: Concer-t per u rlavicèmbal i orqut•stru n. 7, BWY 1058. Orquestra Barroca d'Amsterdam. Suli•ta i tllrector Ton Koopman. (13m). MOZART: Sis variocionb per o violí i piano, K\ 360. l. Perlman. D. Bareoboim. (llm). ST\.l\FORD: Simfonia n. 7, op. 12·t Orquestra de l'Úlster. Dir.: Vernoo Handley. (28m). CORELLI: Sonata per a rorda op. 2 n. 4. Quartet Purcell. (7m). C.Pb.E.BACH: Simfonia per n tlul's flautes, dues trompt>•, rortln i continu Wq 175 I H650. Orqumra de Cambra C.Pb.E.Bach. Dir.: Hortmut Hat>nchen. (11m). CHAUSSON: Poema de l'amor i del mar, op. 19. Vic•tòria dels Àngels, soprano. Orqurstrn de l'A11sociorió de Concerts Lomoureux. Oir.: .Jean-PierreJacquillat. (28m). HAYDN: Quartet per a llaOt i cordo, Hob. III:8 (op. 2 o. 2). Jakcob Lindberg, Uoiit. Nii~-Erik Sparf, violí. Lars Brolin. viola. OlofLarssoo, violonrel. (22m). 13.00 l\IÚSICA DEL SEGLE XX BARTOK: Quatre pE>Ce>. per a orquestro, op. 12. Orquestra Filharmònica de Budape!il. Dir.: MiklóR Erdélyi. (2·lm). SCHNITTKE: Conrt>r1o groso;o n. 6. Sa&ba Rozbdebtven&ki, •iolí. V'tktorio Postnikova, piano. Orquestra Filharmòniro Rf'ial d'Estocolm. Dir.: Genoadi Rozhdt,stveoski. (15m). IJI;\'DEMlTil: Quarti'! de rordn n. 2, op. 16. Quartet Kocian. (30m). IJ OVUANESS: Conrert per a orqueRlra n. 7, op. 116. I Fiam· minghi. Oil·.: Rudolf Wcr1hen. (24m). IVES: ThrN!-Page Sonotu. HerhN·t HN1ck, piano. (9m). .lACOB: Tres cançons per u Ropruno i darinllt. Sumela Aird Beasom. Daniel Gceting. (6m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGEN DA 1\fUSICAL lO 15.13 CAI'SA DE MÚSICA PAGANINl: Concert per a violí i orque..'lra o. 2, op. 7 ''La Campanella~. Jean-J acques Kantorow. Orquestra de Cambra Berohard Thomas. Dir.: B. Tbomas. (27m). LOCKE: Soper Owoino Bahylonis, motet. Cor del New College, Oxford. Tbe Parley of Instruments. Dir.: Edward Higginbottom. (13m). RAVEL: Rapsòdia espanyola. Orquestra del Concertgebouw d'Amsterdam. Dir.: Bemard Hoitink. (16m). DOPPLER: Record de Praga, sobt·e temes bohemis per a dues flautes i piano, op. 24. Robert Aitkeo . Per Oien. Geir Henning Braaten. (11m). ARENSKI: Quartet pe•· a violí, viola i dos violoncels, op. 35. The Raphael Ensemble. (26m). WEBERN: Tres licdet· per a veu, clarinet en Mi hi guitarra, op. 18. Christinne Oelze. Ensemble InterContemporain. Dir.: Pierre Boulez. (3m). RIBER: Sonata " Representativa". Ars Antiqua Austria. (13m). SCHlThiA!"m: Fanta-Sia op. 17. Daniel Levy, piano. (33m). GERSH\n:X: Ün ameridi a París. Orquestra de Cleveland. Oir.: Lorin Maazel. (18m). 18.00 GRANS INTEGRALS CANTATES DE BAClí'Meineo Jesum lass ich nicht" (No abandonaré el meu JesÚ-S), cantata BWV 124. Alan Bergius. Stcfan Rampf. Paul Esswood. Kurt Equiluz. Tbomas Tbomaschke. Cor de nens de Bad Tolz. CoocentWl mwricus de Viena. Oir.: Nikolaus H arnoocourt. (14m). "Mit Fried und Freud kh fahr dohin" (Amb pau i alegria hi vaig), cantata BWV 125. Poui Esswood. Kurt Equiluz. Titomas Tbomnsebke. Cor de nens dc Bad Tolz. Conceutus musicus de \!ena. Oir.: Nikolaus Harnoncourt. (24m). "Erhalt uns, Herr, bei deioem Wort'' (Sen}·or, mentén-nos fidels 11 la teva paraula). cantata BWV 126. Paul Esswood. Kurt Equiluz. Tbomas Thomascbke. Cor de nens de Bad Tolz. Concentu• muoticus de Viena. Dir.: :\ikolaw. Harnoncourt. (lirn). 19.00 AUIANAC Un espai destinat a evocar i reviure els fets més representatius del pa~at mUbical. Guió i selecció d'ÀJex Robles. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 20.13 CATALUNYA MÚSICA: RECULL DE 1 O ANYS D'HIST ÒRIA Revisió dels programes, t'Rp!ÚS i concerts méa l!igoificatius. CONCERT enregistrat per Catalunya \1ú.•'icn el dia 16 de dt'~em­ bre de 1988 al Teatre La Fnròndulo de Sabadell. Valsos i Pol- qucs de lo Fanúlia STRAUSS. Orquo>stra Sinúònica del Vallès. Dir.: Albrrt Argudo. (90m). 22.00 AGENDA \ll Sl CAL 22.05 TEMPORADA DE CORC Concl'rt cnregi&trot per Catalunya Mú•ica t•l dia 21 tle novembre de 1997 al Palau dc> la "Ibica Catalana dc Bat·celona. BERLIOZ: El tornava! romà, ohertur·o. SAlNT-SAENS: Concert per u piano i orqut'atrn n. 3. op. 29. DEBUSSY: Ropeodiu per a clarinN i or·t¡ui'Rtra. HONEGGER: Pucific231. CERSHWJN: Un americà u P urís. Jordi Masó, piano. Lorry PosAin, clRrint•t. O•·qucstru Sicnfc)nica dll Barcelona i Nnl'ionul dt• Catalunya. Dir.: Lawrence Fostet'. 23.30 NOCTURN 1\túijico per ncuhnr el dia. Presentació a t·àn·ec d'Alfrt'd Celayu. 01.00 REP ERTORl DE NIT DIMARI'S, 25 DE NO. VEMBR.E DE 1997 07.00 L'OBERTLRA .'\lúsira per com¡onçar el dia. Recull d'obrrs brrus prE',Pntade.s per Joan \ives.lnrlou butlletins informatius i agendes musical!!. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Pre.•entnd6 dc l~s últimi"S novetats dist•ogròfiqut>s npnrr.gudes ui mN·cat. Espai pulrocinat per Discos Cnw•lló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOT ÍCIES 10.08 CAPSA DE lUÍJSICA FRA:\CK: Simfonia Pn re m. Orque~trn de lo Sui•"t' Uomande. Dir: Artruo Jordan. (Um). ROSSLER-ROSETTI: Conct>rt per a due~ trom¡>f'• i orquestra, n. 5. ZdPoek Tyl•nr. Bedrich T)l•ar. Orque.tra dl' Cambra Dvorak. Dir.: Pf'tr Altrirhter. (17m). J.A.BE:\D.\: Ct'pholu., und Aurorr, contota. Emmo Kirkl>)- ~opruno. Timoty Robl'rt~. pionoforte. (9m). BR1TTEN: Sinfonil'ttu, op. 1. Loodon \fozart Pln)'t'l'l!. Dir.: Jant' Glovcr. (15m). PURCELL: Tres FnntaHica. Ort¡ut•&trn del Segle XVIII. Dir.: Frans Brüggfn. (13m). SCHUBERT: Simfonia n. 8, D 759 " l nnroboda". Ü•·lfuestra F'ilhurmònico dc Berlín. Dit·.: Donit'l Burrnhoim. (27m). CIULIANI: a pt:i·es per o veu i guitarra. Antonio Eli~nbeth Brown, ~oprano. Adriano s,.. ltustiuni, b'ltitnrro. (7m). llUMMEL: St•ptet ¡wr a piano, fluuto, oboè, trompa, violo, violoncel i contrabaix, op. 7~. Lino• Enscmblt>. (31m). 13.00 MOMENTS LÍRICS OFFENBACH: Àries d'oJll'rt·te~ cèlebres. Jane Rhodl'S. Ensemble vocal d'Aquitànin Elianc Lavall. Orquestra de Bordt'l18· Aquitània. Dir.: Roberto Bem.i. (49m). MOZART: Le.o, J'\oces dt' Figaro. (extractes). Ruggcro Raimondi. Lucia Popp. Barbara Heodricks. José van Dam. Agne.s Baltsa. Ambrosian 0¡)1'ra Chorus. Academy of St. 1\!artinin-thc-Field-S. Dir: NeviJie Marriner. (62m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.13 CAPSA DE ~fÚSICA BAUTOK: Suite de damrs. Orquestro Filharmònica de Novo York. Dir.: Pierre Boulez. (17m). HAYDN: Motetti de Vrocrahili Sacramento. Hob. X.."'Cfllc:S a-d. Solistes vorals. Cor de Nens de Bad Tolz. TafelmWlik. Dir.: Brono Weil. (llm). SCHUMA.:."ffl: Trio amb piano o. 2, op. 80. Jean lluheuu. Membres del Quartet \in Nova. (26m). CAPLET: Conte Fantastique (u lfasque de la mort rou· ge). Frédérique Camberling. arpa. Orquestra F'úbarmònica de ~oote-Carlo. Dir.: Geor¡¡cs Prêtre. (lïm). NIELSE='I: Sereonta in vano, per a clarinet, fngot. trompo, violoncel i contrabaix. Membrt'b del Quintet de vent Bergen. SaUy Guenther, violoncel. Torbjorn Eide, contrabaix. (7m). TELEI't1ANN: Obertura- Suite en mim. l'rfúsica de taula, primera part. Música Antiqua de Colònia. Dir.: Reinhard Goebel. (30m). CHOPIN: VaJ¡, per a piano, op. 18. V1adimir Ashkenazy. piano. (Sm). DVORAK: Quartet de corda n. 12, op. 96 "Amerkà" (B.lï9). Quartet de corda dr Praga. (25m). SAL"iT-SAENS: Sarabanda i Rigodon. op. 93. Orqut>•lra Filharmònica de Londres. Dir.: Geoffrey Simon. (9m). 18.00 GRAl'iS ll\"TEGRALS CÑ"iTATES DE BACH~Herr J~u Chri!!L, wahr' .\len,cb und Gott" (Senyor Déu Je•ucru.t. bomt' veritable i Déu), cantata BWV 127. SebW!tino Hennig. Poui Esswood. Kurt Equiluz. Max van Egmond. Cor d!' nens de Hannover. Collt-gium Vocol!'. Leoohardt-Consort. Dir.: GuslllV Lfonbardt. (20m). ·'Auf Christi Himmelfalll't allein" (Nomt!s eo I'Al;censi6 de Crut), cantato BWV 128. Rl'né Ju('(tb~. Kurt Equiluz. JI,Ja;c van Egmood. Cor dt> nens de Hannover. Collegium Vocole. Leon· hnrdt-Consort. Dir.: Gusta\· Leonhardt. {18m)...Gelobet &ci der Herr. mein Gou.. {Uoot FiguJ el Senyor, D¡;u mru), con tota BWV 129. Arlceu Augér. Cnbrit>le Schrcckenbnch. Philippe Hutteolocbt>r. Gikhing••r Kontorci Stut tgurt. 13nrh-Collegium Stullgorl. D1r.: Hdmuth Rilling. (19m} 19.00 GRANS INTÈRPRETS GEORG SOLT! BARTOK: Suite de dnnst•s. Orquc>~trn Simfònica dc '\irngo. Dir.: Ceoq; Solti. (16m). MAHLER: Ot>~ Knabcu Wunderhtu·n, quutre cançons. Yvomw Mintou, nwzzosopruno. Orqucau·u Simfònica dc Xicago. Dir: Gt•org Solti. (15m}. R.STRAUSS: Dansa dels set vt•ls de So lome, op. 54. Orques tro Filhut·mònicu de1 Bt>rlin. Oir.: Ceoq; Solti. (10m). BERLIOZ: Obertura "Els jutges francs". Orqurstra Simfòniru dl' Xicago. Dir.: Georg Solti. (12m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA ~1lJSlCAL 20.10 PERFU..S Raimon Colomer conversa amb un rompo,itor ol voltant dc Iu seva obro. 22.00 AGENDA 'lUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CONCERT em·('gistral per Cotulunyu l'tfúsira el dio 23 de maig de 1997 al Teatre Lu Faràndula de Sal,ndcU. MOZART: L't'm· pre~uri, obertura, KV 1\.86. HOMS: Vuriucioos Kohre un lema popular rntolil. STHAVlNS Kl: f'ul cin el.ln , suite. SCHUMANN: Simfoniu n. 2 t•n Do M, op. 61. Orcrlwstro Simfònica del VuU~s. Di•··: .Jordi Mora. {83m). J. Corol Case. Cor i Orquestra Filharmònica de Londres. Dir.: A. Boult. {65m }. HANDEL: Concert per a oboè en Si b '1. HWV 301. Paul Coodwin. Tht' St. Jamt'<o's Buroque Pla)·ers. Dir.: l vor Bolton. (8m}. ALIÀBIEV: Sonata per a v:iolí i piano en mi m. Lit'von Ambarpumyan, v:iolí. Mikhail Voskresensk), piano. {22m}. HAYDN: Quartet dc corda op. 77 n. 2, Hob III: 82. Quartet Mosaïques. (27m). DOWLAND i altres: Cançons per o veu i Unüt. Emma Kirkby. Anthony Rooley. (16m}. RAVEL; Concert per a piano i orquestra en Sol M. Martbu Arge· ricl1. Orquestra Filharmònica dc Berlín. Dir.: Claudio Ahbado. (21m). nosaltrr~ rl UOt'm, St'nyor), cnntatn R\\'\ 130. <\Jan Bl'rtóus. Stt•fon Rampf. 1\nrt Ecrtúln7.. Wnhl'r lleld"t'in. Cor de m•ns dt• Bnd Tolz. Conrentus 1\fu•icus dl' \'ieno. Dir.: r\ikolauk Hornoncourt. (16m}. "..\n ~ dt>r Tit>fen rufe irh, Uc>rr, :r.u dir" {Des dd fonR d<' l'nbi.mr •' I <'rido, Sen)or). t•untat o BWv 131. Snlistt>s vot·nl~. Tht• Buch En~l'm­ ble. Dir.: Jo•huu Hifkin. (20m}. "Bereitl't elit> W..ge, bt•rt·itèt die Balm" (Prt•put•t•u l'ls rnminR, prepareu Iu vi•lu), runhltn BWV 132. SC'bnstiun lll'nnig. René .Jocobs. Mnriu$ \'un Altcnu. Mnx von Eb"nontl. Cor dl' nens de 1-Jnnnovtll', Colle¡;ium Vm•nle. Leotthut·dt-Consort. Dit-.: Gusla\' Lconbm·dt. (19m). 13.00 MÚSICA VOCAL ELGAR: The Light of Life , oratori op. 29. Juditb Howartb. Linda Finnie. Arthur Davies. John Sbirley-Quirk. Cor i Orquestra Simfònica de Londre$. Oir.: Richard Hickox. (63m). :\lOZART: L'empresari. Sing;;pid en un acte, II..'V 486. Reri Crist. Arleen Auger. Peter Schreier. Kurt Moll. Staatskapelle Dresden. Dir.: Karl Bohm. (24m). DUPARC: Dues melodit>s sobre poemes de Baudelaire. Felicity Lott, soprano. Craham .Tohnson, piano. (9m). VIVAL01: ·'In furore", motet. Cecilia Gasdiu, soprano. I Solisti Vencli. Dir.: Clauclio Scimone. (14m). 19.00 NOUS lNTÈitP itETS MOZART: Oivertimt•nto en Rt• \t. Orqur~tra òr Cnmbt·a dr l Colll!cnatori Superior de Música del Liceu. Oir.: Juurnl.' FranCl'~C. (13m). DYORAK: Quatre tlnn•eg e•lavt>~, op. ·16. Enrt>gistramt>nt fet per Cotolunya '1ÚI<Ícn. France~c Blonco i Albrrt Díaz, piano a quotre mons. (16m}. DAi'\ZI: QuintPl dc •ent n. 2, op. 56, n. 2. Gnrp ln~tru­ mental de la J o,· e Orque~tro ~a­ cionnl d' Ebponyu. (16m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCI ES I AGENDA MUSICAL 10.00 BUTLI.ETÍ DE NOTÍCIES 15.13 CAPSA DE MÚSICA GOUVY: Sonata per a piano a quatre mans , op. 49. Yuura Tal i Andreas Groethuysen. (22m). GADE: Andante i Allegro molto en fa m per a dos violins. viola i dos violoncels. Quartet Kontro. Hans Nygaurd, violoncel. (14m). HASSE: Ària d'Artaserse. Aris Christofellis, sopranista. Ensemble dï.ostruments anciens. Laure \1orabito. clavicèmbal. (Sm). DVORAK: Simfonia n. 1 en do ro, "les campanes de Zlonicl'~. Orquestra Filharmònica dr Berlín. Dir.: Rafael Kuhelik. (49m). ~IOMPOU: Suite Compostelana. Julian Bream, guitarra. (19m} . .T.STRAUSS.: Diaris dl'] matí. vals op. 2ï9. Orquestra Johann Strauss de Viena. Dir.: Willi Boskovsky. (9m}. WARLOCK: Suite Capriol. Nicholas Kraemer, clavecí. Acadt•my of St. Murtin-in-theFields. Dir.: Neville Murd.ner. ( lOm). MOZART: Quintet amb clol'inct, KV 581. B. Zahradnik. Quartet Talich. (33m). 10.08 CAPSA DE MÚSICA VAUGIIAI\ ~ ILLJ!\MS: Unn ~imfonia del mur. S. Armstron¡¡. 18.00 GRANS INTEGRALS CAN TATES DE BACH"He rr Goll, dicb loben aDe wir" (Tots 23.30 NOCTURN Música per ut•uhur el diu. Pre!Wntodó u ràrrer d'Alft·rd CPloyo. 01.00 REPERTORI DE l'iiT DIMECRES, 26 DE NO.. VEMBRE DE 1997 07.00 L'OBERTURA MW.i<'a pt•r !'Oml'n~ar t•l dia. RrruU d'obreb breuk pre<entndc~ per J oan \'he,. lnrlou butllt>tiWl informatius i ugt'lldt~ mu•ical~. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS PreRentoció de les últimes nove· tnt~ clist·ogrufiqut•R apa•·t•gutii•R al mercu t. Eijpui pat•·ncinot Discos CnAteUó. p•·•· 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 20.l:i MENDELSSOII N: 150 ANYS 3 Motets (op. 69 n. 1, Ehrt> sei Cou in tlt!r Hübt' i op. 23 n. 3} Lu Chupt•IIP Roynlc dl' Pat·Íri. CoUPgium vocnlc dc Gunt. Dir. : Ph. Herr·(•wegh e. (16m}. Concert w·r o violí i orquestra, op. 64. Pinrhns Zukt>rmnn. Orquestr·a dr Cumbt·a St. Paul. Dir.: Pinchos Zukt•nnan. (28m). Les ll~bridt•s, op. 26, obrrturn . !srnl'l Sinfonil'lta. Oir: Mrndi Ilodau. (10m}. Quartet amb piano n. 2 op. 2. Cario L•vi !\iin:r.i. Trio de cordo dc Àicagu. (32m). "Luss. o R err, nt.ich HUife fmden". up. 96. ";athalic Stutzma.n.n, contralt. Cor Simfònic i Orquestra Cullu•nkion. Oir. : ~ticht•l Corboz. {14m). 22.00 AGENDA i\lUSICAJ, 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS Conrt•rt t'nregi~tro t per Catalunya Mú~icu t•l diu 20 de juliol dc 1997 u l'Ahudia dc Sunt Martí de Rit>lls. L'ESPLENDOR DELS METALLS. Ohm do SUSATO, FRANK, PEZEL, H ANDEL, PUR CELL, GERSHWIN i SCI!ONBEHG, llntrc d'altres. Spontum·ous llrass dc Luguno. (46m}. 23.30 NOCTU RN .Mrí•i•·u pPr acnhur t'I elia. Presentació o càrrec d'Alfred Celoyn. 01.00 REP ERTORI DE NIT DUOUS, 27 DE NO. VEMBRE DE 1997 07.00 L'OBERTllL\ 1\fú•ica per comentar el dio. Rt>cuU d' ohres breus pre•entade~ per Joan Yh·es. l.nclou butUetin• informatiu,; i agendes mu~icals. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍ CIES 09.08 SELECClÓ DE NOVETATS Pres!'nlució dC' les últimes no"I'IUts discogràfiques upm·cbrudcs ui mercut. E spai pat•·ocinnt per Discos Castelló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE ~JÚSICA MOZART: Simfonia n. 38. KV SO.l ~Pragu". Orquestro Reiol del Conct'rtgebouw. Dir.: NikolnWI Hornoncourt. (38m}. TXAIKOVSKI: Cinc romanret~ rnsbes. Omitri Hvorostovsk) , baríton. Oleg Bosh.niukovicb. piano. (14m}. LOTTI: Concf'rt per u oboè d 'amor, corda i continu en La M. Heinz H olliger. I Musici. {15m). ENESCO: Deset dc wnt, op. 14. Solistes instrumentals. Oir.: Horia Andrees<'u . (23 m). CLEMENT!: Sonula p er a piano op. 37 n. 2. Donal!'Ua Failoni. {l2.m). TURINA: Danses fantàstiques , op. 22. Orquestro Simfònü:a de Bamberg. Di1·.: Antonio de AJmeida. ( 16m). SPOHR: 6 lieder per a soprano amb acompanyament de clodnet i piano, op. 103. Jtdin Vnnuly, ~opruno. Hans Scbüneberger-, clarinet. Hormut HoD, piano. (22 m}. JANACEK: Suite per a orquestro de corda. Orquestro de Cambra Eslovaca. {21m}. 13.00 MÚSICA ANTIGA TYE: Luwdes Deo, )>l'Ces per u v:iole~ {tercera part). He.rpè,;ou X.'X. (21m}. FRESCOBALOI: "Mi•sa sopra l'aria deUa ~foni­ ca.,. CapeU a San cti M.icbacti,.. Dir.: Erik van Xevel. {20m). G.CABRIEU: Canzoo Duodeeirni Toni, per a 6 trompetes i 4 trombolll!. The Wallare Collt·ction. Dir.: Simon Wright. (4m). MÚSICA POPULAR Jo~SPAN­ YOLA DEL SEGLE XVII: Anò· nims. Hcspèrion XX. Dir.: Jor di Savall. (25m}. SCHÜTZ: 8 madrigals italians . Concerto voralc. Dir.: Rcné Jacobs. (25 m). lAWES: Suite n. 2 c>o rt> m. "Tbc Royal Consort". Conjunt illl!trUmt'ntal. Dir.: Gustuv Leonhardt. (15m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES l AGENDA 31USICAL 15.13 CAPSA DE ~IÚSICA li MARTUCCf: Conr.-rt prr o piano rn rr m. Jrffrry Swunn. Orqur•trn hlhormònit•a dt• \lontpellt•r. Oir.: '\1a..imo De Bernort. (31m). BOCCIIER1M: Sirnfunio op. l2, G 520. Deut•rht• Knmnwrokatlcrnil! í'IPu•~. Dir.: Johonnr, Goritzki. (20m). GERVAlSE: 5 don•e11. Arcatlemio drl Rict•n•ore. Dir.: Pit>tro Bust·u. (7m). GOU"'IOO: Tn·s cançon•. Slmra Grrhrnon, bnL'l. Nino Walkt•r, piuno. (13m). PACANIN I: Tema i vurindons sobre ''NI' I cor pili nou mi Hento" de Ln Mulinoro th· Pni~i!