Revista Musical Catalana. Núm. 159 Gener 1998
Editorial: El Palau, Patrimoni de la Humanitat / PANORAMA L'Auditori, en la recta final. Jaume Comellas / Conrad Setó, la música com un tot. Joan Carles Blanch i Anguera / Mikrokosmos: De Sinceritate. Pere Artís / Tangents: El nom de cada cosa. Jordi Maluquer / Del seu affm.: Stéphane Lissner. Jaume Comellas / Concerts de música de cinema. Joan Padrol / Vint anys de la mort de Maria Callas. Lluís Trullén / L'obra d'Antoni Caimari i la Fundació ACA. Joan Moll i Marquès / Inoblidable Marjana Lipovsek. F. Taverna-Bech / Pons i Aragall, duo de figures. Xavier Casanovas-Danès / Interessant recorregut per les músiques del món. David Picó S. / TEMA Patologies específiques de l'ofici musical / La medicina de les arts, al servei del músic. Teresa Martínez / Els complexos camins de la prevenció. Yiya Díaz / Educar el cos perquè treballi millor. Montserrat Puig / Un mostrari d'experiències significatives. Mònica Pagès / MUSICALIA Enzo Dara. Ofici de cantant... i d'actor líric. Helena Bayo / Carreras, Schreier, Pires, Schiff. Lluís Trullén / Nova audició de Tzakol de Joan Guinjoan. F. Taverna-Bech / La Calisto obre musicalment el 1998 al TNC. Joan Vives / SCHERZANDO Cesc / DISCOS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
Muntaner, 300, Xamfrà Lafor¡a TeL 20081 00 Sants, 304 bis Tel. 440 24 48 CENTRE COMERCIAL GLORIES Avda. Diagonal, 200, local 8228 Tel. 48601 87 BARBERÀ DEL VALLÈS BARICENTRO- Tel. 718 97 51 Hermosilla, 75, Esq. Gral. Pardlñas Tel. 435 89 89 MAORI0-2 LA VAGUADA- TeL 730 48 82 SUMARI t•evista musieal eatalana EDITORIAL PANORAMA O •• •• • A W f;/ Palau. Patrimoni de la Humanitat /, ·.1uditori, en la re>cta final pe r Jaume Come llas Conrad SNÓ. la música com w1 10 1 per Joan Carles Blanch i Anguera Mihmlwsuws: DP Si.ntt••·itattJ per Pere Artís 'l'tmgl'ut.•: EL nom e/p cada cosa per Jordi Maluquer Oc•/ seu affiu.: Stéphane Li.ssner per Jaume Comellas CoucPrts de mtísico de cinema pe r Joan Padrol I ini cmy.~ d e la mori de Maria Ca/las per Lluís Trullén L "obro er lutoni Caimari i In Pundació AC. I pe r Joan Moll i Marquès /nob/idoble Marjarw Lipovsek per F. Taverna-Bech ~ W Maria Calla• TEMA •• •• • •• •• • G MUSICALIA SCHERZANDO DISCOS G Pous i Aragall. duo de jlgures per X. Casanovas-Danès lntt>n•sswt l recorregut pet· les nuísiqucs del món per David Picó S. Potologies especíjiques de l 'ofici musical I.<• meclicino de lc.~ ar·ls. aL servei del nnísic pe r Teresa Martínez Bis complexos canúns de la prevenció per Yiya Díaz Eclurar el cos perquè treballi millor per Montserrat Puig Un mostrari cl"experiències significatices per Mònica Pagès Enzo Darr1. Ojici cie cantant .. . i cl'actor líric pe r Hele na Bayo Ca rrl.'m s, Schreier, Pires, Schiff per Lluís Trullé n Noua cwdició rle Tzakol cie Joan Guinjon n per F. Taverna-Bech Lu Culiolo obre llllt.~icalment el1998 et/ TNC per Joan Vives per Cesc 3 . arr1a ' ] I ( ' ( r ( ( J ~ ( l l r ( ' J a ( ( ' l r ( t r e q Major de Sarrià, 57 Tel. 203 07 14 08017 Barcelona Pl. de Sarrià, 9 i 10 Tel. 203 04 73 08017 Barcelona s u s l' EDITORIAL a notícia és ja sabuda: el dia 4 del proppassat desembre, el Comitè del Patrimoni M1mdial de la Unesco, reunit a Nàpols, acordà, per unaninútat dels seus membres, declarar Patrimoni de la Humanitat el Palau de la Música Catalana . Era la culminació d'una proposta efectuada per la Generalitat de Catalunya per mitjà de la Direcció General del Patrimoni Cultural del Departament de Cultm·a. Una proposta que -en aiJò que afecta Catalunya- comportà també ]'atorgament de la mateixa distinció a l'Hospital de Sant Pau, el qual, amb el Palau, s'afegeix a les nominacions anteriors: el Palau GüeU, el Parc Güell, la Casa Milà i el monestir de Santa Maria de Poblet. El nom del Palau és, des d'ara, en el rang de valoració oficial, per part de la Unesco, de la rigorosa selecció que aquest organisme ha efectuat des del 1972 i que comprèn monuments com el Tah Majal (Índia), Versalles (França) o la Gran Muralla (Xina); de centres històrics com els de Roma o Varsòvia, etc. Com a Patrimoni de la Humanitat, el Palau de la Música Catalana, ultra el prestigi de la designació, té garantida l'eventual ot·ganització de la solidaritat internacional per a la conservació i protecció. Una eventualitat, òbviament, que és el' esperar que mai no calgui arbitrar. Més enllà de la notícia, però -la glossa immediata de la qual ens fou vedada per la nostra periodicitat mensual-, hi ha un rerefons altament significatiu: la constatació objectiva que, a més de ser un monument que acomplia les condicions per poder ser guardonat, el Palau de la Música Catalana és un ens viu, dinàmic i puixant. Característiques adverades per l'equip internacional desplaçat per poder emetre un dels informes preceptius previs. Aquesta constatació és un veritable ferment de futur; més esperançador si hom gira la vista em·ere, no pas per cap enyorança estèril, sinó com a mesura de contrast. Sense falsos cofoismes, cal recordar amb tota simplicitat uns fets: el Palau, propietat de l' Orfeó Català, no solament ha vençut reticències artístiques i crítiques estètiques de determinats moments històrics, no només ha pal·liat o superat limitacions estructm·als originàries, sinó que -sobretot- ha esdevingut un centre integrador que acull tota mena de propostes musicals, entre les quals són d'una importància decisiva les generades per la pròpia institució per mitjà de Ja Fundació Orfeó Català -Palau de la Música Catalana. De què se'n deriva un funcionament gairebé permanent al llarg de l'any. El Palau és, doncs, no {micament un monument arquitectònic de val.o r universal, sinó que,aquesta condició és doblada de la de mm:c d'Lma vida intensa i plena. Es aquesta feliç realitat la que emmarca la propera commemoració del norantè aniversari de la inauguració del Palau; la designació de Patrimoni de la Humanitat a l'edifici la important efemèride temporal del qual se celebrarà, és la constatació que els actes jubilars seran basats, no solament sobre l'assentiment col·lectiu del valor del Palau, sinó sobre la ratificació màxima de la seva dimensió artística universal. El Palau, Patrimoni de la Humanitat 159 5 PANO RAMA L' Au dit or i, en la re cta fin al per J. COMELLAS i el ritme cJc •·ealitzadó S 6 de les obres es produeix tal com és previst, el mes dc novemh•·c d'aquest any Barcelona disposarà d'un ec¡u ipament cuJtur·aL de tanta rellevància com és un nou audito•·i. D'aque ta manera s'haurà posat fi a tot un procés clilatadíssim que ba sofert nombrose s vicissituds, prou explicades ja, entre les quals, a tall d'exemple significati u, podem situar els set anys que van transcórr er entre la realització del projecte (1983) pe•· part dt>l prestigiós arquitecle Rafael Moneo i l'inici de les obt·es (1990). A la fi, pt>t·ò, e1 passat ja ha passat i el que compta ara é un esdevenid or que és ja a l'abast de la mà; que és, per tant, gairebé present. El senyor Miquel Lumbierres és l'home clau del moment, en la seva qualitat de gerent del Consor·ci Audüori ÜI'C¡uestra, que és l'ens que té la t·esponsahilitat sobre aquest equipament i també sobre tm ens -l'Orques tra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya -. qu.e en constituirà el pr·incipaJ beneficiari i tínic estadant fix i estable. La conversa té lloc a la eu de r OBC, en un estatge del barri antic, discret, atapeït i alhora viu. D'entrada , i sense cap preb•unla específica prèvia, confirma la data esmentad a. -El mes de novembre d'enguany s'haurà acabat l.a sala simfònica i la programa ció regular començar à el mes de gener del 99. Al cap de dos o tres mesos també s 'haurà acabat la sa.lct de cambra. Fer el soterrani per als equipame nts auxiliars de la sala gran ha comporta t alhora accelerar el procés d'acabament de la sala de cambra. Miquel Lumblerre s, gerent del Consorci Auditori Orquestra Poder complir aquestes dates suposa un esforç notable per part de totes les empreses que intervene n en la realització de l'Auditori , però pensem que podrem complir els terminis severs que ens Irem imposat. Tenim l'ediftei tancat, els serveis de la sala simfònica acabats, a més dels serveis compleme nt.aris, com la sala d'assaig amb capacitat per a tres-centes persones i també avançade s les 13 o 14 sales d'estudi individua l. I aleshores. quan tot plegat estigui fet, pensem que ajudarà a tirar endnvant la resta de l'edifici i, per tant, que s 'acceleri la construcció de la part que correspon al Conserva tori i al Museu de la Música i que tot el conjunt es configuri com un gran espai musical i.fonnatiu . El tema del Conserva tori, el senyor Lumbierr es el veu així: -Amb el Departam ent d'Ensenyamen t de la Generalit at hem avançat molt i també amb l'Ajuntam ent pel que fa a aquest centre. Ja s'han establert unes zones definides per al Conservatori i per al Museu de la Música; això vol dir que estem a. pocs mesos d'arribar a un tipus d'acord que ens permeti afrontar la fase final i que s 'acabin els projectes respectius. Per la nostra part, pel que fa a l'Auditori només ens queda licitar la part de jardineria i urbanitza ció exterior i les butaques. Tot fa pensar que, atès que la LOGSE suposa que la Generalitat ha de disposar d'un centre d'ensenya ment superior, aquest ~en tre ser à el que s'instaJ·I ar à a l'edifici que ens ocupa, mentre q ue el Conserva tori Municipa l impartirà només el grau mitjà, tot desc~ltTegan t d 'aquesta manet·a l'Ajuntam en t d'una part importan t de la seva responsabilitat en matèria de docència musical. El futur Conserva tori, o escola superior -o el nom q ue adquírc>ixi def'uútivament- ocuparà 9.000 metres quadr·ats de superflcie, mentre que el Museu de la Música en tindrà 3.000. Aquesta PANORAMA . VIsta general de l'Auditori, amb el Teatre Nacional de Catalunya a la dreta vaca; ocs !'a- · la rotra node cte- alittre test ·à a ttre pal tjà, na- •art asa- scia lCO- :¡uiarà lere la ~s ta ins tul·lació abandona•·à d'aquesta manènt la seva actual seu a la Casa Quadras, tan insuficient. Fet· núnwt·os no •·csttlta del tot fàcil , atesa no sols la complexitat de l'obra, sinó també la barrej a dc components, j a que hi ha una obra d e la nau crue abasta tot el conjunt d c l'edi fici i q ue. p e1· tant, en una part no conespon a la fi gut·a individualitzada de l'Auditot·i. En aquest sen tit, Lumbien·es s itua el cost d'aquest equipament estricte en el mòdul de 240.000 pessetes per metre q uad t·at, fet que suposa una ratio quc considct·a molt hona, p erquè ~s la normal en el met·ca t. L'Auditot·i comporta nna edificació dc 30.000 m etres q uadrats . " Potser arriba.rem a 220.000 pessetes per metre quadrat . .. ", a caha pu ntu ali tzant. É s obliga t aft·onta •·, per la seva transcendència, fin s a C[uil'l punt l ' activitat qu<' ha de suposar el nou Auditori no pot comportar una mena d 'overbooking d ' oferta. o sigui un excés dc dis- ponibil:itat de p laces. Pcns.-m que l a posada en m.arxa de I' Aud:itori es JJroduirà gairt>h é en e l mateix mome nt que Ja del _Liceu, el qual, amb el nou eqtúpament de l 'escenari podria alterna•· fàcilment l 'activitat concertística amb la lírica . A mfs, el veí Tcatr·e Nacional de Catalunya ta ml>é ha iniciat una certa progt·amació musical. -]o crec que no hi haurà excés d'oferta -afirma el senyor Lumhierres amb tota fe1·mesa-. Aqu-esta ciutat ha demostrat moltes vegades que és capaç d'omplir molta demanda. Ho hem vist amb determinades ::ones d'oci i també de cultura que s'han posat en marxa i qtte immediatament s 'han omplert. En el cas de la música això ta mbé passarà . Penso que cLixò estimLLla.rà que les ofertes hagin de ser qualitati·vament millors. 1 penso que, per e:.1:emple, pel que Ja ctl Palau de la Música i l'Auditori, es produiran traits vas ament s de programes i que caduscun agafarà el seu espai corresponent. Crec que hi ha lloc per a tothom i que, en tot cas, l 'oferta es reorientarà. i que hi hattrà bona resposta per part del públic. Mentre oferim programes de qnalitat, la capacitat de resposta és molt gran. Hi haurà més llibertat d'elecció i això, hi insisteixo, estimularà a millorar les ofertes. P el q ue fa al Liceu i al TNC, afegei.x: - ;1 mi em semblaria poc pertinent que el Teatre Nacional fes programació musical quan ja hi haurà l 'Auditori i el Palau. 1 també que el Liceu programi música simfònica. Això no vol dir qu.e no es puguin donar situa.cicns especials. Penso que el T NC pot fer musicals propers a l 'òp era, això sí. O que el Liceu prog rami algun concert sinifònic. Però al capdavall, crec que és molt difteil que tots els espais siguin idea ls per a totes les especialitats. Ara bé, si el T NC ara prograrna música, allà ell. Em semblar·ia més preocupant que ho faci quan l'Auditori sigui en 7 PANORAMA 159 8 mnr:m. i ab:ò passa, serà qüestió de parlar-ne, però confw c>11 el bon seny dels gestors i del.~ responsables d'cu:¡uestes institucions. En el c·urs d'u na recen t visita a Ics obr·cs a què và•·cm sc•· con vidats els mitjans dc comunieaeió, en pr(•si'neia del regidor de Cultm·n senyor de Nadal, dd matr ix srnyor Lumbie•·•·es i d e l'arq uitecte Rafael Monco, va sonar com una mena de música de fons u n dobl<· discurs. L'arq uitecte d efensava força tossudanwnt l'exclusivitat de la rlf'dicarió dc r Auditori al conce•·lisme clàssic, mcntt'C que el geren t de l'Auditori Orque. Lt'a obria clarament les portes a altJ·cs manifestacions musicals i no s'estava de parlar satisfetamt'n t dels 50.000 wats dc Uum i dels 250.000 de so amL què naixe1·à eq uipat l'Auditori. -No hi ha polèmica , sobre això - afi rma els sen yor Lumbierres- . És lògic que ell defensi la utilització molt exclusiva de l'Audit.ori per al concertisme actÍstic. Però jo li dic que aquesta sala s 'ha de mantenir i que la ciutat també té altres necessitats pel que fa a lCL música. No m'estic referint al rock dur o al heavy, sinó a cantautors, jazz, balades, jlarnenc ... La insistència de Moneo va en el sentit que no p erdem el nord, que sobretot és una sala simfònica; però malgrat això, hi ha equipament de so i llum i cabines de traducció simultània. Això farà que una sala que és netament simfònica sigui també adaptable a altres manifestacions, que pugui canviar la reverberació en funció de diferents tipus d 'exigències, etcètera. No lti ha hag~tt cap mena d'enfrontament. Ell insisteix que és una salCL simfònica, però també és evident que lCL tecnologia permet anar més enllà d 'aquesta exclusiva dedicació. I a més, sense lCL seva Maque ta de la sala gran de conce rts de l'Auditori col·laboració hauria estat impossible adaptar l'equipament segons aquestes altres necessitats. El conjunt Audüori, Museu i Conserva tori és u n edü'i<:i de - ni més ni menys!- 220 rnelt'CS de llargada per 60 d'amplada i que a més porta Ja signatura d ' u n dels noms més impor-tants de l'at'quitectura internacional del moment. I. no eaJ dir-bo, es ll'oba en una ciutat que en els darrers anys ha esdevingut referència destacada de l'arquitectura i de l' urbanisme a escala planetàt·ia. Tot plegat obliga a par·lar de fms a quin punt aquest edifici també serà referència d'un context privilegiat com el dcst'ril i, per tant, serà objecte d'una atenció especial. I com serà assumit per la ciutadania. En aquest sentit, r·ecordo al scnyot· Lumhierres que ja és anomenat el "transatlàntic". -El primer que puc dir d'aquest edifici és que no deixa indiferent. Són 220 per 60 rnetres situats sobre ttn podi i acabat en acer oxidat. Això no pot deixar indiferent. En tot cas, ha de veure$ acabat per valorar l'a- bast de la seva potència. Crec que és una construcció que es fa amable per la seva fUncionalitat interna. És un edifici molt intel·ligentment realitzat des del punt de vista de la programació interna. ]o crec que serà un edifici important. I ho demostra la demanda tan considerable d 'escoles d'arquitectura per veure'[. Després t 'agradarà més o menys, però això passa amb tots els edificis importants. I aquest, n'estic segur, ho serà. -Dispensi que recorri a un tòpic molt usat darrerament. ¿Serà un edifici faraònic? -Crec que és un edifici qu.e com que compta amb tres sales, està molt ben dimensionat en funció dels intere.ssos que ateny. És un edifici gran, però no faraònic en funció de les necessitats. És un edifici molt funcional, sense fantasies. Les zones comtLnes de trobada són a l'aire lliure ifetes amb materials de baix cost de manteniment. Crec que és de concepció austera, que té un caràcter amable gràcies a la calidesa que li dóna l'ús de lCL fusta. PANORAMA Pe rspe d lva late ral de l'e difici de Rafae l Mone o -ec fa t liolt :lel ció un :ra ble >er lés •nb I tò- ot. en ny. fa- &SI.- al, lU- ¡,re ost de :;a- zlia. -La urbanització d el conj unt Auditori i TNC, es farà de fo rma conjunta? Obeirà a un únic ct·i tcri? -Cada arquitecte actuarà, sobre l'entorn de cadascun del.s edirficis. Però en el .futur· hi haurà elements d'integrnció. Quan. les obres siguin més avançades ens tornarem a posar d'acord p er trobar ww solució definitiva d'harmonització de l'entorn. -La perspectiva del 2004 podrà ajudat· a acabat· definitivament la pa1·t que correspon al Conservatori i Museu? I , també, fins a quin punt afectat·à l'activitat del mateix Anditol'i? - Jo penso que no caldrà esperar el 2004 perquè estiguin acabats el Conservatori i el Museu. No hauria de ser així. Crec que en dos o tres anys s 'ha cl'Tw.v er realitzat tot. Pel que fa a l'Auditori, htlurem d'estndiar bé aquesta iniciativa i posar-nos a la seva disposició. Per a nosaltres seria mag nífic que el Fòrum 2004 servís també per dinamitzar l'activitat musical. -Cada efJuipamcnt cul.ttu·al amb el temps assoleix un cert caràcter distintiu en fu nció de la seva trajectòria. Pensem en referents com el Teatre Romea o determinats cinemes, els quals, pca· causa d' un tipus de programació moJt característica o per asvectes d'adscripció social d 'ín dole variad a, h an assumit una connotació definida. Quin creu que serà el segell distintiu que pot assumir el nou Auditori? -Ai..l:Ò ho dirà la història. De moment hi ha un fet molt important que el marcarà, que serà el fet de ser la seu de l'OBC, orquestra que amb els seus gairebé 90 concerts anuals ha de marcar caràcter. Serà , per tant, un ll.oc on el simfonisme tindrà un pes molt acusat. Després, quin caràcter n~.·agradaria que tingués? Jo voldria que fos signe d'innovació en el camp musical, també u.n lloc de mestissatge 11HLsical, en el sentit de convivència de disciplines, d'escoles diferents. Aquests són els elements més importants. També m 'ag1·a.da.ria que fos causa de renovació de la mateixa activitat simfònica i que aquesta es desenrotlli més d'acord amb els referents dels nou.s temps. Ilern de veure quin és el paper de la música simfònica amb vista a les noves generacions. Com. se'ls transmet i com obrir camins perq11è conquereu-i nous públics. I crec q1te això htl d 'obrir un període de reflexió. Penso que cal que els jo·ves de 16 o 18 anys se sentin còmodes en un concert simfònic i qne alhora també sàpiguen disfrutar d 'un conce1·t de jazz o de Cançó, o de balades de Leonard Cohen, o amb u n recita.l de Llach. I com això crea sinergies i va fe nt permeables els públics. Això s'ha d 'ana.r buscant. També actuar en el camp de la pedagogia musical per captar aquest públic que s 'ha d 'anar renovant. -Què volia dir quan va manifestar q ue vol que I"Auditori tingui activitat d e les nou del matí a la una de la nit? - Bé. que ho intentarem. Per una part hi haurà l'activitat estable de COBC. Després el món pedagògic amb el nou Conservatori, amb tot el que representa de sensibilització i de generació de sinergies. Com.ptarem amh equipaments diversificats , des del gran A J.t ditori, amb les seves 2 ..500 places, fins a la. sella de ctlmbra. on cabran 700 espectadors, una sala d'assaig per a cor i orquestra polivalent, de disposició no formal, ideal per fer-It i coses de rnesti..ssatge i fusió de 110us llenguatges. Si comptem amb tot això, podem establir franges d'interessos que poden gene1·ar molta activitat. El Conser vatori genera formacions de joves nuí..sics de característiques diverses, i el Museu , que compttl amb taUers de recomposició d'instruments, pot ser també un altre referent d'activitat per a l'Auditori. Pensem que serà un c1mlre molt nou. obert a moltes mane1·es d'acarar la música: formació, difusió, experimenttlci.ó ... Tot plegat crea unes sinergies que poden comportar unct grcm riquesa i que, en. definitiva, dóna sentit a la idea que una ciutat corn la nostra faci una inversió cultural tan imporumt com aquesta. 9 PANORAM A Des de la Ribera d'Ebre : Conr ad Setó , la músi ca com un tot per JOAN CARLES BLANCH I ANGUERA e 159 10 ompositot·, pianista, acordionista, arranjadot". sintetista i productor, així s'autodefineix aquest músic singular amb una tt·ajectòria tan activa com variada . De clàssica a mt'tsica electrònica, de jazz a new-age, tot un ventall d'estils que es fa difícil reduir a un sol context. -Comences la teva activitat professional a Barcelona. però un bon elia decideixes sortit· del pla u rbà per anar-te'n a comarques, conct·etament a la Ribera d 'Ebre. -Quan ets en una ciutat com Barcelona és fàcil caure en la trampa de creure que tot està allà, però hi ha moltes altres realitats, a tots els nivells, fins i tot aixecar la vista al cel i poder mirar els estels, i el silenci: el silenci per a mi és molt important. Per a un músic és molt important poder treballar amb silenci i fer-te tu mateix el ritme de treball. -Com valores aquests anys fora de Barcelona? -Quan jo vaig venir a Móra d'Ebre, ara fa set anys, començava un cicle que ara acaba i en comença un altre. Les persones, igual qu-e les cèl·lules, ens movem per cicles de set anys. Per a mi ha estat molt fructífer, he pogut treballar amb molta tranquil·litat, he tingut el meLL primer fill, ha estat quan més he compost... -Com ha influït aquest període en la teva música? -Bé, jo sóc la persona menys indicada per poder definir això. Intentaré ser el màxún de sincer possible i mirar-ho des de fora. En el moment que deixo Barcelona, jo estic molt capficat en la músi.cct electrònica; per altra banda. he passat una etapa de treballar en el jazz. En aquest moment, anys 90-91, quan faig un gir de noranta graus, m'alhmyo de tot això i descobreixo el plaer de les formacions petites, ctmb instruments acústics. També elfet de treballar en una escola de poble em permet tenir un con tacte més real amb els infants, cosa que em motiva a escriure música per a ells . També he treballat d'zuta manera que els intèrprets 1w ltocrraeixen molt, que és escriure personalitzadament per a ells, és a dir, quan escric per a guitarra, per exemple, no escric solament per a aquest instrument, sinó una obra per a tal o tal altre guitarrista, i això va molt bé, perquè escrius pensant en els seus recursos. tant tècnics com estètics. -Quin és per a tu el JH·océs de conct>pció d'1ma obra·? -A tots els compositors suposo que ens molesta que una obra nostra estigui tancada a l'armari. Jo particularment ja no concebo una cosa que està parada. sen:::illament perquè aleshores només és un projecte. Penso que la música quan està al paper encara no ho és, de música, això és evident. El moment del fet musical és quan allò està penetrant, s ·està interpretant. -Podem parlat· d'una línia estètica, en la teva obra? -Jo crec que és ca1.t re en una trampa quan l'autor es planteja l'estètica. Qui se la plantejarà forçosament serà el crític, el "consumidor" final d'aquell producte. Però crec personal- ment i molt humilment que és una trampa unir-se voluntàriament a zma determinada estètica, perquè quan fas això estàs eliminattt totes les altres, és una mica com la frase de Zorrilla al Don J uan: "Yo no puedo ser fiel a una mujer porque estaría siendo injiela toda s las clemcís ." En poques paraules, estic lutmilnu•nt orgullós de no haver form(lt part de cap "club", una mica com recordant la frase de Groucho Marx: "No pertenecería a un club que aceptara socios como yo ." Per altra part, entenc que Ja falta, ent enc que els meus discos, qui els ven els ha de ficar en algun departament. però és clar, és el seu problema. no el meu. Això m'ha creat perjudicis en cicles de concerts, perquè no sc.tbien on programar-me. -Com creus que pot afectar la creadó musical el canvi de segle? -Es fa difícil poder diagnosticar-ho, però jo crec en les estruct u.res cícliqztes de la història i crec que durant aquest segle és com si s'hagués tocat fons. Es va començar en la música antiga amb molts pocs elements, sense ditulmigues, instrumentacions obertes i ara s 'ha, donat tanta precisió que ha arribat un punt que s'ha tocat fons i el cicle continua i s~ha de tornar a obrir. També crec que la relació intèrpret-composit or serà bastant més oberta. Aquest "mirarse els toros eles de la barrera", aquest sentit d'escriure i ja s'espavilaran, ja ha donat molt del que podia donar. tot i que ha donat coses extraordinàries, també. Aleshores, per una banda, el sentit de la sttperespecia- l J PANORAMA l- ·- is .a :tl el ía " la le e- o·t, .te :ls a- o- tU :le )1t ar e- ti- !S- ia és Es ti- ~s, {l- at .tn ~i- a :ió tS- tr- "' ' 3S- lel !ta ~s, .n- ;a- Lítza.ció crec que uunbé ha t.orat fons. Estem vi·vint en tut món de rècords, abcuu eret tocar molt bé i ara f er no sé quants concerts , o avui a Hamburg i demà CL Los Angeles. Aquesta espècie de competit ivitat ferotge hi ha tul punt que va en contra de la salut també, o el tema dels nens prodigi. o sigui. totes aquestes coses "làser" crec que deixaran pets a un nou Renaixement. un integrar coneixements, que no vol dispersar-se, tampoc no estic d'a.cord amb lnfrase aquella de "aprenent de molt , mestre de res", sinó ser conscient cle quin és el teu llenguatge i al rna.teix temps assabentar-te ww mica de què van alt.res coses. Si solctrnent saps lL/1.(1, cosa., és ctllò qtte cacla vegada sabem més de no res. Per altra bandn, hi ha els instrurnents i les músiques del món. Referint-me als primers, p er exemple, veig un piano i penso en grans músics com Beethoven o Chopin, m'adono que són autors que han fet molt per aquest instrumen,t i quan ·veig un teclat electrònic penso qtte encara ens queda molt per fer en aquest camp. També hi Ira instruments com l'acordió que encara no estan integrats . Quant a les mií~iques del món . crec que Occident hauria de fer un vot d 'humilitat, de modèstia vers aquestes músiques -L'estan fent les persones més lzícides-, i al mateix temps estar molt orgullosos de la. nostra tradició. entre altres coses perquè és la que tenim per funcionat; però fa falta més interacció entre les diverses cultures. Amb tot això no vull dir que haguem d 'est:ar en tot moment fent híbrids, però cl'alguna manera ha d 'existir aquest diàleg. Respecte a la tonalitat crec que encara es pot fer música en Do major, per exemple. -Qtúns projectes bas rcalü1.at o estàs realitzant ara mateix? -En primer lloc, una exposició del pintor Lluís Sànche:z Abelló, en la qual vaig participar en el concert d'inauguració i en el de cloenda, com també en el muntatge de la rniísica per megafonia. tota especialment composta per a l'ocasió. L'exposició es titulava "Música i pintura" i va tenir lloc del 23 d'octubre al 9 de novembre. al tinglado 1 del Moll de Costa del port de Tarragona. En segon lloc, estic treballant en un conjunt de p eces per al programa Hidrogen del Canal 33, concretament per a la sèrie "Espais naturals de Catahwya" i que té la particularita.t que l.es images van am.b sincronia amb el pla sonor cle la nnísü;a. En tercer lloc , tinc un encàrrec de .Jordi Vil.aprinyó, professor del Conservatori Municipal de Barcelona, d 'una obra per a dos pianos que s 'enregistrarà durant l'any 98 dins el centenari de George Gershwin i serà interpretada pel mateix .Jordi Vilaprinyó i Luki Guri. 11 PANORAMA En la morf de l'arpista llosa Balcells MIKROKOSMOS De sinceritate "L'essencial és que ells no sàpiguen que nosaltres sabem que ho saben... " Aquesta sibil·lino argumentació del cardenal Zombelli ol Popo, o l'acte tercer de Becket o l'honor de Déu de Jeon Anouilh és, molourodoment, molt estesa en els nostres ambients, musicals i no musicals. En moltes voríants, és clori Allò de: "... el que et dic, guardo-t'ho per o tu... "; "sabre/ol, que aquell no ho sàpiga/"; "ep/ d'això, muls, eh?"... More de Déu, quina fortor de resclosit!... Per això ens desensopim quan olgú diu les coses pel seu nom, amb tota naturalitat, en un exercici de saludable sinceritat. Com oro les manifestacions de Salvador Mos en l'article Montserrat, l'Escolania i lo pedagogia de l'escoltar ol darrer volum de "Qüe~ tions de Vida Cristiana", dedicat o "Montserrat, ol llindar del tercer mil·lenni". No els faré oro un índex exhaustiu del contingut d'unes pàgines (91·1 07) que vaig llegir amb avidesa i interès creixents. Només els en donaré unes pistes: l'Escolania i lo seva funció com o formadora de músics, lo música litúrgica, el poper global de Montserrat, el repertori, l'Escolo de compositors de Montserrat, lo transcendència de lo cultura, el rol de l'orgue, els criteris d'interpretació, l'estètica com o formo de catequesi, lo importància de saber escoltar, el coratge de manifestar les conviccions pròpies, lo responsabilitat de les institucions públiques, lo atonalitat... Com poden veure, un panorama bigarrat, musical i no musical. I, tot, en to desocomplexot, esmaltat d'er firmocions contundents, de vegades de signe imperatiu apressant ("Va, diguetrho, no tingueu por!j. I amb un dring de sinceritat rarament otr dible oro i odi Feia temps, molt de temps, que no m'havia sentit pres -com en aquest cos- per uno entrevista a un músic. (Un músic, Salvador Mos, la gairebé nul·lo presència pública del qual en l'àmbit nocional -en contrast amb la seva trajectòria exterior- fa pensar si no és encara vigent a9.uell greu diagnòstic de Goziel: 'Catalunya és una devoradora d'homes. '1 Ignoro quin és el tiratge de "Qüestions de Vida Cristiana" i lo sortida comercial que té. Però, pel que pugui ser, els prego que m'acceptin un consell: cuitin a adquirirne el darrer número (187). Estic segur que no se'n penediran. 12 Pere Artís R osa BalceUs ens ha deixat com a herència el record de la seva música, digna de la sensibilitat d ' una g•·an artista, i una escola modet·na d'arpa al nostr·e país, que va fru1dar i consl-ruü· durant més de quaranta anys. La seva vida ha estat dedicada a la música i a I seu instrument, i a fer il·lusiorHll' els altres amb el que ella eslimav11 l1utl. Va néixer en el si d'una família de músics. El seu pure, J oun Balcells, fundador de I'Ot·feó C r·aeienc, li ensenya els primers rudiments i molt aviat l'envia u estudiar· a l'Escola Municipal de Música dc Barcelona. sota el mestratge dc F'r·edct·ic Alfonso i de l'arpista Dolors Sanchez. Als dotze anys fa el seu ptimer concert al Conser vator-i dc Terrassa i r an y següent, en el seu pr·imer concert a l'Orfeó Cracienc, estrena la Suite en estil antic de Frederic Alfonso. dedicada a ella. Pau Casals, gran amir de J oan Balcells. que conei.x la Rosa d es de la primera infantesa, r escolta i l'anima a anar· a París a t•studia •· a l'Écolc Normale, on ell té el dret , com a membr e fundador, juntament amb C01·tot i Thihaud, dc tcnil'-hi un deixeble sense despeses. Amb aquest ajut i la beca Patxol, de la qual ja gaudja des dc l'any 1927, Rosa Balcells mal'Xa l'octub1·e de 1929 a Pal'Ís a estudjar amb Micheline Kahn. i dol! nn ys desprrs obté La Llicència de Conce1·t. Ell2 d ' octubre de 1930 és convidada a tocar la Introducció i Allegro de Ravel amb l'Orquestra Pau Casals, amb la qual viatjarà per Catalunya, ara i més endavant. i així comença la seva lla rga tt·ajectòria com a concertista. Sola, fent música de cambra amb una Uar·ga llista d'artistes i tocant amb la majoria d ·orquestres recorre tot el país i també actua a Fran~a. Més tat·d intervé activament en els congressos mundials de l'arpa, tol aconsellant-hi els joves i repr esentant-hi Catalunya . Com a mestra, essent ella hertlva directa de l'escola francesa, ens ha donat la millor de les escoles i ens ha transmès el gust per la música i Ja inquietud per descobrir nova músi· ca per al nostre instrument. A nú i a tots els arpistes, el r ecord de Ja nostra mestra i an:ri{;a ens acompanyal'à sempre. e Margarita Arnal Premis internacionals per a dues joves arpistes li Congrés de Tècnics de So de Catalunya el n el Concurs lntenwcional D E d'Arpa celebrat recentment al Japó. han resultat premiades dues joves arpistes espanyoles. Es tracta d'lrant::u Aguirre, de només 16 anys d'edat, que va aconseguir el tercer premi, i Elisa Mecliero, de 19 anys, que va quedar classifica® en quart lloc. Ambdues són alumnes d,e la coneguda concertista i p elÚJ.goga madrilenya 1l1aría Rosa Calvo Manzano. Cal assenyalar que aquestes dues artistes han aconseguit ja. onze premis en concursos celebrats a França, Itàlia i am al )opó. Vuit d'aquests pretrús són prim.ers. • 9 al 14 de desembre es va celebrar el 11 Congrés de Tècnics de So de Catalunya, el qual va desenvolupar com a tema central lo formació en àudio professional o Catalunya, des de tres perspectives diferents: la formació no reglada, lo formació reglada no universitària 1 la formació universitària. El congrés, celebrat a l'Escola Su· eerior de Cinema i Audiovisuals de Catalunya (ESCAC), entitat col·lo· boradora en l'organització del con· grés, va tenir com a objectiu princi· pal millorar i coordinar els sistemes de capacitació professional en l'òm· bit del so professional. • Corrigenda.- lluutor d e l'urtidc /..a Simfònica de Balears compleix 50 anys. aparegut a la pàgina 26 del núm. 158 (d esemb re, 1997) d'aquesta r evista, és Joau iUoll i ~larquès i 110 Cur14'8 ;\1oll i l\la•·<ruès com fi,"'Ura en l'esmentar. També, el nom apareix equivocat nJ Sumari i u Iu reloció dc col·lnhoradors, a la pàgina 3. PANORAMA La Coral Sant Jordi commemora el SOè aniversari Cicle de Concerts al Palau Güell U tville>au per :. i :tòent rga nael !lés ontot en- n total de deu concerts configuren el cicle que amb el títol de tv\úsico de Cambra ol Palau Güell té lloc en oguest esplèndid marc modernista. Es tracto d'uno iniciativa que té en el Quartet Gola el seu inspirador, i que alhora n'és el protogonsito destacat amb lo presència en quatre concerts, mentre que lo resto és protagonitzada pel grup de cordo i ~ui­ Colleg1um el Almodis, torro Tubicinum (quintet de vent) i altres conjunts combrístics, tots formats bàs1coment per instrumentistes estrangers -sobretot eslaus- fincats o caso nostro i amb lo inclusió d'algun solista del país. El Quartet Gola és un grup que va crear el violinista Miloslav Copka. Els concerts tenen lloc en sessions de divendres al vespre o dos quarts de nou. Col destacar el que va tenir lloc el dia 28 de novembre, que tingué caràcter d'homenot~e a lo Caso Porromón amb mohu de commemorar el centenari de la seva fundació.• ~va ba ha . la 1siia os- i rà e va 'èc· va Ilo o ves . lo ai Su· de -la- on· lCÍ- 195 im· u concer·l que va tenir llor e l passat 30 de novembre a l'església de Sant Pere dc Rubí va iniciar els actes connnemorulius del 50è aniversari dc la Coral Sant J01·di. Aquest coucer·t s'esd.-vi:tagué> exactament al mateix lloc on es va celebrar el primer i va comptar amb la col·laboració de l'Esbart Dansaire de Rubí. La commemoració va coutinutu· amb un coucet·t els dics 19, 20 i 21 de desembre en la tempor·ndu de concerts de l'ORC amb la intcrpt·etació de In Missa de la Coronació de Mozart. El mateix diu 21 va tenir lloc el tr·adicionnl Couccr·t de Nadal al Palau de la Música Catalana amb la ¡wesènda dels gn1ps U Un altre premi per a Míreia Pintó 11 Concurs Nacional de Cant Coral Mestre Just a Igualada a mezzosoprano catalana MiL reia Pintó lw tortwt " ser guardonada en un concurs internacional cie cant. Concretam.erú, ha estat a in dotzena edició del Concurs lntemacional Iris Adami Corradetti, celf'brctt a la ciutat italiana de Pitdrw el passcrt octubre, on va obtenir el tercer premi i la possibilitat de participar en les temporades musicals de les ciutats cie Pàdrw i Venècia. Amb tw total de 150 [Jarticipants cie tot el món, l 'edició d 'aquest concurs va com¡Jtar amb un jurM format per l.'J persones, la mctjoria de leiJ quals són directors i assessors artístics dt> diferents teatres italim1s i enropeus i u.gertts internaci01wls. Ct·iicies a cu¡nest premi, Mireia Pintó lw iniriat (/¡,. versos contactes laboral,~ a l'estranger. D'altra banda, el ¡Jropt>r 7 d'abril la mezzosoprano cattrlana oferirb tm recital al Jlcmwrikyu Asalti llall de Tòq11io ctcompanyada al piano per Vladisluv Bronevetzky. • ' 'inculnts a la Sant Jor·di: L'Espurua, L'Esquitx i el Grup Intermedi. At¡uei:il mes dc gener, concretament el dia 25, se celebra un concert amb la Vella Dixieland, commemoratiu del lOè aniversari del Cou cert de Nadal. T el dia 25 dc març, al l\lonestir de Pedralbes, cs faa·à una missa en rccor·d dels cantaires difWJts. Finalment, .-1 22 d'abr·il la Coral Sant Jordi pa·otngonitzltrà el seu tradicional Concert dc Sant Jor·di, amb e l qutd es l'Ompletnrà la celebr ació commcmor·ntiva d el mig segle d'existència d'aquesta fot·marió tau euhdal en ]a bistòda de la música coral catalana dels dnra~er·s decennis. • D urant el quat·t cap de setma na del passat octllbre es va <·elt:brar a Igualada la segona edició del Concut·s Nacional de Cant Coral Mestre Just. El marc escollit pe a· celebrat· els concerts va ser· el Tcnta·c Municipal de l'Ateneu, beU escenari per a la participar-ió. En total van ser set corals les que ens van delectar amb la seva interpretació dl' peces d'autors catalans i for·ans. En el decu1·s de dues sessions vam podf'r escoltar· el Cor· Adagi de Bar'f'f'lonu, la Coral Ariadna de la Gan·iga, ln Coral Baluern de Bar·celona, el Coa· Lieclet· Camera de Sabadell, la Capella de Sa11ta M.al'ia de Ripoll , el Cor Alhada de l'antic Cot· Madl'igal de Bat·celona i el Cor Sant l gnasi dc la Ciutat Comtal. Pel que fa a les normes del conl'urs, cada conjunt vocal havia d'inter·pretar tr·es obres dc lliur·e clt·crió i una d'obligada , que era Paraules d'en Llnis Companys de .1 . LI. Guzman. El ju1·at era for·mat pels mes- tr·es Lñszlo Heltay, Entic Navàs. Conxita Garcia, Ed.mon Colomer. Mireia BaaTera, Manuel Cabero i J. LI. Guzman. Van decidir atorgar el pa·imer premi, ben merescut a parer nostre. al Cot· Liedcr Camera de Sabadell , dirigit per Josev vïla: e1 ¡,cgon pr·emi se L'endugué e] Cor AJhada de Barcelona. di.J-igit per Esteve Nar-bona; i el ter·cer premi fou per al Cor· Sant fgnasi de Barcelona, dil'igit per· Manuel Zurita. A l'acte d e llirn·amenl dels f,'1Jar·clons, hi va assistir també .Josep M. Mas, president de la Federació Catalamr d ' Entitats Corals (FCEC), a qui fcüci tem per la seva tasra de promoció de les veus ca tal<~nes, com també a tots els cllJltail·es i lluJ·s diJ'ectors, per l'alt nivell assoHI. Ap•·ofitem el comen tm; per felicitar hrmbé l'oa·ganjtzació del Concurs, tot E'Sper onant els promotors per c·ontinuar la hclla empremta que el mestre Just ha deixat al nostre cant c·or;¡J. e Jordi Badia 13 , - MUSICA AL PALAU AMBLA OBRES CATALUNYA AMB A ATRAQUE TERMINAL VEHICLES. PORT TARRAGONA. REFORMA TRIBUNA. CAMP NOU. BARCELONA. ferrovia/ PANORAMA Torroella de Montgrí homenatia Anselm Viola n com·ert a càt'l'c<· de l' Escolaniu dc Mont~C JTUl amb la intct·prf'tació de Iu missa Alma Redernptoris del pare Anselm Viola constituil·à el ¡.wimcr nctc· d'un n~Ucu especial amh el qual Ton·o¡>lla de Mootg•·í, la vila niHlitut tl'uquest il·lus tre m(uüc, fcstt"jat·à cu¡,ruany el segon centenari de la seva mort. Aquest esdeveniment tindrà Ilo!! el di vc·ndres 30 de gener u l'església de Sa11L Genís, i com tots els actes que es mouran a redós de l'any d ' homt>natge, és v romogut per J ov•·ntuts Musirals de Ja viiJa baLxcmpo•·danesa. Juntament amb l' Escolania de Montserrat, hi intct·vindt·an la Coral Antics E scolans de MonlsetTat que dirigeix Per r Pagés . l'Orquestra Bat·roea Catalana qlte dirigeix Set·gi Casadcmunt, el tenor Francesc Gan·igosa. el baríton Jordi Voltes i ve us solis t<'S dc ht mateixa Escolauia. La direrció Sí'rà a càrrec de Pet·c Piqué. La missa Alrna Redemptori.~ és uua d¡· les composicions més importants d'Anselm Viola. Es compta ltm h la presi'mcia del conseller de Cultn•·» i TV3 enregish·at·à aques t csdevcnimenl. Una s!!tmaua 11Lans, el cUa 23 de gener, Maria Lluïsa Cortada, clavicembal·lis ta i doctor·u en Art, hat.u·à ofert una conferència amb el títol "Ansel m Viola , músie i pedagog excep cional" i ella mateixa l'endemà ofer·it·à un concc•·t dcdi t al a músics dc l'E scola de Montser..-at -Nan:ís Casanovrs, Benet Julià , An toni Soler i el matebc Anselm Viola. El dia 31 dt> grnr •· a l'església de Sant Genís tindrà lloc un concct·t titulat " Vespt·ada musical a l'entorn d'Anselm Viola" amb l'actuació de I'Enscmblc dc Vent Empot·dà i el Cor Anselm Viola sota la direcció de Joaquim dc In Cuesta. El programa estar·à intcgnrt pet· obres dc Josep Vinyals, Virent Mat·tín i Soler, Mat·cian Alha•·cdu i J oan Ven lalet, entre d' altres. Anselm Viola és un dds n11ísics més pt·cstigiosos dc l'escola montsert·atina dt> Iu segona meitat del segle XVTLl. Va néix•·r a Tol'l'ocllu de MontbrrÍ L'any 1738, deu anys després q ue ho va fer un a ltt·e il·lus tre rep•·escntant d'aquesta escola , el també tonocUcne Benet Julià , aJ qual j ustamen t va bUbstitnit· aJ da- U Maria Lluïsa Corfada vant de l'Escolania dc MontS<'l'I'Ut. Anselm Viola va r ebt·e les ¡H·imct·es lliçons de música jus tament a la panòquia on at·a se l'homenutjaru -Sant Genís. Posteriorment va ingressar a l'Escolania de MontsctTal , on després de romandn:-bi Sf't anys va ingressat· com a monjo al monestir benedictí i va adoptar el nom d'Anselm en s ubstitució del s•·u o•·iginal de Pere . Més endavant es vn os tn t traslladar al mones tit· dP Senyora de Montscr..-a l dc Madrid , on va restar uns deu anys i on va gaudir amb gran i ntensitat del vi u ambient musical que es c:ongl'ia va a redós de la cort dc Ca l'les lli. L' any 1767 significa el r etom ~~ Montse•·rat. Aviat seria nomenat mes tre df' l'Escolania i de la Capella dc Mtísica, càrrecs que va exer·cit· durant trenta anys ñns a la seva mot·t. La seva obr·a compositiva adopta nn ampli ventall de formes. segons que assenyala Mat;a Lluïsa Cortnda en el t~'t del programa del eollcet·t cabdal esmentat. Va des dc somttcs a misses per a cor i OI'<Jllestt·a. •·esponsoris de Setmana Santa, villancets, estudis per a baixó. tientos i hi destaca especialment l'esmentada missa Alma Redemptoris, segons Maria Lltó'sa Cortada, tma ''peça .~ingular tant per les seves remarcables proporcions estructurals com per la virior i delicadesa. formal" . Tamhé fH esment el el Conce1·t per a buü:ó i orquestra, compost a l'estil h cll' l'OC dc tutti e sow, únic exemple conscr·val de música estrictameut ins tnnncnlal de l' Escola cle Montsen·at. La tasca pedagògica d'Anselm Viola va resultar així mateix exccpeional i entre els seus deixebles eaJ esmentar· Ferran Sor i An toni Ràfols. • El duo Queralt RocaAlbert Gumí compleix deu anys possats 24 de novembre i 1 desembre el duo format E lsdedorinetistes A lbert Gumí i 159 p el.~ Querolt Roca va oferir dos coTIcerts p er celebrar el desè cmiversari d 'aqnes[(l. particular forma ció de cambm. Queralt Roca i Albert Gumí van estudinr ol Conservatori Superior Mnnicipnl de Música de Barcelcna so[(l el mestratge de ]u/i PanyeUo i posteriorent ho vo11 fer al ConsPrvatoire National de Nic:e amb Michel Letlliec. El seu primer com:erl el van oferir el dia 30 d'octu bre a la sala de l'Hospital vell de Berga. Des d'uleshores han ofert una munió de concerts. en 11110 lú1ia caracteritzada per l'afar~y de difusió de la miÍsica cambrntica per a clarinet. Bon creat el Quartet de Clnrinets de Barcelonct i el Trio Werth er, amb els quals, paral·lelamer~t, han endegat una importont carrera concertística, Lot en coratjont olhora la creació de nou repPrtori, l 'edició de diversos discos i aconseguint també valuoses dist.incions nctciOTwls i internaci.on(I.ls. Les seves actuacions els han porlnl des de Moscou al Palau de la Músicn Cn ta lana passant p er PSJJClis infomUt/Js de diversa ú1dole. Actua lment compctginen una intensa tasca conce rtística amb la pedagogia, direcció de grups d e vPnt, orquestres i la d edicació a proje<·tes de [ut11r, tant professi.onals com familiars .• 15 PANORAMA TANGENTS El nom cle cacla cosa Espero que el lector es faci còrrec que aquest comentari tant ho pogut ser redactat el dia dels Sants Innocents com ser un apèndix del dossier anecdòtic publicat el passat mes d'agost, però hi ho temptacions en les quals es fo difícil no caure. Lo temptació em va venir de quan un dia vaig imaginar que podia dirigir uno fundació destinada o Fomentor lo creativitat musical . Em donaven plens poders i se m'ocorria, en primer lloc, fer una sèrie d'encàrrecs compositius bastant evidents: una bolado a Lleonard Bolado; uno valso a Llorenç Bolsoch; uno sordona a l'Albert Sardò i una polonieso o Eduordo Polonio. Més rebuscat serio encarregar uno guinapèdio a Carles Guinovort; o Manuel Oltra un bis; uno glosso sobre lo cançó popular de Lo Banguerelo o Xavier Benguerel; o Josep Soler unes variacions sobre un temo del seu pare (el pare Soler); o l'Anna Bofill una berceuse i un boliero o Xavier Boliart. Col¡·a estar introduït en el món musico per entendre que a Jordi Russinyol i o l'Antoni Besses caldria encarregar-los unes variacions sobre un tema od-hoc de Messioen; que a Francesc Taverna, a port d'uno cançó de taverna, se li podria demanar uno glosso orquestral sobre el cloveriò Sota de l'Oms; gue o Salvador Brotons -inventor dels bro tons- una obertura brodecafònica; o Josep Maria Mestres un quodreny de cordes. També un polo a Froncisco Fleto i un concert de piccolo i orquestro a Jesús R. Picó. A l'Albert Guinovort -tan exitós en les seves músiques per o Maricel, Flor de Nit i lo bonda sonora de Nissogo de poder- unes variacions de Goldvort. A Narcís Bonet un haikai (per allò: "el bonet, si breu, dues vegades bo'l Finalment o Benet Cosobloncos que continués els quatre primers compassos de les Hongismètlès, el núm. 8 del Mikrokosmos bortokiò. Als nostres mestres Hams i Montsalvatge un homsmenotge i, ol segon, potser també unes variacions salvatges sobre el temo wagnerià de Montsolvot. Als bons amics i admirats compositors que em vulguin tornar lo piloto, jo sé que si traduís el meu cognom del castellà podria significar "dolent que és", però el meu segon cognom ho controrestro. I que perdonin . En alguna cosa un s ho d 'entretenir quan li toca suportar, de font en tant, algun concert mediocre. 16 Jordi Maluquer Fiorenza Cossotto, membre del jurat del Concurs Francesc Viñ.as a famosa mezzosoprano Fiorcnza Cossollo fot·ma part del jut·at dc la 35a edició del Concurs 1nternacional dc Cant Fr·ancesc Viñas que se celcbna a Barcelona entre els dies 14 i 25 el" aquest gener. Aquesta il·lusu·c cantant, molt estimada pel públic Jjccisla, també canta en el concert inaugu•·al que té lloc aquest dissabtt> ] 7 ri c gener al Saló de Cent d e l'Ajunta men t de Barcelona. EljUJ·at dc l'edició d 'enguany del Francesc ViñAA és JH"Csidit per EUe BankhaJtcr, u i•·ector de l"Opera Municipal dc MarseUa , i juntament amb l'esnwntadu Fiorenza Cossolto. en són membres: el pianista Trwin Cage: el tenor català Eduard Giménez: Albin Hansel"i:ith, intendent de la I lamburgische Staatsop er d ' Hamburg: Joan Matabosch , director ar·tístic del Gt·an Teau·e dcJ Liceu; la quo fou gran cantant Magda Olivero; Chr·istina C. B. Schep pelman, administntdora artística de la San F•·ancisco Oper·a dels Estats Units; José Manuel Serra Formiga!, exdirector del Teatre Nacional San Carlos de Lisboa: Luca Targetti, de la direcció ar·tística del Teatro alla Scala dc Milà. i la il·lnstre soprano barcelonina Endqueta Tarrés. El Conrurs Ft·ancesc Viñas comença aquest 14 de genet· amb un acte no públic que té lloc al Palau de l a Gencr·alitat de Catalunya, durant el quul se sorteja l'actuació tv B L q n B I rr e dels cantants. L'endemà comencen Ics sessions eliminatòries al Col·legi d'Advocats, proves que continuen fins ui dia 21. El dia 23 , a partir· de les tt·es de la tarda, té lloc al Teatre Victòr·ia la prova final , amb la comunicació del veredicte del j urat. El 4 de gener. a I'Auditol"Í del Centre Culural Caixa de Catalunya, té lloc la sessió "Una tarda amb Fiorenza Cossotto"', presentaJa per Pau N adal. Finalment, el dia 15, a la tarda, se celebt·a, a l P alau de la Música Catalana , el conccr·t de cloenda, amb el LHuJ·amenl dels premis als guardonats. • o 3 1 g d El cicle Les Escoles al Palau presenta un disc compacte na dc les audicions que configuren el cicle p edagògic Les U Escoles al Palau , organitzat per la Fundació Orfeó Català-Palau de Ja Música Catalana i la Flllldació " la Caixa", concr·etameut La volta. al món en 80 i11strume nts de p ercw¡sió , pol gaudir-se a partir d 'aquest gener en forma de disc compacte. Aquesta audició, adreçada a nois i noies de 10 i 1 1 anys, repassa dife rents països i cultures d el món a rillne de les seves músiques i és interpretada pel grup Percussions de Barcelona, an1b Jordi Vilaprútyó als teclats i auto•· dels ar·ranjamenls, i Carles Lobo com a guionista i ¡nesentador. El compactt~, gravat amb el suport i els equips tècnics de Catalwtya Música, té un tiratge inicial d e 6.000 exemplars i serà lliurat a cada participant d e l'audició (la primera s'escau aquest 22 d e gen e r). P e r aquesta raó el pre o d e l'audició s'incrementa una mica riJlS a les 775 pessetes. Segons els organitzadors, aml> aquest compaete es pre tén completar wt tre ball poste rior a In mateixa escola, arran d e l'audició, i ofedr un element de gaudi casolà al mateix alumne . Així, té com a principal carncte r·ística un doble vessant: p edagògic i lúdic. També hi ha la volwttat de continuar en aquesta línia amb aJtr es audicions del cicle. Aquesta audició s'ha escollit, en principi, pe rquè ha estat la més ad equ ada pe r ser adaptada al format d e disc compacte, ja que el guió i el desenvolupament musical són molt estructurats tècnicament i musicabne nl. També s'ha consid twal que l'edat d els alumnes és la més adequada p er rebre aquest tipus d 'estímul. D' altra banda, és previst que Catalunya }lúsica enregistri prope rament en directe aquesta audició per incloure-la al programa P entagrama. • j J1 e Sl ~ ¡. e 11 v d q li PANORAMA CONVOCATÒRIES cen Legi 1en de ttre eodel uu- rda Lta- , cl Paonent 44è CONCURS D'EXECUCIÓ MUSICAL MARIA CANALS DE BARCELONA. Organitzat per l'Acadèmia de Música Ars Nova, que dirigeix la pianista Maria ,Canals el Concurs se celebrara a Bar~elona entre els dies 19 d 'abril i 5 de maig i estarà dedicat a les modalitats de piano i flauta. Al Concurs declarat d'uti litat pública, hi p~?en participar els pian.istes i flautistes de CLUalsevol nacionalitat, entre els 18 í 32 anys el dia 1 de gener de 1998. Al Concurs, que consta de ?ues proves eliminatòries i una f1nal, P.Oden concursar-hi joves que ja hi hagin participat, sempre que no hi hagin obtingut el primer premi en la modalitat que s'hi presenten. S' atorgaran, en cada modalitat, tre~ premis: 600.000, 300.000 1 150.000 pessetes, a més de diplomes d'~onor, i me1alle~. i premis espec1als. l organ1tzac1o atorgarà als 40 primers inscrits no residents a Barcelona ni a les seves comarques, beques d'allotjament (dormir i esmorzar) watuïtes. La data límit d'inscripcio es el dia 19 de febrer. Per a més informació: Ars Nova. Gran Via de les Corts Catalanes, 654. 0801 O Barcelona. Telèfon i fax: {93) 318.77.31 (de 10h a 13h i de 17h a 20h). XXIX CERTAMEN CORAL. Ot·ganitzat pet• l'AjuntutllNll d 'Egea de los Caballeros (Saragossa), se celebnrà en aquesta vila ent1·c els dies 17 i 19 d'ab•·il. Hi poden participar agt·upacions corals amh un liÚniin de 20 veus mixtes. El nombre màxim de cors serà de 18. S'atorgaran tres premis: 500.000, 250.000 i )ID- la ~di­ ndi ' t.é un lic. nti- ~ el icai tent usis la L ti- que troJdi- IID8 66.11.00. XVI .FESTIVAL INTERNACIONAL DE MUSICA DE CANTONIGROS. Se celebrarà a Cantonigròs entre els dies 16 i 19 de juliol. -El Festival acollirà la competició i exhibició de música coral mixta, veus iguals femenines, cors infantils i danses populars d'arreu del món, amb un nivell artístic determinat segons les bases. L'allotjament dels grups serà en espais publics i cases privades de diversos pobles de la comarca. S'atorgaran diversos premis, per un valor total de 650.000 pessetes, a més de diversos trofeus per a cada categoria. les inscripcions es tanquen el dia 31 de gener. Per a més informació cal adreçar-se a: Secretaria del Festival Internacional de Música de Cantonigròs. Muntaner, 305, entl. 2a. 08021 Barcelona. Tel.: (93) 201.52.47 · 852.50.95 · 852.50.86. Fax: 201.77.11. Email: fimc@abaforum.es. ESCOLA ARTÍSTICOMUSICAL MONTSERRAT CALDUCH. Adscrita al Mètod e h·eneu Segan·a, el centre ofereix un ampli ven tall de matèries dius l es disciplines de música (director pedagògic: Antoni Besses), teatre (dit·ecció: Elisenda Trias i Artur Trias) i dansa (amb Montserrat Burés i E lisenda Trias, dirigida ,per Marie-Noellc Dnfonr, de l'Opera de París). L'escola està vinculada al Conservatori del Liceu. Per a més informaCio: Escola At·tísticoMusical :M ontserrat Calduch. Orient, 31. 