•Uo. Trdi Pnpuvrnmi, violi. ( l<1m). GLUCK: Alt18&undro, hullt•Uo. MuRiro Antiquu dt• Colònia. Dir.: Rcinhot·t.l Coclwl. (2ilm). HA\ Dl\: lnhonor l'I vonoe cur·or, motl't Hoh. XXI:l n. 13r. Cor tle Nt·n~ tll' Bot! Tolz. TofrlmuRik. Dir.: llruoo Wl'il. (6m). BEETHOVEJ\: Trio omh piano n. 6, op. 97 "Arxidur". ltzhok Perlmon. Lyn Ilorr¡•ll. '\1odimir l\.• hkrno1y. (37m). 157 18.00 GRA.'\S I~IEGRrU.S CA'òTATES DE 8.\CH "lrb freut• mirb in dir~ (M'ol.•gro ro tu), f'ontoto BW\ 133. Sebastion Ht•nnig. Rent' Jorob,. \foriu. \on Allrna. i\I¡u van Egmontl. Cor de nen• dr Hannover. Culle~um Yol'ulr. Lt>onbordt-ConROrt. Oir.: Gu~tov Leoohnrdt. (2lm). BLC02560 "Ein Herz, dos &l'inen JeA<um leb!'nd weish" (l: n ror que &ap qut- rl St'll JI'&Ú8 viu), conlola BWV 134. R~né Jucob•. Moriu~ voo Altl'no. Cor dr Jll'n• ¡J,. Honnovrr. Colh·gium Voral!'. Leonhnrd t-CunRort. Dir.: Gu,tov onhordt. (26m). u- 19.00 P E"TAGRA.I\IA Prop;rumu d1• divul¡!of'ió mw.if'ul. Guió i r'l'alitza•·ió: P!'re Burés i Aie" Robl!'s. 20.00 BUTI.LETÍ DE l"iOTÍCIES I AGE~DA ~lt;SICAL 20.13 "A LA ~lA:\'ERA DE.... ~ Un convidat t'n.' propo-u i comenta In mú!<Íca que li atrrada. Guió i prt''l'ntorió df' Joan '\i\e>l. Produc,·ió de Dolors Busqucts. 22.00 AGENDA 12 ~lt:SICAL 22.05 ELS NOSTR ES CONCERTS Coorl'rt I'Orl'gisu·ot per Catalunya MúHicu l'I diu J 1 de juliol de 1997 u lo Pinço dd Hl'i d~ Burcclouo. FESTIVAL D'ESTIU DE BAHCELONA "CREC 97". CONCEHT A TRES COBLES. Olll'cA de RUERA, GARRETA, SERRAT, BORGUNYÓ, BOLlART i TOLDRÀ, ;•nm· d'ultres. Sonti Molos. ¡wrcunHi6. Cobla M('ditt•mlnio. Cohlu Lo Principal de Iu Bi•bnl. Cobla Sont J ordi. Oir.: J ordi lc-<ín. (68m). 23.30 NOCTURN \lú!rica per acabar el dia. Pre•eotal'iÓ a càrrec d'AHr!'d Cela)'&. 01.00 REPERTORI DE l'HT DIVENDRES, 28 DE NOVEMBRE DE 1997 07.00 L' OB ERTURA Mlísicn per començar el dia. Recull d'obres breus presentad!'s per· Joan Vives. Inclou butlletins informatius i agendes musi culs. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES mony. leopoldinum, Or·qut'stro de Cambra \Vroduw. Dir.: J.L. Mornll'dn. (2·1m). SARDA: XaIor. OrqueRtro Simfònica de Burcclono i :\'aríonal dc Cutolunyo. Oir.: Jo,l'p Pons. (13m). BACH: Ubum per a Anna Mogdnll'nu Bnrh (primera part). Lu!lo,ica '\1ohco, piuno. (17m). 15.00 BUT LLETÍ DE NOTÍCiES I AGENDA 1\fUSICAL 15.13 EL OIA OE L'OlENT Progrornaf'i6 r't'llHtzudn o partir dt• lt>• pet ic·ions qui' t>IK nostrf's oientK hun ft•t ui t·onl!·~tudor dc Cntnlnnyn Mtísitu, Ll'l. 202 35 :!5. 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Pr·t•sentació de le8 liltimes novetats discogràfiquPs aparegudes ni mercat. Espai patrocinat per Discos Cn&-teJló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍ- CIES 10.08 CAPSA DE MÚSICA ELGAR: Variacions sobre un tema ori¡;inal ~Enigma", Op. 36. Orqttestrn Filharmònica dl' Londres. Dir.: Bryden Thom,on. (31m). TXAIKOYSKI: La bella dorment, op. 66 (arronjnmt'nl de Rakhmunioo\') Katia i Mnrielle Labèque, pianos. (1ïm). 00:\'IZETII: Concertino pt>r n nau to i orquestra de cambra. Kari-Berohard St'hou. RIAS Sinfonieua. Dir.: Jírí Suírek. (Sm). BOYCE: Simfonia n. 8. Bournemouth Sinfoniellu. Dir: Ronald Tbomas. (12m). POULENC: Le Bcstiure. Sis cançons per o veu i conjunt dl' cambra sobre poemes de Guillaume Apollinaire. Thomns Alien. Tbc Nash En~emble. Dir : Llonel Friend. (Sm). GLAZUNOV: Edat Mitjana, Suite op. 79. Orquestra Nacional Escoce8n. Oir.: Neeme Jani. (23m). GOLDBERG: Concert per o clo"icèmhnl i orquestra en re m. Wuldt>mar Doling. Conjunt de Cambra Soliste.. de Sofia. Dir.: Emil Tahakov. (38m). BEETRO\'E:\": Qoartel de corda n. 1, op. 18 n. l. Quartt'l Talirh. (26m). 13.00 :\IÚSICS D E CATALU- 20.00 llUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA 1\IUSl CAL 20.10 OI A DE L'OIENT Continuació del programa. 22.00 \GENDA 'WSICAL 22.05 CONCERT J:UAGINAR I Guió í bt'lrcció: ,\),, .. Roblr•. 23.30 NOcrt:R.N !\lú•it•o pt•r lll'nhor l'I diu. Prc..entoció o ràrrec d'Alfred Cdayu. 01.00 REPERTORI DE NIT DISSA.B'II, 29 DE NO· VEMBRE DE 1997 07.00 L'OBERTURA Músiru pl'r rornt•nçnr l'I dia. Recull tl' ohrl'h bn•uti pri'IWntnd!'s per Pilur Subirii. 09.00 BUTLLETl DE NOTÍCIES I AGEN DA MUSICAL 09.13 1\fÚSICA P E R A COBLA A.GUINO\AHT: Cout·ert pern piano i coblo Aol.rl' temt's M "Mur i t'el~. Alhrrt Guinovort. Cobla \ fPditrrritníu. Oir.: Jesú• Vl'nturo. (23m). CAPELL: Arn •altorrm, ~nrdunn. Coblo La Prinripol dl' Lo Bí•bal. Oir.: Front't•r Ca.,ú. (-lm). HA.\1Bt..RG: El Colem. Cobla Lo Prinripul 11'.\m•terdarn. (6m). LLOANSÍ: Fanto•io lírica. Cobles l\feditl'rrunio i Sant Jordi. Oir.: J oan Lluï~ \forult•du. (11m). 10.00 AGENDA ~1USICAL l'I'YA FALLA: El grau tea tro del mundo. Victòria dels Angels. Cor Lieder Carnera. Orquestra dt• Cambra Teatre Lliure. Dir.: Josep Pons. (10m). GRANADOS: VaiAos poètics. Antoni Be~RCH, piano. (lSm). M.FLETXA: La bombu. Ensalada. Studium Musicne Vnleocia. Hcspèrion XX. Oir.: Jordi Savall. (3m). BENEJAM: Trio per a dos violins i vioIn. Membres del Quartet de corda de Barct'Jona. (21m). PLEYEL: Concert per o flauta i orquestra en Do l\1. Claudi Ari- 10.05 PENTAGRAMA Rt•pctició rlt•l programa ern¡.• el dijous. ll.OO E L DIA DE L'OlENT Pro¡;rumuc·it} rculitzndu u partir dr. lrs p!'tir.ions q111• els nostres oien ts hun fel ol t•unt(lMtndor dr Cntolunyo MúHicu, u•l. 202 35 :!5. 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.10 EL DIA DE L'OlENT Continuot'ÍÓ dd programo. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MLSICAL 20.13 L'ÀUDIOVISUAL Ln programa d'Àiex Gorinn. 22.00 AGEI\'DA MUSICAL 22.05 GRANS OBRES MARTIX I SOLER: El tutor burlado o La mndrileña, sar.uelo en dos octes. Olga Piturch. \tír¡uel Ramon. Antoní Aragón. Pntridn Llorens. Saotingo Sontana. llicardo Sanjunn. Capella dt' Ministrrrs. Dir.: Jos,•p R. Gil-Tún·ego. (76m). 23.30 NOCTURN Mtísicn per acabar el diu. Presenlnció u càtTcc d'Alfr·et.l Crluyu. 01.00 REP ERTORI DE NIT DIUMENGE, 30 DE NOVEMBRE DE 1997 07.00 L'OBERTURA '\túsica per comen~ar el din. Recull d'obres breus presentades per Pilar Subirà. 09.00 BlJlLLETÍ DE NOTÍCIES I AGEl'\'DA liUSICAL 09.13 i\IÚSICA RELIGIOSA BERUOZ: ~fusa solemne. Donna Brown. Jean-Lur Viola. Gilles Cachernaille. Cor Mootevl'rdi. Orquestra Hevolucionàriu i Romàntica. Dir.: John Eliot Gardioer. (6lm). SALAS: Missa en sol m. Monjes BenedictinK de Silos. Cor Exaudi de Cuba. Oir.: María Felicia Pérez. (18m). l\tANCHJ COURT: Mi11sa Vcni Sant·tc Spiritus: Credo. HuelguA Eusemhle. Dir.: Paul Van Neve!. (9m). DONIZETTI: Qui sedes, A 591. Solis te<> \"O<'als. Cor· i Or·queslra de l'Òpera Eslovoca. Orque11tra de la Ràdio Tl'lnisió Eslovaca. Oir.: Edoardo Bririo. (12m). 11.00 TRANS~fiSSIÓ EN DIRECTE DE U lfiSSA COJ\VENTUAL DES DEL MONESTIR DE liO!'IISERRAT 12.30 AGENDA ltt..SICAL 12.35 APERJTrt.: ~tL'SICAL 15.00 BUTllETÍ DE NOTÍCIES 15.08 "A LA l\LI\NERA DE.... " Repl'tició del programa emès el dijow; al vespre. 17.30 T EMPORADA D'ÒPERA DE CATALUNYA MÚSICA DONIZETTI: Poliuto, tragèflio lírica en tres netes. Deniu Mm:· zola Gnvozzení. J osef St'rnpcr!'. Simone Alu imo. Ezio di Cesare. Cor dt>l Teatre Donízetti de Bcrgamo. Orquestra Simfònica ddl'Emilia Romagna "Arturo Tosca nini''. Dir.: Ginnandrro Govozzeoi. (113m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUS ICAL jan omh guió d'Albert i\Jallofr~. 22.10 AGEI\l>A l\tl.'SICAL 20.10 SELECCIÓ DE JA7.Z Programo dedit·ut a lo músic o de 22.15 LA :UÚSIC..\ A DEBAT Pro~:rnmn n l"enwrn de tl'mt', musirols d'inh·~-. n•:tlitzul omb lo col·labomriú del Cnn•t'll Cn· talà th• lo ~fú•ica . 23.30 NOCTURN ;\lú•ica per arobnr 1'1 dia. Pt"t'!'l'ntació o l'àttec de ;\toró Jon~. 0 1.00 REPERTORI D E '\IT Freqiiònri ... d• Catalun)& ~l íLOJra t><'r rODUU<JUb (Dl). Baix Ebrr. )lonl•i.À i Ribrra d'Ebr~: 102.5. Trrr• ,\Jta : 97.3. Prinrat: or.!.2. Alt Caml'• Baix Camp. Dai'< Prn~di·o. Conra dr llorl>t'rú i Tarru~on;..: IOS.·t. Bai• Penrdt.: 105.9. Garri¡:ur<. 'io¡tU<ra, Pla dT~U. s,·f!Arra, S~ri¡ i t r~rll: 'l1 .9. Carrar: 91.9. \Jt P•ned;.•• Anoia. Ba~•·• 1 B··r· ,;utdà: 102.-$. l1ai' Uohr.-~a1, Bart'.rlunh, \aUfo!i Occidental i \o'allè& Orirntal: 101.5. \tarr'-'mt·: 96. ¡ lOl .S. Oauna : 100.5, !-iul•~•nt-a: Rf},7. Gi..ntn;., 1 Pla cir l'Estan~: %.7. La Sri , .• , 96.7/88.7. Ba.. En•1•onlò: 87.8196.7. Alt Empordà i Roo..-eUó: 90.8187.6193.7/96.7. GaN<>ha: <Ji.l. Ri¡>olli->: 11"1.5/IOS.B. C.:-rdan)a: 88.1. Alt t:r~l: 88.6. Pallaro Ju••it i Pallun Sobira: 88.6. Val d' ~ran: 9'2.8/101.2. CONCERTS 19 h Palau 22 h Palau 11 h 12 h 21,30 h Palau Barri Gòtic/ Pati dels Tarongera Palau 3 NOVEMBRE 21 h Palau Quartet dc C01·da dt• '\it•nèciu. Bruno Gioranna. \iola. Paul Szaho. \iolonrel. BrahmM. (Eurot•onrer t ). 4 NOVEMBRE 21,30 h Palau XIX Fcstivnl l ntt•t·nacional de Jazz dt• Barrelona. 5 NOVEMBRE 21 h Palau Or questro Simfònit·u dt• Bult>ars. Jaume Aragall. tenor. Joan Pum, harílon . Dir.: \1unut•l Gulduf. Vc t·di, Puccini. Giordunu, Mas~cnct. (P ulau 100). 6 NOVEMBRE 21 h Casal del Metge 21,30 h P alau Miquel Forn': i Hnmon Coll, piano a quatt·e mans. Schu mann, Br·uhnts. XIX Ft•stival l nH•rnut·ional dr Jozz dc Burcelona. 20 h Casa Golfel'ic hs 21 h P alau 8 NOVEMBRE 19 h 19 h Palau Casa Golfericbs OBC. (Srgonu uudirití). \ dolC Costn. wu. Luuru lluberl. violi. Músiques de lrobadorri, danse' dl:'l Renuixcmcnl 1 romanço~. 9 NOVEMBRE 11 h 18,30 h Palau Ateneu Barcelonès OBC. (Tt'r ct'ro oudirió). )loitl' i\kr. ROprono (Primer premi 1''\ aequo del XVIII Coorur!l Joun Mm••ià). Lluí» Rt~drí¡,:uez, piano. )1assià, Ser ro. Falla, 'hmt~;ulvutgt•. St'hubr•·t, Gounod ( t\;;~ociació Massià-Carhouell). 10 NOVEMBRE 21 h CCCB 21,30 h Palau J ordi )fooÓ, piano. Mom pou. '<uix. :'\1ontsalvatge. Soler , Brotom;. (A.,sociarió Cotulanu de Compo•itors). XI.>.. Festi,allnternat'ionol dr Jazz de Bat·<'elona. 21 h Auditori Wintt>rthur 21 , 30 h Palau 20 h Catedral 21 h Palau 13 NOVEMBRE 21,30 h Palau XJX Fcatival Intt•rnarionul de J azz de Barcelona. 14 NOVEMBRE 20 h Casa Golferichs 21 h Palau El Petit Comitl'. Pop, ¡,oul. jazz, blues, reggae i música clà8sicu a rappella. OBC. Fr·anz P~ter· Zimmrrmann, "ioU. Dir.: Lawrence Foster . Mus~org~ki, Sho~takòvitx. TxoikovRki. 1 NOVEMBRE 2 NOVEMBRE 7 NOVEMBRE 11 NOVEMBRE 12 NOVEMBRE OBC. Coral Càt·mina. I.Ot·ul lnfuntil dr I"Escola Pia Balmc~. Cot• L'Eijc¡udlcrinr. Cor \'ivaltli. D01·is Soffel, contralt. Dil·.: Eliu hu l nbal. Simfonia 111Ím. 3 de Muhlcr. (Srgoua audirió). Curul Cunli¡:u. Gt~nt~ ' 1utldgulkoor. Orqucijlru CoUc.giu m l nijll'Umcntalc Bt·ugt'llNl'. Uuijt•k, ~ozurt. Conrert homcnatgt• a Luszlo Hl:'ltay. OBC. Cor•ul Càrmino i al tri''· (Trn·cra audkió). Carilló del Pala u 1lc lo Gt.'nrralital "XIX Ft'l.lival Intrrnocional de Jan de Borrelooo. Músicu Quulre. J oun Vlnyt•H, b111·íton. Mut·¡;al Suhiràs, h•uor. Xavier· Bo•·rl, tt•nm·. Emilio dc lo Linclr., baix. Música antiga i unwrÍ<'anu a c·appelúr. OSC. Dir.: Eliu hu lnbul. Mozurt, Muhler. Clemcob Zctlingcr, piano. Schubert, Brahnu.. (Associació Frnnz Schubert). XJX Festival ln ternol'ionol de J azz dt> Bart'elona. Barlomru Olive&. or gll(•. Cnhczón, Corren de Arauxo, Buxtchude, Bach, BrolmtH, McsHiucn. (L'orb'l.lC dc la rotcdraJ dc Bar celona. Eu roronrt>rt). Cor dr Camht·a dl'! Pulau de lo Música Catalana (pob·ocinat per Fundal'ió Caixo de Catalunya). J ordi Armcogol, pillllo. Dir.: J ordi Cu8Uij Buyt•r. Srrocky, Bo •·tók, Kodaly, Mor!'l·a , Casal s. 13 CONCERTS 15 NOVEMBRE 19 h 19 h Palau Casa Golferichs OBC. (Segona audició). Cor Ars Animae. Dit·.: Eugc nio Malm . 16 NOVEMBRE 11 h 18 h 19 h Palau Teatre del Cel'Cltl (Gràcia) Casal del Metge OBC. (Tet·cera audic[ó). Néstor Eidler. violí. Angcl Solrr, piano. Brahms, Schubert. (Associnció Aherastury). Cor de Cambra del Palau de In ~úsica Catalana (patro<·innl per Fundació Caixa de Catalunya). Angel Solt>r i Josep Sm·inyu<·h, piano. Dir.: Jordi Casas Bnyt·r. Schubert, Brahms. 17 NOVEMBRE 21 h Palau Alexandt>r Melnikov. piano. Mozart, Prokofiev, Scriabin, Chopin. (Ibercamera). 18 NOVEMBRE 21 h CCCB 21 , 30 h Palau Quintl'l de Vent Zaragoza. Ligrti, Grrhnrd, Grèbol, Ros, Padrós. (Associació Catalana de Compositors). XIX Festival Intemacionul de .Jazz de Barcelona. 20 NOVEMBRE 20 h Palau Festa ric la Música. 21 NOVEMBRE 20 h Casa Golfer ichs 21 h Palau Tapsus. Jazz, espiritual8 nehrrcs, música ètnica i cant coral a cap pella. OBC. Jordi Masó, piano. Larry Passin, clarinet. Dir.: Lawrence Fostcr. Berlioz. Saint-Sa¡;nR, Dl'bu~sy. Honegger, Ger~h"~>in. 22 NOVEMBRE 19 h 19 h 22 h Palau Casa Golfcricbs Palau OBC. (Segona audició). Trio de corda barroc. Marjana Lipovsek , mezzosoprano. Anthony Spiril. piano. (Lied al Palau). 23 NOVEMBRE 11h 18,30 h Palau Ateneu Barcelon~s OBC. (Tcr c<·t·a audició). Maria Calvo. viola. Annu M. Montfot·t, piano. Vct·acini, Schubrrt, Br nhms, Fer¡,"'..son (A~AOl'ia(•ió Massià-CarbonrU). 24 NOVEMBRE 21 h Palau ~' ¡¡· 21 h Auditori Winterthur 157 21 h Teatre Tívoli f't·rhan & Ferzan Ondt•r, duo de pianos. Mozart, Srhuh(·t·t, Gershwin, Stravinaky. (Eur·orom·t•rt). Lta Buchheister. mezzo,oprano. Gabriel Dobner. pian(>. Schubert, Brahms, ~1endelqsohn . (.\'<soriadó Franz Schubert). Ponta Burchuladze, baix. (FPstival de piano i bel canto). 21 h Palau 21 h Auditori Winterthur 26 NOVEMBRE 21 , 30 h Palau XIX Festival Inter nacional de Jazz do Barcelona. 27 NOVEMBRE 21 h Palau Marga ret Price, soprano. Thomns Dewcy, piano. Schubert , :1-lendcll'sohn. Brahms. (Palau 100). 28 NOVEMBRE 21 h Palau OBC ..¡ngel J esús garcíu. violí. Enrit¡ue Santiago, viola. Dir.: Jun'icb.i Hirokami. Schubrrt. Benjamin, Grieg. 29 NOVEMBRE 12 h Palau 19 h 19 h Palau Casa Golferichs 21 h Auditori Winterhur Or·questra Simfònica del Vallrs. Dir.: Jordi )fora. Blancufort, S1,hubr rt, Brahms. (Conrrrt~ Simfònkb al Palau). OBC. (Segona audici6). Duo Octocor da. Hafat>l Estt>Vf'. c·on trabaix. Zsolt Tottzer, violonrd. Rossini, Offenbach, 'rhomacK. Eric Heidsieck, piano. Inlrgral de lc~ sonates de Beethoven . (F(•Htival de piano i bel canto). 30 NOVEMBRE 11 h 21 h Palau Palau OBC. (Ter cera audició). Cl'rilia Gasdia, soprano. Paolo BaUarín, piano. (Festival de piuno i bel canto). 1 DESEMBRE 21 h Palau 21 h Auditori Winterthur Alícia de Larrocha, piano. Kl'llcr Quartet. Andras Ke!Jer, violí. Janós Pilz, violí. Zoltan Gal, violu. Otto Kcrtész, \Íoloncel. Bortók. Brahms. (Ibercameru). Er ic Heidsieck, piano. In tegral de l1•s sonates de Beetltoven. (FI'stival dc piano i bel ca nto). 3 DESEMBRE 21 h Palau J osep Colom, piano. Cumum Dr leito, piano. Brohms. (Palau 100). 15 NOVEMBRE 22 h Auditori Orqut:tilra Simfònica del ConMervatori del Liceu. Cor Jovl' de l' Orfeó Català (patrocinat prr Fundación Coca-Cola España). SoliRte& vocals. Dir.: Conxita Curda. Rèquiem de Mozart. ~ ..; ... e 25 NOVEMBRE 14 Orquestra i Cor de l'Òpl'rll del Kirov. Dir.: Valery Gergil'v. Stravin~oky. (Ibercaml'ra). Erir Heidsit>ck, piano. Tntrgt·al dt• l~a sonates de Beethovpn. (Frsli val dc piano i bel canto). CONCERTS 1 NOVEMBRE 18,30 h Esglé,;ia Sta. ~faria Antígona Conjunt \·ot'ai-Soli•tt·~. Da, id ~falet. orgue. The Cruci- [LXion, dt' John Stnínl'r. (Tardoral d'orgue al Penedès). 23 NOVEMBRE 18, 30 h Església Sta. 1.1aria 15 NOVEMBRE 21 h Paper de Música Estudi Quatre. ''de rinr". Maria Ferré. soprano. Ester Buendio, 'iolí. Jordi Jimí-nez, 'iolí. EMtl'r Amorós, ,·ioloncel. Arnau Far·ré, orgue. Hiiodl'l. Mozart. José Enrit¡ut• Buguríu, piuno (finulista del Vll Concurs P upcr dt• dt• CupeUutlrs). Bt>rthovf'n, Schumann, Liszt, Chopin, Rohmuniuoy. Mú~icu 6 NOVEMBRE 21 ,30 h Teatre Municipal An11a 8 NOVEMBRI 20 h Aurutori Barradas Arnau l'ornàs, violon!'d. Bat•h, Kodwy, Sardà, Cassadó. 23 NOVEMBRE 20 h Auditori Barradas Cor 1\fodr igol. Oir.: Min•io Barrera. Duruflí-, Pouleoc, Br uhms. 30 NOVEMBRE 20 h Auditori Barradas Jordi )1anyose... tenor. Mònil'o Torrassó, soprano. Olga Claret, piano. 6 NOVIMBRE 21 h Auditori E. Granados Càlamus (Luís Dl.'lgodo, Eduordo Poniaguo, Rosa Olavidf', Brgoña ·\.lavidr, Carlos Poniagua). Música arahigoandalusa rlels srglcs XII al XV. (Cirlt• dl' Mú~iru Antiga). 9 NOVEMBRE 19 h Auditori E. Granados Ent~l·mble La Rom unesco (Mot·to Almajono, Paolo Gandolfo, J osé M. Moreno). Mú~ico rsponyola dels Regles XVl i XVII). (Cicle de Música Antiga). 20 NOVEMBRE 21 , 30 h Auditori E. Granados Deutsche Musiks<·hul<)l'('hestt•r (OMO). Folk Mact·Lcns, trompeta. Dir.: Ilans-Mm·tin Schnridt. lluydn, Stravinsky, TuJi no, Txuikovski. 