080190 Sant Cugat d el Vallès. Tel. : (93) 589.43.20. Una nova entitat aplega els periodistes especialitzats en músiques del món :res en nés For- 100.000 pessetes, a més d ' un premi del públic, de 75.000 pessetes. El concurs estableix dive•·sos ajuts econòmics per a la participació. La data límit d'inscripció és el dia 9 de gener. Per a m és informació: Ajuntament d 'Egea de los Caballeros. D epartament d e Cultura. Av. Cosculluela, l. 50600 Egea dc los Caballeros. Tel.: (976) l passat octubre, dins el nwrc E de tercera edició del congrés Worldwide Music Expo (WOMEX, lo creat fa quatre cmys arran de l'a.~­ sociació de f estivaJ., WOMAD) , a Marselln, es va crear l'embrió d 'un fò rnm internacional de periodist,e s especialitzats en les anomenades músiques del món. Aquesta iniciativa ha sorgit (lrron rle la necessitat de posar en contacte totes les [Je rsones que treballen i rectlitzen tasques creatives en aquest camp, Lartt mitjans de comunicació com músics, promotors i companyies discogràfiques. Així, el PHARO: Worldtvide Music Specialised Jou.rna/i.srn Fomm possibilitarà tots aquests contactes i alhora permetrà establir WL fnmt comú dels petits segells discogdt,fics especialitzats en aquestes nnísiques davant el monopoli dels segells dedicats al rock i el pop. Totes les iniciatives del PHARO seran discutides i perfilades a Lc, propera trobada del WO~fEX, enguany a Estocolm. • L eonora Milà enregistra dos discos a pianista catalana Leonora Milà va actuar a Berlin amb ÚJ Berliner Streichquintett en concert. de presentació de la nova versió del Concert prr a la mà esquerra per a piano i orquestra opus 46 qu,e recentment ha enregistrat a la capital al-emanya. Leonora Milà va compondt·e a,questa obra a principi dels a,nys setant,a i es va estrenar a Bm·oelona l'any 1975 amb l'Orque.~ trn Ciu.ta,t de BrJ,rcelona. Dnes dèca,des després la pianista i compositom ha actualitzat aquesta composició, l'ha transcrita per a orquestra de cambra i l'ha gravada novament. En aquest cas amb l'esmeTILada formació alemanya, formació amb la qual Leo nora Milà ja ha acLILat diverses vegades a Alemanya i a diversos inclrets de l'Estat espanyol. El non disc de Leonora n-Iilà. a part de l'esmentat concert, inclou, el Quintet de corda en Do major cle Ludvig van Beethoven i el Quintet dr r01·da en Mi bemoll major dllnton Dvorak. El disc serà distrihnït pel segell Límit a Alemanya, l'Estat espa11yol i als Estats Units. Fa poc es va posar a la venda un altre enregistrament de Leonora Milà , aquest cop dedicat integrament a les Invencions i Simfonies de .lohcmn Sebastian Bach. Amb aquests discos, Leonora Milà compUt amb 20 discos a.l mercat. Cal fer esment qtte el ballet Tirant lo Blanc, estrenat a la temporada del Liceu del 1996 pel Sant Petersburg Staiite BaUet li va v aler el Premi a la Difusió Internacional de la Cu.ltnra Catalana, atorgat pel setmanari ''El Temps'' en el marc dels Premis Octubre .• L 17 r-..~,.. a .,:: ~ Ièned'es \...cUA . PATROCINADOR DEL COR DE L'ORFEÓ CATALÀ PANORAMA La Societat General d'Autors d'Espanya va inaugurar la nova seu barcelonina I passat I 2 dr novembre va tcnjr Uoc l'orle d'inauguració de la nova seu ban•elonjnu dr la Societat General d'Autors d'Espunyo. Va ser· una manifestació for·ça signifirudn, tant¡wlij uspectes d'ú1dolt:' estr·ic:uunt"nt pr·otocol·llu·ia, corn per ducs acc:ion~ protagonitzadt•s successivament pet· la l~urn dc:IH Baus i per Comediants. La uovll seu es troho situoda ni passeig de Colom f'l1 uno j,'l'an mnnsió dc>l segle XVl o JWirwipis cl el XVII que ha estat t•es tuunrdn u remi! i tJUt' comptn am!J una supcrillcio total tir 3.800 metr·es quodruts. Aquesta uovu N\'U ill(·lou un rstudi de gravació dotul amb un r.quiparncnt Lrruològic punta, cnpot; Lnmbo~ P~'~' acollit· concerts i ultres maniff's tacions diverses amb una eapuc·jtul JJCI' a 125 espccta- E diliri. ft•ta -.t>gons un projecte de l'arquiI<'C' te Rafad dr Cúrer('S. Projecte central , pt•r· u nu part, u manttmir i fU'Ih potenciar c·l~ t'lf'nl{'nts t'Structurul.-. més ea r·actt:'t'Í!IIít•,; i nobles i olhor·a dotar· el conj unt d'unu funcionalitat màxima. Tedd) Bautisto. pt·esidcnt dc> r SGAE, 'u indic•llf' que aquf'sta nova seu c·onll·iLuiru u rlcst·rn tralitzar· l'cru; que prt·sidlliX. L' o•clilïci també arnU In dP ieguc·ió u Cu tnlu n yn dl' I'Acude nria de las Arles y dors. Aquest espru. encaro no acubat, ha de constihÚr un del~ punts cabdal ... de r aclivtal de la nova d l'le¡,'llcill de r GAE. Hom compta tamhé umb una esplèndida terrassa apta pt•r a trobudt·;, i reunions i, en de6nitivn, pt•r·omplinr· t'I caràcter de casa de Iols l'is 6.000 t.ot·iR amb què compta l'SGAE a Cutn lun yu. Gairebé una sisena parl dd lotul dc• l'Esta t espanyol.La nov11 seu dc• l'SGAE pt·etén ser, en pat·uules dt•l dcle¡;at de? l'SGAE a Catulunya Ramon Mnnlnnc•t·, un autèntic forus d'ugitud6 t·ultund i constituir·-sc en e l punt dc· trohudn tl ' iniciatives pròpies dl! la nultrr·ulrsn t•minenllnenl creativa dels seus assoc·iuts. .Recuperar aquest es¡Jui i t·onvt•r·tir-ln cu la sctt de l'SGAE lru suposo! uno inversió d'uns 800 mili on~ dt• pcg~¡· te~ !'S· mer·~at¡¡ en el plu de rchahiJjtut·ió tlt• r ('- lns Cicnc.:ins Cinenrato¡,'l.·IÍficas de Espuiín. F.n un ult r·c nr·drc• de eoses, cal usRt•nyn lnt' que l'SGAE i el D epurturnt•ut clt• Cu llln·u ric Iu Generalitat acalwn dt> siwrnr· un ot•ot·d dc col·labtwadó t•n mntèrit·~ rlivet·s(•s. e ntre les quats l'cluhoroc·ió d'un Llibn• Blanc sobre el nwmo•nt ric la mtísica a Catalt.m ya. • Del seu affm. Sr. Stéphane Liss11er Director del Festiva] d'Ais de Pt·ovença i exdir·cc·tor· dt•l Tt'atro Real Estimat mnic: Per a mi ha t•onstituït una fet molt satisfactori tenir l'oportunitat de conèixer-lo personalment. encar i! que aquesta condició t·csulLi Ulla núca aigualida com col'l'cspon a l fet que es va produir en el curs d ' un dinar· de pn•mt>a. Vull dit·, pet· tant, que la nostra no h a estat una eonversa individuaJitzada, sinó compartida am b un grup de coJ.Iegues, que va convot•ar· Fra Oia volo i la nostr·a col-Jega "Opera Actua]", amb la finalilat , no exactament desinteressada, de pr omocionat· el Ft•stiva l d 'Ais de Pr·ovença, que. taJ com he apuntat a l'encapçalament , dirigei.x. En prirntw lloc, li he d'agrair In seva vocació comunicaliva, que fa dc vosti' un personatge extraordinàr·iament còmocle prr als pet·iodistes. Mai no rebutja c·ap p r·t~gunta, lrs srve¡; respostes són generoses sense defugit• aspectes dcücats ni que siguin de caire per·sonal. Mrs aviat diria que aquests r engresquen de forma par·ticular, sobr·etot si es refereixen a la seva enrar·a calenta peripècie madrilenya. Tanmateix, confesso que en el fons em va decebre una mica. 1 ho 'a fer· a partir de la primera resposta que corre!.¡JOnia a una qüestió p r·esentnda per mi mateix sobre un aspecte que considero fonamental. Quin ha de ser el lloc que ha d'ocupar ròpera en el segle vinent, arTau .;;obretot cie la seva justificació social com a ar·t i com a fet. justament, social. Els seus em van semblar· nna arguments tan convençuts com insaLisfal"tor·is per poe avançats. I a més, com si obeïssin a una mena de "pensament únic". si em permet l'expressió. Expressió que justifico pel fet que va eircmnsc·riur·e r i tema a l solita ri aspecte de la contemporaneïtat. Un motiu que obsenro que constitueix pivot i rrfe•·c'>neia central d'un discurs sobre el qual ha c:nrimbr lla t Iu seva impo•·tant carr-era professional. Així, tot ho va reduir a dir que les pro<rramacions dels teatres d 'òpcr·a tingnin en compte eÏr·eperlori ro nlt~mpor·ani d'un manera molt més acusada del que ho fan at·a. r poca cosa més, bàsicament en aquesta mateixa direcció. No dubto, estimat amic, que tot això és prou important t'n l'I si d'un clima tan cncr·ostat. des del punt de ' 'ista intcl·lectual, en què en cara ·continua movent-sc l'òpera, de manera massa generalitzada. al llindar· ja del ~cgle }. '\1. Però, tanmateix. la qüesLió que ü pl11nt<•ja' a pretenia anar moll més lluny, sobretot de!l del punl de ' 'ista de la funció social dt>l fet opt'r·ístic. P¡•r·ò voAtt•. o no cm va entendre -cosa que dubto-, o hl'n altt·amrn t , no podia entendre'm, per qul- t'Slit· força convençut q1re els seus arguments acaben on Iu r·f>srwsta a l·ludida. Que em sembla que é~:~ for·ça ençà. tot sigui dit en to laudatori. Però que no r·esulta sufir-icnt. No t·cnHnrr·cí gaire tot el qnt> va dir sobri" el SPII polèmie pas per· la màxima r esponsabilitat al Tealro R eal, ¡.wn¡uèl ja Ri' n'ha parlat pt·ou. No dubto que una JWrsona com voslÒ, CfiiC' qualilicar-ia d'exemplar conspicu i espl(·ndid de yuppy il·lnsh·at de la gest-ió cultunll, poc· podia f' ntcndrc's amh 1.111 context de r aquilisnw íntt:> l·lt•t·tual, i no sols intel·lectual, com el que> domina avui les més altes instàncies de l'Estat. Vostè va ser· C'l'idat ¡wr un molt aJtre àmbit -i no cal que entri en pr·ccisions-, amb el quaJ podia mantenir una sintonia molt super-ior, com així va ser. l vostè tumb~ va bt·r· <·apaç dur·ant mohb anys de mantenir una sintonia sense màcula, amb un tercet· context, alhora dc ¡;igne ideològic diferent a aquest darrer. com a respon~able fcüç d'un teatre com Lc ChateJet. també públic·, dependent d·una in.-.titució qne tenia com a màxim dil'igt•nt l'alc·shores batlle de París i anti cap de l'Estat francès J acques Chirac. I amb això vulJ dir c1ue en el món dc la cultura els problemes no són tant cosa cl'ideologia com de llibertat. I aqui deixo com;tància d'uns arguments seus amb els quals sí que cumln·ego. Vostè va venir a dir: "Quan els polítics intcrvent'n en la cultm·a, cruan en fan una qüestió patrimonial pr·òpia, aleshores ltr cosa esdrvé pt·obl(•màtirn." En un mom<•nt en lJUi' a easa nostra és obligat ohrir· un dchut sohr·e fnturs imminents cabdals de la vida musical - nou Liceu, nou Auditol'Í-, crec que tot e l que va di r·, tot ri que no va ¡;aber dit·, i molt m és encara, haul'iu dc ser tingu t en compte de manera absolutuml'nl prioritària. Del !if'U affm. Jaume Comellus e 19 PANORAMA L'Ajuntament de Sabadell produeix un disc de música catalana H a tingut lloc a Lond1·es l'em·cgistt·amcnt d·un CD int<'grat p er música catalana contemporània de cambra, en intequ·t·tarió dc la prestigiosa fo¡·mació, cspcrialilzada en el repertori actual, The London Sinfonjelta, sota la dirceció c.I ' Edroon Colomer. Els uutot·s seleccionats van St'r Joan Gulnjoun, Benet Casahlancas, P er·e Casas, Josep Maria Pladevall i José l.mis Guzman. L'enregistra1nent es va 1.·calitzar sota els auspicis de l'Ajuntament dc Sabadell, que d ' aquesta mancr·u continua manifestant una ¡·cmat'C'tlble lírúa de supot·t a la creació actual, iniciada fa uns quants anys amb un CD interpretat pel Trio a Cordes de París .• Cicle de concerts dedicats a Schubert 'Associació Frmt=: Schubert engega aquest gener wt cicle de concerts dedicats a aquest compositor, en el qual es podrà escoltar la integralllels seus quartets lle corda, a còrrec del Quartet Casals , que llebuta com a quarte t estable, a més del quintet amb dos violoncels, l'octet, el quintet amb piano conegut com La lruita, els trios per a corda i tres concerts extraordinaris dedicats al lied (tm dels quals serà amb quartet ·vocal i piano, amb lct soprano Ofèlia. Sala, la mezzosoprano Uta Buchheister i el pianisllt Wofrmn Rieger). Aqnest cirle, a m.és de difondre la música de Frau::: Schubert, pretén també ctfavorir el funcionament d'un qtwrtet de corda estable, en aquest cas el Quartet Casals, atès que a tot l'Estat espanyo/no n 'hi ha cap. El Quartet Casals és format pels violinistes Vera I'tfartíne:::-Melmer i Abel Tomàs, el viola Andoni Mercero i el violoncel·lista Arnau Tomàs, tots ells alumnes i exczlumnes de l'Escola SupPrior dP Mús ica Reina Sofia de Madrill. Aq~testa. fonnació va (Jiwnyar el primer premi de la fase lle música de cambra del Concurs Permanent de ]ovenluts Musicals d 'Espanya l'any 1995. Amb la volnntat de comptar també amb un ptLblic jove i de l'entoru estndianlil, el preu de les localitats és t.otalment popular (menys de 1.000 pessetes). El cicle compllt amb diversos patrocilt(Ulors i els concerts tindran lloc al llarg rl 'aqnesta primavera i tardor (el parèntesi d 'estiu acollirà la Sclmbertíodn de Vilabertran) a l'Auditori Winterthur a L'illa. Diagonal lle Barcelona, amb un aforament de 64·0 localitats.• L 159 20 Gira anwricana de les formacions dirigides per Jordi Savall E ls f.'l·ups vocals i instrumentals La Capella R eial de Catalun ya i Hes pèrion XX, ambdues dirigides per Jordi Savall , van realitzat· el passat octubre una f,r ira de eon cc1·ts pel Brasil i l'Argentina. Els grups, que era la scgom1 veguda que visitaven aquests països, va n oferir tt·es concrrts a cada país umh els programes Música & Mitologia Canti Guerreri et Amorosí (amb obres de :Menua, Montevc1·di, Scbeidt, Falconiern, Cererols i tliversos anònims) i El Humanisnw Musical (amb obres dc diversos cançonet·s, Enzina , Flecha i anònims). Els solistes van set· la sopr·ano Montserrat Figuet·as, el contratenor Carlos Mena, els tcnot·s Lambert Cümenl i Sergi Casad<'munt i el baix Daniele Carnovich. La gira va conrloure a Buenos Air es, amb un recital d e J o1·di SavaJJ, que va ofet;r el programa Tlte Punckes deligltt, amb obr·eb de Hume, Sainte Colomhe, F r n·a bo&co i Bach. L'intèrpret va Loca 1· amb una viola de gamba Barak Nor·man d ell697. • L 'Orquestra de Granada estrena una obra de Casablancas ' gida L narà els Orquest.a Ciudad dc G•·nrandn dil·ipet· Antoni Ros Mm·hu csLJ·epropers dies 29 i 30 dc gener· ]' obra Set escenes de HamiPt pPr o rPcitador i orqu.estm, dc In qual és autor el com¡rositor subndcllcu c Bcuel Cusnblancus. Aquesta estrenu com plar i1 amh un protagonista llm destucal rom é~ Salvador Taboru, creador· i director· del grup Lt Quadra de Sevilla. • Manuel Blancafort Noves produccions de La Mà de Guido ~1à I segell discogràfic La de E Guido acaba de presentar tres noves produccions en forma de disc compacte. Es tracta de l'enregistrament de la integral dc les cançons d'Enric Granados, interpretades per la soprano Maria Lluïsa Muntada, i la inteecrral dc l es cançons de iltanuel Blancafort, interpretades per Chantal Botancb. El tercer enregistrament CO'f1.1prèu Ics Danses espanyoles i l'Album de joventut d'Enric Granados, amh el pianista Emili Brugalla. L'enregistrament d e les obt·es de Gt·auados va tetúr lloc entre els mesos d 'agost i octubre passats a l'Auditori Enric Granados de Lleida, m e ntre que l'enregistrament del compacte dedicat a Blancaforl s'esdeYingué el passat novembre a la Sala Paper de Música de CapeUades. La presa de so i la direcció artística d'aquestes produccions va anar a càrrec de] compositor Llorenç Balsach.• Nomenament al Consorci del Liceu A la darrera sessió plenària de lo Junta de Govern del Con· sorci del Gran Teatre del liceu, que va tenir lloc el passat novem· ore, va ser nomenat Santiago Fisos Ayxolò com o nou president de lo Comissió Executiva. Santiago Fisos també és vocal representant del Ministeri d'Educació i Cultura o la Junta de Govern i en lo Comissió Executiva del Consorci. D'acord amb els estatuts del Consorci, l'article 11 estableix que aquest còrrec s'ho d'exercir anual· ment i de manera rotatòria per un dels representants de les entitats consorciades a lo Junta de Govern.• PANORAMA Els ioves, protagonistes de la Festa de la Música s D de 1 tres de 'enles _terari a : les ,m- Ich. •rèn !mm :los, l l'CS :els Mariona VIcens Josep Sancho ts a Jei- lenl fort re a tpe- ~ció ions i tor de :on:eu, ·em· jsas 3 lo i sos del lo ::1 ss ió del El senyor Clavaguera en el lliurament de guardons per RRMC que ual· ·un itots Ger E I passat 20 de novemhL"e "Catalunya Música/Revistn Musiral Catalana" va viure una nova edició dc la Festa de Ja Música. Com va succeir a l'erli<·ió antcriOJ", els músics joves van ser els b'l"ans pt·otagonistes d 'aquest esdeveniment , ja que en el dt•cu r s dc l'acte es va procedir al lliurament dels premis aconseguits aJ cicle El Primer Pala u. Com ja és sab ut , aquest cicle el promou la Fundació Orfeó Català-Palau d e la Música Catalana i es va desenrotllar al llat·g dc quatre concerts que van tenir lloc el passat mes d"octubre. Hi va n prendre put una d esena de joves intèrprets, alguns actuant en solitari i altres an1b o•·questra simfònica o b é formant conj unts de cambra . El primt'r pt·emi va ser compartit per la pianista Mariona Vicens i pel clar·inetista Josep Sancho, els quals van pt·otagonitzat· el concert que va centrat· la Festa. La pian ista va inte1·pre1ar la Sonata op . .53. "lflalclstein'" dc Beethoven i el cladnetista Studio primo dc Donizelli i Peces de fantasia per a clarinet i piano Jc Gade, acompunyat ul piano per Mer cè Sanchis. Pt·èviarncnt s'huvien lliurat els premis per part del dü·ector geuN·al dc Catalunya Ràdio, senyor Joan Mol"iu Cla vaguct·a , i per membres del jurat i del Consell Edíto1·ial ric "Ca talun ya Música/Revista Musical Catalana". El scnyot· C lavaguc r·a va cloure aquesta part dc l a Festa, prèvia a l concert , amb un parlament en el qual glossà l'acte i el pt·otagonisme de l'emissora que dirigc~ en la vida cu ltut·al del pais. 21 PANO RAMA Co nce rts cie mU SIC a • em a cie c1n # per JOAN PADROL A 159 22 I nostre país, la tardor és u na època dc festivals cinematog ràfics, però també de concert s de músic·a de cinema. En menys d'un mes s'han c-elebrat a Valt>ncia, Girona i Sevilla una sèril' de concerts que rlemostren l'interès i l'utt·actiu que tenen aquestes m anü'esla<"ions. tanl per al públic in teressat com pe•· a Ics orquestre s que t·escrven l:'n els sc-us programe s algunes de les pàgines més embll'màt iques d'aq uesta manifestació gennïna del segle xx. Un dels moments culminants de Iu passada l 8a Moslt·a de Cin ema del M('(literr ani va ser el con cl'rt de Maw;ce Jane al Palau dc la Música de Va lència, ccIebral el passat l7 d 'octubre dins els ac·tes del Vl Congrés Internacion al de Música de Cinema, del qual fou el president honorífic. Després d'haver començat al T béalre National Populaire i ser nomenat director musical del T béalre National de la Fmnce, la seva carrera al cinema francès e va iniciar amh Gem·ges Franju fu1 s a arribar a la seva famosa associació amb David Lean, co a que li r eportat;a tres Oscar, una enorme popularita t i una extensa carrer·a al cinema amer·icà. Malgrat tot, actuahnen t, als seus 73 anys d 'edat, encara que el seu prestigi continuï immacula t i s ' hagi posat al dia amb la música electt·ònica , els projectes cinematogràfics no són tan abundants com en anys anteriors, pe•· la qual cosa ha enfocat la seva carret·a cap a les sales de concerts per rememorar els seus vells èxits. Com a veU con egut del públic espanyol, j a que va ser també a Sevilla l'any 1989 per ofed r·-tti un concert en què la gran novetat era la inclusió d 'un instrn- ment nadiu japonès a la partitura de Shogun, l'esquema de VaJrncia ha estat similar i hi va pn~scntar una altra vegada, j untamen t amh les Ondes Martenot tocades pN· la virtuosa J eanne Loriofl , un instrumen t nou creat per· Nyle Steiner: I'Electronic Valve Instrumen t, un sintetitzador amb una tècnica d ' utilització similu al de la trompeta, amb tt·es vàlvules, encat·a que amb un atac i un vibrato molt més potent i amb una son o ritat qne per·met emula r la dE>ls instruments nadius més exòtics . Amb aqtwsl reclam segur per· al públic va ofe1·ir en la primer a pa1·t. al capdavan t de la compE'tenl 01·questra de València, Lemes tan su blims com " La consLt·ucció de la granja" d'Únic testimoni, amb el seu arranjament per a o•·questra de corda ; una suite bellíssima de La filla de Ryan; el lema mexicà de Villa cavalca; una suite de La lête contre Les murs, en la qual hi ha en germen tota la seva carrera futura; i dues pa r·titures que mai no hauria d'haver exhwnat, en ser vulgars còpies del celebèt·rim '"Terna de Lara": l'obertura de Grand Prix, malgrat que sor·prenguess in tot l'auditor i els efectes sonot·s que imitaven un circu it automobil ístic, i una suite d el filin de Visconti La caiguda dels déus. La pdmer a paL't va concloure amll l'estrena a Espanya del seu Concert per a In strument de Vàlvula Electròni.ca, orquestra. de corda i percussió, una peça fascinant d'inspiració oriental dedicada a la seva esposa. una obra clàssica amb quatre moviments que t'epresenten aspectes de la nostr·a vida: Creació ("Allegro" ), Evolució (''Adagio-Andante" ), Pol·lLLció ("Scherzo"), i Alliberament ('·Vals-Fin ale"), interpreta ts sense solució de con tinuïtat ex- • cepte per una curta cadenza d el solista enmig de cadascun. A la segona part del programa va insistir en les possibilita ts de l' EVI (ElecLt·onic Valve Instrument) amb les suites de L'any que uam viure perillosam ent -en la qual va met·avella r tot el públic amb les variacion s del "Tc>ma de Kwan"- i El tambor de llauna, va insistit· en les possibilitats de la música oriental amb L'home que va poder regnar, va animar tol el públic amb el seu èpic vals francès de Crema París ?, i no ens va evüar, evidentme nt, tma su.ite de Doctor Zhivago, ja que tothom esperava escoltar el seu "Tema de Lara". El concet·t es va acabar a mb el més gr an dt'ls èxits amb una altra suite molt esperada , la dc Lawrence d'Aràbia, una obra emblemàt ica que va ser la que va cimentar la seva fama internacion al. També a Girona , i organitzat pN· l'Associació Musical Cinematogràfica Stacatto, va celebrar-se el passat 25 d'octubre a l'Auditori Narcís Carreras de "la Caixa" un concet·t homenatg e a Wojcieh Kilar, amb la presència a Ja sala del composito r i una formació orquestra l integrada per piano, arpa i un quartet de corda. El programa va consistir en l'estTena a Espanya de Tres preludis per a piano i la seva música cinematogràfi ca, amb arranjame nts i instrumen tació de Paco Viciana. integrada per suites de Drúcula de Bram Stoker, La terra cle la gran promesa, Le Roi du dernier jour, Crónica de acontecimientos amorosos, La mort i La donzella, Fantome avec chauffer i Retrat d'una dama. El nivell no va decréixer a la segona part, j a qne el composito r Paco Viciana ens va regalar l'estren a mundial de Nickelodeon (10 retrats cinematog ràfi cs i un preludi) per PANORAMA pel gran públic i Ja ala compta' a amb la pr·e èn cia de la seva ; del ama s de tru'any umt )t el del tbor posntal regnnb :re- tar, >ocesL de bar Lmb ., la una r la m- tzat nar-se itox:a" :i eh ;ala LCÍÓ no, El :re:dis netsi na, u la la er- . 3ci- la fer rell rt, :ta- m- ats )CI' Una escena cie la pel•licula CasaiJianca, cie Mlchael Kurtb: I amb m6slca cie Max Stelner. Diversos temes musicals clel film van poder-se escoltar a Sevilla a quintet dc piano, una sohèrbia fantasia music:al inspirada en per·sonatges i p<.'l·lícuJes famoses . Els daner·s roncerts han estat els ja tt·adicionals d<> Sevilla, en conunemor·ació de l'Xl Encontre Intemaeional de Música Cinematogràfica i Escènica, c·clebrals la pr·imer·a setmana de n ovembre al Teatt·c de La Maestt·anza de la capital del Guadalquivir. Aquest any han estat quatJ·e: c.l pt·imer, dedicat a " El jaz:G i el cinema", a càtTee del saxo d'Abdú Salim i el piano d' AJain .Jean~Mar-ie, amb temes de Lmtra, Casabla.nca, El carrer del dojr verd i Castel7.s a la sorra; " Dimitri T iomldn" amb la Reial Orqncslnt Simfònica de Sevilla i el Cor dc La Maestt·anza cliri¡,rits per· Mar·k Watters; " Bingen Mendizabal", a c·àrTec de l'estupenda Orquestra de CònlcJva dit·igida p er Leo Brouwt~ r ; i "'Patrick Doyle'' , de nou mnb Mark Watters l'Orquc. tr·a Simfònica de Sevilla. Si el dc Bingen Mendizahal va Sf'l' un autèntic concert de música dc cambr·a i simfònica, un bellíssim recital de música pura que feia oblidar les imatges de les pt'l·lícules a què p ertanyia , no va su cceir el mateix am b el dd gran compositor ucraïnès Dimitrí Tiomkin, potser per· la debilitat del baríton a les c·.an~:o n s cic Sol davant el p erill i Dnel de titans , o potser pcntuc"l J'on.fu estra necessitava també més força i empen ta. Malgrat això , la sessió va transcÓtTer amb u11 gran èxit, ja que la música d e Tiomkin és molt atrac th a i coneguda Yídua. Miss Oliv:ia Tiomkin. E l primer film va ser Els canons de 1 ltt'(Jrone, amb preponder ància dt'l tema de Yassu i en què es va ometre estranyament Ja presència coral, que hauria increment nt Iu sc·va espectacularita l; l'audició dl' Gegant va ser mera vellosa , a mh els títols de crèd it, ol tema d ' amor i tUl terna dc .J ett Rink que va quedat· pcd'cctc; j tl lw m esmentat les dilïc:ullats de la veu del badton en So/ douant el perill, la textLtra de la qual necessitava rma veu m és vil'i! i potent; de La caig uda de l'Imperi romà se'n va ofer'ir· una obertura molt poc ortodoxa i amb dificultats a les entrades dc l'orgu e solista; Estranys en un tren va merèixer rma suite molt llar·ga, en la qual des tacava la música descriptiva d e les escenes inicials i la c11riosa solució dt·l vals p er· a la partida de tennis. La segona part s'inicià amb la manca , no pas la cançó , d' El .{fLbulós món del circ; la suite de Rfo Rajo va r:eclamar la primera inl(lt'Ven ció dels cors; va anih a r després Lm altre western.: era Duel de titans, amb el desen volupament complet de la cançó que comenta l es incidències del film i amb els habituals pt·ohlemes de la veu solista masculina; la gt·an sorpresa va arribar amb 55 dies a Pequín , amb la inclusió de la música de Ja celebració de la victòria xinesa que n o apareix al disc i que ofer·t·ix un moment de gran lluïmC'n l p<'r a les masses corals, encara que a la suite oferta manqués " Moon Fire", la gr an melodia lírica de la p el·]ícula; i finalm ent El Alarno, potser la seva obnt m és popular, amb una oLcrt u ra en la qual hi ha l es seves quatre melodies principals, l' an-ibada de Davy Crockett, "Les fulles verdes" cantades pels cot·s a l' igual que "La balada d 'El Mamo" final i amb omissió dc "'Tennesse ba be", la popular '"Oh, Lisa" , malgrat c¡ue rigm·és al programa. 