23 NOVEMBRE 19 h Audito1·i E. Granados Carme Valls, soprano. Puri Ter·rudo, piano. Schubert. 4 NOVEMBRE 21 h Teatre Fortuny Boiem~. tic Donizt!lti. OSV. Dir.: F. Gurcíu Vigil. Anna Bolena, de Donizctti. OSV. Dir.: F. García Vigil. (Òpera a Catalunya). 29 NOVEMBRE 22 h Teatre Fortuny "iit de dansa (50 anys dc don"a a Reus). 2 NOVEMBRE 18 h La Faràndula Anna BoÚ>na, dl.' Donizeui. OSV. Dir.: F. García Vigil. (Òpera a Catalunya). 16 NOVEMBRE 11,30 h Antiga Escola Empresarials Orquestro Simftlnku dt>l Vallè~. Dir.: J ordi Mora. Brahms. (Concerts ~imfònics popular~:>). 21 NOVEMBRE 21 , 30 h Lo Faràndula Or questro Simfònica del Vallès. Dir.: Jordi Mora. Blancafor t, Schubert, Brohms. 23 NOVEMBRE 11,30 h Antiga Escola Empresarials Or questro Simfònica tlel Vull~s. Dir.: J ordi Mora. Schubert. (CoucertM simfònics populars). 8 NOVEMBRE 22 h Centre Cultural Anna Balena, dc Donizt>tti. OSV. Dir.: F. García Vigil. (Òpera a Catalunya). 15 CONCERTS 8 NOVEMBRE 20 h Teatre Mctropol Or·qucMlra San t J or·di. León Spier·cr·, conce r tino. Dir.: .J acques Bodmct·. Schuhert, l:Inydn, Mozu t·L. 26 NOVEMBRE 20 h Teatre Metropol Cor· de Cambt·a del P alau de la Música Catalan a (patroci nat per· Fundació Caixa de Ca talunya). Mu r·isa Martins, mezzosopt·ano. Àngt:l Soler i J osep Sur-iuytwh, piano. Dir.: Jor di Casas Bayer. Schubert. Br ahtru;. 15 NOVEMBRE 21 h C.C. Caixa Terr-os~a Companyia de dansa 16 NOVEMBRE 18 h C.C. Coixa Ten ·assa Companya dc da nsa Mctr·o~. (~'undació Caixa de Terr assa). 27 NOVEMBRE 21 h C.C. Caixa Terrassa Ot·queslra de Cambr a Musica Vitae. (Fun dació Caixa dc Ten asRa). McLt·o~. (Fu ndació Caixa de Terrassa). r g E = ~ .... a 9 NOVEMBRE 12 h Au ditori P. Casals St>cretum )fusarum. 16 NOVEMBRE 12 h Auditori P. Casals Robert Sirveot , nauta. 'tiqurl J avaloy, guitarra. Mozart. Oltra, Bocrhcrini. 23 NOVEMBRE 12 h Auditori P. Casals Cot·al El Petit Estel. Cor J oves Veus. Cor Orfeó Pa r roquial. Coucct·t dc Santa Cedlia. 29 NOVEMBRE 22 h Auditori P. Casals Co r· Scherzo. (Concert benHie UNI CEF). 30 NOVEMBRE 12 h Auditor i P. Casals Quintet de vent Anakrousis. Srrgio Santes Valers, guitar·ra. 29 NOVEMBRE 22 h Teatre Atlàntida Cor de Cambra del Palau de la '1ú~ica Catalana (patrocinat prr Fundació Caixa de Catalunyu). Angel Soler i Jo~ep Surinyach, piuno. Dir.: J ordi Casas Buyer. Br ahrus. !;;' ;;i' 157 ~~~¡~IíilfdlE I -!Iillllmill~ CATALUNYA MUSI CA I REVISTA MUS lCALCATALANA CI Sant Fa ncesc de P nuln, 2- 08003 Barcelona Butlletu dc d omiciliuci6 bancària Senyors. el• agra i ri que amh c·àrrer al meu compte/llibreta aren¡~uin e• I• r•bulJI que e!. presMtarà CONSORCI DEL PAI..AU DE LA MÚSICA CATA L\.'lA, pel pa,amrnt dt lo mtu >ub•rnpcíó a ··CATALIJNY A \fÚSICNRE\lSTA MUSICAL CATAL\NA" N" Compt~ N• Entitat ;•;• .~ència Dígit control 0000 0 000 DO DClDDDDDDDD Titular - - -- - - - - -- - --'>anc/Cailca ----------~·\gènria - - - -- - - - - - -Signatura Població - - - - - - -- - - - Adreça agència Col omplir ks dades rorrc•rtament Butlleta de Hubsc ripció Nom i r.ognom5 - - - - - -- - - - -- - - - - - - -- - - - - - Profrohicí - - - - - - - - - - - TeiHon - - - - - - - - - - - - Carrer P o b l a c i ó - - - - - - - - - - - - - - - Dh•. - - - - -- - P r o v í n c i a - - - - - - - - - - - - - - Faré efectiu l'import mitjançant Oe¡¡irjo subscriure'm a partir •ld número O O taló bancari adjunt. amb la quou1 anual dt 4.200 pte~. 0 O docniriliaci6 bancària . Per a •ub.rnpriono ai'N~tranger. consulteu el preu. •em•<~ral dt 2.350 O 16 PANORAMA CR ÍT ICA Hogwood, Mozart i companyia Cicle ~lozat·t. Orqu¡ostra Simfòtúca dc Barcelona i Nacional de Catalunyu; A. Ventura. A. Atenelle i A. Gnino,•art. piano. ~I. ~la•·útun, flauta ; D.B. Thompson, trompa: .A.J. García. violi. Coral Còt·ntina (Dir.: '1onU.et-rat Ríos). Dir: Christophet· Ho~·-wood. PuJau de la Mú sica Catalana. 23. 24. 26 i 30 d<" uovemi.Jt·e i 4 d 'ot•tuh•·e de l99i. per X. CASANOVAS-DANÉS L OBC ha rndegat amh nqursts quatre COOIWI'LS r J que pot atTibnr a ser una trucü('ió I'H for·ma de cicle monotemàtic encomanat a figut·cs de presLigi com 11 preludi de les tempor ades rCb'lrlars (que pecaven dc curtes). ' o em sento obligat a fet· el panegír·ic dc Chl'islopher Hogwood , com a director mozartià . Fn molts anys que. com molts melòmans, l' he ,r¡ t dir·igit· i tinc els seus cnr·<•gistraments com a refc•·encials i no em van <·ausur· sorprrsa la urgència rilmicu i la p lenitud timbl'icn que imprimeix a la música. Mancava, pe•·ò , compr ovat· l'entesa amb l'Orquestt·a. r la resposta eol·lectivn va ser entusiasta i entusiasmant. En formació r·ed n:ïda i amb •·otació als far·istols, el nivell aconseguit va ser alt en un compositor que necessita tnlllspnrència tant com cxpt·cssivital. A efectes d' antologia, a la llista significati va del Brahms de Ros Marbà . del Rícbar·d Strauss de Deckcr· o del Mahler d' Inhal, hi podem afrgir· el Mozart dc H ogwood . Amb nqucstn sèl'ic prèvia , L awrenc·r F oí.lcr. el titular de I'OBC, insistia en la tasca iniciada l'antel'ior temporada quan la tímida programa r ió d ' algunes simfonies menors dc Haydn ser·vin dc tcriipia per· a les seccions J e conla -bàsicarmml, Pls violins-, per tnl de rnillonrr-nc !<1 qualitat timbrira i la intencionalitat i homogeneïtat a l' hora dt· frascj ~11·. En el p•·imer· ro ncert es van cscoltut· Iu imj'o nia núm. 39 i ri Requiem en la versió cspor·gada de R. Maundet·: versions tècnicament e:11:igents amarades de teatralitat ban·oca i aruh un equilibri òptim entre les veus i una ben tcxtu1·ada orquestra. I un cictaU pcr·ceptible en tol el cicle: la tendència de Rogwood a alentir el tempo quan predomina una ft·asc melòclica. La Coral Càrmina va sonar m assa tensa i els solistes vocaLs van fer un paper· cügne. Et·en la soprano María José Martos , la mczzo Lola Casariego , el tenor Fr·ancesc Garrigosa i el baix Gr·zegorz Rózycki. A continuació destacava la pianista Alba Ventura en el Concert núm. 20, que va tocat· amb pulcritud, però a la seva manet·a, sen se voluntat de convergència amh l'or·qucstra. Va ser ltl'la versió interessant i plena de llibertat estilística , p e1·ò era palès el desinterès del cürector, que va aportae lma orqucstt·a sobl'ia i poc engrescada a secundar les filigranes d ' una solista que molts descobrei.xen ara, per ò de la qual altres Teconlem r ecitals memorables. això sí. en escenaris no tan r ellevants. David B. Thompson. soJjsta de trompa dc l'OBC. es va limitar a complir en el Concert núm. 4, alentit a voluntat en els passatges més difícils i amb una placidesa impt·òpia d' un protagonista. Impecable va r·csultar la lectura de la Simfonia 11Úm. 38 Prag a , radicalment connectada amb la foscor del Don Gio'rJa.nni, que deixava clar que la tasca de Hogwood se centrava més en simfonies que en l'acompanyament dels concet·ts. En el teecet· era Magdalena Martínez qui toca va amb grans dosis d e vit·- Chrlstophe r Hogwood tuosisme i apassionament el Concert urím. 2 per a flauta , picant les notes i arrossegantliter·almcnl els seus c·ompanys. T é vrr·tadera fusta de solista. Més plàcid rc~s ultava Albert Atcnclle en d Concert per· a piCLno tuím. 23, pulcre, pct·ò pn·visiLI<·. Ln Simfonia n!Ím . ·10 ro ronnva la vetllada t•n mostr·ur· unu ot·quebtr·a dil:> posada a tt·cbaUat· srrrsc xar·xa i q ue descobria la cà ....cga dc sentiment:. <·ontraposals dc l' obt•a 4liC directors lan ,·alor·ats com Bohm s·entestaven a rncn) stcnir. El dal'rer di u era un Àngel J esús Car·cía nrlinari i po<' nmbidós qui deixa va passar l'ocasió del Concert per a violí núm. 5. Només en Ics fr·ases més r oncises i r·ccur·l'ents del tr rcc' r moviment (cmbokallat per· la deliciosa " turc¡ ueri r" imposada per Hogwood) va assolir Ja f' U tegoritl que sr suposa ui concertino dc l'Orqu<•str·a . Albert C uinovnrt triomfa va en ri Concert per a piano tJLÍm. 21, potser el conct·rt rn qu(o IIogwoocl es va involucrar· més com a dir·ector i que, en conjunt, apuntava oher·tam cnt c<rp a Beethoven i no cap a Chopin com el Mozart que Guinovart va ofer·ir· en la dan·era temporada. P erò també va ser més una vet·sió personal amb una or·questra amatent, que el t csultat d'un tr·eball conjunt n otòriament menys "historicistn'' que en les simfonies. Una vct·sió fult,r urant d e la Júpit er dei.xava molt alt el llistó dc l'Orquestra de cara al fu l ur·. És una llàstima que aquests concet·ts no s ' hagin po¡,rut escoltar en altres et·ntt·es musicals de Catahrnya i que no s'hagi prognunal a.J,"1.m a obra poc fr·eqüentada del compositot·. P er·ò la valoració global és més que positiva i pennet ulhit·ar 11.n bon nivell en la temporada que comença, sempre que l'Orquestra vulgui sintonitzar amb el director de toro com ho ha fet amb Hogwood. Una qiiestió de precüsposició que es copsa immedia tament en termes dc qualitat. PANORAMA CRÍTICA Un Messies d'aniversari Fnndal'ió Cuhu Pt·nt·d~s. ~f.DolorF Aldea. 50prano: :\fari..a ml'z:w,opnmo: Lluís ,~r.l:unajó, tenor: Pau Bonla~. IJni,. Ot·qrwstrn Bar-rot•o Catalana. Agrupació Polifònica dc \'ilnfrnnc·n. Diret•tor: Jo~Pp Viln. El Jlessie.s dc Hiindd. Palau dt· la "(•~ic·u Curuluna. Ditunenge 5 d'octubre. 'furtin ~. Prégardien, Gees i Schubert \ so,1lt'iat·ié1 Frunz St·hubt•rl. Chd.. tuph Prt-gardicn. tenor. :\lit•bat•l Gt•t•... piano. Cam;on.. de Schubert. Auditot·i Winll'rthur· lllu Dia¡;onal. :!3 tlt> ~t'tt>mhre de 1997. per X.C. -D. 157 ~ important ciclt> L dr L\.s~ociatíó F'.-unz Schubert (Jl'OSSI'I,.'llin amb aques t sisè t·oncer·L, que aplegava. corn St'mpr·e, un púhlir dt' \ ot. per·ò ins uficient per omplit· r l magnífic auditori. PI'Ohlenws. srns<• tluhtt·. dl' mnrqurLing. no pat. dïntcrès o qualhat. Comoc·a'a al recital el tenor alemany Prégardit'n , Chris toph acompan)·at per uu compatriota que hcn ~egur dr,taca m r~ C'Onl a ('Ont po~ilor de m(·r;l -tal rom l'i pmgt·ama deia- que com a pianista a¡·ompan)ant. \a toPar tir·anl fll'l dret. sobretot com més !oirnph• <>ra fent l'acompan ya mc·nt. prevaler Loscunwnt el t·itmo solu·t• la ran tahilitul dt•l cantant. Qu1• n 'é~, d't>slrany que PrÍ'gunlicn alter·ni rnr·<·bristl'unwnts enlt'r eU i piunisws com l' lúperscnsitin Anrll'f•nq Stui<'l' o !'I hcmhomiós Grull!lm .J ohn~oon! El pr·ognuna l'S hu!ltia sobn• t·a nçons que posen m(r~i ca u t rx to~ de eomiut i viatgi'. Un (ll'Ct¡.,'l·amu en/ eura més consistent en considerar el cantant les YinL-i-qnatre cançons rom fragments d'un argument continu (a l'illl'e' és del seu pt·edcccssor en el cicle. Kut·t Streit, més intcr·essat en l'espectaeulal'itat). Amb la justa dosi tl'afeetació, una maguífka projecció i un timbre gairebé de baríton. el seu Schuht't'l només adquireix un escr eix d e dramat.isme en cert;; momenb si.,rrnificatius (El rei dels t·erns. pl"r exemple). Són d'ag1·air la seva naturalitat i u.nes condicions fí~;i­ que, de resistència que fan que La darrera cançó "'est'olti amb la mateixa tcusió i immediatesa qur la primera. sempre juste&, com per demostrar· que eJ clímax, en matèl'ia licclcrística. taml1é el er·¡· a l'oient i no. només, d s intèrprets. Aprofito aquesta a vine ntesa schubf' rtiana per rl'incidir en una di'•r·iu: per a quan la prova d ' nnn liederabend en la nostra llengua . la més comprensiblt· de toles? D'esque rra a dreta, I d e dalt a baix: M. Dolors Al· de a, Maris a Martlns, Lluls Vllamaió I Pau Borclas Per LL. T Agrupa<'ÍÓ Polífònit·a dl' Yilafr·uncu eonuncmonl l'I !lC II f•inquanlè anivt•t·sut·i. Fundada l'any 19-17, aquesta rnlilat ha n•ulitr.al una tast·a no tan ~:ool s <•ncaminuda u ofr·r·i r· ohr·<•s dr la no~tr·a tr·uclit·ió ¡•or·al, ~>inó tam bé a inlc·r'Jll't'lar grans pàginr~ cora ls clc•l rt'(H'r·tori rlà-..,ir. El Rec¡uiem i la llissa en Do menor de \1ozar·t, /,Al Pa.ssi6 segons Sflllt Joan dc ll:ll'h i c·ls Valso.~ amorosos dc• Bt·uhm-. han eonfí¡nrntl purt del rcper·loi'Ï d'una c·or·aJ que a mé~:o dc ft'l ' I'Oill'l'l 't¡, Jll'l tlOl>lrt> paí.,, ha aNual a F'r·un~a. ltidiu, R!\lgif'u. 'urc·iu, Finlànclia, Ausli'Íu, t'llll't' d'ullt't'tl països. Dt·~ ciPI 1976 Iu ¡·inquu lltf·na dt• ¡·¡¡ ntaircs d'aquebtn agnrpn<·iú ¡)()lifòniru . que en els bf'lll! inicis s'nrwurf•nà Cor Nad alenc, són dir·igits p1•r Xuvit·r C:rrvc•r·u. Sota l'I pu lr·m·ini dl' Coixa Pc·nrdès. miljan~un t la llC\ u Oh ra Sodui. va ct•lr h n u·-M• ui Pala u cir Iu Mtr bit·u Cutuluna l'I ('Onrt•rl dc ('OilllllC'IllO I'U - E ció d c les Noces d ' Or de l' ugl'llpació, derlicat m onogràficament a una obr·a, roratori El Messies dc IHindel. Hi van participar. a més de l'esmentada entita t coral, l'Orquestra Bar·roea Catalana -formarió creada l'any 1991 per Sergi Casademunl- i un equip vocal integrat pt"r veus ta11 t·et·oncgudcs com ~1al'ia Dolors AJdea. la mezzo at·gentina :\Iarisa \1artins, el tenor Lluís \ ilamajó i el baix P au Borda,. Obn cabdal del bart·oc. inlerpr·etada per la sc' a bellesa d e les àl'ies. esp ectacularitat dels passatges corals. sobr·ecollidora mu::.icalitat, va rsdrvcnit·. sota la direcció dc J osl'p Vila j Casaiías, la pàgina escoUiòa pet· a 3!Jllt'St COnl'('l'l COIIUilf' lllOr a tiu. Un Palau ple íl vessar va reviut·e un cop mé~ aquesta obra m estra de In J.H·oducció de ll iindcl, sola tlllu interpretació arurarla, respectuosa. fidrl al missatge literari i musieal, tol con vertint-Ja en punt àlgid d'aquests einc[Uanta anys d 'existència de J'Agruparió Polifò nica d e Vilafru.nea. PANORAMA CRÍTICA Gospel de discoteca lnspirution. Quet>n Ebthcr .Mat'I'OW & T be Harlem Gospt>l Singcrs . Tcatn· Tívoli. Del 23 de selembre alS d'ocluhrc de 1997. Pe r ALBERT SUÑt questa ~s Iu cinquena b"'t'a em·od ' lnspirapea tion. I això és nota des rlc l pt·ime r momen t. És a di r, hi ba una posad a en escena t;fect iva, en q uè formen par t· l'auster a però a lhor·o atruC'liva csccnognrfin, uns ll ums perfectes, una coreografia adeq uada i u na vcstinwnta espcctacula t·. En aquest sentit, per· ta n t, l' impacte està assegurat. Un impartc que, així que sona la mús ica, es dobla de manet·a ins tantània. P erquè l'aplirat sextet encarregat d'aquesta tasca, es col·loca tot srguit en una ona fimky que no enganya ningú. Una ona A que perdura gairebé dumnt tota la representació i que adopta influències del blues i del rhythm and blttes algunes vegades. Per tant, en l'asp ecte musical també ho tens ben ciat· des del començament. O sigu i, aquest gospel no té res a veure amb el crue es ca n ta a les esglésies i canord-amcdcancs. pelles Penp.tè és un gospel-.funky de gt·an espectacle, apte pet· a qualsevol teatre amb condicions. El que passa és que, per tal d'anibat· encara més lluny en l'esperit d'uns espectadors corpt·esos ja d'entrada, els volums funcionen a tota pastilla. I és aquí on aquest gospel enormement atractiu, que podia havet· arri- bat al públk ~c nst· c·ap mena cl'rxugc•t·uc•ió - ja que hi hu fm·çu q unli tntes I L'llllSfCII'IIlll , U l' l'Ull ltllllhé ch•l papt•r dc•ls llumt>, en un gospel dc discolt•ea. On c•ls autf.ntic•umrnt sensibles d 'o'icla ho puss<·n molt mulumc•nt. Quina nerc•ssit nt hi !tu de fot·ad a r· ri cur dt· It-s orelles? No tu>go que un gospel com IHJ IH'~t m·rr~:>~i­ ta més voltalgt· sonor· t¡nr no pa'\ un concct·t intimisla. Però t• n lrr spirwion no hi ha Lrt·mini mitjà en aquest srntil. Sort quP. a la segona part, lrs roses s'endolcit·en, ja que, fins i to t, els l i tt rl t'm Gos pel Singcrs - hi va m lroba t· n fn ltur e ls baixos- canta t·en a cupelln. lla podet·osu i floxil>lc veu de Ja líder, Queen Esther Mat'I'OW, ens va dir que també dominavu plcnumcnlles balades. Una lídr r que drixà el t'amp abonat a altres intèrprets del cot· perquè l'Xt·t·cissin dc solistc.. Tots ell~o van estat· correries. Però nm emprar una trc·nicu més r t·irlanera que no pas moduladot·a. Molt d'acord. doncs. amb l'espectacle. ] a en sou subscriptor? INFORMACIÓ: Sant Francesc de Paula, 2- Tel. 268 10 00-08003 Bar celona PANORAMA CO SERVATORISDECATALUNYA--------- --------------------- COnSerVafori Professional de Música de la Diputaci6 de Tarragona per JOSEP PASCUAL A 157 34 57<1 J'a ntjga casa Montoliu, al número lO del taiTagoní ca r rer de Cavaller s, s' hi ins tal·là el 1950 la que fou Escola de Música de la t•iutat (dependent en un principi de l' [nstitut Musical), que 20 any més tard , en passar a dependre de la Diputació provincial. canvià el seu nom per l'actual: Con et·vatori Professional de Mú ica de la Diputació de TatTagona. atè que el president d e la Diputació és, alhora. el pt·esident d' aque t conservatori que ta mbé té centres a Reus i Tot·Losa. Els