23 PANORAM A Vint anys de la mor t de Mar ia Calla s per LLUIS TRULLÉN I dia 16 de setembre de 1977 moria a Pa t·ís la soprano Maria Callas, que és pe1· a molts la veu per antonomàsia de la lírica d'aqu est segle. Suhlim, extraor dinàd a, abassegadora, vehement. .. , divina, Callas va enlairar el mite de la intèrpret a unes fi tes inassolibles; va esdevenir una de les artistes en què veu i força escènica, d ramatisme i temperament s'u nificaven per recr ea1· sota les seves interpretacions les heroïne més paracl4,arnàtiques del llegat operístic italià i francès. Ara Callas ha esdevinbrut una llegend a, un punt de referència inoblidable per a tots aquells que van poder escol tar-la en directe, i que ara parlen de Nor·ma, Traviata, Tosca o Medea . Callas s'ha convertit en un mite, en una de les cantants en què més va p roduir-se la perfecta comunió entre interpretació vocal i escènica . La seva veu capaç d'afrontar àries de contralt, de mezzo, de soprano lleugera , de cantar r epertoti pertanyent a òperes wagnerianes, de Mozart, Verdi o Puccini tenia com a complemen t la seva força sobre l'escenari. Però la popularitat de Callas anava més lluny del món operístic. La seva intensa vida p rivada, el seu matrimoni amb Giovanni Battista Mcneghini, la seva unió amb Onassis, van fer de la figura d'aquesta soprano grega nascuda a ova York el desembre de 1923, una de les artistes més sol· licitades de l'anomenada "premsa d el cor". E ¡;;¡ ..... .5! ... e !;;' 6i" 159 24 Van ser molts - cantan ts, diI·ectors d'orquestra, dil·cctors d 'escena , públic ... - els qui van poder gaudir del treball intens d'aquesta artista que sota el mestratge de l'espanyola EJvira de Hidalgo, una cantant qu e per la seva fascinació per· G1·èóa va fer que establís la seva residència a l'illa de Corfú. Des del seu debut, un fet que va produir-se quan tenia quinze anys amb Santuzza de Cavalleria Rusticana, Maria KaJogeropoulos iniciaria una trajectòria artística en què l'èxit, les r-ivalitats amb els tebaldistes, els tTiomfs i les aclamacions esdevindrien una constant en els seus anys de carr·era . Pet·sonatges com Suor Angelica, Tosca, Leonora, van por- tar-la l'any 1947 a debuta•· a l'ATena di Verona amb La Gioconda de Ponchielli, sota direcció d'un dels dü·ectors més influents en la seva car-rera: Tullio Serafm. Les seves ver·sions de Tu randot, Aüla, La forza del destino i, per sobre dc tot, el paper de Norma, que va cantar per primer cop a Florència l'any 1948, van consagrar definitivament la sopt·ano grega. La seva tessitura vocal semblava no tenir límits; les seves facultats li permetien assoli•· rols tan diversos com els pertanyents a ] 'òpera italiana o els wagnerians: lsolda, que cantà l'any 1948 - l'any del seu matrimoni amb Meneghini-, Kundy i Brünhilde dc La Walkiria , papers que afr mllà un any després. PANORAMA l'Amda d'lli ~nla Les ulot, , per rma, -op a >nsarano ¡rocal ;eves · rols ¡rents 1gnel'any moni :run- ; que Era l'any 1950 quan es produeix el seu debut a la Scala substituint Renata Tebaldi, la que seria la seva {,'l"aJl 1·ival escènica. Era l'any anterior a la seva primera Traviata. S'iniciava la dècada en què an-ibaria el zenit de Ja seva can·er a. Els triomfs se succeeixen . La Scala viu unes rep resentacions memorables de Ma.cbeth sota la dir ecció de Víctor cie Sabata, d'Alceste de Gluck; l'A rena di Verona aclama el seu talent i , sota direcció musical de Giulini i escènica de Visconti, ofereix a] costat de Giuseppe di Stcfano i Ettore Bastiannini una inoblidable Traviata, un títol del q ual va realitzat· infinitat de recreacions, com aquella del Teatro San Cados de Lisboa del mes de març de l' any 1958 al costat d ' AJfredo Kraus. Callas s'havia guanyat el favor del públic italià, anglès, americà, i també del públic català, quan el dia 5 de maig de 1959 va cantar al Gran Teatre del Liceu. En el programa figu raven '"Tu che lc vanità" de Don Garlo; " L'altra notte" de Me[LStofele; "Una voce poco fa" d 'Il Barbiere di Siviglia; "Vissi d'arte" dc Tosca; " Quando me'n vo" de La Bohème i "Col sor iso" d'Jl Pirata. Aquell mateix any també va oferiT un reci tal a Madrid, el 2 de maig, i a Bilbao, dia l 7 de setembre. Però amb l'arribada dels anys seixanta aquesta can era fulgurant que va portat· duTant la dècada anterio•· minvà de manera considerable, Després del seu t·ctorn a Grècia per cantar a Epidaure l'òpera Norma i el paper de Paolina a l'òpera Poliuto a la Scala de Milà , Ma1·ia Callas havia d'actuar amb molta menys assiduïtat. Dues representacions de Medea, ambdues al costat de Vickets, realitzades a l'Arena d'Epidaure i a Ja Scala esdevenen les (miques presències escèniques, deixant de banda els recitals, que Ja cantant oferí fins a l'any 1964. Serà aquest any quan es produirà la filmació a cà rrec d e la BBC del segon acte de Tosca, Maria Callas ha esdevingut un mite, esse nt una artista d ' obliga• da re ferència per a tots e ls amants d e l' òpera cantada al costat de Gobbi i Cioni . i que ha esd evingut el testimoni gr àfic més important per podet• admirar r extraordinat·i dt·amatisme que er-a capaç de copsar la llegendària soprano. Ca llas va posar el seu punt fina l a la ca r·rera operística can tant a Pat·ís Norma. el mes de maig d e 1965, amb un repartimen t e n què el paper de mezzo estava compartit en les diverses r epresen tacions per Simion ato i Cossott o. Vindrien tms anys dc silenci, pràcticament una dècada, fi ns que d mes d ' octubre de 1973 inicià una gira de concerts al costat de Giuseppe di Stefano , uns r ecitals que es confibrtlraven amb l'elecció d ' nn r epertor-i que constava d ' onze àries pC'r part de Callas (Werther, Mnnon, La Bohème, Garmen, Gioconda .. .) i de set duos, entt·e els q uals figuraven Don Garlo, Faust, La for:;a del festino, Faust , 1 Vespri Siciliani. Callas va r eali tzar una carrer a prodigiosa oferint en més de vuitanta ocasions el paper de Norma, r ep r esentan t més de culC¡uanta Tra via ta i Tosca, qu aranta-tt·es Lu.cia di Lamroermoot·, una tren ten a de Medea i A:ida ... , •·eencarna11t un totaJ de 4um·anta-tres personatges. Cut·iosamen t, quatre rols oper ístics : Manon Lescaut. Cat·men , MUni d e La Bohème i Nedda d e I Pagliacci, només els va intet·pretar en estudi de gravació. Si bé els enregistraments di<;cogràfic d 'òperes només podran acostar-nos al vessant vocal de Mar·ia CaJlas, ara se'ns pt·esenta una ocasió única per gaudir dels cnrC'gistt·aments oferts per la soprano grega. La casa EMI ba rcedüat, en commemoració dels vint anys de la seva mort, trenta òperes completes, onze r ecitals i diferents àlbums true recullen els millors moments de la cantant. E l fons discogràfi c EMI h a r ealitzat amb aquesta ecüció un homenatge a Maria Callas, una cantant que ha esdevingut un mite, una llegenda per a tots els amants de I" òpera. 25 PANORAMA L'obra d'Anton i Caimar i I• la Fundac i6 ACA pe r JOAN MOU i MARQUis intre la vida musical de Mallorca destaca especialment i per molts de motius, Ja Jabor que desenvolupa la FundaèÍÓ ACA (Àrea de Creació Acústica). El seu creador és el compositor Antoni Caimari, natural de Sa Pobla, principal centre de l'activitat agrícola de l'illa. DE' formaC'ÍÓ gairebé del tot autodidacta tant en l'aspecte de compositor com pianístic, començà cap a l' any 1979 a organitzar audicions de música contempot·ània en el seu poble natal i aviat con cebé la idea d ' ajudar els compositors actuals fundant UM (Unió de Músics). L'Ajuntament del petit poble de Búger tingué una encomiable visió de futur i li facilità la instal·lació provisional d ' un estudi de gravació, en el qual inicià la ja llarga sèrie de gravacions disCOb•Tà:fiques. Caimari féu donació a UM del seu gran piano de cua Bosendorfer Imper ial i dels aparells de gravació. Més tard , arnh ]'aj ut de la Conselleria de Cultura del Govern Balear-, construí a Son Bielí (Búger) r actual seu de la Fundació, que consta de la sala d 'audicions, que és al mateix temps l'estudi de gravació, i un h abitatge annex. El 1985 constituí davant de notari la F undació ACA, amb un Patronat on figut·en, a més d ' un grup de músics i axtistes, el Consell J nsular de Mallorca (que en té la Presidència d'Honor i dóna el suport econòmic per al funcionament de la Fundació), el Govem Balear, els ajuntan1ents de Búger·, Sa Pobla i Palma, la Universitat elf' les illes Balears i la Fundació Guillem Cifre de Colonya. En Toni Caimar·i dedica la seva vida a Ja Fundació, d ' una fo r·ma absolutament desinteressada i plena d'idealisme. Amb D 26 .loaqulm Homs i .lose p Ra m on He rnànclez als Encontres de Compositors cie l' any 1987 l'aspecte d'ernútà que li confereix la seva llarguíssima barba , viu a Ja seu fundacional i acull i fa les gravacions de tot compositor o músk que lj demana ajuda. No podria dur a terme aquesta tasca sense la gran comprensió i col·laboració de la seva esposa Magdalena. que porta l'empresa fanlUiar i li pet·met de dedicar-se exclusivament a la música , a la seva i a la dels altres. Com a compositor té la peculiaritat que no escriu les seves obres. Compon exclusivament per a piano, amb algunes incursions en el món de l'electroacústica, i ell mateix interpreta i enregistl·a les <'O mposicions , qu.e sols existeixen en el sen cap i en la ver sió gr avada. Extreu del piano inter·essants efectes tímbrics i el seu estil és eclèctic. L'activitat de la Fundació ACA que té més r·essonància a J'exterior és la dels Encontres de Compositors, una Lrobada anual qu e enguany ha celebrat la seva divuitena edició. Durant els primers onze anys la fórmula consistia a convidar tres compositors i dedicar-los un concert monogràfic a cada un. amh un col·loqtü final en què el públic dialogava amb l'autor sobr e Ja seva eslètica, visió de Ja música actual o crualsevol altre tema. El contacte directe amb el compositor é un dels pt·incipals atractius dels Encontres . També s'hi fa una taula rodona amb paxticipació dels compositors i d ' altres persones vincLllades a la música. Després s'hi incorporà un concert de l'Orq uestra Simfònica de BaJears, primer amb obres dels tres compositors convidats, però més tard amb inclusió d e composicions d'altres autors actuals. Dunmt dos anys es convocà un Premi d e Composició, en col·lahoraeió amb la Fundació PúbJiC'a d e les Balears per a la M{•sica, i l' Orquestra estrenà IE's obr es guanyadores, però s'interrompé per falta d e finançament. Esperem que la interrupció sigui sols temporal. Molt positiu és aC'tu alment el contacte amb el Conservatori. Ja és superada l'etapa en la qual un antic director que precisament figurava com a professor d ' harmonia i composició, boicoteja va els Encontt·es entre l'alumnat dient que allò eren bogeries . Ara els alwnnes es desplacen en autocar a la seu dr Ja Fundació per estar en contacte ;tèti- Ial O tacte s lill En:aula dels ones .prés t de 3aletres més posinais. àlill )l·la- úhli- :lúsiles nterIent. sigui s acContapa que proli ció, :ntre 1 bodesi e la tacte PANORAMA directe amb els t'ompositors convidats. La pr·esència <'atalana han estat dinou compositor·s, la més freqüent en els Encontres. seguida pe1· la dels madrilenys i mallorquins. Pe1·ò també hi ban estat repn~sentades altr·es con t rades de la Península i d'altres països, amb els austríacs Meinhard Riidcnauer i Síl via Sommer , els alema nys Cari Mansker i Hat'a ld Weiss (residents a Mallorca), l'italià Scogna , el cubà Leo J3rouwer i els b elgues Jacques Leduf' j El'ic Sr.hleichim. Al costal de noms consagrats, en troba1·cu d'allres absolutament desconeguts. Això és per la fllosofia d'en Toni Caiman , que consider a que la seva missió és la de donar opc·ió a qualsevol compositor, sense prejutjat· la seva possible qualitat. El judici el farà el públic o la històt·ia. Totes les tt'ndc\ncies, des de les més conservadores a les més esbojarrades, tenen les pot·tes obertes a l'ACA. Això comporta riscs però també un elevat component de generosa impal'cialitat. Conseqüència d els Encontres, que són enr·egis t1·a ts íntegrament, és l'existènC'ia d ' un impol'l8J1t arxiu souor, que progressivament (segons els ajuts institucionals que van arribant) veu la lltun en forma de disc o senzillament és enviat en forma de cinta a les pt·incipals ràdios eut·opees i algunes dels Estats Units. La fonoteca i la «partitnroteC'a·• va adquirint un cos ben importan t. Però l'ACA també edita d'altt·es discos, tant pet· ajudat· compositors actuals com alguns artistes interpretant r·epe1·tori tradkion al. El total pt·oduH en aquest moment és d e 32 discs compactes i 12 cassets, a més dels discs de vinil editats abans. Altres activitats musicals de l'ACA són l'anual Nit Bielenca (homena tgo a un compositor de les Balcar·s, amL p ublicació d 'u n CD), els cicles Les Músiques de Miró, M[tsicptes del Nostt·c Temps i RESSO: Imatges, Perfomance, E lectroacústica (en col·labomció amb la Fundació Pila1· i J oan Miró). les Jornades Musica] Capvuitada de Pascrua (crue inC'louen un cicle de concerts amb els orgues històrics de divet·sos pobles mallorquins i el Simposi sobre els Orgues Històt·ics de MaUor ca, el resultat final del qual és la publicació de les ponències), els cic·les Dissabtes Musicals i Concerts d<' Tardor, i concet·ts per a escolars a la seu de la Fundació. També dóna suport i infraestructura a l'Associació d 'Amics de l ' Orgue i al Centre cle Recer ca i Documentació Historicomusical de Mallorca. Recentment h a n sorgit els Amics d'UM (Unió de Músics), que p el sistema de s ubscl'ipció r eben anualment sis compacl<'S produïts p er ACA. Esper em que tingui èxit la captació de subscriptors, que permetria donar una certa estabilitat econòmica a la seva producció discogràfica, dirigida a un públic lamentablement minor-ita1·i. Si algun lector h i està interessat. pol dirigir-se a la Fundació ACA, Son Bielí, 07311 Búger. Tel. (971) 51 65 Ol i fax (971) 51 65 02 . Per· :!i no bastava la part musiC'al, ha incot·porat una Àrea d'Imatge, una Aula P oètica dedicada als poetes joves i ART: Arts, Natw·alesa, Artesania i Gastronomia, un itinet·ar:i turisticocultLu·al que dü'on el nostt·e patl'imoni musical, artesanal i gastronòmic. Són molt avlm çades les gestions pel" üwolucr ar la Comunitat E uropea en w 1 ambiciós pt·ojecte, que preveu d 'edificar una Sala Polivalent per a 500 persones, un Laboratori E lectroacústic Visual i un nucli d' h abitatges per als compositors i ar tistes, com també p et· als participants a possible cur·sos, seminat;s. congressos i treballs d 'investigació musical. MaDorca i el món de la música contemporània té un d eute a mb en Toni Caimari. 1 que tot això succeeixi a l'illa de la Calma!. .. GRUPOZETA FUNDACIÓ ORFEÓ CATALÀ- PALAU DE LA MÚSICA CATALANA Grupo Zeta s'ha incorporar com a Membre d'Honor de la Fundació Orfeó Caralà-Palau de la Música Catalana per a la Temporada 1997/ 1998. El conveni dc col-laboració ha estar signar pel Sr. Francisco Marosas, Consejero·Secrerario General dc Grupo Zeta i el Sr. Fèlix Mi Uet i T useU, Presídem de la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana. Amb aquesr patrocini Grupo Zeta expressa, una vegada més, el seu ferm suport a la culrura. 27 ' OTA LLO QUE US INriBRE SSA Mes de 70 revistes d · abast nacional estan associades a 1· APPEC. Per a més informació: APPEC Rambla de Catalunya, 10, 1 er. 08007 Barcelona Tel 412 76 28 Fax: 317 83 86 ] a en sou subsc riptor ? I FORMACIÓ : Sant Francesc de Paula, 2 - Tel. 268 10 00 - 08003 Barcelon a PANORAMA CRÍTICA lnoiJfidaiJie Mariana Lipovselc Li~:d al Palau. \ lm-jono Lipo,·,ek, mt•zzosoprano. Anthony Spiri, piano. i f.j('cler de F. Sebubet·t. 7 Friihe-Lieder d'A. Berg. Cançon.~ gitanes de J. Brbams. Palau de la ~fúsica Catalan n. 22 lle nuv1·mbn: dt- l99i. Miquel Farré Ramo n Coll o;¡ s:> El piano de Braltms IJen entès = -~ E3 Rumou Coll i Miquel Funé, piano. Obro per a piano dt• Johunnt·~ Br·uhms. CuRal del Metge. 23 i 30 d'ortubre i 6 de novembre dc 1997. per F. T.-a. na ci rcumsti\ n ~ cia que h a de posa •·-se en reLl eu rs que tant H amon Coll com Miquel Farré són uns cnamm·ats i uns pt·ofu nds coneixedors d e la música de Braluns. Alhora. s'ha de tenir en compte que ambdós pianistes, catedràtics del Conservatori Superior .Municipal de Música, són uns importants exponents del que, ben justificadamen t, podria considcrm·se el pianisme català, el qual an-cnca amb MaJats, Albéniz, Granados, Viñes, Rosa Sabater i que avui continua amb noms de tant prt>sti¡,;i com Alícia dfl Larrocha, Sofia Puchc i una sèrie de figur·es Len val01·adcs pels nostres melòmans i que no esmentem pet· no caure en oblits lamentables. Ben coneguts pel nostre U pe rF.TAVERNA·BICH mes sonors-, ja que amb una musicalitat de primer H f'm d 'agrair a \1arjana Lipovsek _que interpretes un p rograma tan ben rscollit, en què aJ costat de licder poc pt·odigats, n'hi figuraven uns quants títols més difosos . D'alguna munrra , aquesta composició del progt·ama va pet·mett·c copsar en tota Iu seva dimensió signillcutiva l'excepeionaltempcrament ut·tístic d 'acrucstu cantant aclamada a tot el món. Vet·itablemenl, la seva veu veUutada i dc bcllissima emissió va ésset· la vit·Lut idònia pet· in ll·ocluirnos en l'emoció pura de les melodies - millor poe- ordre, la cantant. r ecolzada en un fons pianístic precís, va puntuar les frases i les inflexions melòdiques amb una expressió imaginativa i que aprofundja la intencionalitat dels textos poètics. I notable va ésser el seu art per identificar-se amb l'estil de cada compositor: intimis ta i melangiós en Schuhet·t, sensual i insinuador f'n Berg i, finalment, sentimen tal i festiu en Brahms. En definitiva , va éssct· un t·ecitaJ que no oblidar em i el podrem considerar com una lliçó magistral del que ha d'ésser la interpretació liederística. púbüc, els dos at·Listes van convocar un a uditori ben nod rit per escoltar-los en unes lectures ben estr ucturades i especialment brillants per part de Ramon CoU (el seu programa estava integrat pels opus 118. 119, 10 i les Variacions sobre un tema de Paganini) i Miquel Farré (un recital que incloïa l 'opus 76 i el117, l'Scherzo op . .J i la Sonata núm. 3 op. 5). Particularilzant, iliríem que CoU ens impressionà per la magnificència de Ja sonoritat que va extreure del piano , menlTe que Farré va ofel'ir una visió serenament contemplativa de la música de Brahms. En un tercer concert de piano a quatre mans, Coll i Fat-ré van oferir unes vigoroses lectures dels 16 valsos op. 39, les 12 danses hongareses i les Variacions sobre un tema de Schumann op. 23. e;' ¡¡¡· 159 29 PANORAMA CR TICA Pons i Aragall, duo de figures P nlnn 100. J nnnw Ar·ngull. llmor· . .J oun PonB. bm·iton. Or·qtwstrn Simfònica d•• Bnl1•nr·s. Dir.: Manuel Galduf. Puluu rlt• Iu \1ósica Catalnnu. 5 dr• nUVI'Inbt·e dc 1997. per X. CASANOVAS-DANilS 159 30 U n dels concrrts estrella de la temporada Palau 100 era aquest, convocat en commemoració dels cent cint¡llanta anys de la in::uguraeió del Liceu. Els ¡.wotagonistes, dues personaUtats dc la lírica en un pr·og~·ama d 'àries i duos opct·tstics amb les incvilahlcs cançons napoütanes a rhora de l es propincs . Inevitables. p el que sembln. les obertures de La forza del destino i I 'Uespri siciliani fent costat aLpr·eludi d'"I masnadieri" en el capítol de fardments simfònics i en els quals l' Orquestra de Balears (Ciutat de Palma) va tenil· unes p obríssimcs actuacions sota la batuta poc implicad a de Manuel Galduf. Jaume Aragall -o h au.-ia de dir J aime? o Giacomo?- va estar a] nivell de sempre, és a clir, pletò•·ic dc facultats i discutible en qüestions d'estil, que sacrifica a la potència. En el Aeu cant. s'hi cop sa una detet·minació, unilateralitat en Ja bravura. que palesen manca de confiança i una certa p ot·. Va co- mençar amb ·'Lamento di Federico'' (de L'Arlesia dt.' Cilea) i la va cantar amb un efectisme que el fragment rebutja. )lolt més ajustat va estar en Pucciui. B t· illan tí.ssim! J oan Pons -o bé és Juan?-, tot i un enr·ogallament en el duo d'tindreu Chénier que va salvar amb professionaütat, va estar magnífic dc la primera nota a la darrera. I això. per condiciono; vocals. per implicació i pt:r comprensió dels personatges. Escoltar-lo é8 una lliçó permanent tic justesa en la tècnica i la tensió expressiva, sempr·c ex(·essiva en la línia d1· cant d 'Aragall. Va cantar àt·irs de 1\IJassenet. Pucciui. Lt_... oncavallo i Giordano. toL mostrant-se en l'apogeu d'una carrera il·lnsll·e. Cal agrair a tots dos lfUC cantessin fragnwnt¡, d ' algunes òperes dc pr·ogramació infreqü ent, com 1/érodiade, Za:za, Le Villi o 11 Tabarra. I prot¡•stu perquè només unissiJ1 forces en dos duos (La florzu i Don Carlo), perq uè és on el públic els voJja <·scollar, considerant tal cir·cums tància com un pt·iviJcgi. Encantadora vetllada braltmsiana Eoroconcer·t. Qnartel dl' Corda de Venècia. Bnmo Giuranna. ,.¡oJa. Paul Sznho. \ ioloncel. )lúsica de cambra dc Brahms. Palau dc la Mtí&ica Catalana. 3 de novembre de 199ï. p er x.c.-D questa vetllada brahmsiana ¡·estarà viva en t>l r ecord per· unes estupendes ver·sions al serve• d'unes obres tun met·avelloses com són el Quartet op. 67 i el Sextet op. 18. Euroconcet·t retia homenatge al composito•·, f'll l'avinentesa dels Ct'nt anys dc la seva mot·t. P t·otagonista, el QuurLetto d'Arcbi di Vc•nczia, que visitava Ba,·cclona per primer cop i que rs tñ integrat per músics deixebles dels membres dt>l& Quartets Italiano i Vt•gh. Van tocar eL Quartet núm. 3 en Si bemoll major, fent-hi pr·cvale•· el lin sme i la simplieital. Ohres polifacètiques com aquesta admeten en foc·aments divet·sos pt•r tal Cflll~ siguin coherents, i la vct·sió dels venecians esta va impregnada d'aquesta c·ohet·ència qll<' ~> upedi tu l'expressivitat a la fonna i A mostra un cert r·ebuig per l'èmfasi i l'exaltació dr cait·e romanticista. E s podria destacar com a especificitat dc la lectura una particular potenciació de la corr elació entre el priu1er violi i la viola, fantàstica en el trrcer moviment. Aquesta é• una formadó en la qual el pr·imer violí compar·tt•ix democràticament el protagonisme amb els sens companys, per tar·annà i per Ja lleugeresa deLsc·u so. A coutinuació, el Sextet de la Primavera, que va ser la primera ob•·a dc cambt·a reconeguda com una obra mestJ·a . S'afegiren a la formaf'i Ó dues p er sonalitats vcLrrancs, el violinista Bruno Giuranna i el violon· cel·lis ta Paul S¡.;a ho ; el tarann à tan intimista de la pl'Ïruera part va l'Ull· via r opot·tunament ¡wr servir amh fervot· i calidesa les essèn cies popula t·s, l'alegria i In mlwsLesa de l 'ob t·a. CATALUNYA MÚSICA Programació mes de gener DIU.UNS, 5 DE GENER DE 1998 07.00 L'OBERTl·R \ \lit>irn ¡wt· t•otnt'n~ur t•l dia. Rt•t•ttll d'uht't'• hn•u, JWt'•t'ntarJt., pt·•· .loun YiH''· Irwlou btu.lletin< infonllatiu~ i u¡:t>udt'l< mu~il·ul ... 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS P•·••s••nlut·iú cJ,• lt•s ú hinws novt•luts dist·ogTidic(ut·H upun·guclc•s ui mr••·eul. EHpai puu·ut·inut pe•· Di¡,•·•ts Cnslt'll(t. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES l0.08 CAPSA DE l\tlslCA T\.AI'-.0\ Sl\ I: Couc·,.•·t pl'r a piano n. 2. up. W (n•t·sió ot·iginal). P1•tct· Donuhcw. Orqtw•tru Simfònit·n dt· Bournl'mouth. Dir.: Hudolof Bar-hai. ( lím). BL \SILS: Suitt' io- de de ; per • de pt•r n n•nt n. :i. \luu:afiutu. 119m I. Pl..RCELL: "Conw. Jt' son, of at·t'·. Otln pt•r l'uni' t'l''ari dt• la Rt'inH M:ll'y. Felir·Ít) Lott. Chul'lt·~ Rt·c·lt. Jnhn WiUitun~. Thomlll\ Allt•n. Co1· i Orc¡urstrn \1ont.t•>t·rrli. Equall' 81·uss EnRt·mhh·. Dit·.: John {25m). Gn•·dinc·l-. Elliol BLA'lCAFORT: .lot:~ i cluusrs al t'lllllp. Antnni Bt'AM'I<, pia- no. ( I lru). BLOC li: Cont·•·•·to ¡p·nsso n. 1. O•·c¡ut'HII'It dc com Cumlwn cl'fs•·nt•l. Dir: '\uav :etu- Talmí. (2-Im). IIONEGGER: Snnulina pt•r u rloH violins, li 29. Dnng-Suk Kan¡(. .kunPhilippt• \ucloli. (im). "' •ten- • en- i la ter- és .al el ta rtei.x :ota- ; omper ) . Sexque )hr a ~u da ;tra. 1ació te le- Bru- rl on- •; el a de .can- per cali- op u- bus- CA~ÇOl\S \\POLIT\:\ ES. Jo,ep Car..-t·t·ns. On¡m·stru d1• Caml)f'o \n¡:lt·~a. Di1·.: Edoardo \füllt·•·· (12m). \IOZAHT: Simfonia t•n Rt• 111. 1\.V ik. Tlw \radt'lll\ of \m·it•nt \Iusic. Di1·.: jaup '5c·hrodt•r. Hm). R \Cll: Tot•t·ata i fuga. B\\ \ 565. Tnn 1\oopmau. orgu... (8m). 13.00 GRANS INTEGRALS B \CR DE C\NT\TES ·'Hikhstt•r\\Üll•l'hto•• Fn•udenfc•st" (Ft•~<tn d'nlt•¡:riu unhclnrla), t·untula BWV l9t. Hans Stl'ic•kt·•-. St..fan Cil'n- gct·. "-u1·t Et¡uiln7.. Thumns I!ampstm. Cu1· llt• nt•us clt' Bud Tlilz. Conct•n turi muriicus Jc Vil'na. Dir·.: Nikt~luux llm·nonrourt. (::l9m). ''Dt•m G<'•·rehh·n mn•s dns Lit·ht irnmc••· wil•rlt••· ouf¡::c•lwn" (Lu llum n¡mntu pt••· als jll!,tos), rnnlutu BW\ 195. .!un Puta-it·k o'Fur·ell. Rrn(. .lnt·ol.-. John El- Wl'~. Horry \'an dt•r Kamp. Cor de nco; dc Raono' l.'r. Collt•h-ium Yo!'all'. Lt•nohardtCoo.,orl. Dir.: Gusla\ Leon- bardt. (19m). 11.00 JI(SICA DEL SEGLE "'~ HOL.\ffiOE: lntenuczzo court•r·taolt• per u tuba i onlut'sLt·a, op. lil. . .Tens Bjom-Lm·~t·n. On¡ursu·a Simfònica Aallwq;. Dir.: Ownin A•·wd 1[u, gucs. (ïrn). VfLLA-LOBOS: Ca•·naval das crianças. (Cm·na\'al rJt•ls nens bt·uRilt'I'M). Luiz de Mom·a Cusu·o. piu no. (14m). P\RT: Cantus in memoriam Benjam.in Brillt•n. Jnho Yartiainen. campana. Ta¡úola Siniooictla. Dir·.: Kuotot·o\1. Jean-J acques (im). )L\RTINU: 10 cors •obre wt·sos popular~ }Jort!li.s. P1•tr Fnhort. tenor. }JiroRiav Parizf.>k·. Cor .Mixt 1\.iihn. Yeub ma~ntlinP:. dl'l Cor dl' la Ràdio de Praga. Dir.: PaHI Kiihn. (22m). 15.00 BUTLLETÍ DE ~0TÍCIES I AGEJ\"DA )fUSTCAL 15.13 CAPSA DE lUÚSlCA BEETIIOYEN: Septet op. 20. Eo•ernhlt' \'i'alter Bot>\ krm. ('13m). ENESCO: Rapsòdia I'OIILUill'ba Il. 1, Op. 11 n. 1 0 ··- Simfònica rle )foutrf.Chm·]{,S Dutoit. (12m). GRTEG: Ca n~ons (u nti~m·s i noH:s) op. 39. Uakun Jlago•gBl'd. batiton. Wa1Tcn J oncs. (18m). MONTSALlJUCSll'U al. Dil·.: VATGE: Tn:s postals .il-lumiuatlt's. Orquestra Naciouul di' Cambra d'Andorra. Dir.: Cct•ard Cln•·et. (9m}. SAIUSATE: Fantasia dr com·et·t ,obre temes dr Cannen. op. 25. lt.zbak Perlman. Royal Philharmonic Ort'hestra. Dir.: Lawrcncc Fo~tcr. {12m}. B .\CH: Concert de Brandcobw·¡: n. 6. 8\'\'\ 1051. ll Gim·tlíno Arwooico. Dir.: Gio' auni Antoni oi. (l im). H .\.YD:'\: Sonata per a piano n. 53. Hoh. X\1:3-1. Walid Akl. (12m) J""'ACEK: Sín.fonil'lla. Orquc,tra Filbannònit•a tic Lo~ Angl'lcs. Dir.: André Previn. (23m). WAGENAAR: La nit c.ll' rds, obet·tura op. 36. O•·rrueslrn Royal Co!H·et·tDit·.: ~·'bolll\1. Chn illy. (10m). 19.00 .REPERTOitl DE CO'\CERT R \\ LL: \Iu \li·rc· l'O~ o·. \t·acJ,·m> nf !::\t. \lnrlin-iu 1ht'· Fi1•hk Dir.: \t'\ ill1· \l:u..-im·•·· (I ï lli). \107 \ RT: Cttlll'l'l'l JWI' 11 fngut i un¡tu•,t•·n, 1\.\ 191. Lut• Luulwy. Cnlh·¡!ium (n,ll'lllllt'ntnlo• Ut·u¡:<'"'~'· Dit·. : Floriu u llc·~··ric·f.. . (17m). J,.ll \T\ \Tl HI \i\: Go, a•wh, hulJt•l (t'\11'111'11'~). Ül'tÍut•sii'U Filhunnlu1it•n cio• \ït•nu. Oi•·.: Arurn 1\.hut\ulu•·iun. (Him). tutiu~ dl' I pa,sat musicul. Guió i •l'lecc·ió d'Àirx Rohlt'~. 09.00 BUTLLETÍ DE '\0T ÍCIES 09.08 SELECClÓ DE NOYET\TS Prt''t'll(U\'Ítl clt• Jt>,. LIJtimt>' llU• 'cili I• di•t·o~·àficp.w,; apm·c•¡,'ll ¡J,., al nu·n·at. Espai putt·m·i nnt p~>r DL~t'os Ca¡;tt'IJÓ. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES l AGI•:NI>A 1\tliSICAL 20. Ja "ESP E(;IAL NIT DE REIS" BHOTO~S: Liliunu. .Iuan Mnn•u•l St'ITnl. IIUITudnr. 0•·fJUP!llru Simfltnit·u cl1• But·t•<'lo- na i narinnnl d1· Cntalunnt. Dit-. Sulvntlm· Brotc111s. (::!3;n). POLLEM:: JJi,tèwin ,¡,. Ba hur. .Iuan \lamll'l 'it•r·•·at. nu t•t·ador. Or·qtu·•t•·a Simfilni1·a tlf.> Bnrl't•lulln i mll'ionnl dt• Ca- talunya. Di1·.: Suhatlna· Bt·olons. (27m). \10'\T..,.\L\ \1'GE: \ïntg<' u Iu llu11a .•lnun Munud So•t·•·ut. IHII'I'adm·. 