tr·es ccntr·es es repartien el 1996 un pressupost de 288 milion s de pe setes, segons que ens diu l'actu al clirectora, Isabel Barga lló, la qu al es dol que " la majoria d'alumnes es matriculen per voluntat dels pares ., i que "per l'estrucLLLra social, la major part d'ells no són constants ni tenen voluntat en l'estudi de la música; supediten l'estudi a gaudir d'un ambient juvenil i alegre··. Per això. continua , "voldria millors resultats, més col-laboració dels alumnes, menys crítu¡ues destructives i una actitud més professional pel que fa a la relació alumnes-Conser vatori, que en molts moments es podria confondre amb un esplai". La directora es dol força d'una realitat que no li és del tol plaent, però no defa lleix. Això és notol'Í qu an parlem de les acti vitats que el ('Onservatori ofereix al conjunt de la població : "L'assistència és mínima i no és pedagògic compartir-ho amb l 'assistèncilt obligatòria." El mateix ens sembla quan parlem La Casa Montoliu, se u clel Conse rvatori cie Tarragona de les inquietuds dels alumnes, de com es canalitzen les propostes dels estudiants, de les forma cions que surten dins el centre... Troba UJJ S alumnes poc motivats, "tot i que els professors posen activitats i suggeriments al seu servei". Tanmateix, ens diu que "cada any es formen grups de cambra que el centre promociona. proporcionant actuacions fora i aquestes formacions no arriben a tenir consistència" . Una baixíssima pt·opot·ció del 8 ai 10%, ens indica, són els a lumnes que accedeixen a nivells superiors en un centr e on es concedeix el grau superior de piano i totes ]es assignatures complementàries del títol superior (tret de P edagogia i. Pràctiques del pt·ofessor at) . Els seus 20 professors titular s, els 30 auxiliars i els 3 acompanyants, s'entesten a encoratjar musicahnent 426 alw nncs del Pla del 66, 173 de la LOGSE més 356 lliures; tasca que no sembla fàcil a Tarragona ... Sort i molta paciència! TEM A a figura del compositor hamburguès Felix Mendelssohn s 'ha mogut sempre en uns nivells acusadament protagonistes en el si de la història de la música i de la consideració generalitzada de les grans masses d'afeccionats. Portant l'argumentació una mica al nivell d'una caricatura, per altra part no "a-significativa", podríem afirma1· que sense la seva popular Marxa nupcial del bellíssim poema Somni d'una nit d'estiu basat en la comèdia del mateix títol de Shakespeare, el seu coneixement universal seria molt infenor. Però, fins i tot entre els estudiosos, la figura d'aquest músic no ha merescut la consideració plena, absoluta i ind'aldiscutible tres. Malgrat que, ta nm a teix, ningú no pot discutir la grandesa intrínseca de la seva obra i també el rigor de la seva trajectòria. En aquesta, hi destaca la tasca com a director de la Gewandhaus de Leipzig, gràcies a la qual va reivindicar lúcidament, tres quarts de segle després de la mort de Johan Sebastian Bach, la grandesa d'aquest músic tot recuperant algunes de les composicions més transcendents. També es destaca la impressionant precocitat, justament comparada amb la de Mozart, i a la fi la grandesa del conjunt de la seva obra, que abastà gairebé tots els gène- L res, encara qn<' d'una manera especial el simfònic. En aquest sentit, el Tema que oferim poua en aquesta dunensió de compositor simfònicc segons les seves dues variants cabdals: el simfonisme pur i el concertisme. Repassant les obres més característiques d'aquesta doble vena creativa, hom fa un recorregut en el qual l'estudi i la consideració de difet·ents i essencials obres, esdevé gairebé només p r·etext per situar l 'existència del compositor i sobretot els criteris estètics fonamentals que van inspirar la seva obra, i com aquests criteris van anar evolucionant al llarg de la seva massa curta existència. Mendelssohn, no hi ha dubte, constitueix una de les grans redel ferències gran edifici musical romàntic, i concretamés ment del primer període; aquell que, arrencant de Schubert i Schumann, camina vers 1'eclosió plena a la segona meitat del segle XIX, en la qual emergeix 1'individualisme virtuosístic instrumental de la mà de grans intèrprets compositors -Liszt, Chopin, Paganini, Albéniz- i alhora de l'òpera, que a l'època de Mendelssohn encara era lluny de tenir un protagonisme artístic i social tan important, el que havia d'assolir en aquesta al·luruda segona meitat de la centúria posterior. Felix Mendelssohn, figura clau del • • romanticisme 35 575 TEM A Felix Menclelssohn Bartholcly ( 1 809·1 847). Un intens i vast opus simfònic per ROLAND GRATI': e 157 36 576 elebrem actualment el 150è aniversa1·i dc la mort d'un compositor considerat e] nen prodigi més destacat després de Mozart. Fel~ Mendelssobn Bartholdy proverria d'1ma família benestant de banquers jueus que posteriorment es com ertí a1 cristianisme protestant. Era una familia amb una especial sensibilitat per a les arts. El seu avi fou el conegut filòsof Moses Mendelssohn de Dessau. un bon amic de Lessing. a qui serví de model per al seu pet·sonatge de Nathan en el drama del matei.x nom. Els Mendelssohn organitzaven regularment concerts a casa seva, especialment des que l'any 1811 s'havien traslladat d'Hamburg a Berün, i amb motiu d 'aquestes sessions presentà les seves primeres obres com a compositor el nen prodigi Felix. En la seva germana Fanny, amb qui l'unia un profund sentiment, tr·obà Felix una amiga no menys dotada, que maJb'l'al una forta oposició arribà a crear també lln bon nomhrc de composicions notables. La mare havia estat qui els havia ensen yat a tocar el piano, i cal afegir-hi que els altres dos germans també tenien un gran ta1ent musical. Abans d'emprendre el seu viatge de formació per Itàlia i la Gran Bretanya, Mendelssohn fou protagonista d'un fet de repercussió històrica: amb la seva r eposició de la ,'llatthiius-Passion l'any 1829. encapça1à Ja t·enaLxcnça de Johan Sebastian Bach. Les seves qualitats com a compositor i director li garantit·en ben aviat uns ingressos considerables i el portaren poste-riorment a assumir la direcció de l'important Niederrheinisches Musikfest a Düsseldorf l'any 1833. Seguidament, l'any 1834 fou nomenat djrector musical de la ciutat de Düsseldorf, per acabar, de) 1835 all841, com a director de l ' orquestra de la Gewandhaus de Leipzig. Fou en attuesta ciutat on fundà un co11servatori que al cap de pocs anys de la seva creació gaudia ja de fama internacional i que es convet·tí en un importantíssim centr·c de formació per a músics estrangers. La pr·inripal innovació a Leipzig fou, però, el fet que <'I mateix Mendelssohn assolís també la di- recció dels concerts instnunentals, que fins aleshores ha via exercit el primer violi. L'octubre de 1835 tingué lloc el primer concert sota la direcció dc Mendelssohu. S'inicià amb la seva composició Meerestille und glückliche Fahrt. seguida de la Segona Simfonia de Beethoven. La reacció del públic fou entusiasta. Pensaven que era impossible una intet·pretació com aquella, tan profunda i commovedora, i hi percebet·en un esperit fins aleshot·es desconegut, que tenia molt a veure amb la pet·sonalitat de Mendelssohn. L'any 1841 Mendelssohn abandonà Leipzig per atendre la petició del rei Friedrich Wilhelm IV d 'anar a Berlín per ferse càrrec, com a dit·ector, d'una acadèmia de música que es projectava crear; una empresa que malauradament no arribà a realitzar-se. A Frankfurt havia conegut Cécile Jeanrenaud, que també provenia d'una família benestant de banquers. Ella fou el seu "arnot· a primera vista" i J'ullibcrà dc les profundes dep1·essions a què l'havia aboeat la mort del seu pare Abraham Mendelssohn l'any 1836. Es casaren i tingueren cinc fills. Cécile l'acompanyà en gran harmonia fins al moment dc la seva mort. L'any 1847, pocs mesos després de rebre la notícia de la mort de la seva germana, que s 'havia casat amb el pintor Wilhelm Hensel, es produí el seu declivi ñsic i espiritual, que arribà de manera inesperada tot i la seva coneguda fragilitat. Felix Mendelssobn ja no pogué superar el xoc que li representà aquesta pèt-dua, i morí a r edat de 38 anys. Obres orquestrals Simfonies Una vegada, Peter Ustinov observà irònicament que de Beethoven hi havia només quatre simfonies : l' Eroica, la Simfonia del destí, la Pastoral i la Novena. El mateix es podria dir de Mendelssohn, ja que l'acollida per pat·t del públic de la núm. 3 (Escocesa) i de la núm. 4 (Italiana) no es pot TEM A ¡;;] ¡¡¡:;- = .; a la' §' 157 La ciutat d'Hamburg, vila nadiua de Mendelssohn I Brahms Fe llx Me ncle t..ohn en la seva adolescència comparar amb la que obtingué la resta , ni tan sols l'extraordinàr ia ob ra dc joventu t que és l a Primera, q ue és gt~i •·ebé imper ceplible que es tracti de ]a composició d'un noi de 'flÜnze anys. Hi hauria una raó per a aquesta desigualtat: la simfonia denominada Lobgesang (també designada com a cantata Lobgesang) s'ha comptat sempre com la núm. 2, t•n(•a•·a que ni musicalment ni pel que fa a la seva t>st•·uctnra no es tt·acti d'una simfonia. La designada amb el núm. 5. la Reforma. és plaent en molts dels seus passatges, però al final trobem una fan tasia sobre Einefeste Burg ist unser Gott l'ampul ·losital dt' la qual fa malbé definitivament la bona impressió produïda fins al eshores. Queden. doncs, 1' Escocesa i la Italiana com a punts culminants de la seva obra simfònica. La prinwra prrsenta una tonalitat fosca, com si el compositor hagués volgu t reproduir musicalment l'ambient dE' les highlands escoceses . L'agost de 1829, després tlcl dchut a Londr es amb l a seva Primera simfonia, Mcn delssohn viatjà a Edimbur g, passant pe•· York i Dm·ham. El captivà d'u na manera mnlt rspecial la capeUa en ruïnes de Holyt·ood ll ouse, escenari dc la tragèdia de Maria S tua t·t. Fou aquesta la seva darrera simfonia, ja que no l 'acabà fins al cap de dotze anys del seu viatge per lu G t·an Bt·ctanya . La ded icà a la r eina VieLòria, q ue figurava f'n tre les seves admir ad ores més fc r v<·nts. La lt>nta introducció ve domi nada per un l<>tna que t'S va repetin t més endavant amb val'iacions i n•durrions. La seva execució, re1ativament cm·ta, ac·aba amb u na coda amb l'evident representadó musical d'una tempesta . El bonic scherzo es basa en un animat i emocionan t tema escocès. El trr·f"C•r· mO\Ïmt>nt alterna una len ta melodia an1b un segon tema qut> recorda una marxa. El fmal comt>nça amh una melodia popular i acaba amb un t('ma nou i solemne. La simfonia Italiana (acabada el 1833) és ja des df'l s<•u p•·imcr rompàs bulliciosa i plena d t> l'alegria df' 'i un• dd sud. L'enjogassada alegria del lema prin<'ipal esp unwja optimisme juvt>nil . L'andante ha t'slat sovint comparat amb una processó rt>li¡,riosa. L'rlt>rl'ió d'un minuet al ter cer lloc fou una opció nelam<•nt conservador a . El final en Ln menor up an·ix tenyit· d'un a Ucuger a melm1gia. No obstant això, sembla que el com positor n o estigué mai plt•ua nwn l sa Lis fet d'aquesta obra menu·e visquf: Lot i 4llt' s'interp•·età algunes vegad es, n o s 'at-ribà a puoli('ar· mai . Finahm·nt. lwm d'esmentat· Ics dotze simfonies dP la sc' a jm t•nt u t. que Felix Mendelssohn escrh-1 57 i TEM A TEM A en els primers anys de la seva activitat com a compositor·. Utilitzava exdusivament una orquestra de corda, pcr·ò tol i tractar-se d'una formació reduïda. en tingué pr·on per palesar la seva genialitat. ta per al t·ei de Pr·ússia, l'estrena J c la qual Linb'1IÍ' Uoc a Potsdam l'any 1843, Mendelsl:'ohn c-ompongué tota una sèrie de peces per a obres tratrals, l'ntre d'altres. per a les tragèdies gregues Antígonu i Èdip, i p er a Athalie, de Racine. Això ncl obstant, la se' a dedicació a l'òpera fon esporàdica. Obertures 157 tal perfecció artística una meraveUosa fantasia, i Ltna gran sensibilitat." A part aquesta peça. no hem d'oblidar ni J'en- cant de J'ohet·tura de El somni d'una nit d'estiu ni la gran arreptació d'aquesta obra. E1 composíLor acoJlSegueix aqui també captar amb gran precisió un ambient per tal de combinar la seva música amh la lústòria qut> es desenvolupa dalt de l'escenari. Saber traduir musicalment els esdeveniments d'un drama fou potser el més gran talent de Mendelssobn, com demostrà també a l'obertura de Miirchen von der schonen J1elusine o en la del drama de Víctor Hugo Ruy Blas. Concerts 38 578 Obres vocals El seu tale-nt descriptiu, la capacitat per captar ambients i traduir-los a sons plàstics es fa palès en la seva obc>rtu1·a Die Hebriden., esbossada en el decurs del seu viatge per la Gran Bretanya. S'inspirà en la visita a les coves de Fingal a l'illa escocesa de Staffa, un indret suggeridor d'històries extraordinàries, amb les seves pintoresques colulDJles basàltiques. Tal com s'esdevé amb les sinúonies geogràfiques, només cal escoltat· uns quants compassos pPr sen tir-se traslladat a una illa assotada per les tempestes, tol envoltat d'un paisatge abrupte i desolat. Ennúg del fragor de les ones desftlen els misteriosos per·sonatges de les antigues sagues. La malenconia de la música fa que aquesta sigui una de les ohr·es cabdals del primer romanticisme. El matei.' Richard Wagner, que a:mh els seus prejudicis antisemítics no era precisament un partidari dc ,\lendelssobn, afirmà: "1l1endelssohti fou un pintor paisatgista de primer ordre, i Die Heb •·iden és una obra mestra. Combina amb una to- Fou bàsicament durant la seva joventut que Mendelssohn compongué concerts per a instrument solista i or·qncstra. Després d'una obra per a violí i una altra pel· a piano, i d'un concert doble per a violí i piano, presentà dtLes notables composicion s per a dos pianos i orquestra, de gran dificultat d'execució per als insn·uments solistes . En aquestes obres es palesa la seva força juvenil i les ganes d'emular els seus models Mozart i Beethoven. D'aquests ideals clàssics, Mendelssohn ja se n'havia rlf'slliur·at quan, als 22 anys. compongué el seu primer concet"l per a piano i or-questra, "una cosa feta sense mirar-m'hi massa". com ell mateix deia. Música de cambra Amh només ll anys Mendelssohn començà a compondre sonates per a piano i per a violí, liecler i quartets pet· a piano (un e1 dedicà a J ohann Wolfgang Goethe). En els seus primers quartets pet· a corda, en els quals n·eballà intensivament la música de Ludwig van Beethoven. s'hi percep una certa brusquedat. Més tard, les seves composicions tendiren a una línia més clàssica melòdica. El Quartet per a corda op. 80, l'escriví pet· a la seva g<'rmana Fanny després del traspàs d'aquesta, i es pot escoltar també com un pressentiment del seu frnal ja proper. A part aquesta obra, entre les seves sonates es troben tant peces dt·amàtiques i vibrants com melodies romàntiques plenes de profunda emoció. Música per a piano Tot i que Mcndelssohn compongué tm magnífic cicle amb els Preludis i les fugues per a piano op. .35, que dr•lata la influèn cia de la música de Johan Sebastian Bach, i malgrat algtmes excel·lents sonates, la ¡,eva obr-a més coneguda és la música per· a p iano de les col·leccions Lieder ohn.e Worte, amb lcb quals el composi tor fregà Ja frontera de la mú- sica entesa com a entreteniment per a salons socials. El mateix Mendelssohn, no sen se raó, qualificà aquestes petites peces de "música per a dames", i s'ha escrit que aquesta fo·r ma tan encantadora de divertiment musical havia estat inventada per la seva germana Fanny, abans que ell mateix s'hi dediqués. De tota manera, aconseguí captat· tan b é la sensibilitat romàntica, que cada miniatura és una petita joia amb una màgia característica que crea una atmosfera especial. Malgrat la seva qualitat, les sonates per a piano han quedat sempre en un segon terme. la qual cosa es una llàstima. La sonata Schotti.sche. per exemple, impr·essiona per la seva sorprenent força dramàtica. Música per a orgue Tal com s·esdevé amb la música per a piano, el panorama pel que fa a la música per a orgue és vet·itahlement contradictori. Al costat de composi~ cions monurne11tals (Preludis i fugues op. 37, sis Sonates, op. 65) apareixen lleugeres mi.niatures. Música per a l'escena Al costat de la ja esmentada Ein Sommemachtstraum, basada en una obra de Shakespeare i escri- Els mé10 de cent lieder, 13 duets i 60 cnnt~ cm·als escrits p er Mendelssohn han quedat avui dia més aviat marginats de les sales d e contt>rt. Des d' m•a visió crítka , s'a rl"iha probaJ.llemcn t a la com· lu ~:~i6 c.¡uc les seves composicions en aq uest àmhit no arriben a assolit· Ja pr·oftmditat i la fo r·ça de les peces escrites p er Schubert o pt>r Schumann. Els seus dos monumentals oratoris Paulus i Elias no representen cap excepció qualitativa , però val a dü· que tinguer-en un gran èxit en ,.¡ twu temps. Situats històricament enfront de les grans composicions de Bach i de Handel. r·esistei.,en la compar ació amb grans dificultats. L'intent per pari de Mendelssohn de renovar el gènere de les orquestres d'esperit romàntic per adaptar-lo als nous temps no es ressentia tan sols de les comparacions amb Bach i Handel, sinó que, a més, com a r esultat de Ja il·lustració, la vida musi<:uJ de Iu bur·gesia alemru1ya de final del segle 2\VJII s'havia odentat vers els concerts públics com a for·mu d'art. Les exigèn cies d'aquest concep te artístil" j a les havia establert Beethoven: innovació, ea r àctel· propi i llibertat. Amb la seva Missa Solemnis ja havia assolit noves fites. Mendelssohn n'estava molt de la seva ca ntata Lobgesang (o, si es vol , simfonia), ja esmen tada , però l'acollida per part del públic no fou gaire entusiasta , encara que no cal arTibar als exll·ems dc Richard Wagnet·, que la qualificà "d'una perfecta bestiesa". Una de les obres més originals de Menddssohn és Erste lf'alpurgisnacht, basada en el Faust de J. W. Goethe. Amb 1ma fantasia impressionant , el compositor traduei.x a sons l'escena de ]a dansa dc les bruixes a ''Blocksberg" utilitzant uns efectes musicals que subratllen i potencien amb encert el que l'acció té de fantasmal. Com cal valorar Felix Menclelssohn'? Al costat de Beethoven, Mozart i Bach queda certament empal·Lidit. Fou tm compositor de gran puresa estilística, amb UJia aguda percepció dels gustos del pCrbüc i dotat d'un precoç talent que plasmà on ona gr·an individualitat musical. Acruest romànliC' amb tendències classicistes fou probablement, t•n paraules dc Ft·iedrich Nietszche, "l'anècdota mé.~ bonica de la mú.sica alemanya". 39 579 TEM A L'obra concertant, a la cruilla de diverses influències per JOSEP MARIA MAYOL I PUENTES dix Mc-ndclssohn va mostrar interès pel gènc>re coucet·tant ja a l'època dels seus primers Lcmpteigs com a compositor, i ca l dir que amb tma empenta sot•prenent. En c>l breu període que va del 1822 a 1824, atruest autor, infant prodigi. va produir la notable quantitat de cine concerts. La xifra encara r esulta més considerable si tenim en compte que constituei.x només una petita part del cabal d'obres compostes dur·ant aquests tres anys . El destí d'una gran part d'eUes eren els concerts familiars dels diumenges al matí que organitzava el seu pare. el banquer Abraham \1endelssohn, en els quals a més de Felix i la seva germana Fanny participaven molts múc;ics d'anomenada. El primer· dels cinc concerts de joventut, el Con- F cert per a piano i orquestra de cordes en La menor (1822). presenta com a solista l'instrument 40 580 que Mendch;sohn més dominava, amb un traetament inspirat en les composicions anàlogues de Mozart, Weber i llummel. Com succeeix en la major·ia d'obn~s d'aquests anys d'aprenentatge, el llenguatge musical emprat segueix fidelment els pat·àmetrcs estüístics df'l c1assicisme vienès, però no amb una fidelitat artificiosa que podria denotar manca dïdees. Amb tretze anys. Mendelssohn s'expressava en lïdioma clàssic amb total natm·aJitat, símptoma d'un talent musical que li permetia assimilat· l'heretatge del passat i alhora sotmetre 1 a les se' es pt·òpies necessitats creatives. També dt>l 1822 és el Concert per a violí i orquestra de corda en Re menor. El deute de Mendelssobn respecte al classicisme esdevé especialment palès en el primet· moviment, d'ecos mozartians, i en el tercer, amb un tractamt>nt temàtir qut- pol recor·dar Haydn. Però en el moviment central, un "Andante·· a manera de t·omança, el Jlcnguatge del compositor pren ja un caient personal que deixa enh·eveure temptatives de trobar una veu pròpia. La part de violí solista, eloqüent i im aginativa, ens revela que Mendelssohn havia assimilat amb la prestesa que li era habitual els ensenyaments rebuts de Henning, el seu pr·imet· pr·oCessor de violí, i especialment del seu amic i mentor Eduard Rietz (1802-1832). Rietz havia estat deixeble de Pierre Rode (1774-1830). mà- xim exponent tl<' l'escola violiníst:ica francesa. Aquesta , en contraposició al virtuosisme acrobàtic: de Paganini que feia ful'Or per Europa, teniu com a ideal la int~rpr·etació cantabile, lírica. Això no excloïa E'ls passatges de bravuTa instrumental, sempt'l' que les exigències tècniques hi estiguessin al servei dc• l't'xpressivitat. En el seu primer oonct'rt per· a \ iol.í, dedicat a Rietz, el jove compositor aplica la tècnica francesa que aquest li ensenyà al seu pr·opi llenguatge musicaL de tall clàssic. L'obra quedà inrdita i relegada a l'oblit fins que r any 1952, el violinista Yehudi Menuhin li va fer recuperat· la notorietat editant-la i enregistt·ant-la en dis<· per primer cop. Una rontrapartida al no gens menyspreable reeiximent creatiu de les dues composicions rutteriors é-s el Concert per a violí. piano i orquestra de corda en Re menor de 1823. Pel número d'instruments so1istes triats i la durada excepcional de l"ohr·a -gairebé tr<'S quarts d'hora-, sembla que Mendclssohn volia aprofitar-hi l'ofici compositiu adquir·it en Ics dues obres anterio1·s per assolit· una fita c•·caliva enca r·a més alta. Però el resnltal ; no t•slà al nivell que es podia presagiar. Es cert q ue no hi manquen bones idees - sobretot al pl'imer temps- i que s'hi pet·cep el desig d'integrar el virtuosisme dels dos solistes en una tt·ama simfònica coherent. Però per un cop, Mendelssohn intenta volar m{·s amunt del que la seva habilitat tècnica li permet. i es veu obligat a allargar l'obra amb fónuules sem.;e massa substància que voregen l'estil br·illant i complaent dels salons de l'època. ~o va durar gaire la inseguretat de l'adolescent compositor. El matei" 1823. a l'edat de catorze anys, va c·omponclre un interessant Concert per a dos pianos i orquestra en Mi major, seguit un any més tard pel potser més notable Concert per a dos pianos i orquestra, en La bemoll major. Tots dos són obres de construcció força 1·eeixida, agradables d 'escoltar, amb un interès musical que supera amh escr·eix <'1 dt'ls roncerts anteriors, dels <[\tals scgu<~ ix la línia t'stilística. Però a les influències que ja coneixem -Weber i Hummel, Jlrincipalment-, s'hi al'•'gei.x at·a un nou referent: Beethoven. El mateix Mendelssohn era totalment conscient que aquests dos concerts representaven un sah qualitatiu impo1·tant, i que podien fins i tot transccmlir el marc casolà per al qua] foren cre- TEM A La hdlu6ncla de Beethoven (dretat és perceptible en l'obra concertlstlca de Mendelssohn (esquerra) alS . Dc fel, pel qtHI respecta al Concert en Mi menor, c·l eomposil<H' no dubtà a fer-lo servir uns anys més tard com a carta dc presentació en el seu debut a Londres el L829, computint el paper de solista amb Mosclwl('s. Sobre l'èxit que va aconseguir, escrivia Mendelssohn: "Estic sorprès de la benevolència d'aquests estrangers, i m'agrada que es degui més a la meva mÍLSica que no a les cartes de recomanació .., Passada aquesta primera etapa de febril producció concertística, la dedicació de ~'lendelssohn al gèner(' es va interrompre durant un període d'w1s sis anys (1825-1830), ben fèrtils d ' altra banela si considerem que 'an donar lloc a composicions de la significació de l'Octet op. 20 (1825), l'obertura del Somni d'una nit d'estiu (1826), l'obertura Mar en calma i viatge feüç (1828) i la Simfonia, en Re major " l~eform.a" (1830), en tre d 'altn~s. Dur·anl. atruesl.a fl'lJ ctífera època el llengua tge musical dd r~omp os itot· va adquir int auto~ nomia rf'speNc als models clàssics, i hi veiem definir-sc els trNs d'm1 estil més personal q ue, sense pet·dr·c l'equiBbr·i i In mesura, entrat·à plen ament en els prf'ssupòsits estètics del romanticisme. En els malt'ixos anys t'I jove músic encara trobà temps per· recu perar i d.irigir la versió integral de la Pas- sió sego11s sant Mal'en dc .T. S. Bach (1829), i pc1· completat· la sc·vn formació amb viatges a Fr·ança, la Gran Bn·tunya i (tàlia -a mh les consetfüències musicals que ja es coneixen. Va St> t' el 1831 , dt~~·an t el seu itinerari per aquest últim país, quan Mencl('lssohJt va concebre el Concert per CI piano i orquestra ruím. 1 en Sol menor, op. 25. Ja dc retorn a Alemanya, sembla que el passà al pap('r tan sols ('fi tres dies. A<[uesta obra, primera del gènere q ue té assignada numeració d 'ordre i d'op11s, representa un punt d'inflexió en la producr-ió concertant d(' Mendelssohn. Amb no~ més dnt-i-dos a nys, i malgrat no posseir uu tarannà refot·madm-, el compositor escomet el repte dc desenvolu par la forma con cert des del punt en què la va O('ixar Beethoven. En efecte, el músi c de Bonn, rcfr·•·r·nt obligat per a t o l: el segle XIX, va plantejar diwt·sos problemes en els seus LTes últims conce1·ts per a piano. Un d ' aquests era el tructanwnt que caliu donar a la introducció or q uestntl rlel pl'imer movimen t en forma sonata: ¿havia de St'l'. com es trobava en Mozat·t. un ritornello que es limit{·s a crear expectació p er a l'entrada del solista? ;.0 podia esdevenir, com planteja el t~rcer concct·t de Beethoven, una veritable exposició simfònica independent, extensa i temàti- 41 581 TEM A 157 42 582 cumcnl completu, que el solista després parafrasejava? Aquesta darrera altemativa, adoptada per diversos autors, p lantejava el risc de compondre c>.posicions orquestrals excessivament llargues, que n o feien sinó demorar enutjosament l'exposició vcritablt>, a (•àn·ec del solista. La solució innovadora que Mendelssohn aporta en el St>u Concert en Sol menor consisteix a fusionat· en una sola les dues exposicions de Beethoven - l'orquestral i lu solística-, de manera que la presentació dt'l material temàtic estigui a càrrec tant del solista com de l'oequestra, en perfecta col· laboeació. En efettc, el piano fa acte de presència ja al setè compàs del primer moviment, no preludiant-lo -rom succe1·a en els concerts números 4. i 5 de Beethoven-, sinó afrontant directament l'exposieió en vigorós diàleg amb l'orquestl:a. El caràctf'r impetuós del moYiment és subratllat per nua esct·iptut·a pianística bt·illant i efectiva, a la manera de Weber. Però entr·e el ptimer moviment i el segon -un suau '"\ndante" orquestrat amh pocs efectius-, hi descobrim un allre dels trets renoYadors d'aquesta obra: tots dos moviments estan encadenats per un bt·eu episodi de transició confiat a les trompetes i les trompes. El procediment es repeteix entre }'"Andante" i el moviment final en Sol major, un esrlat d'alegria despreocupada i lleugera. Hem de citar novament els concerts per a piano de Beethoven -els n úmeros 4 i 5, en concret- i l'igualment cèlebre concert per a violí com a precedents d'aquesta temptativa d'enllaçar entre ells els diversos moviments. Però ahans que Mendelssohn, ja ho havien provat autors com Spohr -Concert per a. violí núm. 8 ''in modo di scena cantante", op. 47 (1816)- i \Vebf'r -Kon;;ertstiick per a. piano i orquestra, op. 79 (1821)-, totes dues obres concertants, encara que de plantejament poc usual, operístic i peogramàtic. respectivament. Mendelssohn aplicà el mateix procediment als següents concerts i en obres d'altres gèneres. com és la cèlebre Simfonia núm. 3 en La menor, "Escocesa··, op. 56. La rellevància del Concert per a piano núm. 1 no acaba aquí. Al tercer moviment, M:endelssohn hi fa r·caparèixer dos temes utilitzats en el primer, pctil recurs cíclic al qual podríem afegir un a1tre: els dos episodis de transició entre moviments estan basats en un mateix motiu. Potser perquè no existeix aquí l'elaborada construcció cíclica d'altt·es composicions del mateix autor -com el Quartet de corda núm. 2 en La menor, op. 13- o per una certa inconsciència respecte als seus mèrits, Mendelssohn es manifestava així sobre aquest concert: "L'he compost en pocs dies i gairebé sense mirarm'hi; tot i així, a la gent sempre li ha agradat molt, encara que a mi no gaire." Robert Schumann elogià el Concert núm. 2 per a piano i orquestra, el qual va qualificar com un regal lleuger i feliç Del 1837, durant l'època especialment feliç del seu viatge de noces. data la composició del Concert per a piano i orquestra núm. 2 en Re menor, op. 40. Molt similar al primer en caràcter, potser ü és inferior en eloqüència i vivacitat. malgrat t'I judici favOt·able de Robert Schumann, que ranomenà ··un regal lleuger i feli{"· No és estrany aquest parer, considerant que. per estil. alguns passatges de l'obra podrien ben bé portar la seva signatura, sobretot I"·Adagio"' central, solemne i contemplatiu. Els moviments extrems, en canvi, estan més odcnlats allhüment solístic, amb incorporació de les tècniques dels virtuosos del moment. Així, hi podem descobrir tm recurs pianístic habitual de Thalberg, com és situar la melodia principal en una veu interior, al voltant de la qual les dues mans cret'n tma textura ornamental. Pel que fa a l'aspt-cte formal, Mendelssohn utilitza novament les innovacions que aplicà en el primer· concert: l'e'<posició única amb participació immediata del piano i l'enllaç dels tres moviments. en aquest cas prescindint dels fragments de transició. Sense voler ignorar les febleses que l'obt·a pugui tenir, potser seria bo afrontar raudició del segon concert sense prejudicis. tot evitant deixat·-nos influir pel concepte exageradament negatiu que alguns crítics n"han tingut al llarg del temps. No donat·íem una panoràmica completa de ]a producció concertant de Mendelssohn si deixéssim d'esmeuLar el Capriccio brillant en Si menor, op. 22 (1832), el Rondó brillant en Mi bem.oll major. op. 29 (1834) i la Serena.de i Allegro gioioso, op. 43 (1838), totes tres obres per a piano i orquestt·a, d'una impot·lància seeundària. Encara q1.1e propet·t~s en estil a la vivacitat del finale dels concerts, són més complaents que no pas sòlides. L'obra que clou la producció concertant de Mcndelssohn és també la més universalment cone{,ruda de totes les que dedicà al gènere. Es tracta TEM A El Concert per a violí, en Mi menor, és el més universalment conegut de tots els que va compondre Mendel,.ohn segons un oli de Chllde (1829) del Concert per u l'iolí i orquestra en Mi menor, op. 64, obra qul' tingué una gènesi extraordinàriament més lenta. Ja el 1838 Mendelssohn s'havia adreçat ai'\Í al sc>u amic Ferdinand David, primE-r violinista de la Gewundhaus de Leipzig: "L'hivern vinent m'agradaria escriure 't ur1 concert per a violí. En tinc un al cap en Mi menor, amb un començum.ent que 110 em deixa tranquil." La idea va ser rcburla amb t'ntusiasme pel violinista: "Et prometo assajar-lo de Utl manera que fins i tot els àngels del cel se 11'alegraron." Però la realització s'ajornà fins al 1844, any en c¡uè el compositor aprofità unes setmanes de vacances per acabar la partitura. Sabem que durant el procés d'elaboració M<mdelssohn es preocupà especialment pm· aconseguir qui' l'obra fos possiblE' de tocar. Per això, i malgrat conèixer perfectament la tècnica del violi, molt sovint d4•manà a David consells sobre la pnH·tieabiliLat d'alguns passatges. De tant d'esforç cr·eatiu, en resultà una obra que sens c.luhte pet·tany a les millors d e Mendelssohn en qualsevol gènere. Per·ò tot i que cap dels altres concerts de l'autor s'hi apropa en qualitat formal ni temàtica, é11 cert que l'obra deu tma bona part del seu reeiximent als procediments assajats en els concerts anteriors, especialment en els dos últims per a piano. Així, en el concet·t pet· a violí trohem de nou el caracterfstic moviment inicial amb exposició única, i els fragments de transició que enllacen els tres temps. Però allò que accentua la distància entre aquest concert i els antedors és la imaginació que impregna tota l'obra, la realitzac-ió tècnica sense fissures, el caràcter difercneiat dc cada moviment, l'equilibri entre virtuosisme i musicalitat a la part de violí solista. Tot i les exigències tècniques que a aquest se li demanen - no en va és aquest l'únic concert de Mendelssohn amb cadència-, l'obra necessita una intet·pretació més profunda que no brillant, que respecti les subtilE'ses que l'autor hi va ocultar. Valgui com a exemple d'aquestes l'aparició del segon tema del primer moviment, interpretat per clarinets i flautes, sobre la nota pedal Sol interpretada pel violí soHsta amb la seva corda més greu. O la transició entre el primer moviment i el segon, efectuada gràcies a la nota Si mantinguda pel primer fagot. És per tots aquests motius que el Concert per a violí en Mi menor ha arribat a ocupar el lloc destacat que es coneix entre els més importants d el segle xrx: -els de Beethoven, Brahms i Txaikovski. Però tol i ser el cim de la producció concertant d e Mcndclssobn i r·esum de les seves aportacions a la forma, no ens hauria de fet' oblidar les altres composicions del gènere que el precediren, i que avui ens podem aventurar a conèixer íntegrament gràcies a la discografia. 