0•·qut•stra Simfònit•u li•• Bur·t·t'lo· na i n:wiunnl tlt• Cutulu11~u. B•·u((t~s. Suh ntlor Di1·.: (17m). PROKOFI E\: P~·•·t· i t·l Llop. eonlc simf(mit• Jll'l' u in fnnls {vo'l'riÏÚ ¡•utulnnn ). St•rb-1 Mnt••n, nul'l'urlnr. OnJ111'Sit'll HUHHC·. Dil·.: Amlt•t•i S(tiWII 22.00 AGENDA J 0.08 CAPSA DE MÚSICA D'!N.F\NTS'' "8SCENES HA\ EL: L'~>nfant c·t 1,., ,or·till>¡:¡·~ Fr·an¡;oist• Ogi·aA ..lt·u- ninl' Cullanl. Janc Bt'rhi~. Sy hnint• Gilmu. Colt•I te J-!,..,._ 1:o¡;. lleinz R1·hfm.-. Camillf.> \·t au•·ant' . .\lichl'l S[.né-d1ol. Or·r¡u¡•,tr·u .'lat•ionul tlt• la R.T.F. Dir.: Lorin .\Jau7t•l. (-l:3m). L ..\IOZ.UlT: Simfonia dc les joguinf'•- ÜriJl.h'"tra ¡J,. Cmubt·a Jem1-Fronc;oi~ Paillartl. Dir.: .J-F'. Paill;ml. (10m). HE~RTQLES: Trin de), ncns. op. 31. Trc \lu-id. (18m). BRITTE:'ï: Guia rl'nr- 'fll\''tra pt'r a jo>t'i'. op. 3 l. Lorin \faazd narrndnr i dit'l'l'Ior. Orquc~tro .'oaeinnal dt• França. (22m). BR.Ul\lS: Gt•i;,llichc.> Wie¡;colic•d (CI.In4)b clt• hn:s~ol t'"piril'ual), p1•r a <·ontra.h, '\iola .i piano. up. 1)1. Nu thulic Stu tzman, c·uuh·alt. ~1USI<.;AL Caus~f. 'iolo. Dn<·hable, pio no. (6tn). Bc\YER: Oie Puppenft't' (La fada nina), hnllt•r. Gér-anl Staat~philharmonie 22.05 EtS NOSTRES CON- Rhcin - lami-Pfalz. Dir.: Kurt Eieh- CERT!-~ hol'n. (12m). GlJBAIDüLI- COi\CEHT ¡•nt·c·¡:i•tr·nt Jll''' '\ \: Joguinc'!' musicals, rt•c•ull dt• pcer• pc•r a nl'lb. Auclt·eas llat·ffigt'r. piano. (19m). Cutahtn) a '11Ísit•n t•l tliu I I rJ¡• 19\li n \ucliton Pau Cnsul, ci'EI \t•ndn•ll. r ,r agn•l X\li FESTI\ \I. l'iTER:\ \CJO'\.\.L DE \tl;S!C\ P\l C \S.U,S. RR \11\IS: Snnata en mi 111, up. :~8. Sonatn '-'" Rt> .\1. op. 78. Sonnlu ''" Fu .\J. op. <)9. l>uo dt· Sul7hurg. (88m). 23.30 l'íOCTt:llN Mit•ic•u pt•t• n!'nhm· c•l tliu. st'ntut·ii> u c·à•·••t•t· 11' \lfn•tl Ct•- p,.,._ luyu. 01.00 HI~PERTOBI Ol~ ' IT DIMARJS, 6 DE GENER DE 1998 07.0Cl 110BEHTllH \ 13.00 GR-\t"iS Il\TEGR.\LS CA:\ TATES DE B \CH "D<'r Hl'rr denkt>t no un~.. (Que l'O• rt•cordi .Jah,f). cantata BW\ 196. Dori;; Sof,•l. Aido Baldin . '\iklau.-. Tiillcr. Clit·hingt>r h.untort•i Stuttgarl. Bm·h-CnLic¡;ium Stutt¡:arl. Dir.: llelmuth Rilling. ( l:~m). ··cuu i-.t ZU\ er,icbt" (Déu {.,; la St'f:,'lH't:laL), eaotutu BW\' 197. Jan Puu·ic-k o'Furdl. Rf.>ur Jar·ohh. J ohn l~l­ tiD"rt' nostra w•·s. Han-y van drt· Kamp. Cor dt> ni' ns de H nnnm••••-. Culil.'gium Voca l!'. L(·tmhat•tltCon,ort. Dir.: Gustav Ll'nnhardt. (30m). Mú~il'u pt•t· t•mtwnçlll· d dia. Rt•t•nll d'uhn•, ltl't'll" Jll'l''t'll- 11.00 MOMENTS LÍRICS La Bella i la Bè,.lia. huuda sonora oriç:inal. \ "''~. lndnu Rohhy Ben~on . .ll'.s•r Corti. tadt·s p•·•· .Joan 1.59 Fl'IHrç·oi~-René Tc•histiukmr. (28m). Hicra•·du 18.00 AL'\'IANAC Un espai destinat n e\ ot·at· i •·evim·e l'ls fets mé-s rep rc~cn­ hutlll'Li.n' informatiu' i ugt•n· ,¡,., mu•i1·al•. ~lli:\"kE~: 1 .\nf(t'lu l.an• l tU I'~. Pai¡w o·ll arn ..lt·r•1 Or luwh. Orr¡ut•,lrn tli•·i¡!iclu pt•r Du' icl Frit•umun. (5lm). 15.00 Bl I'LLETÍ D E :\0TÍCI F.S I <\GE:'I DA :m;si- CAL 1;). 13 CAPSA DE MÚUCA ()'1\F\Yl'S" "ESCEl'IES l\IELSEl'l: Suit•· d' \lutlí. Or·qu•·Hiru Simft111if·u tl'(},[,.nw. Di•·.; T. \ ••lli. (25m). TELE1\fi\NN: D•·• St·hulnwi"IPt' (b:l llll'sll'l' tl'l'~!'olu), !'UIII UlO t•Ò· mi••tl. .lt•v.~•·f Gn·gor·, hnix. Nui~ tl•· Iu Sdwlu ll un¡(lll'it·u. ÜI'IIUI'Sl i'U ,¡,. Cumlll'u l.m·t•lli. Oir.; Tuuuí~ Púl. (llim). FllCII S: .l ugt••ulkliing•• (r~­ l'tm l>~ el•• Iu infllnriu). op. :t!. Oonirl Blunwnthol. píunu. (26m). \10Z.\HT: P•·tita .\ lú'ic·u norlurnu. h.\ 525. OrBumqm·•lru Simfèmit•u b .. rg. Dir · .Jo,•·ph 1\.t'illwrth. (17m). STH \\ 1:\SKI: 1-:l¡u·llí tic Iu fatlu. lmlh·t. On¡u•·~tra \ncionul ¡.;,,·uc•t••u. Uir.: \t·t•mt• j ül'\i. (l:;m). '\Cllll\1. \ '\ \: \I hum ¡wr u Iu jll\ ~~~­ tul, Op. (,S, I l'rim••ru put·t). Onnit•l Rlunwnthul. piuno. (26m). ,¡,. lU.OO GRANS INTÈRPRETS LUCI \ l'O l'l' H.s'I'R \l '"iS: Quutr·t• últims lit•dt•r. Lueiu Pupp. st~prunu. Onlu••su·u Simfèlllit·n ¡¡,. Lmulr~R. Dir.: Mirhcwl Tilsun Tlwrnu~. (20m). II ANDEL: 2 i\ri¡·~ tir ''ROIIt•lintlu". Ln!'iu Pupp. bOp r unu. Lt•"lit• p,.....~un, ur¡.,'lw. Or·qtw~t ru dt• Cumbr·n An¡;lt·sa. Oi1·: Gt•m·~ Fi,t·ht'r·. (9ml. ARl ES O'OPEHETES \IE\ES FS. clt• z,.[Jt·r. Lirwkt· i Struu•s Il. Luc•ia Popp. •opr·urw. Ambrn~iuu Oprru Choru,. ,\rudt·mv of ~t.\1ar­ tin-in-l lw-Fit'lt!M. ·Dir.· '\~,ili e :\l unint•r. (11m). C.\. \ÇO'\ S Lucia BRESSOL. OE Popp.,uprano. ln•trunwntaleEnot•mltlt·. Dir.: Rt•inhard St•ifrit·tl. (11m). 19.00 R EP ERT ORI CO'\CERT DE BERUOZ: Simfonia Funtñstiru, op. 14. Ort¡ut••tr·a dt• Ch·vt'lun d. Dir: p¡,.,.,.,. Roult•z. (5:irn). 20.00 BtJTLLETÍ D E NOT ÍCIES I AGENDA MUSICAL 2 0 .13 P ERFILS Hoimon l.nluml.'r' eon~ ... r~u amb un compo•ittn· al vuhanl tlt• la •••vn ohro. JOSEP SO- 2 LER 22.00 AGENDA :UCSICAL 22.0 5 ELS ~OSTRES COl\- CERTS 1.0\CERT enrcgi,trot (lf'r Cutalull\a :\tú..it·u d diu 2 dt• no' l.'nth;-e de 1997 de• rJ,..[ Cnrnllú rld Palau de In Gt>nrra lital. Ohre~ rl" scrnno. RIBAS. VE~TLRA I TORT. IWDlliGO. \LBE~JZ. CLÉMENT. BAR..'\ES. COURTEH i JARRE. t'utrc d'altr~s. Anna Maria Revt't·lt•, cur-rilló. (!iOm). 23.30 NOCTURN \lú,icu per at•ahar ri dia. Prt•'enlació u càr·rec d'Alr•·•·d Ct•luyo. 01.00 R EPERTORI D E '\IT Smlin. (1:-lm). Sl h.: l n o·untl' .r,•,tiu. up. :!9. Onlut••lra Filhormòniru d" LI\ t•r¡mul. Dir.: Liluw p,.,,.k, (:l:!m). 0\'0R.\.K: Quartet de corda u. 12. op. 96 ".Amerirà~. I~ar Cñmara. (22m). 13.00 GRAt\S 1:\TJo:c;R.U-'i C \ñT \fF'\ DJ-. B \CII ";\lt·in Ht•r'Lt' •t·lmimml im Blur". tEl mt•u l'Ol' •wtlu ••n In •un~). can- CO'\CERT BRAIDIS: Trio amb durin~t. op. ll I. Karl Lci~lt'r. Turmís \ asiÍn. Ottomur BOI·witzl,.r. (:!Sm): HA..'\TIEL: Com·~rt p~r u arpa op. ·1 o. 6. U. Holli~t·r. Tlw Engli'h Conrt'l'l. Dir.: !14m). Tt't"or Pinnock. Rl.MSKl-KORSAKO\: Cupt·il'i t'~JHII1) ol. suitf' op. 3..J.. Orc¡m•stru Simfònica dt' Bolxoi. Dit'.: Alcxander Laza •·~v. 19.00 13\\\ 199. \dt•t•n \u¡¡íir·. Stutt~url. Bud1 Collt·~ium llit·.: llt·lnmlh Hi lli lli!(. (26m). ''Bt·kt•nn•·n ,,iiJ irh -.·int•n "\u111<'11" (\'ull ywut·ltunur el sc· u ¡·untuta (f•·n~m••nt) 11<1111) B\VV 200. Mt•t·hthilcl Gt·m·g, runtrull. Sofi,II'S in•ll'lllllt'nLul,. Dir.: lldmulh Rillin¡;. (:{m). ''Sinr,¡t•l cl••m ll•·n·n t•in nt'LH'~ L.it·tl". rnoh•t B\\\ 225. l.nr dt• Camhr·u RI \~. \l,.utll'mit· fiir \ht· \hr .. íl,. BPdin Dir.: Ro·m-; .fot·nh;;. (18m). IU tu DIMECRES, 7 DE GE· NERDE 1998 l 1.00 -'IÚ~ Oï.OO L'OBERTI.'RA )fú:.iru per comt•nt;ar el dia. Una fim·,tr·n ullt'rta u prt·--itÍ mu .. it·ul tlt•J, pohJ.•, d'aneu. :\ll 'SIQl ES DEL r,.,_ R<'t·nU d'obre,. hrt'u~ prt>•t>u- tutlP• per Joan Yin-~. lnt·lou butllPtin' informatiu" i ugt>ndt•, mu•icab. 15.00 BUTLLETÍ UF. \0TÍClES I ,H;E::\1).\ 'll.Sl- 09.00 BLTLLETÍ DE :\0l'ÍCIES 15. 13 CAf•s.\ DE :\I lS I('•.\ GI \ZL,O\: Simfonia n. 4. up. 18. On¡m•,tru Simfi111ira tlt•l \1ini,t•·•·í tlt• Cultura ,¡.. l't. RSS. Di,·.: Go·nuudi Hozhch•,l\l'n,ki. (alm), C.Hl- 09.08 SELECCIÓ DE ~0\El'ATS Pn•>tm 1adó de [e:; ítltimc:< noHtul.l\ di"·o¡;ròliqup;; apar·P~I­ tlt's ol mt>rcat. E><pai pntnwinut (11'1' Di•!'os Ca~tPIIó. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES J 0 .08 CAPSA DE :u(;src. \ BEETHO\'E~: Com·crt pt·r u pianu 1 orc¡ue-trn n. 2. op. 19. Stt•v.·n Luhin. pianufort~. The .-\cadem• of Ancii'Dl )fu•it·. Oir.: Chri,-topher Ho¡!:\' uoti. (27m). 1\lELSE\: Primawra a Fun~n. op. 42 . .\,u Bii\t"l'•lam. Kjt'll ~Jngnu• 5and,·e. Pt>r Ho~er. LinnÍ'n Ektlahl. \ndré~~ Thol"'. Cor Jp La Ràdio Sue(-a. Cor tl•· nní~ d'E'-IO<'olm. Orc¡ul'slra SimfiJniru tic In Ràdio Suct•a. Dir.: EJ<n-PI'kkn Salonen. (17m). C.\BEZO).: GIOli•l'ii 'obn· madrigal-. Trio Untla \lorï.. (2 ~m). MOZART: Conrt>rtonr pt'r u do~ \'ÏoÜn• i orqu¡o,tra, KV 19Q. Vladimir Spi,·ako,, ,·iolí i director. Boris Garlithki. 'ioll. Virtuoso• de i\fn'rou. (27m). GERSHWI.": ·'I Got Rhythm", variacions. Ma•·t·n~ Robt'rl.&. piano. CompnrwnL• dl' I'Orqul'stra dr St.Lukt•', i ri¡• I'Orqu<'•trn dP Jnzz rlo•l Crntre Linroln. Oir.: Robert CAL S l•:LL: Q11111'lt'l umh rlarin!'l op. I. h.url Lt•isll'l'. Qunrll't Pruzcík. (I ien). Cll \BRIEH: Gw,•nclulitw. (Oht•l'IUru i llt•~cndu dt· Gwt•nclnlint•). llm·ntll'irk•. kupruno. Or·huru qtw•tc·ll clt•l Ï.upituh dt· Tolu~u. Uir.· \lil'lwl Plas,on. (16m).\ I\ \Llll: Cnnt·o•rt¡wr a 'iu li 1 lii'IJIII''lra el•· t·urda. Op. 8 n. Il. H\' :!10. Simun Standagt•. Tlw En¡:lí•h Ï.unrrrt. Oir.: Tr~Hcr Pinnm·k. (12m). BR \li \IS: l:i Cànurt. ¡wr u rur clt• tltHH'"· np. 113. Cur tlt· Iu ~D l{. llumlmrg. Dir.: C.iintt•r .ft•nu. tJ8m) BHI'rrE:\ l.cwhnmut·. r·t•flo·'i"ll' .... ¡,•.,. 111111. 1'1111\'Ó cJ¡• Du" Ianc! pt·•· u \i niu i un¡ut••tru d1• ¡•urc! n. np. 18 u. Ri' l,.a Guluni. I \lusit·i dt• \lnntrí-ul. n.. Di•·.: ) uli 'l'ui'Uv,k~. (l6uc). FO'ITA "\ \: Snnuto tl'rzu. Clt'!llt'lll'it· Crlll•Wrl. (5m). I 1TOT.FP: Curu·•·c·t Himfònit' per u piunu i urqlw,t•·u n. ,¡, op. 102. Pt•t<•r Duuuhrw. 01'!flll'S lru Sirufimic·u dt• Bnururmouth. Dir·.: \ndn•w Lillnn. 138m). REPERT ORI DE (15m). 2 0 .0 0 BU1'LLETÍ DE NOTÍCIES I AGEl'iDA \fUSICAL )t:El'iOELSSOH'\: 20.13 150 .-\.: \l'S Prrludi i fuga t>n re m . .\Iarit' Clnin· Aluin. org:ue. (8m). Sh lit'dt•r per a quatrl.' \l'U> d'hnntf'. op. 50. Dir Singphonikl'r. (18m). Quarl~l dt> corda op. U n. 2. Quartet de rorrla Cuull. (29m). Romanct•,. 't'n't' parau!<'"· LliLrr \Uitè. op. 102. l.h'Ïn R .., .. piano. (15m). Simfonia p<'r n corcla u. I. Or'lue.tr:J dr Camhru .;\n¡de-.u. Willium Bou¡¡htun. Dir.: (I Om). Sonata p••r a ,·iolon!'d i piano. op. -l!i. Hendk Br('UU~­ Ir-up. Catberinc Edwards. (:!2m). 22.00 \ GENDA U CSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS 1.0:-<iCERT cnregistrul p(•r Catalunya )lúsira el tlia 16 ur maig de 1996 a La Plana de l'Om. dt" la Fundació Caixa,¡,. )lanrr,a. CO~CERTS DE PRnl\VERA: EL POSTR0~1.\.'\TICJS)1E. FALRE: Sunatu ¡wr a 'iolí i piano op. J3. LISZT: Gran duo t·oncrrtunt. R.STRALSS: Sonata per u \iulí i piano op. 18. SAR\5.\TE: Fanta~ia sobre Fuu•t dt' Gounod . •\ngcl .lesú. Gat'I'Ín. Lópt'z Lagun1.1. Gr•rorrlo (83m). 23.30 NOCTI;RN \lú•it·a per acabar el dia. Pre· ,¡ontni'ÍÚ a •·àrrct• d'Alfrl!d Ct•loya. 01.00 REPERTORJ DE Nl T DUOUS, 8 DE GENER DE 1998 18.00 NOl S INTim t•RETS USZT: Sunatu ¡JI'r n pinrw 1'11 ,¡ m. Ju,í· \1enur. (:Hrn). 0 7.0 0 L'OBERTURA \hi>ira pt'r roment;ur ri dia. r r l Rt·t·ull tl'uhr•·~ hn·•.- pro·-•·ntmfr, ¡wr J non \1\ ,.,, lno·luu bilft unst'r Schw:u:bht>it 1m f', mot.-! B\\\ 226. SoJi,tr• no- nwntu Iu mir•i•·ut¡uo•li ncru•la. Guió i pn·-•·ntadú ¡J.• .Iuan\ t· hutllo•tin- infurmatiu' i a¡:t>n • cft-..., JlltP•i(•H) ... •·ak \.or cir \.amhrn RI \S. \kadt•mit• für Altt• \Ju,ik B••rün. Dir.: Renf.Jaeoh-. (im}. \ ..... r.·utlmTÏÚ el .. quo·t•. 09.00 Rl Tl.li'..ÏÍ f)E ~0TÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE l\0VET\TS Pn•st•ntu•·i(o tlt• lo•<, últimt·>· nuwtuH di>t•u¡;ruflqut•~< upm·t•gullt>t- al trll'l't'lll. E"poi putnwinat po•r· Uihl·u~ CuMLt·ll•'•· 10.00 BliTI.LE'I'Í lli~ NOTÍCIES I 0.08 CAPSA f) E M(!SICA Kll \T\XI'l HI \"'I: \Ju"·ut·uJu. hullt'l. Or·qm•;,tr·a Simfònir n ,¡,. I'E•tot dt· Sunt Po·t~·r·~­ IJUr¡:. Dir·.: An.lr·(· \ni..IIUiln\, (l7m). ( .. ST \\IITZ: Cwwt>rt ¡wr u dnd.rwl. (;~¡:ut i 111'11\lt's· Ira"" Si \1. Etluurd Bt·unnrr, durirwl. 1\.Jau, Tlunwmunn. fagut. Or·tlll'''tra do· Cumhru cl1• \1unil·. llir: llan- ~tudi­ muir·. ( IIJml. DEU L'S:.\ Son¡: of tht• lli¡:h JliiJ, (Lu l'llllÇÓ dt> Jt•, \Jh•' ~1uutunw-). Cm· i o... l'"''lt'U dt• r<'>i·•·r·u 'uwit>· nul Cnl·lt•-.t. Dir.: Churl••s :\ltwkt•r·rm•. (26m}. Tl IU"\:\: Dun•t'' funlit•IÍ'(III's, up. 22. \IIJ,•r·t GuiunHII'l, piunu. (16m). HH \llMS: So•"l.tt•t d..t•twlln n. I. np. 18. \1t•mhn•M dl' I'01•h•t 1l1· Iu Filhunnimi1·u do· Bt·o·lín. (:Jlm). \.M \RCE LLO: Ct~m•t•r·t i''''' u uhul· u. :~ '"Lu Ct'll'lt". llt•inz llnlli¡:t•r. LnuiMt• Pt~ll•·l'in. Curn••rotu Bt·r·n. Dir·.: Tlwmu~ Fiir·i. SCJil M \l\'1: <.un~un,; d'umn•· ''"JlUiliOil''• op. 1311. Burhnru Htonn•·y. "1· prnnn. \mw Snli•· \'on Otto·•-. nwnu,opruno. 1\:urt Strt•it. tt•ntll'. Olaf Biir-, hurítun. 11 ..1. IJint D•·nb<·h i Bt·n¡; Fur•hrq:. pianu u IJUUtr•• man•. (22m). Ul "Sl· h:: Snnatu a arpn n . 2. np. :{I. Rnlwrtu \1;•-.unclrini. Orlllll'•lru d .. \Tuntua. Uil·.: \ittcu·in Puri,i. ( lOm ). COPI. \\0: Fnnfnru cir· l'hunw l'nrrt·nt. On¡uc•,fl·u ~imfònit·o tl1• Do•trnit. Uit·: \n. tul Doruti. (I rn). ( 11m). 1·1.00 'll' SICA ~TIC.\ ~1,\Rl\I: Pm,,u('aglio op. 22. \lu•it-o \ntiiJUO l<.üln. Dir.: Ht•inhard Gnt'bel. (6m). GER\ \!SE: Dnnrt>l'it>,;. suih' n. L Ens••mhlt• ;\{u,il·u AnlÏ«Jua. Rnls~ Quat•tN. Dir.: Chl'Ïslian M~ndoz..-. (lo.lm). )) \NSES MIWrEVALS. Clt'uwnt·ic· Con~cwL. Dir.: R1·ní• Clc•nwnril'. (23m). C ·\1 LÒ: Sunutu pu u tt·es \Íolins i u•·¡.:ut•. Cuppellu df'llu Pii'Lil 1h••• Turchini. Dit-.: .\Jttonio Fio· 'lovu• J'Ïo.(9m). 15.00 BPTLLETÍ DE ~0TÍClES l AGEJ\'DA Mt:SJCAL 15.13 C:APSA DE ~lÚSICA FlELD: Com:l'rl per u piano i nrt[UI"'ll'a n. 6. John O'Conc>r. \o, a Orqueslru de Camhra lrlonde•o. Dit-.: JanoFíir··t. (3-lm). GER \LEH: Quinti'L dl' ·n-nl n. 2. Lt> Con(25m). lmprclm]Jht. l'ert SORS: Tre~ pt>til:h cli\('rtinwnti. op. 61. Robert Kubiru i Wilmu ,.an Bet·kd. dut't de h'llitumo>l>. (15m). PURCELL: "C:n·ut port>nl. lrail Lo tUt'f'·•. Otlu pl'l erntenari d!•l 'l'r·init} Colle¡,te Dubtin. Solistf's vo¡·ul~. Tl}(' King',; Consort. Di1·.: Rob¡•rl King. (2-.lm). SIBELIUS: Simfonia n. 2. op. 13. Orquel'ilra Sinúrmi1·a d .. Londreo. Dir.: Colin Davk 147m). J\tOZART: Set·tmata 239. En1\olo<'turna n. 6. "·mbl<' Jn,trumcntaJ de Fran1'1'. Dir.: Philip Bridt•. (12m). CHOP~: Estudi op. 25. n. 1. \ ladinür AsbkenUZ), piano. K' (:~111). p•·•· 13.00 GRANS INTECRI\L..') C.\ "iT \TES DE B \(~ 11 "LnsM Fiit·ktm. lus• t'Ïn¡•n Su·uhl", I Dt'ixu Jll'Ïilll't''U· th•ixn un ultr•• r·uig). Cuntuln BWV l9fl. (Odn p•·•· al f'nnN·ul dt• Clwi~­ tiurw Elll'rhurrli•w). Li'n Lur·· ~nu: Mlpr·unn. Elisulwth l'Oil \Jugnns: l'lmtr·ul. Punl \grww: to•nur. l<.luu¡, \tc•r·tt>ns: hoix. C11r i OniUC'Kli'U Barruru d' \m~tl'l'llum. Dir.: 'lèm l"l.oopmnnn. (311m) "l>.. r· e,.¡,, 18.00 PE~TAGR.A.'L\ Prn¡:ramn de dhulgu•·iú mlll'it·nl. Guió i rralitzarió: Pt>re Burb i .\Je~ Robleo, 19.00 REPERTORI DE CONCERT BEETHO\ EX: Simfonia n. ï. op. 92. Orquestra dl'l Segle '\YJJl. Dir.: Fron~ Brügb'l'n. (39m). LTSZT: Somoill d'a- Uulur~ Bu•· OSTRES C0:'\1- CO\CEHT o•nr•·~i.,tr·nt Jll't· Cutnlun) u \lúsi•·u o•ltliu l ï tlt• 'l'li'llllll'o' <li' l t)l)5 U J' \utJiLCII'i ~uc• innnl tl' \ndnrTO (Ordi no). '\111 1-'ESTI\ \L T\TEH NACION \1. DE 1\JÚSIC \. OIJJ't'H dt• ~fOZ 1\HT. B \CI I. SCILUBEHT. T\ \IKO\ SKI i D\ OH \K. t•ntn· d'ultn·M. Tlw S\\in¡.dt• SinAo''''· (75m). ~t'hi1•khaus. <alti - J 3.00 GRA~S IYI'EGRAJ.S B \CI! DE C.\\T\TES "G,.,,.Jt,,ind~. ihr \\it·llt'lntlt•ll \\ iutlt> ". Culltntu B \\ \ ' 20 I. Cm·oHm· Stom: bOprono. p,. 11'1' Jt• Grool: l'l>nlrntc'IIOI'. PutLI \gnew: ll'm>r. Jt•r·;•m} o, ¡·utkn: lcnor. hluus t\1o•r tl·u~: hah. Donald Bt•Jrho•l •••n: Imix. Cot· i On¡ucHtr·u Ba tTUI'U d'Amslt•rJam. Dit·.: Ton Knnpmnnn. (·J.8m) H.OO 1\lÚSlCS DE CAT\u.:NYA 23.30 NOCTl Rl\ \lú,irn Jlt'r lll'llhnr t•l diu . Pn·wnLu•·i(l 11 ,.¡...,.,.,. tl".\lfn•d Co•lnyn. O 1.00 Jtf-:PEHTOIU DE '\IT DIVENDRES, 9 DE GE· NER DE 1998 07.00 L'OUEHTlllt.\ ~lú•ic·u ¡tt•r· •·nm••nc;ur· t•l tliu. Ht>1'ull er ulll·l'' lu· .. u, pr•··•·n· tntl1•, po•r· .Iuan \ iH·• lm·lou hutllt•hn• infnrmutiu" i U!'t'n· 1lt''< mu•i1•ul~. 09.00 BUTLLETÍ TiciES m: DEBLSS): Sona tu per a viu· !uned i piu no en t't' 111. Gospa1· Cnssudó. \ iolum·l'l. G . 'Ull \lo•ndr•]¡,,..ohn Gordi¡rinni. piaun. ( llm). ESPL.\: Cuuc;culh dl' plutjn. Vit:tòr;a 1.:1'1•. Orqnt•slra dt• tltolh ,\n - \ulc~nt·iu. Dir.: '\lumwl Galtlnf. (12m). CERVELLÓ: \ '('ro; l'infinit. Orqm•,fra Simfònica tl~ Bar· l'l'lona i '\U1•ional d,• Cutalunya. Dir.: Ju,cp Pou,. (21m). E\ ('I\\: \lortal Lri<tm·u nil' 1licron. He,pt-t;on '\\.. Oh·.: .loL·di Sa\'all. (3m ). B.\CH: Curul "JI'sus bll'iiJct meim• Frl'urlt>". l\1iquPJ Fnr-rÓ'. J>Íunu. (Ior). NO- 09.08 SEU:CCIÓ rm NOVET\TS Pr·t·•t•nllii'Ï(o rlt• lt·• ríltinw~< nu· vrluts .Ji,l·u¡rr·¡ilitfiii'N upnr1'~'ll do·~ ni 11ll'l't'lll. E~<pai putr·u•·i· nul ¡wr [)i~I'UN Cu~to·llo. 15.00 BUTLI~ETÍ DE NOTÍC IES 1 AGENf)A l\tliSICAL 15.13 I':L DJA DE L'OIEI\T Prn¡,rramoció renlil'mda a por·· tir· dc les pt'ticions qne ¡•]s uos- trc·s oirnLs han ft>t al ¡•outeliln dur dt' 10.00 Rt'1'LI.ETÍ DE l\0TÍCIES 10.08 C\J>S.\ DE ~tÚSU :.\ BLO\\: \'t·nu• i \cluni•. Emma Kirl-111. E\l'h n Tuhh. Rit-hnnl \\ ¡,,·,'l·il'h. 'flw Cnn•nrt uf \Ju,ÍI'ko· . \lc•rnhn·• tlt'l J u njor Oruttn·) Lnntlun Chuir·. Dir.· \nthml\ Houll'\. (52ml. I"I.OD \LY: llú.r) .JúniJ~. -nitc· p1•r n tll'llllt'•lra. Üt'ljlll'•tm Simfc)nl!'u tlt• J'E,tut Hom gori'•. Dir·. : \tlnm Fi•whl'r. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA llUSI- (25m). BOC\.IIEIU\1: Qumtl'l amh :;uitnrr·u n. 1) , e ~5:~ '·J.a llitinttu tli \luolr·id" . .lnst'' Lui~ IA>pntt•gui. Quurtt•t Mu)zt•s. (28m). S '\IN'I'-SI\I~NS: Snnuta 11rr· 11 'ioií i pin111111. 1. P. Zuk•·r·nrun. VI. Nt•ikntg. (24m). GIN \S'l'ERt\: DurN' ' CAL 1lt·l lonlll'l "8stunc·iu". up. Su. 20.13 "A LA JIANERA Tlw 'lt·'~ \\orld S) mphun). Dir.: \1ic·lull'l Til"m Tlunnus. DE....•· Ln ron,;dot rn~ propo-a i ro- (l 3m). 1..\IOZ.\RT: ~imfuniu t'li Ht• \1. ··r..u h111lu I'Uilllll'•· rmw, 3 nocturns. Daniel Barcnboim, piano. (16m). 1-..11. ri. Or·4ul'~tra t!t• Cnmbru rJt• :\lllnit•. Dir.: Han, Stadlmuir. ( 18m). 22.00 .\GEMH '\1l ~IC.\L 22.05 EL..'i CEHTS tn·". Cutulun~u )lú;;iea, td. 20:! :J5 35. 20.00 BliTLLETi DE ~0TÍCIES I AGE:WA ~ILSI­ C\L 20.10 EL DL\ DE L.OIE\ï CuntinunriiJ drl programa. 22.00 AGE~DA è\ft!SIC.\L 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS COl\CERT ~nre¡,.;strnt prr Catulunyu 1\Imica t>l din l d'nctuhn• d1• 1997 ui Puluu dr Iu \1ii•ica Catalana tlt> Burt't'· lnnn. CICLE "EL PRIMER PALAU". MOZART: Cont·t·rt pl'r :r fagot i orque~lru t•o Si u M. KY 191. Coocet·t p~t·u vio li i orqur;.tra en La \1. KV 219. Cono~~··t peL'll piam1 i ut·qm•,Lro 1•n Mi b :\1. K' 271 Suh·odor ''Jrum•homnll'•·. Sunrhí~. fugul. Blai Sokr. Yit•· lí. Emili SlaM·o, piano. Or· 3 'lm·•tru 11·· e .nmhru dt·l Ro·inl Ct•n•lt• \rti•tit•. Uor.· \lfun~ Ht•\l'rti' (8im). fonit'llu cie Iu Ràdio Danr~n. Oir. : Hurry Damgaard. 197m). 2:j.;~o :\l{u it•u Jll'r ut·ahnr t•l elia. Prt•· •t·ntm·il• nt·un·t•c· 11'.\lfn•tl Ct·· lnyu. 23.30 :\OCTl'R.'\ :'\líbica per ara bar el dia. Prc•t'nturió a ràrrer dt• 'Iuró .Tuné. 01.00 REl'EHTORI DE NIT Ol .00 REPERTORI DE '\IT DISSABTE, 1 O DE GE· NER DE 1998 DIUMENGE, 1 1 GENER DE 1 998 07. (10 L'O B EH'l'l'HA 07.00 L'OBERTURA MúHit•u per t•ornençur d dia. Hct·ull d ' obres breus prt!SI'lltatles ¡wr Pilar Suhiru. '\0(.'1LR'\ J'vh't~ii'U JlO'l' I'UIIIt'II~UI' d dia. Rt•c•ull cl'ulm·~ hn•11;, ¡wc•fio•ntndt·• pt'r Pilur Suhiral. 09.00 UI 'TLLETÍ nE NOTÍClES I AGEJ\OA .\ILSIC·\L TÍCJES C.\L 09.1 3 i\tl~S IC:A PER A CO- 09.13 :'\ItSH::.A RELIG IOSA BI~\ 159 DE COl'.Cl· RT t·nr"!!i•trnt pt•r C.utnlttn)U 'lío•it·u l'I tliu 19 dt• julit•l dt• 1996 u In l'luçu dl'l Rt•i dt• Burn·ltmu. 1- EST I\ \L D'ESTIL e; HEC 9C.. I L sntFU'\IS\IE I L.\ COBL.\. Ql,,.,.~ dt· (,FHII \RO. C \ SAJ.S. '10'\TS.\L' \TGE. ROS '1\Ril\.. HROTO'\S. \ E:'\TUR \. J.LUfOR \LEO\ i OLT HA. Cohlu Sant Jordi. Dit·. : .hu·di Lt•(on. Sulvudor Bt·utun•. Jt·~ÍIN 't•nturu. Joan Lluí• MtH'aledu i \lunut•l Ultra. (5:lm). 10.00 AGEN DA MllSJCAJ4 10.05 r•ENTAí:RAJ\1 \ Rt'pl'tirió dt•l JII'U¡.(l'Uma o•mt'>, t•l dijou,. 11.00 EL Dl\ DE L'OIENT n·alitzutlu u purtir dt• lt•• ¡wlit•inn• t¡lll.' t•l• nu•ln.'' oit>nl" hun ft•t ui C'IJOlt'•ta<lor dt• Cutulunyu Mío•it·u, lt·l. 202 :l5 :J5. Pru~'TIHnut·i,J 1 5.00 Bl TLLETÍ DE ~0TÍCIES I AGE"W \ \fl'SI- 09.00 BUTLLETÍ DE i\0- r AGENDA :\1LSI- 'lOZ.\RT: Rèquiem. KY 626. Rachd Yakar. Ortrun \\t•nkt'l. Kurt Equiluz. Robert Holl. Konzl'rh ercini¡;ung \'í'it•rwr Staat•opt>rncbor. Conn·ntu- 'Iu~it·u, de Yirna. Dir.: "ikolan- Harnonrurl. (48m). DO:\lZEITl: ;\lagnificut. A 652. Soli•Le-< vnral-. Cur i Orqur'1tro dl' I'Òpt•ro E,lcn·ura. Orqne•lra dc la Ràdio Tt'lt•visió E.«lovora. Dir·.: Edoarclo Brizio. (im). RLl'101'\TE: D.. profundi• damavi. ;\lw•it·a Fit·ta. Dir.: Ruúl \lulla•i.harrf'nO. (9m). TEI\.EIRA: Caudett•. a~tra. Jennifer Smith. :'llagoJi Srlmartz. Ft·rnonrlo SenJJñu. Cor i Or·questru de Cambra Culbrnkiun. Dir.: :'llirhel Corboz. (12m). \~.UíCH.\ \ \\ILLLUIS: 11i!'•o Pn sol m. Soli"t"" vocal-. Cor)dnn Sin~l!r•. Dir.: '1atthe" B<·~t. (2-lm) . 11.00 TRASSlllSSIÓ E:\' DIRECTE DE LA :.\USSA CO:\\E.\Tl:AL DES DEL )lO~ESTffi DE JJO:\TSERR.AT C.,\L 15.10 EL DL\ DE J:OIEi\T Conlinuudó tlt•l pro¡..,·umo. 12.35 APERITIU :'\ICSICAL 20.00 Bl!TLLETÍ ()E l\0TÍClES I <\GE!\D.\ 'ft.:SI- 15.00 BL'TLLETÍ DE ~0TÍCIES C.Al. 20.ta L',\lJt>IO\ISl Al. Unpr·o¡.¡:rnmu ci'Àil'x Cnrinu. 15.08 "A LA liA.''IERA DE.... " Rt>pPtidó dt•l programa c•ml>s d clijotL'i al vespre. 22.00 AGENUA Ml:SIC.'\L 22.05 GR<\"iS OBRES GADE III \ HT'\-1-\ '\ '\: Et Folkc;u¡.,"' (Unu llt•¡¡t•ntlu popu- 4 lar). hallt·t l'li tri'' ol'lt·~. Sin- 17.10 TE.\IPORADA D'ÒPERA DE CATALLNYA ,rí;SICA SCHI.;')L\.'iS: Gt'DOH\0, òr•l'ra "" quatrl' art«>.;. Rnd- ni'} Gilfr). Oliq·o· ' ' iolmo•t·. Ruth Zit·•uk. Ot·un •un der \\alt. \ larjnna U¡uH ~c·I... Thomu• Qun~thuff. Cnr Arnold St·b ..t•nlll'q.:. On¡ut"-tra dt• Cnmhrn d'Europa. Dir·.: \ikulau' llurnonrout•t. ( 128m). 20.10 SELECCIÓ J>E JAZZ Progrumn dt•tlit•ut u Iu mú>~it·n dl' jnz:r. umh guiú d' \lhco·t 1\fnllofn~. 22. I() AGENDA :\1lfSJCAL 22. 15 CONCEHT IMAGINARI CuiÍl i st•lo•t..-ií>: \1,., Huhlt·~. 2:~.30 NOCTliRN \lú>~it·u Jll'l' Ul·uhut· ••I dia. Pn·st'ntno·ío u t•itrrt·t• d1• \luró Jan~. O1.00 REPERTORI DE MT DIU.UNS, 1 2 DE GE· NER DE 1998 07.00 L'OBERTUR\ \hí•it·u ¡wr c•unu·n\'111' t•l tliu. Rl.'c·ull el' uhrt'' lu·t•u• prt••t·ntadt·s pt·r Juun \ iwh. lndon hutllt•tin, infnnnntiu ... i u:,:o•ndc• mu,Ïl'uk 09.00 BUTLU~TÍ UE NOTiCIES 09.08 SELECCIÚ DE NO'E'II\TS Pn•M•utot•if• tl•· I··~ últim,•• no"'tat- tli~l'ugriolit¡n<·" upuro•wtdt•• al llll'rt·ut. E•pni ¡ootrcwinut lll'r Di"'l" (.;¡,,tt•lJí¡. 10.00 lll rLLETÍ OE l\0TÍCrES l 0.08 CAPS\ DE .\fÍ'SICA BOCCIII.:JU'\1: 'iimfuniu u¡>. 12 n. 2. \c·w Plulhannunia Ut... lw-trn . llir · Hapnontl Ll'ppartl. (28m¡. CH\HPE:\TIEH: I··~ \rt• Fltor-i•,unh. 11 487. (.,., \o-h; Fluri• ... anl•. Oir : \\illímn Chri.tit'. ( I lm). STE:\> li \ 'f:\1 \ H: Qutu·tt'l d1· rurtlu n. C., op. 35. Quurll•t CnJll'nhu¡.:nt·n. (25m). [)OPPLER: Fantu•in 'ohrt• lt·mo•, hon¡v~rc•os ¡wr u dut·~ nuutt·.. i piano. up. :J5. llol11•t·t \itk1•n. Per Oit·n. Gc•ir llt•nning Br·oultm. (li m). KARLUW ICZ: llapstltlin LiliHlllu. I Pot•mo Nimftlnit·}. ÜnJltl''tru Simfc'oni1'11 tlt• la Filhnrrnilnit·n do• Sili'Riu. Dir.: .lf'l';f.) Sulwuruw~ki. (20m).\ f\ \LI) I: Cunt•t•rt pt•o· u fa¡.:ot 1 •·ort la R\ •17:i. Gúhm· .lanolu. Orqut•<lru do• Camhru Frum: u .. zt. Dio·.: Jnnn• Hu- Ua. (12m). PACA..'XL'\I: Tr-io per a 'iolí. ¡ruitarra i \>iolont·l'l. Trio Paganini. (23m). 13.00 GRA.'\"S l:\'TEGRALS C.\ST.\TES DE B.\CH "Trio hin mir 'er¡!lliigt". Can lata BW\' 2().1. Lisa Lar·son: •oprano. OrquC'stra Barrnl'n d'Am,;Lt•rdam. Dir.: Ton Koopmann. (29m) ·'Jt'su nlt'int· Fn•utll', .. mol etB WV 227. Suli,tt•s 'oc als. Cor i On¡ueslra La Petiw Bandt•. Dit·.: Sigi~­ wald Kuijken. (21m). ·'Fürch11' dirh nil'ht", motel BWV 228. Cor dt· Cumhru RlAS. Akadrmic füt· Alte Mu,;ik Bt·•·lin. Dir.: Rrné Jac·obs. (9m). 1·1.00 )fÚSrCA DEL SEGLE xx PEilSJCIJETTl: Pagt'ant. op. 59. Scrció de Vent dl' l'Orqut,..tru Simft)nic:a de Londre-. Dir.: Daüd Amo>. (8m). \.OST \KO\IT\.: Suite de ball<'t n. 5 ··u Boulon.. (d pern). 0(1. 27 u. Orqul'stru :\arional E•t·Ot:e>a. Dir.: \'et'mr Jün i. (29m) . PO'L"LE\'C: S«>xtet p<'r a piano. flauta. oboè. durinet. fagot i trompo. Pa•rol Ro~~. Pall;rk Callni•. \faur-i<'1' Bour¡,"'lt'. 'fi<'hrl Portal. \muury Wallc•z. Amlrí- Cazalet. (18m). 1 5.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15. 13 CAPSA DE ~JÍ;SICA BRAIJ).1S: Vut·iarion• i Fu~a ~oh1·e un lema dt• llantlo•L op. 2·l (orquestració dc Ruhhru}. Orqm••tra de CIt-' E'land. Dir.: \1adímir \,;hkcnoz)'. (29m). CORELLI: Souatt·~ en tno up. l, n. 11 i 12 . .\lt'mhrt's dt' The EnW.i;,b Com:ert. (12m). STRA\L\SKI: Sinúooia •lel• 'olm~. Cor i Orque,lra S imf¡). nira de la Ràdio dP Bt'rlín. Dir.: Riccardo ChaiJl). (20m). SPOHR: )\onet pl'r o t·orda i \l'Ol op. 31. Con~ortium Clu•.jrum. Dir: Dil'tl'r Klilckt·r. 128m). 5.\IETA,'.A: La nú\ iu \l'nuda , obertura i danst'N. On¡urstra Simfilnica el<· Londr·e,. Dir.: Geoffrey Simon. 121m). RAVEL: Gas¡ourd de la nuit. .\tarthn Argt'ricb, piano. (22m). VfOTTT: Concert pt•o· a v iolom•PI i orqu«>stru 1•n Do \1. Ofr·a H arouy. I SoliRli Vt·nl'ti. Dit·.: Claudio Sl'irnont,. t24m). 18.00 ADfANAC Un t•spai tJ,.~tinat a evocar i rt'viurt' el• feL• més n•pr<'sl'n· toliu!> dd pru!sat mwilcul. Guió i selt>cció d',\Jex RohleR. 19.00 REPEHTORI DE CO!\CERT SCI-ILBEUT: Qnurt<'l dt• t•ortlu n 13. up. 29 n 1. O 8().l ··Ro,nmumlu•·. Qnortt'l Al bon Bt·r~~ clt> \it·nn. (:~lm). F\LI.A: "•wlws t•n lo• jurdim•, dl' [,puñu . .lo-••p Culum. piano. On¡m·•tru Gutal .r .. Gronucia. Di1·.: Jn.,t•p Pon.;. (25m). 20.00 BUTLLETÍ UE t\0TÍCI ES I AGI<:NOA MtlSlCAL 20. 13 LA MÚSICA A DEBAT P l'llgTUIIHI u l't•nltwn tlt• lt'lll<'il mnsit•t.J, tlïntt·n'·•, l't'alitzol amb Iu rol.luhot·ut•ió clt•l ConsdJ f.ntulà do• Iu 1\tú~it•a. 22.00 AGE~O\ lHfSICAL 22.05 TE.lJPOHAD,\ DE L'O BC CO'\CEHT o•nro•¡:i,lral pt•r f.ntulunvu .llú-it•a t•l oliu 9 df' ~t'llt"r tlt: J998 al Polou clt· la \lí••it·o Cutalnna. STR \\T'I¡SI\.1: St·l"·•·w a Iu •·u"a. RAII.II\1\"'\J"'\OV: Cunt'l'l'l fll'l' u piano i ou·olno·~lro n. 2. up. 18. GU'\JO \'\: Sinúonio (t>stn·nu). Sf.Rl \BI"'\: Pot•mn tlt• l'htn•i, op. 51. c.·i~linu Ortiz, piano. Q¡·qut•st•·u Simfiinit·u tlo• Bnn•t•lnnu i nationaJ tl1• Cutnlunyu. Dir.: .lu"''P Pnm•. (Rim ). 23.:JO NOCTUitN MúHit·a Jll'l' ut·nhn•· t•l din. Prt>Ht·nturiét nt•Òrrt•t• tl' \lfr!'tl c... h1yu. 01.00 REI'EIITORI DE NIT DIMARTS, 13 DE GE· NER DE 1998 Oï.OO L'OBEHTLRA .ltú•io·a 111'1' ronlt'n~ar t'I elia. Ht·n•ll ol' ul11·t·• hn·th Jlrl"t'n· lado·' pt•r Juun \in-.. lnrlou lmtllo·tin• infunnatiu• i a~l'n· dt·' mu,io·ul•. 09.00 BUTLL~"fÍ DE '\0TÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Pn•M•ntur·ib clt• I«·• úhinws no' t!lal~ tliM.'tlgi'UiïfJUI'N U(liU'C'gtl· dr•H ui llll'l'o•nl. ENpui pnll·o¡·ittul per DiNc'oH CnMt..llíl. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍr.IES 10.08 CAPSA DE M(iSICA DVOit\lo..: Sc•n•r~:lln llf'l" u r·orda. op. 22. Orqur•tru de rambra AngiP;:a. Oir.: Ra,·mond Leppard. (2'7rn). RACH: Cont•crt italià. BW\' 9'71. lo..t>rult'Lh Gilbt'rt. dawd. (Uml. OEBLSS1: La ruixa dP juguÏtH"'· mÍI~ica dr ballet (or!JU<''olració dl' Cuplet). OrIJU!'»ll'a Sinúòniru dt• Bao,ilt>a. Dir.: Amun Jordan. (32m). '\10ZART: OivertimPnlo n. 2, KV 439b. Conjunt dt• vent Òt' J'On1UC81ra Filhat·mòrtica clc Uel'lín. (19m). JANACEK: Pel~ !'a mins plt·ns d'herba ( l " st•t;l'¡. Andra. Schiff. piano. (27m). BOCCHERlNI: DueH àrit•s. Ccdlia Gasdiu, ij!JfJI'Uno. f Solisti Vcnt'ti. Dir.: Cluudio Scimone. (15m). L ISZT: Els ideaLl, poema simfilllir. Orqu ..sll·a Sinúònica òc Budapr:;t. Dit'.: A. Jóo. (27m). 