43 583 MUSI CALIA R E TRA T ANTÓN GARCÍA ABRIL Una ullada sobre el moment de la música espanyola actual El Teatre Real de Madrid ha obert les seves portes fa uns dies. Antón Gorda Abril ha estat el compositor espanyol que, al costat de Falla, ha vist com la seva obra inaugurava el teatre. Divinos per MELENA BAYO ntón García Abril és eonsirlerat com un músic de dots naturals i una formació tècnica molt completa. Es va forma t· a València amb Gomà i Palau, a Madrid amh J ulio Gómez i a ltàlia amb Vi to Frazzi. Inicialment rebu tja l'avantguarda dels A 44 palabras és la culminació d'un procés compositiu de quatre dècades. El compositor aragonès (Terol, 1933) ens ha dedicat uns minuts per parlar de la seva vida i obra. seu s companys generacionals, tot seguint la tr·adició formal i l'harmonia tonal, la qual cosa no intplicava que cet·qués un llenguatge propi i evolutiu. -Sota la seva perspectiva , què creu que representat·à històdcament el conjunt d e la seva generació en la història d e Ja música? - És difícil saber què apor- tarà aquesta generació. El que sí penso és que ha treballat molt dur i que la seva creació és realment forta.. Quina significació històrica tindrà és difícil d e d~­ terminar. Antón García Abril forma breument part del grup Nueva Música a Madrid ell958 aprofitant les reunions a casa del crític Enrique Franco. El grup és heterogeni i entre ells destaca Ra- MUSICALIA RETRAT món Barce, Cristóbal Halffter, Luis de Pablo, AJbcrt Blancafort , el mateix García Abril ... -Creu que la música espanyola té una t·epercussió i transcendència mundials en les últimes dècades? - És difícil, valorar això, perquè tot és relatiu, però el que sí està clar és que la música espanyola està molt valorada fora d'Espanya. Es coneix i es valora àmpliament, fins i tot rnés moltes 'Vegades que al nostre propi país. Antón García Abril ha dedicat g1.'8n part de la seva activitat creativa a la música teatral i, sobretot, al ~amp cinematogràfic i televisiu. Es un tipus de treball que t·ealitza molt bé i que segurament ha influït en la resta de l'obra del compositor. Aquest extens conjunt compt·èn música de camb1·a (Sonata -violí i piano, 1955; Tres piezas para doble quinteto y percusión, 1968; TrúJ, 1988, etc.), obra ot·questnl (Concierto para instrumentos de arco, 1963), obra or·questral amb instrument solista (Concierto para piano y orquesta, 1966; Cadencias para vioün y orquesta, 1972; Homenaje a Sor para guitarra y orquesta, 1970, etc.), obra pianística (Sonatina, 1954; Preludio y toccata, 1955; Cuaderno de Adriana, 1981. .. ), obra vocal (Diez canciones infantiles, 1956; Coita, 1958; Ciclo de canciones sobre Rafael Albertí, 1970; Ca.nciones de Valldemosa, 1974 ... ), comèdia musical (Un millón de rosas, 1970 ... ), coral (Cantico delle creature. 1964, per a cor i orquestra ... ), tragicomèdia musi<'al (Don ]uan, 1968, amb ballet i text... ), etcètera. L'obra d'Antón Garcia Abril abasta pràcticament tots els gèneres musicals, i destaca pt·ecisament pet· això, per l'amplitud de la seva creació. - Quina és la causa del seu gt·an polifacetisme compositiu? -Per vocació, i pel fet de clisfrutar anlb la música i d'abocar-s 'hi totalment. Sóc capaç de disfrutar tocant el piano, diri- gint o component. És submergirse dins aqu,est món. - El fet de compondre pet· al cinema creu que ha fet de vostè un compositor popular? - Bé, quan en una sala es fa un concert, poden haver-hi 300. 500, 2.000 persones ... Per televisió són 5 milions. Evidentment, arriba a més gent, essent com és més popular. -Creu que l'evolució musical quant a llenguatge barmònic ha tocat fons, que ja no es pot til·ar· més endavant? -A la història no es fa ma,i un pas enrere. La novet.at és necessària. Però a vegades es produeixen pasos que aparentment van cap enrere. L'avantguarda és necessària sempre. Potser també així es confirma i reafir- ma la rereguarda. - Cap on cr eu que va la música? - No crec que canviï. La música va sempre cap als sentiments. - I els aven~os informàtics i tecnològics? - Són un magnífic instrumental posat a les mans del compositor. Les possibilitats tècniques són immenses, però de res no servirien si no són utilitzades adequada ment. Antón García Abril encara té un altre vessant musical, el pedagògic. D'ençà de 1974 dedica pat·t del seu temps a la pedagogia com a catedràtic de composició del Conservatori de Madrid. - Què li aportà la seva faceta pedagògica? -M'aporta satisfaccions per- 45 585 MUSICALIA RETRAT soaals i musicals. El Jet d 'ap ortar coneixements musicals a.ls joves és molt g raüfican t. Però aqttÍ es produeix una simbiosi i és que aquest contacte amb els joves compositors també m 'aporta elements a mi. Ajudar i transmetre és sempre u11 gran què. E l n ostre entt·evistat va ser escolli t el 1982 acadèmic de les Belles Art s d e San Fcrna ndo de Ma drid. Igualment, éR membre destacat de l a SGAE . - Com veu l'activitat de la SGAE en pro de l ' artista? - La SGAE està f ent moltíssim en favor de l conjunt de tots els artistes. Hi ha molt a f er en la defensa de tots els gèneres (música lleugera, p op , teatre, cinema .. .) . Sobretot hi ha elfet d 'aconseguir conscienciar de manera natural l'usu.ari que el primer és l'autor. Darrere de qualsevol manifestació hi ha l'autor. La societat se'n va cons- cienciant de mica en mica. -Les •·clac:ions dc l'au tor m usical amh l ' intèrpret són gener almen t positives? - Crec que sí. L'important és que e l.~ dos estig uin units espiritualment. L'intèrpret dotat torna a crear amb la seva interpretació. S'ha de tenir talent per descobrir el que hi ha darrere d 'una obra musical. he ting ut la sort d 'haver estat jo. Espero que també altres col·legues tingtún la sort d 'estrenar-hi obres en un f tttw ·. - Què significa aquesta òpen1 en el conjunt de l a seva ob•·a? Presenta alguna ap ortació especial al conj unt? - Des del seu punt de vista de compositor, què r ep r esenta per a vostè q ue u11 teatr e de la categoria d el Real sigui inaugurat amh l a seva obra? - És molt important. ]o tinc unes 70 o 80 cançons per a veu i piano o amb orquestra. També tinc .5 cantates. Penso que la culminació de la meva. obra ·vocal està, precisament en aqttesta obra. Seria com un resum de tot aquest treball. - Per a un compositor espanyol és de gran importància poder estrenar uua òpera al Teatro Real, i més en la seva inauguració. Després d'un silenci tan llarg i, jo diria , dramàtic del teatre, després d'aquesta paralització és una satisfacció doble per a mi. Fa especial il-lrLSÍÓ que s'estreni amb un compositor espanyol, i Esp erem que aqu est desig que la música espanyola tingui un paper preponderant en les progt·amacions dels t eatres i sales d e concerts es pugui anar portant a ter me ca d a cop amb més inten si ta t. Alhora, seda fa n tàs tic que tots els compositor s tinguessin la gran sor t d 'estren ar la seva obra. Temps aJ temps . Mk de 70 rnista d' libat aaciDnalestu 1110cildes 1 I" APPEC. Per 1 JD6s ÏlllfllriiiiCÏI APPEC Rambla de Cltlluny~, 10, 1 er. 08001 Blrcellal Tal. 412 78 21 F1x: 317 83 86 MUSICALIA PRE - CRÍTICA Margaret Price afronta el lied romàntic Colom-Deleito, piano a quatre mans Palau 100. Jo,.ep Colom, piano. Carmen Oelcilo, piano. l'«triocionll sobre u n temo de Sclmmonn op. 23, Voriacion.<~ &obre u n lf•m a dP H nyd11 op. 56b i Son Mn op .34 dc Braluns. PnJau dc Iu l\1tí~ica Catalana. 3 cie dese mbre de 1997 (2 lh). ~ any en què es com- Palau 100. i'\targaret P r icc, soprano. Thotllab Dcwey, piano. Lieder de Schubert, l\fendelssolut, Brulnru;. Pnlau de la MúMica Catnlana. 2 7 de uovembre de 1997 (2lh). L a soprano galesa Margaret P.-ice ba esdevingut una de les figures cabdals de la interpretació del repertori mozar tià i ver·dià. És prou conegut el seu salt a la fama en substituir al darrer moment Teresa Berganza en el paper de Cherubino de Le nozze di Fígaro al Covent Gat·den. A partir d'aqueU instant esdevé w1a cantant habitual de l'escenal'i londinenc. encara q ue mai ba d eixat de cantar en el Welsb ational Opera, on va r ealitzar els primer·s passos de la seva carrera musical. La scva sensibilitat per Ja interpr etació dels papet·s mozartians menen Price a cantar seguidament a Glyndebourne, Colònia, Viena, París, Chicago .. . Pe1·ò les seves recreadons rle la Contessa, de Fiordiligi, de Donna Anna, tenen com a complement versions emblemàtiques del t·epet·tori verd ià, tot esdevenint una dc les cantants predilectes per tots els directors en la interpretació del repertori romàntic i verista. A més de cantar rols de les òperes Don Cario o Un ballo in m~schera, la seva recreació d '!solda amb direcció de Carlos Kleiher, Thrandot amb Roherto Ahbado o Ariadne auf Naxos amb Nagano, la situen entre les més grans cantants dels últims decen nis. Price mai no ha abandonat el repertori d ' oratot·is, d 'obres per a veu i orquestra o el món del lied, on esdevé una de les cantants més preuades. El seu repertori. en el qual podem trobar des d'El Messies d e HandeL el Requiem alemany de Brahms, frn s a obres de Berg, Ravel, Mahler o Vaugham Williams, té com a complement veritables recr·eacions dels lieder més beUs de la tradició romàntica. El seu Schubert ple de subtilitats, el seu Bt·a hms dotat d ' una càrrega emotjva evident i el seu Mendelssohn esdevindran el p r ogl·ama que Margaret Price presentarà al Palau, amb Thomas Dewey, un dels pianistes que més assíduament acompanya darrerament la soprano galesa. e Lluís Trullén / memora el centenari de la mor t de J ohanncs Brah1ns, Ja temporada de concerts de P al au LOO p•·esenta un concert monogràficament dedicat a l'obra pet· a piano a q uatre mans i per a dos pianos del llegat del compositor romàn tic. No hi ha cap dubte que tm dels nostres pianistes més pt·cuats, com és Josep Colom, ha esdevingut r eferència obligada els darrers anys quan hem de parlar de la música per a piano de Brahms. El seu enregistrament temps enret·e del disc dedicat a les últimes obres per a piano sol del compositor alemany van permetre de valorar el talent d'un dels pianistes que amb maj or .intel·ligència ha sabut afrontar la integral per a piano de Frederic Mompou , com també de les sonates de Manuel Blasco de Nebr a o sonates d e Domenico Scarlatti. Però lluny de cam·e en catalogacions, w1a de les virtuts més destacades de Colom cal trobar-la en la seva compr ensió i intel·ligència interpretativa de totes les obres que passen per les seves mans. Al costat d e la pianista madrilenya Carmen Deleito, deixebla de Gonzalo Soriano, Colom ha r ealitzat nombrosos concerts per Espanya, i també enregistraments, en els quals p recisamen t figura la in tegr al de les Variacions per a piano de Brahms, que propm·am.ent es veurà complemen tat amb un nou disc compacte dedicat a l' obra per a piano a quatre mans d el mateix compositor. e LL. T. 47 587 MUSICALIA PRE - CRÍTICA Stravinsky vist per Gergiev Torna Melnikov lbercume1·n. AJe.xander Mclnikov1 J)iano. Sonata en Fa major, K. 932 de Mozart, Visíom fugitíveA, op.22 de Prokofiev, Fanta&ía en ,¡menor, Of'· 28 de Scriahi:n., Sonata en &i menor, op.SB de Chopin. Paluu de In :\líu.ica Catalana. 17 de novembre de 1997 (21h). esprés de l'actuació d' Alexander Mclnikov dins la darrera tempod 'Iber·camera , rada aquesta nova figura de l'escola pianística russa torna al Palau de la Música Catalana. Si en aqueUa ocasió va interpretar· una memorable versió. al costat dc la Neues Berliner Kamnler·or chester, del Concert per a piano i trompeta de Shostakòvitx, ara ens ofet·irà un r ecital en què dues obt·es pertanyents a figtu·cs emblemàtiques del p iauismc rus, com són Prokofiev i Sct·iabin , t•ompat·tiran progr·ama amb pàgines de Mozart i Chopin. 1ascut a Moscou l'any 1973, Melnikov va ser admès a l'edat de sis anys a l'Escola de Música central del Conservatori Txaikovski de ~1oscou. I poc després ja debutava com a solista intct·prt>tant el Concert en Fa menor de Bach. P erò el principal esdeveniment artístic d'aquest jove pianista arribà l'any 1989 en ser guardonat en el prestigiós Concurs Internacional de Músira Robert Schumann, el primer d'una llarga llista de premis entre els quals destaquen el Queen E lizabeth de Brussel·les (1991) o el Gran Premi Unesco (Bratislava, 1991 ). L'any 1991 segtú els seus estudis al Conservatori Txaikovski de Moscou, com a deixebill de Lev Naumov, pianista i pedngog que huvia realitzat els seus estudis amb el nútic Ileim·ich NNthaus . Lt>s facultats Lècrúques i musicals de "felnikov consitueixen un reclam en nombrosos festiva ls europeus. Ha actuat r egularment al Festival Schleswig-Holstein des del 1988. aJ Yehudi Menuhin o als festivals Richter de Tarussa i a les Nits dc Desembre de Moscou. Recitals, concerts de ca1nbra al costat del Quar·tet Shostakòvitx, de Boris Pergamenschíkov, actuurions com a solista sota la direcció de Gergiev, F edosccv, Laza r·cv, Abbado, avalen igualment la cat·r·cra d ' un dels joves artistes que posseeix en la seva mu ~;i­ calilat tota l'essència de l'escola dc russa de piano. e LL. T. D lberc.amera. Orque-~Lra i Cor de l'Òpera del Kiro,. Oir.: Valery Gergie,. El ros&inyol i L'oceU de foc de Stravimky. Pnlou de la l\lú&ca Catalana. 25 d.- novembre de 1997 (2l h). J.s qui van escoltar el descmbt·e d(· 1994 i el març dc 1996 l' Orquestra i Cor de ròpera del Kirov al PaJau sota la dire<'ció dc VaJery Gergiev, segurament r ecordaran la maje tuo itat de les seves interprelacion;,. Si en aquella ocasió van er respectivament dues partitures tan emblemàtiques com la interpretació en ver sió de concert de l'òpera Boris Godunou i del Requiern de Verdi , Gí'rgiev amb la seva formació oferirà dues de les obres més emhlemàtiques del r ep ertori dc Stravinsky. com són El rossinyol i L'ocell de foc. L'any 1988 Valer) Gergiev va esd evenir director artístic i musical del J{jrov, la mítica institució que fundada l'a ny 1860 sota el nom de Teatre Marinski va esdevenir· un dels epicentres cabdals de la història d e Iu múkica r·ussa. Estrenes d'Una vida pel tsar, El llac dels cignes, T~a dama de piques, Boris Godunov, La Kovantxina, Trencanous, La bella dorment... marcaren Ja trajectò- E 48 588 ria àulica dc la institució dirigida entre 1863 i 1916 per Eduard Napravnik. Així mateix. les obres de Wagner. Rossini. Handel, es donavt'n a conèLxer a Rússia mitjançant el Marinski. Dicompositors tan i r·ectors emblemàtics com B<'l·lioz , Wagner, Mahler· o Schonbet·g van dirigir· obt'es pr·òpí<'S a l'Orquestra. L'any 1917 va arribar la nacionalitzadó del Teatre i el 1935 va call\ iar· el nom pel de Teatre Kirov. Er· a r etapa en què Evgueni Mnrvin&ki esd evenia director pcr·manent del Klrov (1932-1938), fin s que l'any 1938 esdev<'nia di rt·(~ l.or d e l'Orquestra de Leningrad. càrrec que va ocupar dunmt una cinquantena d'anys. La nova clapa del Kirov ja en s p01·ta el nom de Valery Gergiev, que l'any 1988 va succeir Yuri Temirkanov com a dir·ector artístic i musical del Kirov. Amb Gergiev arTihar·cn els ait·es dc renoascut a Moscou l'any vacro. 1953, Ceq.,ricv, gu ardonat als vint-i-tres anys a l prestigiós Coucurs Karajan d~ Berlín, l1a dot a terme amb I' 01·queslra i Cor del Kirov una ll·ajectòria extraordinària , avaluda per· em·egistraments paradigmàtics de partitures com Kon uantxina, Guerra i Pau, Romeu i }ulieta, Sadko o La bella dorment. e LL.T. MUSICALIA PRE-CR TICA Des de Matias Hauer a Franfoise Barriere, passant per Bartólc i Benguerel per F. TAVERNA-BECH S eguint el títol, cet·tament, podríem passar pet· molts altres composiLot·s nostr·ats i fot·ans, com pet· exemple Guinj oan, Santos, Mestt·es Quadreny, Gasset· o Berenguer, a ixí com ta m.bé Schonberg, Zappu, F r ançoise BatTie•·c, Mar·co i Nordeo toft , i encm·a ens en deixem molts, tant per lo banda dels clàssics del segle XX, com dels recent apat·cguts. Així mateix, per manca de puntualitat en la infot·mació no es poden comentar les activitats que es van fer durant r i passat mrs d 'octubre, i és que el F estival barceloní depèn encat·a d ' una excessiva imprevisió. El que sí és un fet és que ri festival ha assolit una multiplicitat de di reccions estètiques i ha trencat motlles . Evidentment , s 'bi ha pt·odu.ït un canvi, el qual si més no reflectt>ix la inquietud del món musieaJ d'avui dia pet· trobar noves idees i p r opostes pet· a la ct·eació sonora davant l'imminent i inexorable canvi de mil ·lenni. Com bé assenyala David Albet, segurament la proposta d'h alo Calvino dc valorar la visió p lurul del món és lu divisa amb la qual s'han cstr uctul'llt les activitats del festivH I. Així, el dia 5 dc novembre a les LO de la nit, a l' Auditori del Centre de Cultura Cont·emp01·ània de Barcelona, el pianista alemany llcr·bm·tHenck interpreta un programa que començant amb els fonaments del dodecutonisme {Schonhcrg i Haucr), continua per .Tean BaN·aqué i Hans Otte, no precisament continuadot'S del sistema vienès per·ò sí hereus de les conseqüències que aquest va compor·tar en la música europea dc la postguen·a. , El 9 dc novembre a la plaça dels Angcls la Banda Municipal de Barcelona interpretarà obr·cs de Carles Santos amb urranjaments de Pere J. Puèr toJas. Entr·e 1' 11 i el 15 dc novembre t'i <ruartet de cordes alema ny Aur yn Quar·tell intcr·pr·etarii els sis quartets de Béla Bartók , sis pa r tit ures cabdals dc tot11 )a història de la música universal, cntr·c els quals podrem escoltar obr·cs d'autors actuals, com Michael Hamcl, Manft'ed Trojahn i Ar·ib cr·t. Hcirna nn. Pet· al din L2 dc novembr·c al Convent dt>ls Àngels estan previstes dues a udicions del GMEBAPBONE, una sensacional orquestra d 'altaveus q ue ja va pt·csPntar el 1993 l'Associació Catalana de Composi- Benjamin Davies i la nova mus1ca anglesa # • per F.T.-B. es de p rincipi de segle la música a n glesa està vivint una altTe d('ls mom f'n ts brilla nts dc la sevu h istòria. Només cal r ec·onla t· llolst , Walton , Brillen , T ippct , noms q ue, en tr e d'alt J'('S, configureu u na llarga llista dc• crcador·s v~ritahlt'ment in lert:'ssan l · i alhor a dotats d ' u na pct·sonalital inconfusible . Tanmutcix, Ja sh-if' de compositors britànics no acaba aguí, mo q ue continua a mb P eter .Maxwell Davies, D illon , H a rrison Birtwistlt·, Nigel Osbome i George Benjamin , el qual, nascu t el 1960 i havent estat un dels dt'ixebles ¡.>t·eferits d 'Olivier Mcssiaen, avui és con sidet·at com un dels creadors que influ irà de man e ra més decisiva Pn l'evo lució de la música del se- D John Cage tors. Caldrà posar l'atcnt'ió en lrJ' obr es que J. Ber·t>ngucr, A. Núñcz, i, entre d ' altres, P. Bocsw'illwald, ban realitzat per a aqucbta orqu!'stra formad a per 60 altaveus mitjançant la qual la música adquirch veritable qualitat espacial. Un conjunt cambrístic danès, d Copenhaguen Classic, pr·otagonitzarà el concet·t previst p!•r al 17 dc novcmbt·e a l'Auditori d el CCCB, en el qual a més d'cstr rnn t·-sr f/ pxagrama de Benguercl, ohn1 encàrrec del Festival , hi està progr·amadu música d e Nuix, Mar·co i autcn·s du.nesos com Nordentoft, Graug¡¡¡u·d i Hohnboe. La impt·ovisació serà la protugonista de la sessió del 20 de novembre, en la qual sota el títol ··Firilt Mecring", el pianista Agustí Ft>màndt•z, el saxofonista Assif Tsahar-, la percussionista Susie Ihart'a i el contrabaixista William Parker ens posut·an de manifest com l'acció d'improvisar -i així ho diu Agustí F ernundcz- és una activitat més complexa, ja qut• no solament és fer música, sinó po a•· en joc altres elements: l'atzar. la intencionalitat, la interacció amb els altres instrumentistes. la ir·•·evct·sibilitat de l 'acte i, entre altt·es, l' habilitat instrumental... Uespectre de John Cage planarà segtu·ament en l'espectacle qut• ha compost el pianista J. M. B11lunyò i que presentarà a la Sala H aU del MACBA el dia 27 de novembre. L'ob r a està concebu da per a 11n pianista, dos pianos - un d 'c11s " rigo•·osament" preparat- i on és prevista In possibilitat que el públic hi pat·ticipi. I V Festival de 1\-fúsiqu es Courempor ònies. CCCB i 1\tACBA, 3, 5 , 9, l l, 1 2, 13 , 15, 17, 20 de novl'mbre dL• 1 997. gle• XXI. Obres com Ringed by the falt 1/orzon, Atfirst lig ht i la Fan.ta romàntica que oferiran ·~ia Angel J esús Gat·cía i l' Orquestt·a barcelonina ens po en d e manifest que Beujamin, a més de l' inter ès per Ja novetat del so inèdit, hi busea la capaci tat p er desvetllar l'emoció, emoció q ue reivindica el plaer i la sen sualitat del o. Amh tot. les obt·es d e Benjamin no refusen elements i pt·ocessos propis de la música elec-tt·oacústica, smo que, al con trari, els assumeix i valora pel que signifiquen d e potencial innova dor· per al llenguatge sonor. Or crul'slru Simfònica de Bnrcelou a i Nul'io'ltal d c Cntalunya. Direcd6: j . llir·okami. Violí: Augel .lesits Garcíu. Simfonict ruím. 3 d e F. Schuhe t·l, Fcmtasia romànlica de Benj nmin Dn\Í f'l> i Suites mím. 1 i niím. 2 d'E. Crit'¡;. P alam de In l\lmica Catalan a. 29 i 30 dc n ovembre ( 1 9 hi 11 h, r t'i!pt•l'lhnm t>ul). 49 589 ® GRAN TEATRE DEL LICEU Concert Jochen Kowalski Gener 1998 concert Obres de Cluck i Warer Director d'orqu~stra: Cünther Neuho! Palau de la Música :oncert Final del Concurs ''F. Viñas'' Gener 1998 Palau de la Música Die Walküre Richard W agner Febrer 1998 Palau de la Música Concert María Bayo Febrer 1998 concert Concert Final del XXXV Concurs Internacional de Cant "Fra ncesc Viñas" Director d'orquestra: Javier Pérez Batista en versió concert Hildegard Behrens, Alessandrn Marc, Eva Randova, )yrki Niskanen, Robert Hale, Matthias Holle, Eva Stcinsky, Wendy Hoffmann i altres. Director musical: Pinchas Stcinberg concert Obres de Bell ini, Rossini, Gounod, Bizet, etc. Director d'orquestra: Paolo Carignani Palau de la Música La damnation de Faust Hector Berlioz Febrer/Març 1998 Palau de la Música La Favorita Gaetano Donizetti Març 1998 en versió concert Dolora Zajick, Josep Bros, Carlos Alvarez, Stefano Palatchi, Mil~ros Poblador i altres. Director musical: Richard Bonyngc Palau de la Música Concert L. Orgonasova i A. Murray Març 1998 en versió concert Alain Fondary, Dcnnis O'Ncill, Françoise Pollet, Manuel Lan.za. Director musical: Frédéric Chaslin concert Obres de Haendel i Moznrt Director d'orquestra: Frédéric Chaslin Palau de la Música L'elisir d'amare Gaetano Donizetti Abril1998 Teatre Victòria levgueni Onieguin P1o tr I. Txaikovski Maig 1998 Teatre Victòria Giselle Adolphe Adam Juny 1998 òpera Wojciech Drabowicz, Solvcig Kringelborn, Evan Bowers, ltxaro Mentxaka, Konstantin Corny, Viorica Cortez, Rita Con; Eduard Giménez i altres. Director musical: Alexander Anissimov Director d'escena: Peter Komvitschny Nova producció: Gran Teatre del Liceu/Òpera de Leipzig ballet Ballet de Zuric Coreografia: Heinz Spoerli Director d'orquestra: Davor Kmjak Teatre Victòria Variacions Goldberg Johann Sebastian Bach Juny 1998 òpera • Josep Bros/Juan Lomba, Leonrina Vaduva/N~, Àngel Òdena/Zeljkó luéic, Rolando Panerai/Enric Serra i altres. Director musical: Stefano Ranznni Director d'escena: Mario Cas Nova producció: Gran Teatre del Liceu ballet Ballet de Zuric Coreografia: Hcinz Spoerli Pianista: Alcxcy Botvinov Teatre Victòria Orquestra Simfònica i Cor del Gran Teatre del Liceu VENDA D'ABONAMENTS VENDA DE LOCALITATS MUSICALIA PRE - CR TIC A Cicle Bartólc amb l'Auryn QuarteH p er RONALD GRAY% A uryn , l'amulet màgic que en la llistòria interminable de Micbacl E nde atorgava a qui el posseïa una in tuïció especial , acompanya com a símhol des de fa ja setze anys un dels qua r tets de cor·da més r·ellevants de la seva gener·ació. E l p unt de par·tida de la trajectòria dels qu atre músics el tr·obem en l'Amadeus Quartelt de Colòni a, com també en el Gmu·nied Quartet a la Universitat de Marylmad , EUA. J a el 1982, u.n any·després dc la seva creació , l 'Anryn Quar·tclt prengué part de manera destacada en dos dels més prestigiosos concursos musicals: el de l'A RO a Muuic i l'lnter.national Stri.ng Quar·tet Competition a Portsmouth. L'any 1987 guanyà, com a representant d 'Alemanya , el concurs de les societats europees de radiodifusió. H a actuat a totes les metròpolis musicals del món, i Íf,'l.lalment als festivals de Lockenhaus, Bregenz, Arcs, Montepulciano , Kuhmo, el de Schleswig Holsteiu i Berlin. L'Auryn Qunt·tell és Quartet in residence al !<'estival Schubert de la Universitat de Georgetown a Washington DC. La for·ma ció s'ha dedicat intensivament a la música contemporània , i h a p r·esentat al públic per· primer a vegaJa un bon nombre d'obres. Amb el programa que interpretarà a Barcelona, l'Auryn Quartett intenta establir una interessant connexió entre obres recents, tant subratllant-ne els punts comuns com palesant-ne els contrastos. Diuen de Bartók: "No existeix cap composi- us tor després de Beethoven que hagi treballat d'una manera tan intensa els quartets per a corda. Bartók practica la polifonia fins al límit. Aquesta música és increïblement ben construïda, l.a forma és perfecta. " Aquestes obres, plenes d 'exp r·essivitat, figuren entr·e les millors del gènere, al costat dels quartets de Haydn i de Beethoven. L'Auryn Quarteu les executlt dc manera vibt·ant : els passatges malencònics amb un to intens, i els més plàcids amb unu lleugera r esignació. Bartók ser veix de marc per a tres compositor·s contemporanis: El Tercer quartet per a corda de P eter· Micbael Hamel (1991-93) té com a origen les impressions rccolli- des durant un viatge a Cor·ea, i intenta integrar el misticisme d ' una cultura de xamans en el quartet per· a corda, p erò no per· introduir-h.i només elements d'una cultura ètnica , sinó per arribar d ' aquesta manera a unes relacions d'harmorúa amb entitat pròpia. El llenguatge musical de Manfred Tr·ojahn és directe. Les har·monies tonals són seguides sense ruptura p er càlides dissonàncies. Fragments sonors ex'J)r essius guanyen dc sobte en elegàn cia , tal com passa en Ics obres de Bartók. L'audició esdevé harmonia , profunditat i mena a una r eflexió sobr e el que n o és audible. En paraules del mateix Trojahn: " He creat un llenguatge propi en l'expressió del qual treballo continuadament, ja que l'he concebut per a aqu,ell qui m 'escolta." E l Trio en nou movimenl.s el' Ad bert Riemann és el resultat d 'un encàrrec de la Societat AJhan Berg de Viena i es basa en una coneguda melodia del mateix Berg. E l conjunt es cohesiona per mitjà de la dramatúrgia d' un final que acaba en la buidor: la desintt;,rrració com a destí. 1 1 nO\•embr c 1997 Burlók, B.: Q ua rtet per a corda "''"'· ..J. llmn••l , P.~f.: Tercer quartet Burtók, B.: Quartet per a corda mím. l en Út menor op. 7 13 novembre Bortók, B.: mím. 3 Trojabn, i\1.: cordo Barlók, B.: IIÚnt. 1997 Quartet per a corda Tercer quartet per a Quartet per a corda 5 15 novembre Bortók, B.: mím. 2 R.-imunn, A.: Bnr lók, B.: núm. 6 1997 Quartet per a corda Trio per a corda Quartet per a corda Mutthios Lingenfelder: violí Jcns Oppenn nnn: violí Stewurl E1Uon: viola Andreas Arndl: violoncel Els IJUtlrlCL~ per u corda de Béla Baraók interpretats per l'Auryn Quarteu fort'n editats 1'11ny 95 per Ad ès. CCCB C1111n de la Caril.nl i\lontalegre, 5 Burcelona 11, 13, 15 novembre 1997 22 hores 51 591 MUSICALIA Qüestionar i Proust , XAVIER ALBERTI Actual director del Festival Grec de Barcelona, Xavier Albertí és una figura polièdrica d e la cultura catalana. Els seus interessos van des de la creació nwsical i teatral c1 la producció i promoció, vessants aquests darrers entesos sempre des de L'òptica més genuïnament creativa, mai no funcionarial. Des de la màxima responsabilitat de la manifestació cultural m.és integradora de diverses facetes , malda per obrir noves vies d 'achtació i per establir uns criteris que aportin al món de l 'espectacle català la vitalitat pròpia cie l 'originalitat i de l'obertllra d 'horitzons. 157 1- El principal tret del meu caràcter? - !\{'agradaria que fos la capacitat d e seducció. 2- La qualitat que prefereixo en un home? -La intel·ligència. 3- La qualitat que prefereixo en una dona? -La intel·ligèucia. 4- Allò que més m 'estimo en els amics? - La consciència global d'allò que vol dir "amistat". 5- El meu principal d efecte? - La transfonnació de l'observació en entotsolament. 6- La meva ocupació preferida? - Llegir la premsa diària. 7- El m eu somni de benestar? - Tenir temps i possibilitats d ' aprendre . 8- Quina fóra la meva pitjor d esgràcia? - Emhogir. 9- Què voldria ser? - Noble, culte, desvetllat i feliç. 10- On desitjaria viure? - En una Barcelona amb la vida cultural de Berlin. 11- Quin color prefereixo? - M ' agraden tots, especialment els colors compostos, però tinc algun problema supersticiós amb el groc. 12- Quina flor prefereixo? - Les cadleies. 13- Quin ocell prefereixo? - Els pardals sempre han tingut un poder hipnòtic sobre mi. 52 592 14- Els meus autors preferits en prosa? - Molts: Thomas Bernhard de forma singular i gairebé malaltissa. 15- Els poetes preferits? - Ungare tti, Carner, Riba, Cernuda, Salinas, Valéry. .. 16- Els herois de ficció? - M'interessen m és aquells personatges d e les arts escèniques d el segle XX en els quals el concepte d'heroi romàntic ja ha d esaparegut tot posant moltes vegades les seves paradoxes en pr·inre r· terme. 17- Les meves h eroïnes de ficció favorites? - La mateixa resposta anterior. 18- E ls meus compositors favorits? - Debussy, Ligetti, Strauss, Scriabin..• 19- Els pintors predilectes? - Vermeer, Velazquez, els impressionistes, Ràfols-Casamada, Tàpies . .. 20- E ls meus h erois de la vida real? - Els pocs grans pensadors de la nostra contemporaneïtat. 21- Les meves h eroïnes històriques? - Les grans renovadores d e l 'escena: Bernard, Dusse, Stein, Tórtola Valeucia. .. 22- Els noms que prefereixo? - l\1' agraden aquells noms que sense saber p er què escauen a qui els porta. 23- Què d etesto més que r·es? -L'agressió. 24- Quins caràcters històrics menyspreo més? - Els totalitaris. 25- Quin fet militar admi r·o més? - La pròpia existència de qualsevol estructw·a militar sempre m' ha semblat que delata que no hem sabut fer el món ben fet. 26 - Quina reforma admiro més? - Les que provocar en les avantguardes creatives de principi de segle. 27- Quins dons naturals voldria tenir? - Molts diver sos talents interpre tatius i creatius. 28- Com m 'agradia mol'ir? - Morir és el d e menys, les d egen eracions m 'espanten. 29- Estat present del meu esperit? - La diñcil r ecerca de la sinceritat. 30- F ets que m' inspiren més indulgèn cia? - Tots els que provenen d el fracàs passant pel risc. 31- E l meu lema? - Millor un vers: La vie est la , simple et tranquiUe. MUSICALIA AUDITORISDECATALUNYA---------- ------------------------- Auditori Enric Granados -Nom: Auditod E odc Granados. -Adreça: Plaça Mn. Cinto Verdaguer, s/n. Lleida. Tel. (973) 22. 33. 20. -Arquitectes: Ramon Artigues i Codó i Uumon Sanabda i Boix. -Any d'inauguració: 14 febrer d e 1995. Concert inaugural amb l' Orquestra del Sud de Tu1·íngia (Alemanya) amb un concert d e piano de Rachmaninov, i L'ocell de fo e d 'Igor Stt·avinsky. -Cost de construcció: 1. 500 milions (cal tf'nir en compte que al mateix edifici bi ha el Conser vatori de Música , i en el cost és inclòs l'equipament i el mobiliad de l'edifici). -Propktat: municipal. -Gestió: Institut Municipal de Música de Ueida. -Aforament : Sala 1 per a músicn simfònica , 803 p ersones; sala 2 per a música de camb1·a , 245 persones. -Capacitat d'ubicació d 'i,tèrprets: l'escenari de la sala pet· u música simfònica té capacitat per a or qu <'sh ·a simfònica i cors i dis- posu d ' unu graderia desmuntable l(Ut' pcnnel ampJia1·-n e la capacillll. L'escenari dc la sala de camIH·a IÍ' capacitat p e1· a una orquesLJ·n dc <'umbra i solista. -Frm cimmlitnt ilo polivnlè11cia: l' activitat ¡windpal és Ja muRical; cxccpcionahncnt s'lli fan actes de cai1·c cultlu·ttl. -TPmporada e.