13.00 GRANS lt\'TEGRALS C\:\TATES DE BACIJ "Ze•-reis.,rt. zt>r"prt'n~et. Z<'rlrÜJJIDICt·L dic Gn1ft'". ranlala B\\'Y 205. 11il'kt' \an dcr Slui-. Rt•né Jaeohs. Cnri-torJh Prégnrdien. Da,id Thoma,. Cor i Orqut>slra The -\ge of Enlightenment. Dir.: Guslav Leonhardl. (,tOm). ..Komm. Jt•,u. konun .. (Yin!', Je~Ú8. vine), mot!'t B\VV 229. Soli~­ l!'s ,·ocnls. Cor Monlt'VI'I'di. English Buroque Soli~t.~. Dir': .John Eliot Gardint>r. llOm). oo 1 ..t•• MOJ\1ENTS LÍRlCS WElLL: Happ) End, cornètliu musica l. GaLriele ltamm. Wultl'l· Rnffeiner·. Korin Plo og. Slt>\I'D Kimbrough. Pro \luoica Koln. Konig Enscmbll'. Dir.: Jan Lotham-Konig. (55m). 15.00 BUTLLE1Í DE NOTÍCIES I AGE~DA 11lSICAL 15.13 CAPSA DE ~tl:SICA SCHL"BERT: Simfonia n. 9. O 94-1 ''La Gran ... Orqm•slra Òt"l St•gle \.\ 111. Dir.: Frans Brü¡¡gt>n. (56m). XOSTAKO\ lT\:: Dos valso~ per a flauta. cla.-inPt i piano. [T't'na Grnfcnaut'r. Eduard Brulmt'r. Oleg 'luhcnherg. (6m). GOl~OD: '\1issa Solemne de Santa Cctil:ia. Rnrhara Hendrirk~. Laut'!'nCt' Dalt'. .lean-Plúlippe Lu font. Cors de Ràclio Françu. Nouvcl Orcllt'slJ·e Philhurmonique de Ràc:lio Fran~a. Di•·.: G..orgr,~ Pt·êtrr. (48m). TELEMANN: Suite "Don Quixot". Cis Collcgium Mozarl!•um Su lzbuq;. Oir.: Jürgen G..U;... (l '7m). TGRI'íA: Se,iUana, op. 29. Julian Bt't'am. guitarra. (5m). SIBELlLS: Finlàmlia. up. 211. Pcwma ~imfònit·. Ort¡ut•,lru Filhurmtlmt•u tlt• .llu"·nu. Dir.: \u-.íli Sinuï,ki. (Rm). lll''l.llEL: Quinh•t p•••· u piunu, 'iolí. \ini u. \iulnnt·,•l i t•nnlruhui'\, op. 8ï. St••lt•llu nu--i t·n. (111m). i coròe.. ~Dumky ... r>JL 90. Trio Guarnieri dl' Praga. ('7'7m). 18.00 GRA:\S INTi.:R,PRETS LLCI \ POPP LEO'\ C\\ \LLO: St•lt"t·t·in tl'i1ril·~ tiP "Lu 01.00 REPERTOHI DE NIT Bnhl·uw". Llll·iu Pupp. Cor U<' Iu Hàdi(l tk l:hl\·it•ru. Ot•opu·•· tnt llt• la Hàcliu olt• Munit •. Dir.: ll .. iuz Wulllwq;. (25m). MUZAHT: Lnutlnto• Duminum (dc \ t·spc••·uu Sult•mut"H ,¡,. Confc·ssurl', 11. V a:i9). Ltll'in Pnpp, ~u¡n·uno. \mlll'fl~inn "ingt'J'~. (.¡•slit· Pt•m·~nn, m·~Ut'. On¡ut•,lt·u do• Cumlll'u -\n¡:lc••a. I~ir: Gt•or~ f'i¡.,l'llf't'. (:im) Lfll \1~: Ciuclilln, fru¡:m••nl. luria Popp. kUJII'onu. \mhn.-wn Opt•ra (Ïwrth. \t·urlt•tuy uf St. \l ;wlin in tlw fj,.)¡l-, Dir · ,,., illt• .llorrino•r. (Sm) H \!\I> EL: l>ift·r,·nls àri••• ol'upc•r¡o,, Luriu Popp. •upranu. l.,.•,[jc• Pt•ar,un. ur¡nw. Ol'(plt',trn dt• CumLn1 An~lo·•u. Dir: (,,.ur!~ Fist·lll'r. (18m). 19.00 R EI' ERTORI DE CONCERT :;JB ELILS: Simfonia n. ï, op. 105. Philurmnniu Ort'ht•¡.,t¡·u . Dir·: V lutlimit· l'u,hl<c·nnzy. (23m). DEBU S~l': Childrr·n'N I'OI'Ill't'. \l cxiH \Vt•Ís~t·niJI•¡•g, piano. ( 15m). BELLil\1: Nol'ma ("St•cliz io¡st• 'uri .. ". "Cosiu Oh n''," \m Bo•llu". Mnrin Callu~ . .l un¡tll'' \lcu·~. Ctw< ur l'Opo•¡·u dt• París. Q¡·o¡IH'hli'U dl'l 'ft•uL•·o• l\tu•iunal ell' I'Upt·· ra dt• Purí~. Dir.: Gt•urw· St•bustian. (15m). 20.00 BLTU.ETÍ DE t\0- TÍCIES I AGE:.'o~I>.\ .ll t:SICAL 20.13 PERFILS Raimon Culnnll'r t'Ull\ t•r•n amh un t•umpn•itm· al \uhmll dt· Iu ,¡•va uhra. JOSEP SOLER 22.00 i\GENDA l\1LS1CAL 22.05 ELS NOSTHES CONO~HTS CONCE HT t•n•·t·~i,.u·ut l"''' Cutu lllll) u Músic•n o• I ci iu 'i d'n~o~l tlt· 1997 u l 'ENglr~ia Part'CH!liÍul tlt· Lli\ iu . '( Vl FESTI\ \L DE MítSICA DE LA VI T.:\ DE LLÍ VI \. BEETJIO\ E:\1: \ur·i ac·inu,; t•n ~11 B \1. Trin do• l'un.idut• en Si B \1 , np. !li. DVOR .\h.: Trio n. I pc·r a pinno 23.:JO "\OCTLIL"'\ \lu•iro per acahar t•l tliu. Pr..-.·ntueió a t•àn·ec tl' .\lfreò Cc·la)U. DIMECRES, 14 DE GE· NER DE 1998 07.00 L'OBERTt:RA MÍi sit•n pt•r ec•nwnt;nr el diu. R<"c ttll d' oht·es urru~ (ll't:SCiltuch·· per Joun Viws. lnt'lou hutllt•tim info¡·malh•s i a¡tt•ndcs mu~irnls. 09.00 BUTLLETÍ DE t\0TÍClES 09.08 SELECCIÓ DE t\0\ET\TS Pn·~!'ntació t.le le- últim!"> no· '!'lat.• c:li,.t·o:;ràfique" upuno¡m· tl<'• al mer·cal. E•pai palruci nul pt'r Dkrn3 Co,tclló 10.00 BUTLLETÍ D E l'IOTÍCJES iiJ O> ;;¡- ·~ e ~- ¡;;j' 10.08 CAPSA DE M(.SICA 159 PLHCELL: Sound the u·umpt•t, h!'al thr rlrmn, c•anc;ó do• h!'nvingudu ¡>cr a .lumt·s 11 , Z a35. Gillian Fishet·. Tt·~su Btmnt•r. .lames Bowmon. Jonnlhun Kl'llll}'. R ogers Covt•yCrump. Rtúus Miílh·r. Mi!'hnt•l Georgt•. Cha•·lt·s Potl. 'l'ht' King'¡, Con~orl. Dir.: Rnlwt·t King. (24m). LISZT: 1lamlt"t. put>ma ~imfònic·. Orr¡ul'~U·u Filharmimka dt• Berlín. Dir.: Zubin \fl'hla. (15m). S \R\S \TE: Caprici ba,t·. up. 21. \Jaxim \en¡;t"rO\, 'iolí. Itnmar Golao. piano. ('7m). PLEYEL: Simfonia cont·ertunl per a nauta. oboè. fagot. trompa i orquf'•tra n. 5. H an-jürgo•n :\liihring. Günth!'r Pa-•in. J iirgen Godc. \'\'nltt•r 1-!''\llll. OrcpJt'«tra dc Cambra dt• Colònia. Dir.: H t"!Jnut1liillt• rBriilil. (21m). CAPLET: Coutt· funt i'istie. pt·r a m·pa i quurlt'l de corda. Luurcnt't' Cuh..l. En8t>mhlr :11usique Uhlic[u e. (lïm). H EIN!CHEN: Cullt'l'l'· to ;n-osso (Com·t'J'l dc• Dn.'Hdc·n), S. 235. Moaicu Anliqua d<' Colònia. Dil·.: Rl'inhunl GUI•bcl. (17m). BEETJIO\ 'EN: Can çon s !'!!<'OI'!'St'o. Juli!' Kaufruann. sopt·nnn. l'leucs Mün!'hnt'l' Kla\Íl'l'lrio. (28m). ~IELSEN: Qua•·tt'l d l' corda op. 14. Quartet Konu·u. (:HmJ. 5 I :l.OO GR \i\S "l'f.GRALS ( \"\1'\11." ()J.JI\UI "'\on ,.1 ... •in clnlnn···. Cantula B\\ \ :!OIJ l.i•u l.m·-on: .,,. pruno. OnJIIt''lra Bnrrurn tl'.\m•lf•nlnm Uir; Tem Koupnmnu. {:!2m) "!:it•h" t·i~t sti llt•. plnuclo•rt nic·ht". t·anlutu H\\ \ 21 I (Cunlutu dt•l c•ufi'). BudHiru Bunnt'). C:lm,tuph I'rt'I(!U"Oiit•n. Hnlf Pupkt•n. Du vit!\\ •l~nn-.lulmson. Cm· i Ot·· qut•~<tru 'l'lli' \g¡• uf Euli¡.thto·nmt'lll. Dit·.: c;u~ht\ Lt·c•nhtu·cl. (26m). TÍCIES C.\L r AGE:\DA ~IUSI­ '<t l 1.00 MÍIS IC)UES OEL MÚN lJnu filwslnt nltt•t·tu 11 l't>xJH"t•Hsiít lllli"Íc•nl dt•l, puhlc•s tl'urn·u. 15.00 Bll'LL~TÍ l>E t'!OTÍCJES I .\GEl\ llA \ll SlCAL 15.13 f~\P~.\ ()f: .\1lJSIC.\ RFSPH:JJJ: \ntit·• aín·· i duu•c•, Jlt'r u lluüt, -uito• III. T 'lu•u·i. {lllm). c;H \'\\DO'\: \u l•11• pui•tic·•· .I un li Carm•U. pionn . ( 15nt). \10/ \HT: Cmt · rt•riJIC'l" u trmn110 1 m·qcw.tru. h.\ 117. I '""'11 Gr·c•t•t·. Ort¡ttt'"ll'a Burruc·u l'hilhurmuniu. Dir.: '\ic·hulu• \Jc{;,.l(llll. (I :lm). UEBL SS\: '\uc·turn•. Cot· .Juhn \llcli•. On¡m·•tra Nt•w Philhur·nwnia. Oit·.: Pit•· t't't' Boult•1.. (25m). G I \ZUNO\: St.-uku lluJin. poem u •itufimir•, np. 13. Hc·ial Ot·- lJIH'stru Nnc•innul EM'tH"l'~u. Uit·.: Nt•o•mf• .I iini. (15m). F.COl PERI'\: \pott•u•i dt· Cnn•lli. llt·~<prrion \\. ( l::lml. FR\1\CJ..: Sonula Jll't" u \·inlí i piunu t•n La \1. \unt· \kil..u \lt•yt•t·"· Rnhun Dt• Sih o. (28m}. :\1.11 \'\D'\: Quinti'! dP t·tmln. l' IO:i. L' \t·t·hihtnlt·lli. (31m). 18.00 1\0l.'S 1\TÈHPRET~ CO'\{'FRT l'nrt·:,ti'-tt·ut pt•r Cntnluu~a 'l(t-ic·u t•l dia ~cio· ft•lm·r tlt• (IJI)(j a r \utlituri Puu Co•ul, ti'EI \o•ntlrt•ll. ( 1\.LE I>' HI\ EH'\. .10\ Es lYfÈHPHETS Olm•,tlt•L\ ~lOTE DE GHI(,'\0'\, \10\1- POU, HODillCO. GR.\ \ \DOS i TOLDH \. \1urgurida Buc•ndiu. ~oo¡wano. CoriP~ Pui¡:.piuno. (19m). :W. U )IEi\DELSSOHN: 150 \,'\"'l'S Prf'lurli i Fuga op. 35. 'lurnt) Pt•ruhia. piano. (Ïm). Quat·tt"l dP c·orda t•n ,\lj h '1. Quat·tN d!' curda Coull. (25m). Simfonia Jl<'t' a corda n. :2. On¡ut><· tro dl' Cnmbru .\nglc~n. Uir·.: \\'illinm Boughton. (9m). 'lt•u- jnlm.lit"rl. Lob de:. Frühling-.. Orfró Català. Dir.: Jordi Cu~~~-- (·lm). Sonata ¡wr a or¡,.'U<' up. 65 n. 3. Prtf'l' Hurford. (l1m). Tt;o amb piano n. J. op. -19. T.-iu Bo rodin. (3 J m). Trt•s funlll"Íf'li o t•aprit·is. op. 16. Lydin \rlinúw. piuuo. (11m). 22.00 AGEl'iDA )fl' SlC\L 22.05 ELS t'iOSTRES CONCERTS CO.'íCERT enrt'gistrnt prr Catnlun~a \1ú~-il"u t'ltlia 5 d'u· gthl dt:' 1997 a L\rudi-mio dt> 'Jú-i.-a d!' Torroella d.- ?11nnt¡;rí. "\\11 FESTI\AL LYfER'\ \C 10'\..\L DE 1JLSIC,\ DE TURROELL\ DE \10'\TGRÍ. din, t'l t·it·l .. 'tf::.ICA DEL SEC.LF '...\. 1'\TEGRAL DE L'OBRA PER .\ ' EL f PlAXO UïS.\AC \LBÉ:\'IZ. Elr•na Gra~t·· t'Il. Jnf'ZZo•oprano. Frunrt•sr Garrigo-a. tenor. \nton Cut·dÒt. piano. (65m). vului"Í dc• Mú,ic·u dc Quí-lwr. Dir.: Frnnz Poui (56m). 6 Dt•t•kt't". 20.00 BlffLLETÍ DE NO- zurt. up. :2. Clunclio \rruu, piunn. Onllll'•lru Filhur·mionic·u dt" l.tHltlrt••. Dit·.: F:liahu lnhol. (:!Om). SORS: Grumi ~oio l""~' 2:J.30 NOCfl'lL'\ :\fít,il'a pt'r ar·abur d dia. Prt•- "'·ntarió a càrrrt d'Alfn•d Cr·laya. 01.00 REPERTORI DE \IT DUOUS, 15 DE GENER DE 1998 a ¡.ruitunu. op. I k f.tluartlu Ft·rnútult·z. (IJm). REBEL: Els o·lt·n~t·nb. -uitt· a nnlnt•!<tt·a. ~ht-it·u \oti Jll'l" clt• e olüniu. Dir.: Hf•inhurtl Gm•ht•l. (21m). \IIL11 \lli>: Sutulod••' tlo Bru•il, 4 duns.·'· Ot·qtH''tru '\or·iunul dt• Ft·unçn. Di1·.: l.ronnnl Bet"n><tt·iJt. (7ml. SE\ Elt\C: CJUU IJ,. \ uc·tmc·c·~. Philip(IC' Cm·n· i Etlnunnl EM·t·jt•nn, dur•! tlt· piano~. (IHmJ. H·\h.ll\1 \NI as. \fO\: Lt•• CnniJHllll''• op. \f. Tr·uitsku) a. sopt·ntw. R. l'nn·zyl..nwski, lt·um·. T. h.t·at"t'. loat·itnu. Cor i Utt¡ut••tra clt•l Cnn¡·c·rt~rt•lunl\\. Dir.. \ luclitnia· \,ftkt•uaz\. (:3Ctnt). TEL!·:'f\ '\'\. Oht·rt~t ­ ra i Sui t" pc•t· a Jo, uhoi·,. t"llrcln i h.t•. Si h (\Jú.it·n rlt• Taula). Cunt·t·nlu• ,\Ju,ir·n· de •·n :\1. \'it>na. Oir.: :\ikuluu~ Hurnnnc•ourt. (:!lm). IJ0'\17ET Tl: Quintet pt·t· a tlth \Inh n-.. 'iulu. quitarra i 'iulmu·t•l. Rudolfu BnnutTi i \lc•,utult·a ::O.tt-fanuto. \ iulitb. Di nu \•t·iolla. \Íulu, .\1ui"Íu C;UIIJ(i. f,'llita~ rm. \t-turn Hunm·c·i. \ini unt"t'I. (:!:im). 13.00 C HA!\S INTEGR\LS latu clt•ls pu~t·xu~. BW\ 21:2. HOIII"Uno. Stt'l>ht•n \ldc•r. hui'Íton. Tlll' fric•ntl• 11f \pollo. (27m). DIIWhllll. .. IAts~t un;, sur¡.:¡·n, Iu''' ttth '~uc·lwu'". liPtt'lllt·s 1.1 In t"rttïllu. t'Utllulu }l\\ \ :! I:i. Bnrlm•·n Bumw). Chri•tuph Pr·j.¡:ot·dit•n. Hulf Popkc·n. Dn,·itl \~'iJ,on-.lnhn•on. Cor i Ut·t¡ut••lru Tlu: \~,.uf Enlí¡.:htt·nm••nt. l>ir.: (;u,ht\ l.t·onhnrtl. (18m). Oï.OO L"OBERTl'"RA \lú-ir·a pt·r ("ODlt'll{":tt ..1 dia. Rrntll d'oh n'"' breu· pre·t•nllldl'• per Joan \"in··· ln..luu Lutll•·tin.~ informatiu• i agf'n· d"" mu-ir.u.l •. 09.00 BL"TLLETÍ DE NOTÍCIES 14.00 ?lll SIC.\ .\:\TIG \ \I.FI.ETX \: El Fttt·. fn,ulucla. Stutlium \Tu-inll' \nlc•nr·iu. llt••pÒ't·inn XX. Dit·. : Jordi Su,ull. ! IIJm) . D \:\:-ES PO PUl ~\ HS FH \:\CESES DEL SEGLE X\ I. Tlw Hruud•iclt• Baud. Dit·.: Jt•t·t·m} Burlo"". ( lïml. 09.08 SELECOÓ DE l\0\ETATS itltim.-~ no· \t"lat~ d.iscogt·àfiqtt<"s aparr·~u­ dr·~ al merrat. Espuí palrnl'í- nut ¡wr Di•cos Ca~Lelló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE )J(SICA CIIOPI'\: \'ariarion' ,oi.Jre (55ml. HAYD:\: Conr,•rt pt•r a \Ïoloucd i orque>itra n. 1, Hob. \1lh:l. han ~1oni¡dwt­ ti . .\kadenú~ für .\Itt> \lu•ik Bt•rlin. (24m). BRlTTE.\: Sinfonic>tta op. l. Ül'tC't rlt• \'irnu. (15m I. OBRADORS: 5 t•ançon~ dii•-iqut'" t'• ¡JUll) olt'.-. Kh; Te Kanawu. Ro~et· \'ignoles. {9m). LECLAJR, Oherlut·a op. 13 n. 3. Tlw Pm·n·U Quur·Lt•t. (11m). S.'\lET-L\A: Ot• la ml.'\ a vida, Vt'r~ió urque~trul dd Qmu-lct dt• c·ortla ft'ta pN· Gt"oq; S:~a·ll. On¡u.-stra Sinúònira tlt' Londt·ch. Oit·.: Gcoffn) Simon. (:Hm). POULENC: Sonata per a dar-inel i piauo. J\licbl'l Pm·tal. PasC'al Hogé. (l..Jm). 18.00 PENTAGRA)IA Pro¡,.,.ama dr clh·ulgariú nm.i.-ul. Guió i renlit7atió: Pt"rt' BurÍ';. i ..\.lex Rnble,. 19.00 REPERTORI DE CO.'íCERT \IOZ \ RT; Sinúonin n. li. KY 551 "Júpitt'r.. Tbe Ac·ud!'my of .\nd.-nt .'\ltbiC". Oir: Cbri-toplwr Hogwood i Jaap 'it·hrüdrr. (38m). \ "EHDI: Duet i ària dc "La Tra\iutu"". Jun e \nrlt:r,;on, ~opranu. Alft·rtlo 1\.rau •. tc•nor. Onluc,trn cld Tl'alt·e "ïaeional dP J'O¡wra dt" Parí•. Dir·: \lic·lwlangdo v..Lt..i. llíml. C \_~T\TES DJ-. B \CH Can L) 11111' Prt•st:'utaeió de l(•.s 19.00 HEJ>Ert'fORI OE CONCERT MAJ JLEH: Simf•miu n. 1, "'Títii''. Orqut•slt·n dt•l Con•t·r- "l.à ,.¡ rlat•t•m la munu" tlt" :\ln- 15.00 BlJTLLETÍ UE ~0TÍCIES I \GENDA 1\HISI- CAL 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA 'fl!SI- CAL 20.13 "A LA iUAi\ER,\ OE...." l n ¡·nm i dat em propo•u i rnuwntnlu mÚ.•it·a que li U.,"~'Uda. GuiÍ> i prt'sental"iit dt' Joan \ï\t.... Produceió dc Dolor. Bu• · IJUI"I~. 22.00 AGE~D \ )JUSIC\1. 22.05 ELS "iOSTRES CO:\CERTS CO;\CJ-:RT t>nrt•¡_.j,trat per C:utahrnya \Ió-ira ¡•J dia 2 d'or·Ut!Jrl' tlt• l99ï al Ct'ntr·¡· dt· Cultura Contrm¡>oritniu Burc·c·lona. AVLI .'\1ÜSIC.\ "'ELECTROACÚSTIC\ I S.\ xus··. Tt'mpot·otla 1997/91! rll'l~ Cont·r·rt• dl' r "''"Jtim·ió Catalana dr Compositor,. Obre~< rlr \1ASEDA. MA.\ -JU- ,¡,. QUE, BRNCIC. MOY-\, Vf<;. H \'\fUl. MARTÍNEZ i CAP- 15.1 ;J C.\PSA UI<; MÚSiCA OEVTU•. .Jm<cp ;\f aria \pari- IJ IZET: J.'tu·lt·~<it•nm•, ntÍt,ic•u inr·ult'ulnl. \lur·t•t•l Dt,.•su¡.ttu • t•er·itudtu·. e,.,. J..uak Gt·c•¡;um·. Cor i OrcJn•••tra Fillwt·mionic·n rin. NU XCI~. (66m). cic In Huclin i "li•lt•\Íl<iÍI Bt•l¡ru. Dit·.: ,\lt•,untlrr Huhhud. 23.30 NOCTUR~ '\lúska pPr urahar el dia. Pn~­ Ft·ntarió o eàrrt'!· d' Alfrrd Ct·· lu~a. a I. t- .k f: e 5 :r t: OJ .00 REPERTOR I DE i\IT DIVENDRES, 16 GENER DE 1 998 DE 07.00 L'OREICTl' RA l\fÍI•i<•u Jll'l' t•omi'II~UI' d flia. Rl'f'UIJ el' uhrP• hretc- pn·~en­ tacle; ¡wr Jonn \iv e·•· lrwlou hutll1•1ins infor·nwtnr- i nt~t·u­ tlt•s mu~it·uls. e 09.00 BUTLLETÍ J)J~ NO- I. TÍ<.:IES l- I. 09.08 SJ<;LJ~f.CIÓ OE NO- VET-\TS Pn·~entut·ií. dc l1·• írltimc•M nu- \'1'1111~ dihl'flj;r·ufiqut·~ UJIIli'I'~U­ <II'P. ni mc·r·l·nt. E~pui ptllt'flt•i nnl ¡wr Dikl'll' Cnstt·ll•í. 1- !1' Pn•¡,. mit E~n .. (Qur la lluunçu sigui glorio;;n), moll't B \\ \ 231. Solistf.'S 'ocal... Cor \lontevt>r;di. En¡di~h Baroqut' Soloi,b. Dir: .John Eliol Gardinct·. (-lm). 10.00 Bt'TLLETÍ ()E l\0T ÍCIES 10.08 C. \PS \ DE .\1Úi1CA HECER: \ 'uriuc·iun' i Fu¡;u •ohr.· un tt•mu th• Jl illt•r, op. lllO. Ht•iol Ot•qu•·•t•·u dt•l Cun· t't'rlt:t•huu". Dir·.; .:\'c•t•ntt· JiirDOWJ..\.:\'D: (Hm). ,¡, "From 'ilt·nl ni¡;ht" i ''FI•m nul •o fu;,l, )C fountuin;," c.lut>s c·un~nn,, .\lfn•d Dc•llt•r. c•ontt·utc•nnr·. l{nht•r·t Spt•ru·c·r, llniil. (9m). CLJ\1-. \: Sc,lel. Quinll•l dt•l Cunst'r'\Ult..-i clt• i\top,<•nu. 'rul'i Culnbl'\, mmtrnhnix. (25m). H \VKL: Bnlc•ro. Ur•tllll'~lt'U Simfúttíc·u tic• Montrí·ul. Di!·.: Chudc•s Duloit. ( 15m). B;\CAillSSE: Conrt•c·tinu pe•¡· u guilun·u i orqtwt;t r·u. op. 72. \'urciM• ) t•pc~. ¡;uitotTil. Or·tpu•,lru Fil hnt·mc'mic·o dï~Mpnnyu. Dit·.: R. Friihlwc·k dt· llurgo•. (2;{m). li \'1 1>'1: Cint· c·unçon• cs<'!H'I'•c~. \Jhairi Luw•un, sopt·ano. Ol¡:n '1\ c•r•"U) a. piunofortt· H•wht'l Pml¡;l'r, \ iuli. Oh•¡: ku¡.:un. 'iulnrwl'l. (13m). D\'OH \1\.: 0.7.li,E.20J Dnn"'' c•slutt•, up. 72. Hoyal Orl'lw•tru. Philhm·monic· Dir·.: ;\ntul ()o,·uli. (:i5m). 13.00 GIUl'íS I'TEGRALS C\'\'1'\TES DE B\Cil ·-'f¡; llt'l, ihr Paukl'n! Et·-.·hullc·t. Tr·cun¡wtc•n!'' Cunlula BW\ 21·1. (P1•r u l'unin-•·~uri tlt' Iu l'l'inu 1\Jariu .lo"t•fn ell' Pnlòniu), Eh, Boni-t"'''• ~oprnno . Eli~nlll' th \1111 Mu¡:nu~. c·cmlrnl Puul \¡,'lH·w. 11'11<11'. 1\.luus Mt•rlt·nM, l~t~ix. Cell' i Ol·c¡cws Ira But•t·cwu ti ' AmMLc•nlam. Oit·,; Ton Kou¡tmunn. (26m) "l.ulwt dc•n llc•t•t•n nUt• llc•i tl<·n" (Liuc•u l'i Sc•nyor to~ c•IJ; pugnn~). mnlt'l li\\\ 230. Tlw Si'-h'l'll Dit·.; llurr) Chri •· lnpht•J'S, (lm). "St'i l.ult unti 1·1.00 .n (:S1CS DE CATALL:\YA DOR!'i..\."\11: Conr·t'rt pt·t· u 'iolí i m·qucslra n. 2. op. ·13. \lurk !\.aplan. Orqu<"sll·u Siuúònicn c.le Barrdona i 'lat•icmal de Catalunya. Dir.: La" renec Fostl'r. (:llm). BLANCJ\.FORT: llomenu4\e o Chaplin. Antoni Dt·~~eH, piunu. (Sm). CANÇO.NS NAPOLIT.\1\ES: Core'ngralo. Dic·i· II'IWt'Uo vuie. 1\1at·crhiare. J'tt' \·urria \u~à! ... Pccchè? Jaume ·\t·agall, tenor. Ot·queslJ•a Simfònica del Gt·an Tc.>att·t• dl'i Lict'U. Dir.: Javie1· Phez Batista. ( 19m). 15.00 BLTLLI:.ïÍ DE NOTÍCIES I AGE~DA ;m;SI- C.\L 15.13 EL DL\ DE L'OlE~T Pro¡rrumaeió realitzada a purtir cie lc·~ peticion;, qut• ,.1., no'h·c•s oic·nl::! han Cc•t al l'onle>lll· clor dc Catalun)U ~~ú~iea, tt·l. ,r Hl'l'ull nitre·• ht·t·u• pr.··c·nlodf', r,rr Pilut· ~uloirà. DIUMENGE, 1 8 GENER DE I 998 09.00 BliTLLETÍ DE l\0TÍCIES I .\GE'\()\ :\lrSI- Oi.OO L'OBER1TRA CAL \h't,it·a pt'r C't•mrnc;nr el clin. Rl't'till cl'obr~ brl'us pr<'•en tud~ per· Pilar Subirà. 09.l::l )t(SIC.\ I,EK .\ COBL.\ \IORER \: "Ln <;unln •·•pi- 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I \ GENDA MLSI- na". " But'\UIII th• In fc111t cM ¡:ut''. ·• J 'Em¡wl·tl tl". ~urdu­ nt•s. Lu PI'Ítwipul cl1•lu Bi~hnl. (12m). PHEI\·\Fl~T\: Lu 'ull 1lc• Mnl1lurwll. suite• pc'l' u dni'H rnhlt·s, JH'I't'II~~ÍÍl I nnt·t·utlur. Mnnlsr·rt·ul Ct·iMinu, ll nt·t·tulor·n. C:ohlt·~ Ln Pdtwipul dt• Ln Bisltnl i Sc•hntunu. Bc•rnnl St•llc•nt, , pt•t·c·usHÍÍI. Dit·.: .l o"t'(J Pr·c·nufc•tu. {21m). GIL I \U:\tUH \DO: L't•• lllcliunl clc• \i l'. •u itt• prn¡:rumúlic·u. Ï.u ltln Ln l't·im•ipul cic· I .u Bi-hul. Oit·.: Frunc•t••t• ( u-..u. ( 16m). 10.00 .\ GI-:1\ 0 \ ,\ ll SICAL 10.05 PEYI'\GR \\1\ Rc•¡wlit•tó clc•l t•l clijuu~. JII'UI-'1'1111111 1 1.00 EL ()) ,\ c•mh m: L' OJJ<:l'iT 20.00 BUTLLETÍ DE NO- Prul,(rumut•tó r·c•ulttzutln u purtir tlt• lt•, pl'lic·wtc. qnc• ,.1, nn- · lrt>s oít•nl• Irun ft•t ulr·ctnlt·• tudor dc• Cutultmyu Mnsif'lt, !t'I. TÍCIES I AGENDA 1\fUSI- 202 202 35 35. :is as. Conúnuocib del pro¡..rrnma. 22.00 AGENDA )fl' SICAL 15. JO EL DIA m: L'OIENT Continuui'Íií clt•l pm¡..'l'llltlll. 22.05 ELS NOSTRES CONCO"\CERT enrl'¡..ristrnt pc•r Catalunya :\Iúsica el dia 20 dc• non•nthre dc 1995 al Palau dc• la :\1úsit·a Catalana. CO~­ CEHT COlDIE \10RATIU DEL 30è ..\."\1\'ERS\RI DE L'I"\!:iTlTLT CU1'niA,"\. BEETHO\t:\: Sonata per a piano n. 1. op. 2 n. I. Sonata n. ï. op. JO. n. 3. Sonata n. 6. op. lO n. 2. Sonata n. 21. up. s:~. Bmno l.Ronat·do (,db!'t·. piano. l98m). 23.30 NOCTIJRN 1\Túsit'a per acuhar el elia. Prc•SI'Illa ció o càrrec d'Alfn~d Ï.t'luya. 20.00 BUTLLETÍ DE l\0TÍCIES I AGEl'iDA ~lCSl­ f.,\L Fn prugrumu er \lc•, Gur ino. 22.00 .\GE:\UA :\tl'~ICAL 22.05 (,R\"\S OBRES 11 \¡>.,DEL: Sum~cm. oruttwi. L)mlu Ru•-.·11. L~nnt• Daw•nn. Cutltt•ritw \\) n Rugcr,, Thontu~ Handlt•. 1\lur·k Padmnrc·. \ l il'luu·l Gc•Hrgc·. Jnnut l1un llt·~t. Tht• Si,1t·1·n. Th~ Simphun) nf llnr·mun} un1l lm•t•nlinu. Uir.: llur•1 C ln·islophc·•·•. (205m), 1 1.00 TRANS:\llSSIÓ El\ DIRECTE DE Llt. ~fiSSA RRAT 12.30 AGENDA l\fl1SICAL J 2.35 APERITlU MllSICAL 15.00 BUTLLETÍ DE 1\0TÍCIES 15.08 "A LA 1\L\NER.\ DE.... " t'mc~; el dijous al 'csprc. 17.10 TE:UPORADA D 'ÒPERA DE C..\TALU~Y;\ :\lLS1CA VERDI: 1 Lombardi alia prima cm<'ittta. tlramu lít·íc c•n quuu·l' aetPs. Junt' Amlt-t·"cm. Richard Leech. Lul'i nno Pu' arotti. Samuel Rotnt'\. Cm· i Orquc~tra dc.>l ~1t'ln;pnlilon tlt• l'i}. Oit·.: .l anae l.Rvinr. (129m). 20.10 SELECCIÓ DE JA7..Z Progr·umu tlrdkot u Iu mús it•n 23.:iu NOC'rtlltN clt· jnzz nmb b'l.l.ÏÓ d 'AJltt>rt l\1all t>frt'. \1(,.ic·u¡wt· Ju•u lm•· c•l diu . Prt'· "'nlul'i{, u c•n •·c·c·c· dc \1un) .fu11Í>. 22.10 AGENDA ~lUSICAL 07.00 L'OBEllTURA \fí'"íca per començar !'l dia. COUPERIN: Qualn \l'r~t·t.~ clt• moll'l. Puu;riu Pt·tihnn, •opt·uuo. Snphic Duncmnn, >;o)inuw . Lc$ A1·t• FloriH~un tH. Dir.: Willinm Chri~lit•. (9111). BEETHOVE~: l\U ssu t·n Un M, op. 86. KntJwrint- vun h.omp1•n. lngcborg Dnm:. 1\.dth Lcwb. l\lit·ht-1 Bt·udonl. Ciid1in¡:cr Kanlm·ri !:ilutt.¡:urt. Stullgu t·t. Barh-Collt'gium Dir.: Helmutb Hilling. ( t:Jm). BHUCK.,.'\ER: Sulm 150,\\ \lJ :i8. GarhingPr Kanton•i '\tuli ;:;url. Barh-Collegium Stult~url. Dir.: Ht>lmuth Rillin~. (10m). DE TOHRES: \li,erc·rt•. \I .\}re E•pañul. (26nt). 5..\:\CES: Stahat )latt'r dolot·n•u. Cult•r·ina Cah i. conu·nlt. Conjunt in't:J.umenlal "Cont'l'l'lo . {12m). Rt'petic·ió dd prognunu 20.13 L'.\UDJO\'ISUAI. 0 1 .00 REPERTORI DE I\1T DISSABTE, 1 7 DE GE· NER DE 1998 09.13 MÚSICA RELIGLOSA CON \ ENTUAL DES DEL 15.00 BU'rJ.L[~'I'Í IJE; NOTÍCIES I A(; J<:NDA MUSICAL CERTS CAL l\lONESTIK DE MONTSE- G\L 20.10 EL DIA DE L'OIEI'\T DE 01.00 RF.PERTOHI D E NIT 22.15 CONCERT OtAGIN\Rl 7 23.30 "iO<:'f'l H'\ \lít•ÍI·u¡u·t· u.. uluu· t•loliu. l't'f' · -.•ntut·iÍI u t•àrn·c· dt• \lurÍl .I un(•. t¡m·:-Lra n. I. op. 11. \1m·i<' Ltú,t• :\cunC'cker. Ot·t¡uC',tra Simfòniru riC' BamhC'r¡.:. Oir.: In¡w )lt'lzmarher. (16m). 1·1..00 ) l ÚSICA DEL SEGLE "\X 01.00 NEPf:HTOlU DE '\lT DIU.UNS, 1 9 DE GE· NER DE 1998 07.00 L'OBENTllllA l\ltÍHit'U )Wt' ('UIII\'I t ~lll' t•J tlin. Hc•t•ull d'uhrt•M hn•uo fii'I'St•ntndt•' pt•t· Jou u \'h •·~. llu-I tm hutllt•tiu~; infm•matin' i U¡(t'lltlt·~ mu.,knl~. 09.00 ln'TLLETÍ OE 1'0TÍC IES ROCSSEL: ~Iúsit'o pet· Elpénot·, pn!'ma radiofònie pt•r a nauta i quartl't de corJa. op. 59. Pmtl Yct·he). Janneke van tlt•r l\1t't'r. Wirn tlt' Jung. Il!'nk Gtúttot·t. Viola de Hoog. (8m). ARNOLD: Sinfonietta n. 2, Op. 65. Ü•·crucstra del Fcstjvol tlt· Londrrs. Dit·.: Hnss Popk. ( 12m). COPIL>\..1\'D: Trio umiJ piano "Vitrhsk''. Gíibcl- T rio Bct·lin. (12m). J\L\ RTl~l.J: Lt•" PuJ'àbole<. Ot·que.•tru Simfbnil'a dl' la Ràdio dt' P•·agn. Dit·.: Zdent'k Ko-le1·. (23m). 09.08 SELECCIÚ DE '\0- \'ET\TS Pn·,¡·ntaritÍ clt• ¡,., ultím•·• novt•tuh di•t·o¡..'l'àfitJUt'' upurt'h'UÒl·• ni nwnnt. E•pui J>Uln>ciuut p!'r Ui-.·o· Ca•klli•. I 0.00 Bt"T U .ETÍ I>E '\0TÍCIES 10.08 CAPS.\ DE .\ IÚS IC.\ 159 8 BRITTE'\: '\u~t·'s Flutld .. (L' \n·a dt· 'ínt'•J, up. 59. Ow.. n Bt·unni¡:uu. Sl...ila H,.,.. Tn·vm· \uthun). Ot'IJUt'slt·u tle Cnrnht·u Anglt••u. Dir·.: r\m·muu Dt·l M111·. (llim). Gl JRID l: Qunl'lt'l dt• t'OI'IIu n. l. (22m). Em·st·o. Qutll'tt•t SCIJ ll i\IIAN\': Funlll,in, op. 17. Mm·r·ay Pt•o·uhiu. piano. (:10m). B \C II : Suitl' pt•t· u ut·qur~<tru 11. 1, BWv 1069. ThC' English Cuntt'l'l. Oir.: 1'reH>r Pinnm·k. (19m). T\\EIE\: l' On·•tiudu. Orqut·•tru tll'l Tt·utrt• Bohui dt• \1tN'Oll. Dir.: \ndrt•i T'\L,lioktl\. (6rn). P ISE'\OEL: Simfonia ¡wr u dut·- nault·•· tlos oluu\,, dm-. trompi'•. t't~rtla i luti"\ cnntinu. t·n Si t. \1. \lt·tuo'i Suxoniut•. Dir.: Ltuh,i¡.: Giilllt'r. (J lm I. BR \H\1S: li Ot•uh•·hl' \olk~­ lirdrr·. (Cttnt;t>llij populu1·· ulC'num)•'s). Pnmrlu Cohurn. ~o­ prnno. ll•·1·munn Pr't'), hurí ton. Gt·ufft•t•y P:H'Mll", pinno. (2.jm). 13.00 GRANS l l\TEGHALS L'ORR.\ OBQliESTl{.\L DE rl. S'l'rl Al 'SS Cont·t·t·t pt·•· a vioH i Ut't(LH'~lrn up. 8. l n¡.:ulf Tm·hun. Üt'IJIII'•h·u Siml'ònic·u rlt• Burnht·r·g. Oir·.: Lim· Shumhatlal. (29m). St• r·••nutu ,,..,. u in>~tt·unwnt" rll' vt•nt. up. i. Soli~h'• dt· "'ni tlt· I'Ot·qut·'u·n tlt• Cumh1·u d'Eu•·opa. Oir.: llt·inz ll ulliw•l'. (Him). Cnnct•r·t JH'r u Iromp a i ur- 15.00 BUTLLETÍ DE ~0TÍCl ES I AGEl'DA ) l tSICAL 15.13 CAPSA DE ) llslC\ ELG \.R: Simfonia n. 1. op. 55. Philbarmonia Orchc,tra. Dir.: Bcrnard Haitink. (54m). HAYO"\': "\fi,,.a hrc\is Saneti J oannis dt> Dt>o. Hob. :X..\ .ll: j. C:or dt• nen.~ de Bad Tülz. Tafelmn~ik. Dir.: Bruno \\,.iJ. (15m). D\ OR.A.K: El l'olom rJ .. L, ho:<c. poema siuúònk op. 110. Ort¡uestru Südwestfunk. Dir.: Vaclu' Neumann. (18m). RAlML\Il.A..'il~OY: Vuriaciom ~obt·l' un IC'ma dc Cot·clli. op. 42. hntlu·yn Stott. piano. (16m). FASCR: Obertu1·u (•uite) 1'11 rem. \'irtuosi Saxuniar. Oir.: Ludwig Gütt1e1·. (;s.!). FAURE: Can..-ó de hrt's~ol per a violí i orqu¡,slra. op. 16. Rudolfo Bonucci. Orque~­ lru Filharmònica de la ciutat de .\fhi.c. Dir.: Enriqu<' Baw. (4m). F:U.L...\.: ConC'~>r1 pe•· a ela' icèmhul i cinc in•trumC'nt~. Tonr .\lillan. C'la,;C'èmhnl. Jaime )[artín. flauta. )funoel A~"Uio. oboè. Joan Enric LLnna. - clarinet. Santi.agu Juan. ~;olí. Jor:;e PoziL'. viulnnN'L Dir.: Edmoo Colomt•r. (15m). nnfor11•. \ t•r·u Ht•t hs. 'iolí. \nnt•r B\ l,ma. \ inlttnco•l ¡,¡lm). "\G'\ER: Lu \\"ulttui•·iu {ca\"alt•utla rlt• Lt•s \\ulquít·it•s). Ül'tJIIf'•l ru Filhurm¡'mi•·a tlt' Bt•rlín. Dir.: Cluurlio \bhorlo . (Sm). 20.00 Bl 'T LLETÍ DE t\0TÍC IES I AGENDA ~lLSl­ CAL 20. I 3 LA MÚSICA A DEBAT P•·n~t·nmu n l't·Htlll'll dt• h•nw' mu~it•u iH tl'inlt•t·¡'·~, n•nli tzul umh Iu •·ul.luhot·:u·ifo rlt•l Const•ll Cutalà tlt·ln \'loí,iru. 22.00 AGEND \ MtlS IC:AL 22.05 ELS ~OSTR J.:S CO~­ CERTS CO'\CEHT t•nrt•¡;i•t•·ut r•·t· Cutaluuyn \Jú,it·u l'I elia 6d' agn.t de 1997 ni Pati rlt•la Dc·lt·gat'ió <h: Dt•ft•n'u clt• T ut·ra;rona. :\tl S IC\ \1.!'1 P\TlS 1997. GLI'\1\..\: Tr·íu pati'-ti•· <'n t'<' m. BEFTIIO\ E'\: Trio t•n Si h :\1. np. Il. BRlCH: 13 .00 GRA.l\'S rNTEGRAI,S L'OBRA ORQUESTRAL DE R. STR.AUSS Simfonia t>n fa 111, op. 12. OnpwstTa Filbat·mònira Eslovaca. Dir.: .Michael Halósz. ( t8m). 01.00 FtEl'ERTOIU UE NIT 14.00 ~tOJHE~TS LÍRICS DO"lZETII: )faria Stuanlu, t'"\lral'tt'•. Edita GrubC'rO\"a. Orqut'.-lra de lu Ràdio de )f unie. Dir.: Elio Bonrompagni. (26m). J ES S EL: Schwarzwaldmiidt'l (La noia de la Sd\11 .'\egro). operC'tU (C'xtrarLe~.l- Solist<'" "\Ocak Cor òcl Teatre' dE' Gartncrplutz, :\Iunie. Orqul'•tra Simfbni!'a Grounkc. Dir.: Will) Mattt•... (22m). BRETON: La \et·bena tft> la plllomo, pr<'ludi i st'guidilla<. Coro Contares de Marlrid. Or·qucslra de Concil'rtos dt• .Madrid. Dir.: Poblo S•n·ozubu i Fedet'Íco Moreno Tot•t·oha. (7m). DIMARTS, 20 DE GE· NER DE 1998 15.00 BUTLLETÍ D E NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL Tn·-._ Jlt·C"~~ pPr a c•larint•L .. vi«'- piunn. np. 83. lont•t•l BR \JT\I'i: Tr·io t•n Iu m, "l'· Ili. Trio 1-.rnnn~. r: ~m). 23.30 l\OCTlHN i\ltísit•a per twuhu •· l'I tlin. Prt·~"ntaeiií a t•iit·n••· ri' \lfn•rl Crluyu. 07.00 L'OBERTL HA \l ú~ica pt•t• c·llmt•nçur t•l dia. Rt•rull d'eoht•t•s hr•t•us prt·•t·n· taclt•' pt'r .Iuan \IH''· 1m·lt>u hutllt•tin• informatiu• i u;rt·ncle . . nuhi<·ul,. 09.00 Bl'TLI..ETÍ DE :\0TÍCI ES 09.08 SELEC:CIÓ DE :\OVETATS Prf'"t'nlm•iu dt• ¡,., últinw- nu' t•lut~ diMt'lll,'l'iifitJUI's upart•¡,'l.l al rn~·rt·ut. E,pui putrnrinul pt·t· Oist·n" Cn•tt•lló. 18.00 ADfANAC ,¡,., Lo t'~pai dC'stinat n .... vorar· i rC'\·iurc el~ fets mfs rt'prt>st'ntutil" dt•l pa.,sa1 mu~irnl. Guió i ~t'IO'f'CiÓ d'r\.lex Robl<•s. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍC IES 19.00 R EP ERTORI D E CONCERT \ 1\,\LOJ: Conre1·t p<'r a llaiit i 2 'iolin~ . .R\ 93. D Giaròino \nnoniro. Dir.: Giovanni \ntnnini. (9m). SCHUBERT: Trio amb piano op. 100. O 929. Jos \an Tmmf'ri'f'l'i, piu- GLLCK: Seoúrnmis, hallct puutomima. Tafelmu~ik. Dir.: Bruno \\'eil. (20m). }lO.MPOG: Suburbi-. Emili Brll{laLia. piano. (14m). ELGAR: The Wund ofYouth. suite o. l op. lu. Orqu<'slra de J'Ubtt't'. Dil·.: B. Thomsoo. (20m). SCRL':\l \.1'\~: 4 lieder dt' \ Ip·tht•n, op. 25. Bat·baru Bonucy. soprano. Vladimir .\~hk..nazy. piano. (9m). BORODiN: Quartet dc C'orda n. 2. Quartet de CIC'vcla nd. (28m). 10.08 CA PSA UI<: \1 (ISJC:A ENESCO: Simfnniu n. 2. np. 17. ÜI"IJIH'Htrn Filhunm'mic•u BBC. Dk.: Go•tmurl) Rozhdt·~t' rnski. (SHm). BRJ'l'TEN: Cinc· c·unçon~ tlt• 001·~. np. 47. Cor "\1nnlf•v¡•nli. John li 1m). Gordint•r·. Elint 15. 13 CAPSA DE ~fÚSI CA B0).l'fE)1PO: Simfonia n. 2. 'w'"a Filltot·monia PortugucOir.: ..\h·aro Ca.;.,u1o, "il. (4lm). GIULT.\."'\1": Gran •unntn pt>r a flauta i guitarra, np. 25. Pi'ter-Luka~ Graf. Ouuta. Koorad Rago.