~table: aquesta és la ter rt'ra temporada que s'hi fa un cicl<' estable, amb uns 30 concerts . -Pressupost: funcionament ordina,·i, uns 100 núüons. Per MONTSERRAT PUIG ntoni Pujol va néixer a Lleida el 14 de febrer de 1959. Des de sempre ha mantingut unes estretes relacions amb la música; va formar-se com a membre de l'Orfeó Lleidatà. Fou memb1·e dels SCEJ, professionalment treballava en el ram d e la banca , i potser va ser per aquest doble vessant, com a per·sona entesa en qüestions administratives i amant de Ja música , que li van proposar ser el gerent del nou Auditori Enric Granados. Actualment és el dit·ector de la coral Sícoris. -Què assen yalaria d ' aquestes dues tempor ades i mitja al capdavant d e l' Aud itori Enric Granados? . -Des de la prudència i una certa por al principi, a.ssenyalaria la bona resposta del públic en l'assistència a concerts. I sobretot la resposta d'aquest públic que sap dis cernir 1es diferències dels intèrprets. Di1·i.a que estem atraient un públic amb sentit crític. -Amb quines en titats tenen col·laboració pr·ofessional? -Amb tots els auditoris, i es- A tem adscrits a la xarxa de Teatres i Auditoris de l'INAEM , que és una manera com una alt ra de fer-nos publicitat. -Reben subvencions? -No, de f et l'Ajuntament ha d 'assumir aqu.ella part del pressupost que no cobrim per taquilla. De manera excepci.onal tenim un patrocinador. -De quin esdeveniment o cicle està més satisfet? -Del Festitval Enric Granados, en què ja hem assolit la setena edició, perquè ja es celebra·va abans de tenir l'Auditori. 1 del Cicle OBC, que el vam començar amb tres concerts, i g ràcies a l'èxit de públic la temporada que ve en farem quatre. 53 593 MUSICALIA BALLET Les Danse s pallar eses de Joan M. Mique l per IOAQUIM VILÀ I FOLCH Q ~ = .... ..9 !3 ~- 6f 157 54 594 uan la dansa tradicional deLx u de banda les seves fonts ortodoxes i es vol enlaü·a¡· pels camins de la creació , ha d e deixar ben clar els límits i les ar-rels de la seva feina. La situació d el patrimoni cor eogràfic tradicional és tan delicada, que en el moment de disposa r-nos a manip ular els seus materials hem de sm· ben conscients d'a llò que tenim a les mans. Potser els arquitectes o els responsables del patrimoni arquitectònic han estat els professional que ens ho han deixat més clar. Hem vist actuacions arquitectòniques en les quals el r esponsable ha deixat mo1t clara Ja seva aportació: al costat de les pedres històt"iques, hi h a posat materials radicalmen t contemporanis, amh estructures, forme i colors ben diferents de l'original, fent U:" con trast inequívoc. En altres ocasions, quan els materials eren força complets. l'arquitecte s'ha limitat a netejar i a insinuar les línies dels espais a bsents . Quan les mancances han estat més fOt·tes, el restaurador les ha acabades amb la lògica dl' ]'estil i les característiques més gener·als del lloc i de l'època, però deixant sempre clar -amb un color lleugerament diferenciadorles noves aportacions. Hi ha casos, però, en què la reconsll·ucció s'h a volgut amagar i s'ha j ugat a mb una imitació minuciosa de l'original i s'ha fet passar per medieval una construcció nova . Ben sovint, p er cert, en el món de l'art, salten a la plana dels diari s notícies d'aparició de falsificacions només d electables per Dansà neu, una manifestació que vindica els aspectes teòrics i pràctics de les danses pallareses les modemcs tecnologies. Aquesta llarga introducció ve provocada per Ull r ecent treball d e Joa n Manuel Miquel amh l 'Esbart Dansai re Santvicen tí, de Sant Vicenç de Castellet, al Bages: les Danses pallareses. Amb motiu del Dansàneu del 1994, el Departament de Cultura d e la Generalitat de Catalunya, en íntima col·laboració amb els municipis aneuencs (AJt Àneu, Esterri d 'Àneu , la Guingueta i Espot) va editar un disc que r·ecollia un seguit de melodies dc dansa d'aquell territori amb el títol genèric de Danses pallareses. El Dansàneu és una marúfestació cultural que se celebra cada estiu a Esterri d'Àneu ~u­ guany s'hi ha celebrat la sisena edició- i té com a b ase la dansa, amb aspectes teòrics, p r àctics i d 'animació cultural. Joan Manuel Miquel ha partit del material musical d 'aquest disc per fer el seu munta tge cor eogràfic i hi ha inclòs els temes de L'hereu Rie ra i La morisca per arrodonir· la proposta. Miquel situa l' ambien t en un genèr ic " p rimer· tet·ç d el segle XIX" i el C011Ct·eta en la nit de Sant Joan. D 'entr ada , aquesta situació temporal j uga en contra seu, ja que la càtTcga d'elements tradicionals que comporta és excessiva . Podríem pensar que la proposta de Joau M. Miquel és molt ambiciosa, però el coreògraf no intenta en cap moment donar-nos una sensació de quadre costumista , d e recr eació d 'ambients, dc realisme festiu. Potser aquest és el principal problema: la dificultat de contestar "el perquè" de la proposta, la manca d'un eix dramatúrgic vertebrador. Per a mi el muntatge és excessivament prudent, o, millor, tímid , i desemboca en una incòmoda ambigüitat. A l'inici, Joan Manu<'l Miquel aconsegueix un a magnífica entrada amb una creativa coreografia, plena de força, amb dotze noies soles: és l'arquitecte que treb alla amb materials d e contrast amb un resu ltat brillant. AJ bloc sebriient, però, el d els fallait·es, el con~ògraf canvia de tècnica, passa -suposo que per motius pràctics- a l'estilització, a la simbologia, i la línia coreogràfica se'n ressent, la caiguda és notable; és l'arquitecte que, obligat a crea1· en un punt conct·et, es d ecanta no pas cap a unes línies de força que harmonitzin a mb el conjunt, sinó que s' inven ta un traç nou que p er Ja via d c la metàfo r·a intenti dir-nos el mateix amb materials i estructures de menys qualita t a rq uitectònica. La línia nar-rativa es r·edt·cça amb les seqüències Hereu Riera-Morisca-Ball cerdà: l'arquitecte se sen t segu r dels materials emprats, molt cone- MUSI CALIA BALLET guts, i que pot·ten , en ells mateixos, una brran força inter·na. Tot plegat toma a caure amb el gat per llebt·c dels dgoòons de Sort ( WJa r ecreació coreogràfica molt per sota d e la t·econst-rucció que s'ba realitzat a Ja mateixa capital pallaresa); l'arquitecte, ara, que podria sabet· l'estructur·a original concreta, pt·efct·cix fer·-nos unes variacions creatives que, tot i conservat: les estructures generals del gènet·e, no <'ns anih en a donar la bellesa i la frescor originals. Les variacions sobre el Ball francès d'Enviny fan tornar a pujar l'espectacle i l'obt·a acaba amb un final - treballat en la mateixa línia de la cor eografia inicial- amb encertadíssims contrastos con temporanis, i tornem a t enir l'arquitecte agosarat que crea amb risc, que proposa solucions més de xoc, més polèmiques, pet·ò també més valentes i que van més enllà , sense voluntats reconstructor·es, amb gan es d'acompanyar el document patrimonial amb una con trucció plenament contemporània que el l'Omenta i el destaca pet· contrast. Aquesta barreja d'opcions cot·eogràfiques -amb indecisions i excessius problemes d · pns entre danses, més dr-amatíu·gics que no coreogràfics- llasta els resultats finals i fa qtw hom tingui la sensació quo l'especLnclc• no s'acaba de decantar, no ac·aba de tt·obar la seva lútia muTativa. Tanmateix, l'honcstf'dat de la proposta és a pritnm· pla. Estic convençut que, d espt·és d'aquestes Danses pallareses, i, prosseguint, sobretot en la línia de llibertat creativa que insinuen les coreografies que ohrcn i tanquen el muntatge. Joan Manuel Miquel ens ha d 'ofer·it· nous muntatges amb r esultats molt més brillants i cohesionats. Si fins aquí be fet WJU crítica menuda, cal consignar que, u nivell d'esp ectacle, r Esbat·t Dan- aire ant vicenú assoleix tm notabilíssim nivell d 'execució, amb una disciplina i una rigorositat extremes, amb una alta dignitat c cènica . Amb l'ajut d ' un vestuari imaginatiu -divers i heterogcni , més apagat en les solucions masculines-, un recur·sos cor·cogràfirs equilibrats i dc bona IJei, sense estridències ni solucions fàrils, i una fr·escor inltwpretativa molt homogènia, el llllllllatge assoleix una qua litat poc usual f'n aquest tipus d'espectacles i con templar·-lo esdevé u n vet·itable plaer. Aq uestf'S Danses pallareses van ser presentades ell2 d ' abt·il fn un acte íntim , i estrenades oficialm ent el S de juliol a la Festa Majo•· de Sant Vicenç d e Castl'Liet. Jo les vaig veu re a Reus, a la plaça del Castell, en plenes Fcstes d e la Misedcòrdia , el 27 de setembre, en un espectacle de dansa compar·tit amb I'Esba t·t Dansaire dc l'Orfeó R eusenc. El darrer article del Joaquim A quest at·ticle qu o teus en aquestes pàgines és el durr-er rl 'en .Joaquim Vilà i Folch que tu, estimat lccto1:, llegit·às a la Revista. El va eseriur·c pocs, molt pocs dies abans d'una mort absolutament inespet·ada fntit d 'una afecció tt·aïdora , imprevisible, indctcctuble i fulminant com poques: un anetu·isme cer ebt·al. Una vegada més em p et·toca rec01·dar una persona en la qu al connueixen estima personal i admiració professional molt pt·ofundes. I la veritat és que tanta reiteració deixa un ¡·astre d 'esgotament molt amarg. Joaquim Vilà ha tingut oportunitat de col·laborar poc temps en aquesta publicació. La seva pàgina dedicada al ballet In va assumir, pet·ò. amb una convicció conseqüent nmh la seva forma de fer i entendre les coses. E n primer· lloc, sobr·c la premissa de la seva autoritat en la matèria, fr·uil d'un dilatat procés de dedicació al món de l'est·ena com a crític, assagista, folklorista ell mateix antic mcmbr·c d'un esbart- i també basal en un d g01· intel·lectual demostrat a bastament. J oaquim Vilà i Folch portava molts anys trescant per escenaris, sovtnt com a crític però també com a protagonista rli1·ecte, ja fos en qualitat de dit·ector d ' un elenc tc!ltral 11mateur briiJant i actiu, el del Patronat R ec,·eatiu, que dirigia al seu Cornellà, com també com a rlnHnnt111·g, amb realitzacions tan reeixides com la vm·sió escènica de ]a natTnció Pedra de tartera de Mar·ia Barhal, d ' una notabilissima qualitat. O, més ¡·ecentment, en un •·eeixidissirp treball que va r ea litzat· amb gt·an èxit a la Van d 'Aneu en una adaptació de material popLLim·, del qual fa molt poc em p1nlnva amb gnm satisfacció. També destacava com a pedagog dc ballet en la seva CfltaÜtat de director de l'Aula dc Dansa Tradicional, adscrita a la Direcció Genera l dc• Cu ltura Popular, un lloo que havia assunút amb un g•·an entusiusnw i que prometia r esultats molt sa l isfu ct oris. Les seves col·luhot·ac•ions al dPlmpat·egut " Diari de Bat·celona", a !'"Avui" i fins al dan·er moment d e ]a seva u·ajectòr·ia a "Scnu cJ'Ot·," així com també nombrosos uBsajos i public~ccionl!, Li van fomir un gran prestigi entn>. la pc·ofc·ssi6 escènica -teatre i ballet-, i també com a t•xpert en el complex món de la cultura popula1·. Tamb(• va ser jurat dels pt·cmis més importants que s ' hun utot·got cu aquest país r·elacionats amb r àmbit es<·èni<·. P ersona dotada d ' una g1·an rapacitat analítica i d ·una cxtraor·dinà ria independència de criteri -fru.it també d'tLlla insuhomablc integi"Ïtat intel·lectual i ètica-, no Ht esta t· ui nutrgr cl·alguna petita polèmica. mai buscada per· cU, i sí ca usada justament per aquests vulor·s rn r ll tan irrenuneiablcs. I afirmo que ellnrai no va busca t· ser pedra d·escàndol -en realitat tampoc no s 'ha dc magnificar aquest aspecte de cait·e anecdòtir· en la srvu lJ·ajectòria-, perquè una altra de les seves virtuts va ¡¡et· la discr eció, l'allunyament volwJtal"i clt•l protngonismr; fe•· feina i no preocupar-se mai del rPconeixemr nt ¡.¡úblic. El seu 1tdfu cu una edat encara jove -52 anys-, deixa el buit acn·sNat duvant del molt q ue podia esperarse d 'ell en uml fus!' d'aut('ntica maduresa i plenitud il1tcl·lcctutll i fí¡¡icn. I per ala qui a més d'adnúradot·s i ¡·econei.xt'dors objectius dels seus rnèrits, seolÍem l'afecte pt·opi d'una amistat dilntada i d 'a lguna aventura ¡.¡rofcssionnl compartida de forma pleoament satisfa ctòria, l'a déu rlcb.a un •·egust amarg tan intensament aJTapat n l'àuim com impossible de descriure. e J. C.C. 55 595 I CICLE DE Ie al Palau 11 Temporada 1997-98 Concert m'1m. 1 Concert nlÍm. 4 Dissabte, 22 de novembre de 1997, 22 h. Di11menge, 19 d'abril de 1998, 21 h. MARJANA LIPOVSEK, BARBARA BONNEY, me:::;:.o-soprano ANTHONY SPIRI, piano Schubert: ? lieder Berg: 7 Frühe-Lieder Brahm : 8 Zigeunerlieder. op. 103 soprano Pianista a determinar Programa a determinar Concert núm. 2 Concert núm. 5 Dimarts, r: de gener de 199 , 21/z. PETER SCHREIER, tenor \VALTER ÜLBERTZ, piano Schubert: \~ïnterreise. Dimecres. 29 d'abril de 1998. 21 h. THOMAS ALLEN, baríton D. 911 Concert núm. 3 MALCOLM MARTINEAU, pwno IJi,çsabte, 1 de març de 1998. 22/z. Schumann Dithterliebe RUTH ZIESAK, soprano HELMUT DEUTSCH, piano Srhub('rl: 131irch ~obre Le~-to de J.\r. Goerbe. op. 5 Wolf: 13lirdrr sobre tenos d'E. )(orikc ltalit•ni~clw~ Wolf licderbuch ( rlecció de 9lieder) R. Strauss 5 li('der. op. IO Preus abonaments: de 6.750 a 15.750 ptes. Preus localitats: de 1.500 a 3.500 ptes. Venda d'abonaments: del 27 d'octubre al 5 de novembre Venda de localitats: a partir del12 de novembre Informació i venda: Palau de la Música Catalana. Tel. 26810 00 El cicle « Lied al Palau» és organ i1 zat i patTocinal per Amb la co l·laboració de e) /o~~~ó e~~!~ FUNDA CION ~M7 ~DA~ PALAJJ SCHERZANDO PUBLIREPOR TA TGE ..Joves que donen la nota.. L'èxit obtingut amb la seva primera gravació de piano a quatre mans ha animat a Carles Lama i Sofia Cabruja a emprendre nous projectes. El temps transcorregut des d'aleshores ha estat intens, treballant un repertori que destil.la maduresa i sensibilitat. Tot just uns anys enrera eren més coneguts als Estats Units que a casa nostra. Allà és on va transcórrer la seva darrera etapa de forma ció i on es van consolidar com a concertistes, avalats pels guardons obtinguts a la Universitat de Hartford i pel suport de músics del prestigi de Luiz de Moura Castro, lmmanuel Will heim o Nina Svetlanova. Aquelles primeres passes, que avui ja els semblen llunyanes, han anat configurant un camí cap a la maduresa interpretativa. Han estat anys d'estudi intens necessaris per interioritzar i compartir l'univers sonor del piano a quatre mans, un àmbit interpretatiu de gran complexitat tècnica, que requereix una perfecta com penetració dels músics per extreure la sonoritat gairebé orquestral d'un instrument concebut com a solista. El resultat d'aquesta dedicació és, segons Isabel Rocha, Catedràtica del Conservatori del Liceu, una interpretació "natural, fluida i fàcil", que "és quelcom molt i molt difícil: és fruit d'un treball inmens". Aquest tret és, amb Lola seguretat, una de les característiques més significatives de Carles Lama i Sofia Ca bruja, que amh la simplicitat, la sobrietat i la senzillesa interpretativa imprimeixen a les seves versions "un sentit especial de l'estil musical" en paraules de Nina Svetlanova. Un estil que apliquen a un repertori que comprèn les obres cabdals de la literatura pianística per a quatre mans de tots els temps. És el cas de la seva versió de la Fantasja en Fa menor de Franz Schubert, l'obra probablement més emblemàtica d'aquest gènere, o de les Danses hongareses de Johannes Brahms, que després d'una audició van fer afirmar a Alfred Herzog, Director del Conservatori Nacional de Bologne, que "és l'obra d'uns músics refinats i sensibles". Des de l'any 1991 Carles Lama i Sofia Cabruja ban estat convidats a fer concerts a Itàlia, Brasil i EUA i, tot just retornats a la seva Girona natal, han irromput en el panorama musical català com una alenada d'aire fresc, amb una sonoritat pròpia, fid els al text i a l'esperit de les obres, per fer-nos retr obar un univers sonor poc escoltat a les nostres sales de concert. El piano a quatre mans, de la mà d'aquests joves pianistes, té l'espectacularitat "d'un toc ple de color i de dinamisme", segons el compositor suís René Gerber. Un duet que val la p ena descobrir i al qual albirem un gran futur. E l nou treball discogràfic que tenen en preparació i els concerts de la temporada 98 que estan ultimant ens brindaran ocasions per tornar-los a escoltar i gaudir de la seva música. No és casualitat que la identificació personal amb les obres del repertori, la seva tècnica depurada, el virtuosisme i la seva fidelitat interpretath·a hagin fet que Lluís Trullén els poses com a exemple "del buen hacer de los jóvenes intérpretcs de nuestro país". Segur que el temps i el públic ho confirmaran. ~ w Generalitat de Catalunya Guia de Serveis a Catalunya 1997 • Serveis de la Generalitat de Catalunya • Comarca a comarca • Municipis de Catalunya • Dades estadístiques • • • • • Calendari laboral Calendari escolar Indicatius telefònics Fires d'àmbit català Empreses de serveis • Companyies aèries • Estacions d'autobusos • Mapa de carreteres 9