-•rug. guitarra. (21m). CCl: Suilf núniatura. op. 20. Orqu,.,tra Filharmònil'a de Hong hong. Dir.: Kf.'nneth Schertnt'rhorn. (15m). BEETHO\'E~: Faotu~ia p<'r a piano. cor i ortp.Jt:,,tra op. 80. Alícia dc Larrorhu. Solistes vocals. Cor dt' Cambra de In R.lAS. Or qut'ntra Simfònica rlc la Ràdio dl' Bct·lín. (21m). COR ELLI: Sonat•· da rh iesa op. L n. I Li n. 12. London Bm·oqu t'. (12m). DEBUSSY: El Mar. On¡ul's· tra Filhannòruea de Los Angl'lc~. Dir.: Esa-Pl'lcko Snlom•n. (24m). ROSS INI: Guillem Tcll. ohertura (trunscripl'ió per u iostt·u:mrnt• dr vent). Rircrt>ar Acadcmy. (li rn ). \1UYI'S.\LV\TCE: Sonatina per o )Httc. \lkin dl' Lormrha. piano. (JOru). tadrs pt•r Joan Vives. Inclou butlletins infonnalius i agendes musicals. 18.00 GRA :'<iS IYI'ÈRPRETS LLCI \ POP P B \CII: Due~ ñrit•, dt> Iu Pus,iú St'~on; Sa nt i\lntt•u B\V \ 2~L Lm· iu Popp. Cot· rlt· Iu Hiulio dt• Lt·ipzig. Stuut~kurwlle Drestlt•tt. Dir.: P<•lt•r S'"hn•ier. (10m). F\.l RE: •·p¡t' J es u'', tl!'l Hequi t·m op. 18. Lu r in Popp, NOIWnn o. Cot· dt· In Hàrlio clt• Lt•ipzig . Co pcllu Estatul <lc· Dt·t•sckn. Dit·: Colin Davis. (4 m ). IIAYDN: Lu Ct·cut•iú, m·utm·i pe•· u soli.s tt•M, <·o•· i onpa•stru, ll oh ).. )\. l :2. Eu l'l'~isll·u mt·nt públic. (fi'UAnwnts dt• Iu lt'l'!'t'l'U port). L111·iu Popp. Knrt OUmunn. Cm· i On¡ucstru Simfòniru dc· Iu Ràtlin clt· Budrra. Dir.: Lt't>nnl'll f'krn <;tcin. (2·~rn). \RIES D'OPERETES\ IE\ESES, d'Stolz. Lcbur i Suppí•. Lurio Popp. 'opro11o. \mhro,iun Opet·u Chnl'll~. \ c·acit-my o f St. \larlil1-in-tht> Fit•ld~. Dir.: \!'\illt• Murriner. (15m). 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 19.00 REPEHTORI DE CONCERT HAYEL: n uf11is i Clot·. Ballt·t. Cnr i Orquc••tru Simfclnkn dt• Londl't'R. Dir.: '\ntlrt- Pn•\Ïn. (57m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA ~lUSI ­ CAL 20.13 PERFILS Hoimtm Colnrnc·•· t'tli1Vt•t'8u amb 1111 t·ompo,itur ui voltant dt• In '"'\'U ohro. JOSE P SOLET{ 22.00 AGENDA :\fiJSICAL 22.05 ELS NOSTHES CO~­ CERTS CO\CERT t·nrt·~•Lrut t'I dia 5 dc fdwer dt• I 995 u Iu Sala Papl't' dt• Mú"•ir·u dt• CapeUadt>~ . .J V.Z A DOS PlA:\ OS. \Iand Camp i .Josep \Iu• ·'Kitflus", piano. j82n•). 23.30 1\0CTHRN Mtísic·u Jll'l' uc•ultu•· r•ltliu. Pre~f'nhwi6 u di l'l't't' cl'AJfr·ed Cclu yn. 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Presentaci6 de les últim es now•tats rüscogràfiques apat'!'gJJdes al mercat. Espai patrocinat pe•· Discos CastPiló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I 0.08 CAPSA DE MÚSICA DELIUS: Suite Noru ega (Thc Cou11cil of thc Pcoplc), música in cidrntal. Orquestro Simfònica Eslovaca. Bratisluvo. Dir.: Jobn Hopkins. (25m). RAMEAU: Quam dilecta, motPL Soli~tes vocals. Cors i Orqul.'stra de la Capella Reial cir Park Dit·.: P. Hcrrcwt>ghc. (21m). PACA_"\L\'1: Capricis per a ,;oií n. 1. 2. 5. 9 i 18. op. 1. Tedi Papavrami. \ iolí. (13m). FALLA: El amor brujo (segon quadre). Ginesa Ortega. Orque~lra de Cambra Teatre Uiure de Barcelona. Dir.: J osep Pons. (23m). BARTOK: Set peces del " Mikt·okosmos'' per a dos piano.!!. Sz. 108. Ditta Bat·t6k-Pasztot·y i Miída Comensoli. (9m). RAVEL: Ma Mère J'Oye. Or·· truest•·a Filbarmònica dc 81'r·lín. Oil·.: Piene Bonlcz. (28m). LI'TERES: Azis y Galatca, sat'!ntrla bat·roca. Mar·ta Almajano. soprano. Al Ayt·e Español. Dir.: Eduardo López Bruno . (14m). SCHÓNBEHG: La nit transfigurada, op. 4. Scx'tcl de corda n parLi•· d'un pol.'ma de Richard D!'hmcL Quartet Lasallc. Lce Fi•er. \;olonrel. DonaJd ::\fclnlll'S, viola. (2ïm). 13.00 GRA.~S lNTEGRALS L'OBRA ORQUESTRAL DE H. STRAUSS Suite per a 13 in•truments de vent. op. 4. Solistes de vent de l'Orquestra de Cambra d'Europa. Dit·.: Heinz Holligcr. (25m). Bw·lcs ke. Byron J an.is, piano. Ü•·qut'strn Simfònica de Xicago. Dit·.: Fritz Reiner. (20m). DIMECRES, 2 1 DE GE· NER DE 1998 14.00 l.\fÚSIQUES DEL JUÓN Uno fmcstra oberta a l'cxJiressió musical dels pobles t.l'urrt>u. 07.00 L'OBEHTURA \~úsirn ¡wr t•onwn çur l'i dia . Rerull tl'ohre~ hr't'l" pr•e,t'n- 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCfES I AGENDA ~roSI­ CAL 01.00 REPEHTORI DE NIT 15.13 CAPSA DE :\t(lSlC.\ S l'Oli R: Simfonia n. l. op. 20. Orqut•stru Filhur·mòni!'u E,tatn l Tw!'oslnHtro u Ko•i· rr. Dir.: \Jfn•d \~ nltl'l·. (:'15m). D \:\Zl : Quintrl, op. 51 n. L Yit•nu- Bt>rlíu. En•t•mblt' (13m ). J \NACEK : Sr·hluc·k uml .l nu, m1í~irn inr•itiPntnl OnJur,tru Filhurnu)nit•o E~lu ­ vurn. Dir.: Liluu· Pt•;wk. (9m). H.STHAUSS: J)p,· h.l'iirnc•rspit•gt•l, up. 66. Knut Skt-u m, haix- lnwíton. f:vn KnnnlnhJ. piuuo. (3 1m). BJBEH: Sonntu Rt' lll'f'Rt>ntntivu. Ho!IHIIW~t·u . (13m) . .MOZAHT: Cunt•t•rt pt••· 11 l'lu•·incl i ur·q lll'~ ll·a , KV 622. Thcu King. Orqul''lro tlc Cnmh1·u An¡:lt•Mu. Di1·.: J c rfl·vy Tatt·. (30m). COP LAND: Pr·imavc•·o ApuluL'\t'. O•·qut·~tr·u Filhar•mònir·n dr l.n~ \n~t·lt·~ . Dir·.: Zubin Mt•htu. (2•1m). 18.00 NOUS 1'\TÈRPHETS TURIN \ : Sonu tu . DO DGSO"!: P tii'Lita. Enrt·~•trat prr Catalunya 'líi•it•n. Dne-Kun Jung, gnitnm1. ( 16m). CO:\CE RT t•nrt•ght•·ut pt'r Cutnlunyn ;\lú•ica d dia 11 tlt• jlt'lll'l' d!' 1997 n l' \uclitm·i dt'l Ct· ntrr Calassunç. flO\'lEi\..\TCE PÒSTlN ·\ X.A\ !EH .JOAQUIN. On¡uc8tr·a .J oventut Pcr·ruHsionistu clt' Cotal,unyu (Ol'fcó Laurlutc). Dir.: Angel Colomt·r·. (36m). D o .\f. Soli>tt>s d'Austruliu. Dir.: RonaJd Thomns. (28m). Sonata per a orgut' op. 65 n. 5. Rodolf Heincmann. (Sm). "Singet d(·m Hcrrn dn ni'Ut"Li!'d''. Salm n. 8, op. 91. Cor Simfònil' i Orque$tru Gulbt>nkian. Dir.: ".\1ichl'l Corhoz. (8m). 22.00 AGENDA ;\1USICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS Con<·ct·t enrcgistr'ltt p•·r· Catolunyn Música el dia 29 d'alwil tlt' 1997 al Pnlnu rle lo Música dc Bur<·t•lonn. Cutuluna "CALA LÍRICA ". l60l- ANlVEHSAHI DEL CONSEHV,\DE SUPERIOH TORI MÚSICA DE BARCELONA. Manuel Cnbero, piano i Mit·bel \Vagemans. piann. J or¡,'l· Casanova, mandolina. 0•·([lH.' '-lrn Simfònica drl Con,t•rvotori del Liceu. Oir.: ;\fanurl Ortega. (9lm). 23.30 NOCTt:R."'i' .\Iú, ica per acabar el dia. Pr·e"I'Dtació a càrrec d'Alfrl.'d Crlayo. 01.00 REPERTORI DE NIT DUOUS, 22 DE GENER DE 1998 19.00 HEPERTO IU DE CONCEHT BÇlHODIN: A lt•a ••stt•prij dc J'Asia Ccntr·nl. O•·tlucs tt·a Filhannònira Samm·n. Oir.: Sa(8m). Fl'irdmun11. muel THOMPSON: Al.lrluiu. Cnr~ i nwmhres tir l'orqurstr·u Mu sica Sat·ru. Dir.: Richnrd Wt•»tl'nburg. (Sm). B \ Cll: 'foceuta i fugu 1.'11 t't' m. Pett·r Hurfor·d, orgut•. (9rn). ELG \H : Variacions Enib•mu. op. 36. Orqurst ra Filhannò nil·a de ' irna. Dir. Gc•or·g Solti. (32m). 07.00 L'OBER TURA Música per· començar I'L dia. Recull d'ob1·es breus prcscntudt·s pt'r Joan Vives. Inclou butlletins infor·malius i u¡;cndes musicals. 20.00 BUTLLETÍ OE NOTÍCIES I AGENDA ~IUSI­ CAL 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES MENOELSSOIIN: 20. 13 150 ANYS Qnm·tt•t dc rm·dn Ol)· 80. Qunrll't dt> corda Coull. (26m). So nutn pt'r n violí i piu no t•n Fu M. Shl()lno Mintz. Paul Ülitr·ovHky. (27m). "VcrJeih uns Fdcclcn gnüdiglich", sa lm. Solistt•s vol'uk Ln Chaprllr lltl)alc. CoUt•gium Vot·alc. Ensrrnhlc Ü•·c·lws tral el!' Parí~ . Dir: Philippc flt•t·rcweglw. (Sm). Simfonia per a Ot·quc•trn dr t•orcl a n. 9, !'D 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Prc.•entució dr les últimes novetats discogràfiquc« opart'gudc~ al mercat. Espai patrocinat per Discos Castelló. 10.08 CAPSA DE ~IÚSJ CA HANDEL: Oda pel diu clt· Sa nta Cecília. F. Pubner. A. Holfe Jobnson . Cor Bach rl'Estocolm.Concentus MusicuH de Viena. Dir-.: Nikolaus (Sltn). Hurnoneourt. lL\YDN: Funtasia en Do m . Hob. XVTI:4. Alfred Br·cndcl. (6m). STHAV1NSKI: L'OreU t.le Foc, suite del hallt't. OrquestJ·a Simfònica de Londres. Dir.: Neeme .Tiini. (31m). VlVALDl: Sonata n. 9 per a ,;oloncel i continu. Su- 9 ~un Shcppunl. 'inlonrt>l. <.nrnlun. t•hn t·t•í. J un f• Cobt•n, 'inlont•t•l t•nntinu. (13m). Gil\"\ T\..,LIE\': 0111'• ('tlnÇIIIl' VI'III'C'illlll''. \uthnuy Rolft• .luhn•on. u•nur. Lt·uham .fohn,un, piano. IJ nJ.(O I)' \ltcm , mondulina. (lm). "H0\1\1EH : Cunrnt llf'r a dc" c•lut'inc•tt- i flrt(Ut•,. tru, up. 95. Oil'lt·r I'.Jiit-kf•r. \Vuhlc•mn t· Wundc•l. OriJUC'slru Simfc'Jilit•n dt• Iu lludiu tir St uttp;urt. Dir.: Wolf Dit'lt•r ll nu~t'ltilcl. t25m). E.SAINZ n¡.; 1, \ 1\1 \Z \: llcmwnutç,e u TcHtlutm•-Luult't'l'. Àh•' Gtt•·•·ot¡(',, ¡cuitutTn. (óm}. GEHllAHU: Al'ic•l. Ot•q twotr·u Simfbuic•n cic• Bn rcdnna i "'ínt•itlltlll tic· Cutnhmyu. Dit·.: Eelmon Colntnf'l'. (2 1m). Ltw~ U.OO GR.\1\S l'\l'F.GR \I .S L'OBit\ OHQL ESTlt\L DE R. STH \LSI.\ \u~ ltalit'n, funtu~iu simfimit·a. up. 16. Orqlll·•Lt·u Filharmònic·a tlt' B.·rlín. Dir.: Jli¡•¡•nrdo Muti. (-!2m). Al ..... ;¡;'" ....a .::;! ~¡;;¡· 159 1 LOO \I(SH:.\ \:\TIG.\ CAHEZO!\: Gln"uts. difcrl-nl'it·~ i tic·nto•. Trin l ndo \lo ri•. (::! l m). G\:\ÇO'<EB DEL DliC Dl:: C \L \BJO \: Si rle vos mi hic·n. Si n'us hu' iera mirudn. Snl<·ln ~o jn t1t'Í. Que f¡u·cm <h·l pol11·t· Juun. Lo CuIH·llu Rt·iul 1l1· Cu tulu nyo. Dir.: Jonli Suvull. ( 12m). L\WES: Souu tu n . 8 t•n Ht· M. Cnnju nt iu~tt·umrntul. Dir.: Gu~tuv Lc•ouhu t•tlt. (I lm). 15.00 HUTLLETÍ DE ~0TÍCIES l AGENDA 'ILSJ- CAJ, 10 15.13 CAPSA DE .\IÚSICA PROMWJE\: Rumt•u i Juli"ta {r,lrarh•.,). OriJlll'•tru dc Clen•lantl. Dir.. Lorin 'laa zd. (!Hrn ). "CHU\1 \.\\: Dirhtrrlit•lw. up. l8. \\ olf¡:anl! ll oluuair. lwrítun. Imugcn Cou¡wr. piano. (29m). 'fOZ.\RT: Oein fúnt'hrr. K\ ·li'Ï. ¡_... Conn•rl dt•, \ot·ion ... Dir.: Jorrli Sn,ull. (5m). BRUCH: Funtu~iu t•sc·ot·t•'n per 11 \iWlí i nrc¡ur.tru. op. ·16. Itzhnk Pt•rlmun. Juditlt Liher. nrp u. OrtJIH''tru Filllllrmimicu d'J,rut'l. Dir.: Zuhin Mehw. (30m). ORilEGO-SALAS: Quuttro J.irirlw. Eugr•nc• RouHHt•uu, saxo. Ilnm. Graf, piano. (16m). LII\LE't (el jovt•): Obrt·turu dc• "Tiw Dut•nna". Ot'IJnc•Atr·o Thr Purlt•y uf lnstrum••ut~. Dir.: Poui \il·hulsun. {(un). JIUM\1EL: Grun ••·n·nuta n. I pt•r a guitarra. piunu, \iiulí. rluri- nt'l i fagot. op. 63. Con•ortium Cla•skum. (lim). TuBL'\: Sinfonietta sobre motius t'•lonians. Orquestra 5irnfònit•u dt• Goteborg. Dir.: '\,•,•me Jiin;. (!!lm). 18.00 P ENTAGRA.\ ll\ Pru~nunn de rlinllgació mu•it•ol. Guió i •·ealitzal'ió: Pf'rc• Burr~ i \Jex Robles. 19.00 REPERTORI DE CONCERT GRIEG: Coocet·L per u piano i urquc~tTn op. 16. O lli M u~to­ rwn. Ot·qncstro Simfònieo dc Sa n Frnn<·isco. Dit·.: Hrr·bcrl Blnmstl'ch. (30m). BIZET: •·L'amom· t.,t un oisl'llu n•brllr" de et l' 1 de Carme o. Moriu CnUo'. Ort¡ut'•tra dd Tt•atre Nacional de l'Opera de Parí~. Oir.: George' Prêtrc. ( lm). C.Pb.E.BACH: Conc·c·rt pet· a ,;oloncel i orque-tra, Wc¡ I 7::!. Juliu;; Bergt•r. Orque-lm dt• Camhra Dnll".-\.rro. Dir.: Jark ) l artin H iindlcr. (:!lm). (\\Q 168) ra 20.00 BLI'LLETÍ DE -"0TÍCIES I AGE!\'DA 'ILSICAL 20.13 ·•A LA :\IANERA DE...." Un con,;dat t'ns propo•a i coml'ntala míts-ica que li agt·ada. Guió i prl'st'ntació d" Joun Vi\ l'S. Prndurció de Dolors Busqucts. 22.00 AGEl'H>A l\fUSICAL 22.05 ELS NOSTR ES COlliCERTS COXCERT enre<.,ri~trut pcr Catalunya !\Iúsica el diu 16 d'uctuhrc de 199ï ui :\lu,cu d'Art Contemporani dt' Barcdona. IV FESTI\.\L DE :\IÚSIQUES CO~\TE:\1POR..\..'\TES DE BARCEL01\,\. PEREJRA IS,-L'\ 'f..\RTÍ: :\JNro LI. ..\ngcl Pt'rdra. perru_•-ió. Joan Sarunortí. guitarra dt-ctrira tenor. ¡,ruiLarra,ifltt'titzodor. Xa,;l"t' F4.,rocrola. darint't baix. tiRXO wprano. E,pt•rimental Barc·dono Pert'lL''ió. (82m). 23.30 JIIOCTL'RN :Mú,ïco per acabar rl dia. Prl'scnllwió a càrrec d'Alft·ed Celayu. 01.00 REPERTORl DE NIT DIVENDRES, 23 GENER DE 1998 07.00 L'OBERTL'RA DE \1ú•ira pt•r· t'U ITIC'IIÇDr t'( dia. Hccull d'obn·- br<·u~ pre,t'ntmlt•, pc•r Joun Vi"''· l m·lou hutllc•tin' infonuotith i a~¡·n­ clc·~ mn•irul,. 0 9.00 BlTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÚ DE NOVETATS Pn·~t·nllH'iÓ dt• I•·~ últinws no' rtut~ cliHt·ngricliciiiC'R upart'¡,'ltrlc•• al nwt'l'lll. F:•pni pnlt·ocinol ¡wr Diric·u• C:u•tt•llú. 10.00 BU'I'LLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 c:APSA DE l\lllSICA M1\HLER: Elt·nnl dt• la tc·r•·a, trunHI'I'ÍJH'ÍÍI pt•r u onlm·~tro dc· ¡•umln·u tlt• Schiínbc•r¡; i Ril'hn. Bir¡.oit Rt•mmt•rt. cuntrult. llnn' l'ett'r Bludmitz, tenor. En,¡•mhlt· \lnsÍIJUt' Ohliquc. Dit·.: Philippt• llt•rrewel!ltt·. (6:im). S.\TlE: 3 Sar·uhuudt•,, J•·un-J iit•l Bnrbit•r, piano. (l:Jrn). GE\U'\ I \'\1: Conc•t•rto ¡;t·n••o op. 3 n. 2. Tbc• At·ullc·m} of \nrit·nt \lu•ÍI·. Dir.: C. llo1~wood . (9m). \10Z \RT: DtH•rtimt•nto pt•r u 6 mslnmwnts dt• wnt. K\ 213. Gntp d .. 'cnt dc· Iu Filhunnònit•n de Bt•rlín. (llm). B \C.\H ISSE: Funtu~iu undulu~n ¡wr u urpa i orqut'stt·u. Hc•inl Ot·c¡nl'~tt·u SimfioniC'Il dl' So•villu. Dir·.: \ntoni Ro• Mnrhu. (17m). SCII ÜTZ: Slc•lw unf, nwinc Ft•t•tmclin. SWV W9. Sc·hilt7.-Akutlt•rnit·. Dir.: lluwurd Armun. l9m). BER~STEI N: Trir~ umb piuno (liJ3i). 'lt>uc·s \liinchno·r KJn, il'rt .-io. (16m). PLK\ EL: Simfnnin Pt•t·iúdit•u n. 6. Orquc,tru dc• Cumhru dt' Culòniu. Dir·.: llt•lmul \tillll'rBriihl. {::!Om). 13.00 GRAr"'S 1'\TEGJt\LS L'OBR \ OHQL ESTll\L Dl-: H. STH\t:S~ \ludwth , pot·mo •imfònir op. 2:J. IJrcJUC'•lrn Filhurnuinic•u cic \ic·no. Oir.: !.orin \lomwl. ( I\lm). Don Joun. op. 20. Tlw Solti Orrhl'•tral Projt••·t ut C.nrnrf."ÏC' llull. Dir.: G.·nr~ Solti. (17m). Mort i trunMii¡,rurat·ií>, op. ::!,1. Orquc••lru dc• Clt•,t•lnncl. Dir.: Lorin 1\luuz,•l. (23m). 1 J.OO MÚSICS DE CATALUNYA HANDEL: O Hitt~ unto tlw Lord, untlwrn n. •I. Munlwt•nut EH¡Htr~-:un'í, ~opnmo. Magda Pujol, nw:t.zm;upt·unu. Dalmau Gonzúlt>z. tt·nor. ll afucl Mnntonc•t·, bnix. Cor Juvt• elf' l'Orft•ó C:atulu. Coral 1\ln- drigalihlC~ de Catalunya. J o,¡. \ntonio )fur, orgue. Orquestra dl' Cambra :'\ocional d1• Moldà,;a. Oir. : Josep l\1. Castdló. (20m). B.\GUER: Simfonia n. 18. t'O Si b )1. Looclon Mozurl Ployer>. Dir.: J\luttbias Bam!'rt. (16m). BELLINI: L'abbaodono. vlYALDI: Sposa son disprenata. Monthl't·•·at Caballé. Migucl Zam•tti. (.1Om). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUS ICAL 15.13 EL OIA DE L'OIENT Pr·ogramació realitzada u pat·tit· de les peticions que els nosu·¡-~ oients ban fl't al contestudot· de Catalunya :\1ú~icn, tel. 202 35 35. 20.00 Bl'TLLETÍ DE NOTÍCIES I AGEI:\'DA MUSlCAL 20.10 EL OL\ DE L'OlECiiT Continuarió d!'l programa. 22.00 AGE!'IíDA lfCSICAL 22.05 ELS NOSTRES CO!'iCERTS CONCERT cnrt·gi~tro t pc·r Catalunya \fú~;cu el diu 8 rl'uctuhr•• dt' 1997 al Palau dc• la Mwica Catalana dc Buret•Jona. CICLE "EL PRBfER PALAU''. XOSTAKOVJTX: Sonata pet· a violonc·el i piano. DEBUSSY: Sonata pet· u violoncel i piano. BLANCAFOHT: El pa rc d'au·ncciom;. LlSZT: Après unc lecture de DnntP. Anna Colà~, ,;olonrt'l. •\na \ 1rnrnd!'z. piano. Mado nu \ïcen~. pian<>- (ï5m). 23.30 NOCTUR~ \fú,il'n per at•ahar el elia. Preht'nlució a còrrrl' d'Aifrl'd Cela) U. 01.00 REPERTORI DE i\ IT DISSABTE, 24 DE GE· NER DE 1998 07.00 L'OBERTURA Mcí•il'a pt't' comc:nçru· d diu. Rt•t•till cl'obres breus pt'l'ijCfl · tarl1·s per Pilar Suhirà. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTiciES r AGENDA MUSICAl. 09.13 J\fÚSlCA PER A COBLA C01\CE RT enrc•¡.;i•ll·at pcr Catal unyu Múl'ica el dia 12 dt' julilll dl' 1996 a la Plaço del Ho·i do• Bum•luna. FESTJ\ \1. D'ESTIU ··<;HE<: 96''. Olm·, \IOHER \, FERHER. ¡~,. rtUEH \. G \Rit!<; l'\. JOSEP SERH.\. 1'\l LÍS, TOLDRA, ,1\HTI'\EZ CO\th I .JOAQLnl SHtR \. Cohlu Sant Jonli. Dir.: Jomli Lt·Íio. (50m). l 0.00 AGEM>A 1\tUSIC\L I 0.05 PENTAGUAMA Ho'fii'IÍl'IÚ do•l )H'll¡.\l'lllllll o•mt•s o•ltlijous. 11.011 F.L !HA UE L'OlENT Pro{{rltlllllt'iÚ l'o•u liiZutlu u pu•·til· do· lt•s lll'lio·iouM llUO' t'IM nosIro·• ui••nl• hnn li·tult·onh•stutluo· olt· Cnllllnnyu .\ l t!"io•u. Lo•l. 202 35 :lS. 15.00 lll'TI.LETÍ DE i\0TÍCIES I \GEl\DA 'H'SlCAL 2 t3. Cht·i.tiau<' Schaf<'r. lholya \erebic,, Ingt>borg Dunz. J ume:; Ta) Ior. Thoma." Qua:<t· h<off. Glichingcr Kaulon•i Buch- CoUt>gium St uttgarl. Stuu¡;art. Dir.: Ht>lmuth Rilling. (28m). BRITTEl'\: \.~l.D.G. (-\o majot·cm D t•i glor;111n) Th!' Fi117J Singl'•·~. Oio·.: Paul Spiccr. (19). BAh.F\RK: '·Bt'uedieta eo", pe•· u llalit. Daniel Bt•nk(i. (10m). (16 i 1ï) S.\ LAS : Mis~>a dt· Rt·'fuicm. \1onj!'s Benedictins dt• Silos. Cot· Exaudí Jt• Culla. Ui o·.: Muda Ft•lieia Pf.t·rz. (lGru). 11.00 TRANSl\IISSIÓ EN DlRECTE DE LA MISSA CONYENTt:AL DES DEL 'to~ESTIR DE !\lOi'íTSERRAT 12.30 AGENDA l\IUSICAL 12.35 APERITIU :\JLSICAL 15.10 EL nJ,\ l>E I.'OIEI\'1' Cunlinuoo·ió tlo•l pmgnunu. 15.00 BuTLLETÍ DE NOTÍCIES 20.00 RllTLLl!:TÍ I)E 1\0TÍCIF.S I AGE:'iD,\ .\ll'SICAL 20.Ul:~t OIOYISlfAL L n )ll'U!II'IIIIIU tl' \lo•x Goorino. 22.00 A<;El'\DA MUSICAl. 15.08 ·•A LA :\IANERA DE.... " Repetició del programa t•mf., d clijotlh ui vespre. 17.10 TEJ1PORADA D'ÒPERA OE CATALUi'íYA MÚSICA 09.08 SELEC<;IÚ DE '\0\'ET\TS Pn·-t•nlm·iú tlo• lo•' úhinn'' noH'lnlM oli-¡·u~nifit¡ut'' upnrt•¡tu tir, ui nWJ'I'ill. E•ptti putrnl'i nat ¡wr· Di"'')' Cu,ll·lliÍ. 10.00 Bl'TLLETÍ DE t'IOTiciES 10.08 CAPSA HE ~I(SJCA lT \)Di'.: Si mfuniu n . 103 " HI'clohhuno•nt do· timbulc•s". Oo·qm·~tt·n flo•iu l Cnnc·¡·¡·t~o·­ hmm. Ui o-.: Nilwluu¡; llunwnc·nuo·t, (:!Om). l•' lt,\ CK: 'l'do umh piunu, up. I n . I. Míino•h (112 m). K.luvio•o·to·iu. nt'·l' F.BEND.\: C:um·o•rt IH'I' u lluu tu l'li Iu m. Anolo·ús 1\dowjún. En~t·mhlo• ,\ro, Ht•didvn dt• Pr·u ~a. Dir·.: 'lilnn \1u•wlingrr. (22m). \ \ U(;II \'\ \\I LLI U1S: J•'lu~ Cumpi, l~~'r u Yiulu. \I'IIH i oro111o''tll'U. Fo·t•dt·· rid. Hidtllt•, ,·iulu. 'l'ho• Bmu·lll'mouth Sinfunit'llu Choit·. Sinfonio·lla. Bounwmoulh Oio·: '\m·mun ,¡..¡ \Jur. (:? lm ). R \CTI: Sn itt' po•t• u 'iolono·d n. I. ll\\ \ 1007. \nno•r B)l.,ma. (18m). GI \Zl '\0\ : J.t-, c,IUI'ÍOIIS. hnllt•l op. 67. ()¡-. tltu'•tt·u do• Iu Sui.so• Homan dt•. Dir.: Erno·•L \n~•·•·nwl. (36m). 13.00 GRANS INTEGRALS L'OBilA OIH)lli~STI!.\L DE R. STHAUSS Lo·x o·ntrt•nwlin dun·~ <lo• Till E~tlo·nMpit•¡;t•l, op. 28. Filhn•·mc'mio•u oli' Bt•rlín. Dir.: I lo·rlw•·t vou 1\nrujuoi. 22.05 í:llANS OUHES SCIIliMM,N: DuK l'nn1dit>K uml cliP Po•t'Ï, m·uloo·i ¡wo· n soli•Lt·"· l'UI' i !II'()II!'"IJ'IJ, SoliMll:'s Cu o· i Ot·qm•sll·u ,.lll·nl~. Simfònio·u dt• Bnmlwq;. Dit·.: Gu,tn\ 1\uhn. (99m). WAGNER: Pao·~iful. S imon Esll•s. Multi Sulmint'n. llnn~ Solin. PNN· Jlu[.mann. l•' ••u nz Muzuru. Waltruud Meit>r. Cor i Orquestra del Fcstivnl dr Ba yn•uth. Dir.: Jnnws Lr\iow. (278m). ( 16m). •\i"í vu pur·lnt• Zuruthustr·u . op . ;~o. On1u•·~u·u Filhuruu'mi¡·u tlt• lkl'líu. OÏt'.: (,t•tlll,l Sulli. (33m ). 23.:JO NO<.'Tl Ui\ \fú,iru po·r ¡u·ulmo· ~I clin. Prl'1lt• \lat·ó '!'nUwio'l 11 .I unÍ'. 2J.J5 AGENDA :\IUSICAL I 1-.00 ~1Í:SICA DEI. SEGLE ,.,¡,.,.,.,. 01.00 REPI.:RTOHI l>E :\IT DIUMENGE, 25 GENER DE 1998 DE Oï.OO L'ODERTLRA \11.-io·u 1wr o•omt·no;u•· o•l tlio. Ro•t·ull tl'nlu·¡·~ ltrt•u' pro·~•·n tudo•, pt•r Pilar Subirò. 09.00 IHJTLI.ETÍ m; NOTÍCIES I A<;ENDA l\1USI- 22.00 SELECCIÓ DE JAZZ Pro~'l'ama declical a la mú.iro dt• juzz amb guió d'_\lh.. o·l 'fallofrÍ'. 2J..OO ~OCTI..'RN \lúbico per acabar t'I diu. Pt·<''<'ntació a <·àrrec d!' :\lm·ó J anf. 01.00 REPERTORI DE NIT DIU.UNS, 26 DE GE· NER DE 1998 CAL 07.00 L'OBERTURA 09.1 :i MÜSIC.A HEUGIOSA SC II UBEHT: Mi~Nn. ll 16ï. Ruli;,to•s. Cm· do· Lo Rulli<> dt• Bavit•o·n. Cup¡•IJn Bn 1 m·iu. ÜI'()Ut'Rlrn Simfo'mit·u th· Iu Hàdiu dt• Hu' io•t·u. f)j¡·.: Wnlf(33m). gu n¡; S u\\ ulliso•h. R \CII: \lu¡tnifit·ut, H\V\ Música per <'Om<'nçar· el din. Recull d'obres b•·eus pt·coentudt•s per Joan Yivcs. lnc•lnu butllt•Lins informatius i agt·ndes noubitals. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES xx STR \\ 1\Sh.J : lli 'Li•ri n do•l ~oldul. Curnlt· Bmu¡net. Gérurd Dt'llltrdit•u. Guillaum!' Dl·l•n•·dit•n. Snli'll'' in,tno mt•ntuk Di1·.: Shlomo 'fini. (5:3m). fii'\D E!\IITII: Ru!! Ttmc. Onlll'''lru Surúclnit:a dt• Iu Ràdio 1lt• B•·•·lín. Dir.: Gt·•·d \Jim·rht. (3m). 15.00 Bl TLL.f<:TÍ OE NOTÍCIES I AG ..: NnA MLSICAL 15.H CAPSA OE MÚSICA I?AL HE: Dnlly, op. 56. Or·tpw~to·n Simfo'lllil'n dt• BnNLnn. Oio·.: So• iji (h>.uwu. (19m). MOZAH'I': Ht·{{inn Cm·li, K V 108. Euunn 1\irkhy. Co1· rlt' nnis dl' Iu Cutt·tlru l eh· Wt•stmins[(•t·. C11r i O•·o¡awsto·u tlt• l' \o·udo·m y o f \u!'it•Hl \1 U~Ït·. J)jr, : C. Hu¡;.•"ootl. (1 1m). HJBER: !\lt:'n~n •onuru ( Put· ls l \ 11 \I ). :\lu•it•o \ntiqua dt• Culòniu . Dir.: Rcinhard Godu•l. (:!· lm ). SCRl.\Bl.'\: \uit E.. tutlb. op. 12. \l!',andt'r Pult•). (16m). \HRl \ G.\: Simfonia en Rt· \1. \m u Filhamwniu Portu~,lll(). ¡..'llt''O. Dir.: \harn (:l8m). PARRY: Simforúu n. 5. Orque,tru Filharmònio·a de Lundr·cs. Dir·.: \do·iun Bortlt. (2· lm). LOEWE: Lit'dt'rkranz, op 115. l\url Moll, !Joh. Co•·ol G;n·d!'n, piano. (9m). J\1.\RTINU: Rapsòdia conct>l'l prr·11 \iula i ort¡ui'SIJ'!L Luhomir Muly. Orqu<'sll·a Simft!niro do• Prnga . Oir.: V:ír.lúv Suwlucek. (21m). c.. 18.00 ALl\'L\NAC l'n e~poi Ò!'stinal a c\·oc•nr i 1'1'\Íure l.'lR ft•ls mfs l'f'jlt't'St'n I olius dc·I]Jassat mu~ical. Guió i "cl<'rció d' Ucx Rnhlt·~. REPERTORI DE CONCERT BEETHO\'E'\T: Com·ert ¡wr u Jiiano n. 3. op. 3ï. Dunid Hndo• Orque,Lru l't•nhnim. I'Òpt'ra dc \!ena. Dir.: Lnvlo Somllb'Yi· (3ïm). BR.\IJ:\I S: Drl'i g!'btlkhe Chore. op. 37. Etlith Mathk Ann \JuJ'l.'n\. Cor de la l'iDR. Hamhur~. Dir.: Güntt'r J enn. (6rn ). DE BUSSY: Preludi u Iu migtliad11 d 'un faum·. Orqucstt·o Filhurmòn iru dc Los Ango•h·s. Oio·.: E11o-Pckka Suluncn. (10m). 19.00 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍClES I AGENDA MOSfCAL 20.13 LA i\tÚSJCA A DEBAT Pro¡.,'I'!Ullo a l'entorn de tt'llU'n mu,knls d'intt>rès. n•alilUIL amJ¡ lo col.lu!Jora<·ió del Con 'eU Català d!' Ja :\tú.-ica. 22.00 AGENDA :\RSICAL 22.05 TE)IPOJUDA l>E L' OBC CO'\CERT !'nr e¡ristral ¡wr C:atahtn)o i\Túi•ra e l di11 23 tir ¡;c•nt•r de 1998 al Paluu do• la Mítsira Cutulona. 8 .\ CII: Con cct·Lde Brundcnbur¡:: n. 5, BWY 1050. GERH \RU: C:onct•t·t ¡wr u ela"'• conlcs i pcrCU~biú. BBETllOVEN: Simfonia n. 5, op. 67. Unmlu Düts<·hlt·r, davicènJIJul. SulVIldo•· ~11lrtínllz, fluutn. Du viri Bullt•steros, violi. ÜJ•t¡ul'~lrll SimfQni<'u de Baro•dono i nocional dc C utttlunjU. Dir.: Olt•g Caellllli. (ï2m). 23.30 -"OCTURN \lú-iru pt'ral·uhar el rlia. Prr- :! -... .!:!;!! e !:'!' ;¡· 159 ::ol : l. sê. 2.. I ~c·ntawió a ràtT<'<' d'Aifrt'd Ct•· lu yu. Ol .00 REPERTORI DE I\IT DIMARTS, 27 DE GE· NER DE 1998 07.00 L'OBERTt:IL\ l\1ú~ica pN· comt•nçar c•l din. Rt•t•ull d'obres breu o pc·t•st•n· tude~< per J oan Yhcs. l ndou hutllt>tins informatius i a¡rt·ndt•H musiruls. 09.00 BUTLLETÍ DE NO- TiciES 09.08 SELECCIÓ DE l\0\ETATS Prt•wntnt•ió dc lc.. últime• no· \Nats di•cogràfique• apart•¡:u dt•, al mert'at. E.pai palr·ot·inut per Di;.cos Ca,;tt>lló. 10.00 BUTLLETÍ DE :'\0- TÍCIES 10.08 CAPSA DE MÚiiCA S<:lllfBERT: Simfonia n. S. D 485. Stuat~kapelle Drt••rlt•n. Dir.: Colin Da\'Ïs. (29m). BL SO"íl: E.•bo~sos medit'vub. op. 33. Geoffre) Dougla\ladgt>, piano. (13m). REBEL: El,; caràrtcr- de la dan•a. Les :\lu<:irirn.• du Lou\ rt>. Dir·.: Marc Minkowski. (8m), TX.AlkOVSKI: Sextt>l dc· rordo op. ïO ' 'Recot·d de Flort-n riu". Tlw Rupbad Enst•mhlr. (3-~m). HAYDN: Salve Rc¡,..¡nu , Hoh. XXlUb:l. Ann Monuyios, ;;oprauo. Cor de nen .. dc• Bml Tiil.z. Tafel.musik. Dir.: Bnmo Wt>il. (14m). ~10\T­ S..\L\'ATGE: Conrierto bre•t'. pt•r a pia n o i orquestra. Alí ria dt• Larrocha. Orqut''<Lro Ciutat de Barcelona. Dir.: Gorda ~0\0ITO. (24m). BROUWER: Estudis senzi.ll.s. Philippe Lc·maig¡·e, b'tiÍtan·a. (26m}. PL,\: Sonn tn <'ll trio en Fa l\I. Diol<'Hharon. (10m). 13.00 GRANS INTEGRALS L'OBRA ORQCESTRAL DE H. STRAt;SS Don Qui"<ot. op. 35. Paul Tortelier. ,;olonrd. \l a-.,: RohtaJ. 'iola. Ca¡wlla dt• I'E•tat de Dresden. Dir.: RudolfKt'mpc. {4lm). 1 J..OO MOMENTS LÍRI CS 12 ROSSlN1: Dues àl'it!M (Tanc..-edi i La donmt rlellago). Jcc•nifon Lat·mot·e . OrqtJC'Slt·u Narional Gal·lesn. Dit·.: Cario Ri zzi. (lí'm). CHlJECA: El boteu. lnés llivadenrira. Lupt• Sanchc·z. Gerardo :\fonrl'nl. j oaqtún Porlillo. Cor Orft•ÍI Dono~tiarra. Orquc·stru Sinfbniea. Dir.: lndull'tll'in Ci•ul'ro". (25m). OFFEN BAC il: La Gran Duquesn dc· Gr·c·olstrin (extrnr lc!i). Junc· Rhucl¡·~. mezzo-soprano. Oc·f(HI'""·o dl' Bordeu'<- \qui tuniu. Dir.: Rohrrto Bt>n~i. qw···. Lut·ia P opp. Orqcwslrtt tlt· la Ràclio dt• Munic·. Dit-.: Stefuo Soltesz. (5m). R.STRAUSS: Dt·ci LieheMlit•· dt>l' (Tres cançous d'nmot·). Lut>in Popp, sopt·ano. \\olfgong Sowollisch. piano. (8m). ( l:{m). 19.00 15.00 B UTLLETÍ DE '\0- TÍCIES I AGE~DA 11lSICAL J 5.13 CAPSA DE :\fl:SICA R \KTIMANTNO\': L'lUu drl!i mori <,, poema si mfòn ic· Op. 29. Orquc,;tra Simfònirn dc• I'L RSS. Dir.: EYgurni Svctla no~. (20m). ~fUSIC.\ FR.\:\CES \ DEL RE.\' \L\E\TE:'\T: "Content Ut'>ir. qui <'UU't' ma douleur''. Piffaro. Dir: Joan Kimhall. Rolwl'l \\ it·mkt·n. (8ml. PLCCI:\I: "St•uoli quella fronda .., ària dt' l'òpt'ro ~fadama Buttt-rfly. Lt·oni)DI' Priee.Mar:il) n llurnt'. Ot·qnt>~tr·a de I'Oprru dt•l ~1ctrnpolitan dc NJ. Oir·.: Jnmen Lcvine. (Sm). BF.ETJ!O \'E'I: Sis bagatel·le~ pl'r u piano, op. 126. Ginnlnra Co'dnli. {22ml. HL.'.'DE.\IITI!: Karrunermu;;ik pt>r a ,;oia i gran orque~tra de cambra n. 5. op. 36 n. 4. Paul Cortf''t'. Philharmonia Orebt>-tra. Dir.: :\farl:nl Brobbin~. (21m). BACH: Suite pt'r o orc¡m· .. tra n. ] , BWY 1066. Tht' Engli•h Conrt•rt. Di1·.: Tn·q¡r Pínuuc·k. (19m). SALIERI: Cont't'rt per a flauta. oho(• i ot·que~tra. C. Hoogendoorm. P. Bor~onovo. I Soli~ti \t>nt>ti. Dir.: Claudio Srimonc. ( 19m). SAL'oT-SA.E:\S: Simfonia n. 3. op. 78 -.\mh orgup". J•'nn Guillou. On¡m·-Lra Simfònica de Dalla,. Dir.: Edunrdo :\lata. (3-1m}. J \'I; \ C.EK: Tre• Danses Loriant•,, O•·que~tra Simfònit>o dt• Prn gu. Dir.: Petr Ahrit•htrr·. (8m). J 8.00 GRANS Ir\'TÈRPRETS Ll CI\ POPP 110ZART: Le• nuce' de Figaro. tre- àrie' dl' l'ò¡wro. Lucia Popp. Orc¡ue-tra de la Ràdio dP ~tu ­ nit•. Dir.: Lffinard :-Jutkin. (12m¡ . .\RIES D'OPERETES \1EXESES, dt> Dostal. Lt'ha•· i Stolz. Lucia Popp. soprano. Ambrosion O¡wru Choruo . .Academy of St.Mlll·tin-in-the-Fields. Oir.: '\t'viHe· Marriner. (21m). DV01{ \K: \ria de Ru•alka. Lu <·ia Popp. Orque~tra dc• lo Ràtlio de )luoic. Dit·.: L·onard Slolk-in. (6m). TX\.1h.OVSKf: ~ria dt' l'ac·te lli de l'òpera "La Dam" de Pi- REPERTORI OE 0 9.00 B1JTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08. SELECCIÓ DE NOVETATS Pl't";I'Jllació de les últime~ noWhtb Jj~cogràfiques apan'¡..'U· d,,, al mt>reat. Espai putnu·inal pt'r Di•cos Co'tt'lló. CO~CERT UELIRES: Stúte rlel hallt't Coppt>lia. 'Je" Phi1h01·nwniu On·hestra. Oir.: Charh•, ~hu·­ kt••·•·n•. {13m). ELG\H: \.irw marxt•s dt> Pompa i Ci•·c• umstiincia, op. 39. Or·queHtr·a Simfònica de Lontlt·c·~. Dir·.: Bat-ry Tuckwell. (27m). CR\.N \DOS: 6 ('lliiÇOIIS arnatòde~. Carmen Bu•tumnnte. soprano. :\Ianud Gat·· c·ío Morante. piano. (16m). 20.00 BLILLETÍ DE "\0TÍCIES I .AGE~DA )Il SICAL 20. l 3 P E RFILS Huinwn Colomer l'Ull\ r•·,;u nmb 1111 composilot· al voltant dt' la ~e•a obra. JOSEP SO- LER 22.00 AGEXD.\ :m .SIC.\L 22.05 ELS ~OSTRES CO:'\- CERTS CO"'ICERT ~nrep,trut pt·r Cutalun'a :\llú.sica el dia llclt· juliol d~ 1997 al Clun~IJ'C dt• Sant A!!ustí de Barrt'lonu. FESTIV\.L D'ESTIL GREC 97. C~ SEGLE DE LlED C \ TAL\l ;;o.•gon cicle}. Obre' dt• CERil.\RD. TOLDR.\. GOLS. BL-\..'\'C.\FORT. MO\TPOU. CAS..\ 'oO\'\S. HO,IS, entre d'alh'l'· Júlia \rnó. Anna .\lort'.no-Laoallt•. Ho•a \lateu, .\larta Fio), 'U• prano . •\brisa ~lartins. nwz zo-<opmno. Jordi Ma~. tt·nm·. \:avirc· Comorera. harítun. Jo.,•p F't'n•·r, boix. Carlt·~ Puig, Tl't'l'~a Ribt·~. piano. (!!Om). 23.30 :\OCTCR~ \lú-it-a per acabar el tlia. Pn·· .,,·ntac-ió o t·àrri"C d.A.lfrt'fl Ccloyo. Ol .00 REPERTORI DE NI T DIMECRES, 28 DE GE· NER DE 1998 07.00 L'OBERTURA \líc-i<·o per començat· t'I diu. Rc•c·ull d'obres breus pre,t'n lutlt', per Joan \l'e". Ino·lou hutllt•tins informatilt~ i a~t'n · dl', mu-<it'ok 10.00 BL'TLLETÍ DE NO- T inES 10.08 CAP SA DE l\fÚSfCA R\.MEAU: Dapluris 1.'1 Eglo\ "uitc•. Capella Savadn. Dir.: Mary Tf.rcy-Smith. (29111). li Ol'I EGGER: Paeífir :.!31, moviment simfònir n. 1. Ort]tu•slt·a Filharmònira dt• \uva \ ork. Leonard Rerns tt•in. {6m). )ILSSORGSI\.1: DN~J...aya {Cidt' dt> c·am;on• in fantils). Tt're$a Berganzo. Rit•ordu Requejo. ll6m). BI~.\­ \ET: Concert per a flauta tru\t's<t't'a. corda i. coutinu, t•n In m. Akademie für altl' Musik. (l·lm}. WARLOCK: Suite Cu¡ll'inl. Tht' Bournenwutb Sinfunirttn. Dir: George' lltu'Rl. ( lOm}. HAYD'I: Si11Úonia n. ·~5 --El• Adéu,··. Tbt> Endi•h Con<•t•rt. Dir.: Tn·yor PinnOt·k. (:!5m). BR.\H\IS; Tno amb piano n. l. op. 8. Tnm:í, \ Ú'Úr). Thoma" Bramli... Ottornar· Bor\\itzky. t3im). 1\.0R .~GOLD: Baby SPt't•nud<', op. 2-L On¡ut'str·a Filha~·mèinir·a drl Xordoc't d'A lt'lllflll)'ll. Dir.: Wernr·r· Amlr·t·· ns AlhPt't. (21m). J 3.00 GRAl.'iS L"'TEGRALS l:OBR\ ORQL"ESTRAL DE R. STRALSS l:na vida cl'lwrui , JIOt'llla ,.imfònit' op. -10. '\taat•knpelle de Dn•sdt•n. Oir.: Hl'rbert Blom•tt•th. (· ~6m). J 1.00 ~1ÚSIQUES DEL MÓN Una fïneritra obt'r·ta u l'ex prt•<sió rnusiral drl• pnhlt·s cJ'a¡·r·vu. 15.00 BLll.LETÍ DE t\0TÍCfES I AGE:\DA :\ILSIC.\L 15.13 CAPSA DE :\1Ú51CA L \LO: Simfonia en Ml m Ot·c¡w·strn "ínrional de I'Òpc·r·o tic Montc·-Carlo. Dir.: Ant uniu dc• AJnl('ida. (28m). BACil: L'ofrena musiral, BW\ Hlï9. Rortbold Kuijken. Sigi,.wHltl Kuijkt'n. Wielnnd Kuijktn. Rohrl'l Kohnf'n. ( ~9m). R.STR.\LSS: Dues rançon,. op. 27 n. 1 i op. 33 n. 2. Fc•lif'ÍI) Lou. soprano. Orqut••tc·a 'oac•innal Escocesa. Oir.: '\t•c·- m(· Jan i. Olm). \tOZ \RT: Conrt>rl ¡wt· u floutu. ••q•a i urc¡tw,tra. l'I.\ 299. bnmanut•l Puhml. \larir-Pit•rrr Lan¡danlt'nl. Ort¡uo••tra Filhat·m(mic-n 1lt> Bt•dín. Dir.: Clnd10 \hhodo. (28m). "\OS'['.\1'1.0\. IT\:: Suitt• tlt· Cine dit•.; 1 Ci~~t· nit., up. 111 u. Or·'llll'~tt·o Simfòni1·a 1\oo•ionul 1l'tt•t·uïnu. Dir.: Thcndot•t• KUL·hnr. (33m). GR\'\ \DOS: do• Go)t'Ht'US. Iutt•t·nw~.:r.u LLuÍ• Clun•t, \'Ïolom·t•l. Violonrl'l·li:.l('~ 1lt• Bun·clunn. (Sm). ~·J A B ENZ I O: l.uutlalt• Dominum n B. Curwlln Sum·ti Mirhurlis. Dit·.: Erik vun Nt>vel. (4m). 18.00 NOUS l NTÈRt•KETS '\OSTAI'I.OVIT\.: OIH'rluru ft••IÍ\u, op. 96. Em·o·¡.,.¡qrnmt'nl ft'l ¡wr Cutulunyu \Iúsiru al "\ \ I Festival dt• :\1úsirn do· I.Lh iu. Ot·qucstru Simfiinio·u Juvrnil lnltt•-Rt•ginnal dt• Badt'n \\ ürlt•mh•·rg. Dit·.: Gtulni Emil•son. (6m). GOL '\OD: P<·titu Simfunin. Trumuntanu. Dir.: Enric H<t~·u. (21m). \l\ \LDl: Glltrin. R\ 589. Ho•a :\lntt•u. \ltu·gnriolu Lludó. Cou·i Ca,uno\ u. Cor J OH dt• J'OI'ft•Ó Cntuhi. Ort¡uo•,lra .I Óvcno•¡, \1 Ot•stt·os. Dit·.: \'íeLltl' 1\mlll'on. (28m). 19 .00 REPEHTOR I DE CONCERT BOSSfN I: 0 1Jl't'lurn do· "S<'mírnmis''. Ot•qut•J-11'11 Simfèmica de Butlupt•st. Dit'.: Adúm Fisdwr. (12m). BACil: Cono·t•rt olt· Br·andenhuq;: n. 3. B\\'\ 1048. 11 Ciunlino Armonien. Dir.: Gimunni \ntonini. (llm ). CTIOPI\: Sonula per· 11 piano n. 2. Op. :i5. )larlha \rgt·ridr. (Hm). PL CCI'\J: '"Tu,tu. amor••!' TuT'. iir·io d., r òpt•rn 'la non Ll'•t·aut. \lonl•o•rr·al Culrull{•. Orqu~"<­ tra ¡),. r ò¡wra •lt·l \lt•lropolitan. Dir.: Janw, Lt•\ im•. (8m). 20.00 Bl"TLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENO \ :\JlSICAL MENDELSSO Hl\: 20.13 150 AmS Sonallt ¡wt· o violmwt>l i piu no. OJ>. 51!. Jlo•nt·ik Br!'nd~Lrup. Cotht•t·ino• EdwuniH. (2<lm). Simfonia Jll'l' n c·lll·du n. 8. Collt•b'ÍIIm lnstrunwntulc Br·ugt>rt8t', Dit·.: Patt·irk Peirc. (2im). Snnlllu rwr· u piu no op. 105. Ft·t•drrit· C.:hiu, piano. (18m). Simfuniu pt•r· u corda n. 4. OrtltWblt'a dt• Camln·u <\n~lt•sa. Dir.: Wïllinm Boughlon. (9m). Rom ant'"' wnw pn- raule;.. llibre ll op. 30. Luha Edlina, piano. (18m). 22.00 AGE'\'DA :\U:Sl C..\L 22.05 ELS :'iOSTRES COl\CERTS CO'\'CERT enre!!;i•Lt·at per Catalunya ..\lúsil'a ri dia 15 d'octubre de 199ï al palau de la l\lú•iea Catalana olt' Barcelona. CICLE "EL PRlMER PALAU''. MOZAHT: Les noc"s dt' Figar·o. obertura. Concer·t per u flauta i ot·quc•tr·u t'll Sol M. KV 313. WEBER: Com·crt per a clari ntt i nrIJIH't<tru n. 1, Fu .l\1. RODRlGO: Contrti: d·Ar·anjuez. Patridu de No. flauta. Josep Pablu clarinet. Suncho. Sninz, gtútan·a. Orquestra Simfòni~:u del Vall;;s. Dir.: AJ. hert Argudo. (73m). 23.30 "\OCTL~ \lú.•ica per acahar ri dia. Prt•;,entnció u càn·ec d'Alfrt>d Ct'Jaya. 01.00 REPERTORI DE :\l'l' DUOUS, 29 DE GENER DE 1998 07.00 L'OBERTURA l\lútiirn pet· eomençar ei dia. H.t>eull d' ohr•es breus pr•'sentodcs per Joan Vives. lm·lou butlletins informatius i agt·ntlcs muskaJs. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Pre»entació de les últimes nuvetats discogràfiques aparcgude, ol mer('al. Espai patrot·inol ptr Disco:¡ Ca.-telló. 10.00 BlJ'TLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE :UÚSICA BALAKIREY: Sinúonia n. 2. Tbc Philbarmonia. Dir.: J¡·,-gen) Svetlano\. (37m). H \.."\DEL: Zndok tht> priest. anthem HWY 258. Cor Ut' la Catedral de Winchester. The Brandenburg Consort. Dir·.: Da,iJ Hill. (6m). SPOHR: Srxlet dc cor da. op. 140. L'At·clribudl'lli & Smilhsoniun Chumbct· PJuyt't'S. (23m). PJERNE: Introducció i vorinrions bObre una ronda popular. Quar-tet Adolphe Sax. (8m). BACH: Varia1·iom Goldbeq;. BWV 988. Glenn Gould. (.tOm). BEETHO\El\: 'li nuets ~·oo 7. En:;emble Bt- lla ~1nsit·a tll' \ ít•na. l>ir.: :\lichud Oiut·íeh (21m). DEBLSS): Chun•mh do· Biliti-. mú•íru d't•,t•t·nu l"'r u n·t·itadm-, dut•• fluutt•s. duo•• urp•·- i l't•lr,tlt. Cutlll'rim• Dt•nt•un·. n•dtatlurn. En"•mhlt• \lt•nu Bt•rhn. (20m). 13.00 GU \ t'iS l t\ TEGR\I.S L'OBR.\ ORQl•ESTR \L DE R. STH\l :Ss Simfuniu domi-•Lil'u. op. 53. On1ue~1ru Nm·iunu l E~t·uo•t•su. Uit•: Nrmt• .liini. ('12m). Oun~~~ olt·l~ Rt't n·IH dt• Sulunw, op. 51. Üt'IJU<'nlt·n Filhur·mi\nku dt• B..dín. Dit·.: Gt·m·g Solti. {10m). 18.00 PEl'\TAGR.UL\ Pro¡,.rrumn dt• dh ulgorió musit·ul. Guió i ~alitzaeió: Per·t• Buré~ i .\Jex Rohle-. 19.00 REPERTORI OE CO~CERT BERG: Conctrt ptr u \ iulí i orqtw~trn "_\la memòria d'un Òn¡!t'l". Pincba" Zukerman. Orqul'<lrn Simfònica tlf' Lond•·•·•. Dir.: Pierre Boulez. (27m). LISZT: Consolnt·ió n. 3. \ ladí mit· HorO\\ilz, piano. (<lm). Tl'\Y O!\: Simfonia n. 9..J. ''La sm·presa". La Pt•titr Bandt•. Dir.: Si~iswolrl 1'\.uijko•n. (2am). 20.00 BUTLLETÍ DE NOl 1.00 MÚSICA Al'iTIGA \.SCAHL\'rl'J : Bo·llu Madrt• dt•i Fiui'Ï, ¡·untaln. Chri,lim· Brmult·•· -.>prann. \n·mlian \t·atlt•m). Dit·.: '\ lt'lrolus )lo·Go•¡!;nn. (2 ~m). I. E ROl:.\: S uit!' per· u du• 1·lu\ rl'in-. u. 2. \\'illinm Chri,til'. .-\ t-tltur Han•. t8m). PL.HC~: LL: Tt·l·• fnnta•i•·,.¡Jt'r u ~init·~. Conjunt dt• \ iult•• tlt• 1',\,•eatlt•mia Su·umtnlalt· ltuliunu. Dit·.: \Jlwrlo Ra,i. (11m). IIEli\ ICIIE'\: Conrt•t·tu 1(1'"""' (Cnlll't'l'l tltDrt>-olt'n). S. 215. Mu~it•n \ntitrun rlt• Colònia. Dir.: Rcinhanl Gat•lwl. (12m). 15.00 B UTLLETÍ DE NOT ÍCIES I AGENDA MUS ICAL 1 5 .13 CAPS.\ Dl~ MÚSICA SIBELIUS: Tupiulu, vp. 112. Poema '<imfiinir. Ot·qut••t•·a .Filharm(mio•u tl•· '\t ns•·ou. Dit·.: \o.._iJ¡ Sinu'r\ki. (19m). HODHIGO: Cint· pett•s infuntiJ... Ort(lll'•tra rlt• In Hiulio dc Berlín. Uir.: llath Ditlt•r· Bnum ( 11m). :1'\.0D\L): El ¡rall d'inri i. \"at·ineions •nhrt• un !t'ma popular hon¡:arh. OriJUI'slrll Simft)nit•u clt• l'E-tat Hun¡:nrl·'· Dir.: \tlum Fi,. eh•·•·. (28m). '\IOl\ DO:\\ 1LLE: Dominu• He¡:na\il. molt'!. SoJi,¡c, \ ucal... Lc' \rts Flori~•unh. Dir·.: William Christi ... (22m).\ ILI~ \ LOBUS: Trio l"''' u ohut·. t•lm·im•t i fu¡:ot. \,•il Blnrk. Tlwu :1'\.in¡¡. Rnhin O'Nf'ill. (19m). MOZA HT: Cnm·t•t·l )!t't' a vinlí i ot·quer.ln\, KV 219. llo•oryk Szrryng. Onpu•sll'll l'it•\\ Phillun·moniu. Dir.: t\lt•xuruh·t· Gihsun. l21lrn). SCHUBERT: Sr-t·tuutu pt•t• o nuutn i piano, D 957 . .lan11·• Gulwn). PhilJip Moll. {lm). CERI! \RD: Snill· P uutluru. Orqut·•Lt·a dt· Ctunhru del Tt•utrc LLiurt>. Dit·.: JtH•p l'on,. (27m). T ÍCIES 1 AGENDA MUSICAL 20.13 "A LA ~1Al'\ERA DE...." l,n con,irlnt ens propo,a i romenta la mú"i<'n qut' li agrada. Guió i prc¡,•ntació de Joan \ï\ e~. Producrió de Dolors Bu~>­ l)Ucb. 22.00 AGEI\'DA liUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CO"'íCERT euregbtral per Cotulunya Música el din 6 d'a¡:nst dc .1995 a I'Es~lé,<,iu Pa•·roc¡uial tle St. Genís dt Tot•t·oeUu dc Monlgt·í. XV "FESTIVAL INTE RNACIONAL DE M ÚSlCA. Ohrcs l'orals tir diversos eomposilo r·s. Cor \endèmic de I'Estut ti'Amlèniu. Dit·.: Ohanues Txdcidjian. (80m). 23.30 1'\0CfURN 'Iú<ira per· arahar el dia. P r·e•cntat·ió u ràrrec d.Alfrt'd Ct>laya. 01.00 REPERTORI DE 1'\lT DIVENDRES, 30 GENER DE 1998 DE 07.00 L'OBERTURA :\Iúsica per començar t'I din. Recull d'obro·s breus pt·t'st'ntaJ¡:, per Joan Vives. Jnrlou butlletins informatius i agt>ndeo mu-icals. 09.0 0 BUTLLETÍ D E NOTÍCIES 0 9.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Pn..,.tnlarió de les últimes no\ t•ta~ dkcogràfiquc.., npnrt·gu11<·-• al mercat. E.pai patrorinut per Disco~ Castelló. 10.0() Ht TLLETÍ DE 1\0TÍC IES 20.00 Bli'TLLETÍ DE :\0TÍCTES r AGE:\ DA ;\fUSICAL PruL'l'amariún•ulit:tlllln n partir¡),.¡,., 1ll'lit•ioth 1111•' ,.¡,noslrt·• oit·ut. lu111 ft•t ui <'lllllt'•lndor tf¡• Cutulull}U \1ú,ira. tri. 20.10 EL DL.\. DE L'OrE:\T Continuarió del p1·o¡rrama. 202 :35 35. 10.08 CAPSA DE :m'SIC\ ELG \H: Cnnrt•t·t ¡Jt'r a , iolí. op. 61. J..)okn Tukt-t.O\\a. Orqm•,tt·u Simfèmit-11 dt• Iu R•i- dio Òt• llu' il't'U. Dir.: Colin D11\ i,. (50m). SCIILI\1 \:\ "\': ENt't'nt·~ d 'i nfunt>, , op. 15. Wilbt•hu Kt•rnpff, piuno. (17m). S \TIE: Tn•H G) nuwpl-tlit•s, \l'l'~iÓ twt¡IH'N ir'llf. dt• Londt·t•s. Oir.: Rouold Cur·p. (!.lm). PUHCELL: Mt'tsit·a pd futwN1wn OriJIIt'sll·a r·ul dt• lu Ht• inn Mut·)· Soli~lt'" \uruiM. Cot· 1ft•l J..ing'~o Con~u•·t. Cut· dt•l 'lt•\, College. O.J'nnl. Tlw king's Cun><ort. Oit·.: Rolwrl J..ing. (21m). STH \\ INSl\.1: P••ti'IJhku. Orqut••tru tl1• Iu Snis-t• Romonel•·· Dit·.: "••f'mt· J Ül'\ i. (:l:~m). l!ERLIOZ: Lt·' nitd't·-tiu. up. 7. h. Tt• hnnohu. Onyu••,tru dt• Pur:í,. Dir.: D. Burenhnun. (29m). 22.00 AGEl"iDA MLSICAL CAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS COI\CERT enrrgj~tral per Cntnlunyu J\ l úsiea t'I rlia 16 !11• novembre de 1995 a la Catt'rlrnl dr Barcl'lrma. CONCE RT HOMENATGE A PAUL TIINDEMlTH EN EL CE~ENARI DEL SEU NAfXE)'lENT. Obrl's de Cambra cie COLS, J .SOLER I HI~­ DEl\lJTIT. Divcr·,;u~ inti-t·· pn~b. 179m). 23.30 NOCTURl'i 'lúswa pet· arahar el dia. Prl'-f'ntació a t·àrree d' ..\lfrt•d Cela) n. 01.00 REPERTORI DE :\TI 13.00 GRA.'\S 11\TEGRALS L'OBB \ ORQL FSTH \I. DE R. STR \l'SS l no -imfonin Alpinu. op. (~1. Ot•t¡Ut''tra Filhunnòui••n dt• B•·rlín. Dit·.: von 1\umjun. (S lm). n. I 1.. 00 l\ll;SJCS DE CATALUNYA BJ.ANCAFORT: Conçuns dc mun tun)U. Antoni Bt•s¡,e;,. piu no. ( J;clrn). ARRII\G \: Obt•t·tnt·u dl' "El" t'nl'lnuR ff'Jiços''. Ot·•1ltcslr11 dt• Coclnc¡uè-s. Oit·.: 1\t'dllt• \funinrr. (7m¡. llOMS: Dut•t pl'r u nuutu i guitunu. \fonlsl'rrul Gu.c·ón. '\a\it•r Coll. (Sm). SCill 1\1 \!\ 'l: Concert pe1· a 'iolon••t•l 1 orqul'stra, Op. 129. Lltu~ Ciuret. Orqut·~trn dt• Cumbru An¡:lt'•n. Dir.: Edmon Colomet·. (25m). P.\1-II SSA: Cnnçí• tiri llndrl'. Joan Cahero, lt'nur..\fnnf'l Cab!'ro, piano. (Sm). 15.00 Bl:'TLLETÍ DE l\0TÍCIES I AGENDA 1\fUSI- CAL 15.13 EL ))lA D E L'OIENT l 5.00 Rl'TU.. ETÍ HE ~0TÍCIK"i I AGENU.\ '1L Sl- DISSABTE, 31 DE GE· NER DE 1998 07.00 L'OBERTL'RA :\1úsit·u pcr començar el dia. Rt>rull d' obrt'S hrl'us pn••rn llllll'~ per Pilur Sobirà. 09.00 Bl'TLLETÍ DE NOT ÍCIES r AGENDA MUSiCAL 15.10 EL r>IA D E L'OJEl'iT ConLinnu<·ió del¡u·o~t·omu. 20.00 ntJTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA ;\1lJSICAL 20. 13 L'À tm OVISt 1AL Un pt·n¡.,'l'nma d' \it·x Gm·inu. 22.00 ACENDA MUSICAL 22.05 GRANS OBRES '\107~\RT: Lu Ht•tuliu LiLt•ruto. at·riÍl •nt•rn t'll dm•s purb l 2.30 AGE:\DA )lliSICAL 12.35 APERITTU )rt;SICAL Pelll't·í ~aJornau. Cutt•t·ina Tro~'U Riihrit·h. Sahinn \lut·l'Uli. Cut· ,¡,.¡ Ct•nU·t• tlt• \lú..-it·u Anti¡m clt· Pu•1nH1. Ot•t¡ut••Lra dt> Camhra do• Puclll\11 i cll'l \l'neto. Oir.: Pt·h'r' :\luog. (l ~6m). 2:3.30 l\O<..ïLRl\ \11'1sit·n Jll't nt·nhur ,.¡diu. Pn•· •t•nltll'iÓ u l'àrrct• d ... \fnt'Íl J unÍ'. Ol .00 llEP I<;UTOICI DE NIT DIUMENGE, 1 DE FE· BRER DE 1998 Lluí• Pujals. Cobla La Principal de La Bisbal. Dir.: Mú'-Í!'u pt>r o•onwnt;lll' el dia. (15m). 10.00 AGENDA ~IDSICAL P t·ogt·amat·ió l'l'Uiitzudu a partir dt• ¡,., Jll'fil'ionH IJIIC l'fs llOK· tres oients hun fet ol rontc~ln ­ rlm· tlf' Cutulunyu Mú~ko, tel. 10.05 PENTAGRAJfA Rt•petkió del programa rm;., el dijou;,. 202 35 35. 11.00 EL D L\ DE L'OlENT 11.00 TRANS.l\HSSIÓ EN DIRECT E D E LA MISSA CO!IIVENTUAL DES DEL i\tO:\ESTIR DE MONTSERRAT KV 118. Et·rw•to Pul11l'io. Glurio Bomlitt•lli. L) nrla Ru"'''l. 09.13 J)fÚSICA PER A COBLA GIL T)lE)IBIUDO: Com•t>rt per a tible i cobla en lu m. France-e Cas-ú. 118m). BER:\'AT: Un dia a la Xo~;ue­ ra. poema círlic. Robrrt \rmengol. pel'CU~sió. Coble~ JuH·nil de Bt'llpuÏf! i Sabndell. Dir.: Je..ús Yl'nlura i Barnet. (1-lm). DA '\SES DE LA G.\RROTXA: Ball de t·iute,. Ball de grgant.... Ball pla del~ ca' allet~. Cobla Ja Principal de la Bisbal. Joan. B\\'Y 2-!5. ("lll'rr, unser Hl'rt·•rbcr-. t•or inirial .¡,. la primera part). Cur Burh dr ' Junirb. Orque~lra Burh df' 'tnnirh. Dir: Karl Rirhlf'r. (11m). )LillTC\l: Quatre Can~on~ a la \ 'eq;... Cor ~li'\:1 Kiihn. Oit·.: Pawl J..iihn. (1 lm). HAl ON: Suht· R1•ginu, Jloh. XXJTlb:2. Dunolhca Roorhmann. EüsaLtetb von l\laguus. I I et· he l'I Lippl'rl. Oliver Widmct•. Cor '\ t·nold Sc·bonberg. Conct'nluM Mubicus dc Viena. Dir·.: Nikolnns Hamonrourl. ( 18m). Oï.OO L'OfU:RT(jH,\ Rt.'cull d'nhn·, hn•th prt••t•nlaclt>• ¡wr Pilm· Suloirà. 09.00 Bll'fLLETÍ DE l\0TÍCTES I AGE:\0\ :\I LSIC\L 09.13 ;\l(SICA REI.JC;IOS.\ PERCCJL ES I. \duro 11- òt·,·u· tt•. Vult·ntinu di Cnlu. •uprano. Conjuut Corni Pnl•·-tri na. Cnnjunl tlt• Cumhra Cn' alit•ri. Dir.· f<t>tlt•rit•o l.lurll'l· Li Amt•ndola. (15m). F\LHE: Rt>r¡uit•m. op. 18. Harloara Bon ni'), Hoprmw. I I nkun I In!l~'f:\111'11, lout·lton. Cor~ft•l ft•sli 15.00 BlJTLLETÍ DE :\'0TÍCTES 15.08 '·A LA DE.... '' '\fA.:\ERA Rf'1H'Út•ió dl'i programo cm;,, ,.¡ dijou' al Yespt·c. 17.10 TE.'\fPORADA D'ÒPERA DE CATALUNYA MÚSICA PUCClNT: Ln Rondin,.. •·onu'.dia lírira rn tres aeleR. Angdn Ghl'orghiu. Roberto Alagnn. \\illium Mntteuzú. Imu )fula. Albcrto Rinaldi. London Yuire;:. Ort[UI''tru Simfònica ell' Londre~. Dir.~ Antoniu Pappano. (102m). 20.00 SELECCIÓ DE JA'ZZ Pro¡!rama dL-dical a la mu•iru dt> jazz amb guió d'Albt>rt "allofré. 22.10 AGEXDA )ll.;'SICAL 22.15 CONCERT DJAGINARI Guió i ,r]l'('f'ió: Àlt!x Robfc,. 23.30 NOCTURN Mú~ir11 pt·r al'ahur el dia. Pt·c- dl' Tun!llt·W!Hlll. Ori11H'SSirnft'llli!·n dt' BoHiuu. HI!lltució a ràrrec d1• Mut·ó J a no~. Oit·.: Sdji Ü11awu. (37m). BACil: La PaNMiÍI ~•·guuM Snnt 0 1.0() REPERTORI DE NIT ~al tru l'"req-Qt\ut•i••• tlt< (:diAiunya \laí ..J4•a IM'r cornar•JUf"'" (f'\1).. Baix Ebrt-. \lunt..QIÏ i .Ri.l.M"ro d'Ehl't'· 102.5. 'ft<not Ahn : W:.:t PriHr.U : 9::?.2 ..\Jl CllUllh Bni.t Cnmp. Ruls l't>nrd:.o~~. Cnnn• (lt• ll.1rh•·rò t Turr••~t.•mi·,;,: IIJ:l.l. JJaix: Pt>nt'd~: 105.9. Gar~~. ~uJ:Ut"ru. Pln tl't rpc•·ll. St•,lurra. !oi••Jtrl .. i l 1r¡.(dl: 91.•). (;urrtt(: 9l.•J. \lt P.-nrfJ;.•• Anoiu, Bogt'~ j B,-rF'-II"dit: JO:.! A. Hui• lJt•hr.-gut. Bnr~·"lrm""· \'all~ Ot·ddl"'ntal i \aiJ;.... Ori,....ntal: 10).;;. \la fet! tnt>: 1Jft. l1Wl.5. () ..,mu: lUCI :;. !'ittf ..nn;.J: IW, 7. (;irunf... j Pla drl'f:,tanv: % .. ï. L.u !it>l• ••: ~(•• 1/88.1 Font~'"'"' 87.11196.7. \lt Emporda i Rn··•Dó: 90.8/87.6/93.71%.7. Garrn"a: 9>.1. 11~1.>/IH:; 8. Crr<lanya: 8lU. Alt ¡;.,_... 08.6•.PaJibr< Ja•·Ü I l'aUun ~tilurò, 88.6. \'al d' \ron : '12.11/101.~. n.;, n.,,.,u;.,, u, CONCERTS Barri Gòtic Saló de Cent Com·ert t''\tr·uonlinut·i 11.. Hr•i, !lt· ruriUó. Quurtt·t Caulli. Tr•i,i<lur. Toldru. ' l ontsah•atge. (Solbte, de rOBC ni Sulrí tlt· Cent). Orqut>•tru Simfòniru rlt• Ban·l'lona i "ial'ioual de Cutnlnn)a. Cristina Ortiz, phuu>. Dir·.: J o:.rp Pons. Stru,in;<k). RachmnninO\. Guinjoun. St..-iuhin. Orqucstt·u Sirnfèulit·a tic Har <'l'lona i t\ul'itlflul d!' Catalunya. (Scgonu audit'ió). Bundu Munitipnltlt• Bur·t•t•lono. Oir·.: Jo~rp :.\Int. Vives. Bur·bit•ri, St•n·uno, Chuo•ru, Cim~m·z. 9 GENER 21 h Palau 10 GENER 19 h Palau 19 h Cotxeres dE" Sants 11 h Palau 11 , 30 h L'Al iança d¡•l 12 GENER 21 h Palau 14 GENER 20 h Catedral R oht·r·to rr·ps¡·u, urgrw. Buo· h. n•g;·r. Jll.'illt·r. (L'or¡;ue dl' Iu Cutt•dral rlt· Bu r·et•lclnu. Eut·ut·um·t•rt). 16 GENER 21 h Palau Orqui'Mtt·a Simfònit·a de Bnrc•t•lnnu i Nariona l de Catalunya. D ir.: Lolo S<'hifrin. \1(rsira dt· t•inl'ma. 17 GENER 19 h Palau 18 GENER 11,30 h L'Aliança del Poblenou 18,30 h Ateneu Barccloni-• Ot·questr·u Sintftinit·u dt• Burrdonu i '\at·ional de Catalunya. (St·gona utulil'iÓ). Banda 'iunÏt'ipol dt• Borr•t•lono. Dir.: Rafal'! Grimal. B!'rnslf·in, Gt;mal, Lllnt•rn. Chahr·ic•r·. Giml-nt'z, Brctón. Ot·iol Ba~tllJ·dt·s. piano. '1ilhuurl. Yilla-Lobos. Gina;;tf'ra. (.\."ot•iut·ió \1ussià-Ca rhnm·ll). 19 GENER 21 h Palau Sonntoi'Ï dr Iu Cioiosn Murt'u. Giuliano Curmignola, ,;oü i tor. \ ivaldí. ( Eur'IH·ono·l'r't). 20 GENER 21 h Palau On¡ucstru rlt• I'O¡wrn dt• Buclulll'~l. Jo~cp Cnt-rera&. tenor. Dir.: David Gim(•tH'Z· Txuik11'~ki. \'t•r·di, Fulla. (PalauC"ent). 22 GENER 20 h Saló de Cent Ricurtlo Cu~t·r·u, tnunh6. Raúl Gurría. t rombó baix. Poblo Fer·núndez, tuba. Alun Br·nnc·h. pi uno. D~fuye, Ca~t~t·ède. Boz:r.a. Jucob. (Sulistcl\ dt• ro BC-: ni Snl6 ¡J,. t'l'llt). 23 GENER 21 h Palau On¡u ...str·u Simfrlltit·n dt• Bm·¡·o•lonu i Nucionul tle Catalunya. Urs ui u Dlitst·hlr r-, t· lnvÍI'rm iiUI. Sulvutl ot· Mu r·Línez, flauta. Dnvitl Ii n ll t·~ter·uR, violí. Dir·.: Oil•g Cnuta rli. Ba('b , Get·hanl. Bet'lhoven. 24 GENER 12 h P al au 19 h Palau ÜI'C¡urstra Simfànit·u tl,•l VuUI•s. 1li~ako Hiseki. ]Jiano. Dir.: Salvotlor Bwtuus. Gnurutlos. Grit-g. (Concerts Simfònics al Palau). Orcturstr·a Simf<onic·u dt' Barcdonu i Naciona l de Cotulun)a. (Scgona nutlitib). 11 h Palau 11,30 h L'Aliança del Poblenou 18 h 21 h PuJau 27 GENER 29 GENER 20 h Saló de Cent 21 h 21 h Palau CCCB 20,30 h 19 h Palau Güell Palau Quurlt•t Guiu. l!unlllll'l, SmC.ttlllu. 19 h Cotxeres de Sants lla nda Munit·ipu l d t• Htu·t·c•lonn. Oir·.: Josep Mut. H eri. Riclr at·tls. Wout.lfidtl, WilliumN. 11 h Pnlau Ot·qucRt t·n Simfbnir·u dt· Bul'(•l'lonn i Nacional dl.' Catalunya. (St•gonn audic·ió). 11 , 30 h L'Aliança del Poblenou Bnnòn Munit-ipul dl' Bar·c·t>IMru. Dir.: .loM·p Mut. Hed, Richard;;. ~'oodficltl, \HIIinml!. 12 h Bard Gòtic Conccr·t th- c·arillú. 1 1 GENER 25 GENER 30 GENER 31 GENER 1 FEBRER Pobl~nuu Palau O c·tpu·~t r·o Simft>nit·u do• Bur·t·r•lonu i Na<'ioual de Cu tul un) u. (Ter·N•rnnudit·iil). Bundu Mn nit·ipn l tlt• Bur·¡·,•lona. Dir.: J oticp Mut. Vi·vo•s, Barhit•ri, St•r·r·rw o, Chu<•t•u, Gim(•m•z. Mon tpl.'llcr. Mori u Jou() Piri.'~, piuOr·t·lwMtrt• Jlhilhornronic¡ rw no. Dir.: Fr·il'dmunn Lu)t'l', Mozart. (lhtwcanwra). ,¡,. du·~t·­ On¡ut•Atr·u Sirnftlnit·u dt• Uurcelonu i "lacional dl.' Catalunya. (Tcr·ccra uculiciil). Banda Muni<'Ïpul d., Burct•l11nu. Orfeó ~~ tlàntida (dir.: J. Gurgallo). Dir.: Jost•p i\lut. '1ercury. von Suppf, V¡ordi-1\1ut. Yerdi, Bou-Dunringo-Subatt•r. Conc;•rt final clcl35r Conrur• Internacional rlr Cant Francco;c \'iñas. Peter Scht·t•it•r-, ll•nor. \\í'altc•r Olbcrtz, piano. Schubert. (Liccl al Palau). Larry Pa--in. rlnrin1'l. Poblo Fernúndt•z. tuba. Da,;d Ballrstcroh, \iOlí. \ntlreos su--ma),., viola. Gheor·ghr )fotatu, •iolont•cl. Pl.'nrlerrcki. (Snlist"" dc• I'OBC al Snl6 de Cent). Andrñ~ Srhiff. ¡tiuno. Sc•udutti, Huydn. Schumann. (PaJaut·cnt). Duo Wc•bt•r·n . .Javil't' Gullt•¡to. notí. José CaUrgo .Timénez, piano. Mc•sRial'n, B<·~~c·¡¡, \Vt>lwrn, Rodríguc·z-Piró, Stravinsky, Cnsabluncn~. Cc·r\dló, Purt. (ACC). Or·qurstt·n Simfònit•a rlt• Bur·celona i Nacional de Cotalu nya Chnntnl Juillrt. violí. Dir.: Kry¡¡zLofPendl.'l·ecki. Panufnik. Pcnderrwki, Ml'ruh·l.~snhn. 15 CONCERT S Església 18 GENER 18,30 h 25 GENER 12 h h 15 GENER 21 h 30 GENER 21 h Església Auditori E. Grunuclos Orquesu·a Simfbnicu del Vallès. Dir.: Suhador Brotons. ¡.';•,th·ul dt> 'al~o" i danst·'· Auditori E. Cr·unuclos Orquestra Simfònira dc Barcelona i '\ut·ionul d~ Catalunya. Dir·.: Lalo Sclüfl'in. VTúsiro de cinema. Auditori E. Gnurudos Orquestra Simfònit-u d~ Bar~:dona i Nacional dc Cutolnn ya. Chantal Juillrt, ,¡oli. Dir.: Kr·ysztuf Pt•nderecki. Panufnik, Pendet·ecki. )lt'nd!'lso,ohn. Teatre )1onumt'ntol 3 GENER .... 4 GENER 11,30 h La Faràndula ·~ a 23 GENER 21,30 h La Faràndula ~ ¡;;;" e:· ¡;;¡· 159 3 ¡:;::;· sa êJ. et .... ¡;,¡ - Cor dc Camhru del Palau de la :\lú,;it•a Catalana (palr·ot•inut ¡wr FundrH'iÓ Caixa dt• Catalun)a\. Carh•• Trepat, ¡,'lrlt:uTa. Dir·.: Jorrü Casas. Hn\'t•l, Castelnuovo-1'<-tlt•sro. Vaugban ·willinm~. 01tra. Orqui'Slrn Sintfòniru cld Yallh. Dir.: Sul,udor Broton•. Ft•o,thul de ,-aJso~ i clnn'e'. OrqueRtra Sinrfiinica del \'a!U·s. Dir.: !:iulvador· Broton•. Fc,ti\ al de valsos i rlun~t·s. Or·qni'Stru Simfòni<·n tl!'l Vallès. llisoku llist·ki. piano. Dir·.: Sulvador Brotons. Gr·anudos. Gri~g. Ct'ntre Cultural Cai.xa de Tt>r..oosn Dansa. BarrCH¡uíssim. (fundaciú Dansa. Recital líric de Jo.utia Ricciardü. (Fundnrió Coixa dt' Terr·a~su). 11 GENER 18 h Centre Cultural Caixa de T!'rrassu 22 GENER 21 h Ct>nlre Cultural Caixa de Tt•rra~-a 18 GENER 19 h Cine Petit 25 GENER 19 h Cinr Petit 1 FEBRER 19 h Cine Petit s:: Cors Antisbana i Santa ~laria ..\rumr Farn?, orgue. El '\udnl a rasa nostra. de Jonn Llonguer·a~. Coral Antir, E~tolun~ dr Mont>err-ut. Pt•r·t• Pagès, orgut>. Cnnçoner d'l/psulu, Sl'hnb<•rt, Ferret-, trurlit·iomrls cutnlane~. Conr.luijiÍI dt• " L'oq;ue de La Bishul". Crr·nums Or·ta, oq;ut•tH'I'H. Missa eu Re, op. 86. de Dvórak. Barroquí.~!im. Cui:~;o de Terrassa). (Fundneió Caixa de T... rras,a). Josep Ramon Sum·ho, clarin!'t. FnuweM' Solt'r·, piano. Rul.uutl. Brahms, ;\1orult•ro. '\1illtaud. Poult•n(•. Pere Ro•m •iola th· gamba. Jan \\ïlt•m Jan•t•n. rlavirèmLal. Tt•h·mann. Bach. Sdraffr-ath. anònim •• Simp-nn, .\Jorlt'y. 'wrrumlw, Butl!'r. [ñaki .-\Liwrdi. at·nrwó. Poun.karenko. Bat·b. Duvr~. '\ft•,..iut·n, \lhéniz. Jonikt·n. Zolotat'ev. Sl'arlatti. Leeuona. Katxatui'Ïon. PANORAMA CRÍTICA 11 privilegiat llenguatge pianístic d'HerlJerl Henclc IV Ft•;,Livul dl' Múhic¡ut•, Con tl'mporàniea. Herhe•·t Hl'ock, piano. 17 Jragrnl'rlls per a piano de l'obra pòswma d" Arnold Scbonbt>rg, PPces per a piano, amb títols basms en poemes dc Friedl'rích Jlolderlín. op. 25 de Joseff Matthias naucr i Sonata de Jt,an Bart'aqlJé (dia 3). El llibre dels sons d'Ban~ Otte (dia 5). Ccnti·c de Cultura Contemporània dc Hart•t•lona. 3 i 5 dc novembre dc 1997. per F. T· B. e ertament, l'actual pHnornma pianísti.c no és solnnwnt brillant, sinó qur alhor·a en aspectes com el tècnic sembla havPr tocat sosu·e. Amb tot. a vegades la perfecció d'una ver·sió ens fa enyor·ar lectures menys exactes i que, en eanvi, et captiven pPt' l'emoció que comuniquen i de la manera com et mantenen tensa l'atenció. En parlar· dels dos t·ccitals d'Il<·r·bcrt Jlenck, hem de dir que tant en la perfecció inter·pretativa com en l'aspecte tic la comu.nicació, el pianista ens va entusiasmar·. Guir:cbé cli ríem que mai el piano no ens ha semblat tan humà com ho va assolit· en el concet·t d'Herbcrt Jlenck. La m(tsica pet· una vegada va convertir-sc en una font de suggestions i d'expcl'i(mcics emocionants. P er altra banda. la pulsarió del piatústa alemany t'nS impressionava per la pt·ccisió del matis. el qual er·a gr·aduat i variat en diferències infuútesimals, pcr·ò tamnatf'ix, el que més ci'Ïdava r atenció era la independència antb la qual accionava cadascun dels dits dc Ics scves mans. És així eom la música que ens va oferir· va adquirir· qualiurts ric so, de color i fnrscig d'f'llOJ·rne l"iquesa i multiplicitat de perspectives, en Ics crnals, llCI'Ò, mai no va ésser possihle escoltat· una expressió incontr·olacla o capciosa, sinó que tot obeïa a l'cxiJ·aordinari tempemment musical dc Henck, qui' va ofcr·ir unl's versions npassionatlcs eloqüents de les o]}L·es. Potser.· l ' únic punt discutible dels dos concer·ts podria ser la programació, ja que malgrat l'innegable interès d'escoltar la música inèdita de Schi:inherg, el seu caràctet· de nota esbossada ràpidament i l'excessiva quantitat d'aquestes petites peces. van cansar en no posseir cap una veritable línia constructiva o fins i tot expressiva. P er la seva part, la música de Josef Matthias Hauer també cridava l'atenció, ja que aquest compositor, davant la crisi de la tonalitat del principi de segle, gairebé va ardbar a la mateixa troballa o solució que Schonberg amb l'establiment del docleeafonisme. Amb tot, la seva mírsica basada en títols dels poemes de Holderlin, a més d'una llargada considerable, no va aportar r·es dc nou ni al pretés dodecafonisme, ni al tonalismc omnipresent. lguahnent. la Sonata de Barraqué, datada el 195052 i adscr·ita al serialisme boulezià, va acabar per cansar per una durada desmesm·ada i la constant insistència en determinades associacions intervàl·liques. Decididament, va sobrar música en el primer co·ncert. En canvi, en el segon, el públic més aviat escàs va poder conèixet· una obra veritablement innovado r·a , on estructu1·es minimalistes i fins i tot de fesomia tt·adicional adc¡uirien una significació inèdita i feien seguir el discurs, certament dilatat, amb atenció constant, gràcies al joc de la imaginació i la fantasia. lordl Masó Masó, Pasin i BeneHi en un IJon concert de l'OSC Orqut>.str·a Si.m fònicn dc Burt'dona i Nacional de Catalu.nyu. Jor·di Masó, piuno. Lurry Pas~in. clnrinct. Diruer .Benetti, du:ector. Carnaval romii (obertura) de Bedioz. Concert per o piano mím. 3 dc S1únr-Sai!os, Rapsòdia per a clarinet i orque.~tro d1' Ot·huRhy, Pacifu: 231 dc Ilonegger i Un muericà a Pnrfs dc GcJ•shwin. Palau d o la Música Cntalunu. 21 dc nOVt'lllhr·¡• eh• L997. p e r F.T.•B. D espr·és d'haver escoltat Ics versions dotades d 'att·activa espectacular·itat i vista ractuació amb gestos ben explicatius, diríem que el jove director· Didier Benetti va n·soldrc amb eficàcia la ¡,eva rol·laboració amb I'OBC. P otser· r·epassanl lt>s srvt•s intet·prctacions ens costaria anotar momrn ts di r·igits a impressionar· pel sentit d 'ol'fcbt·eria sonora. Tunma teix, concebuda rn blocs contrastants i UJl a fonrrulueió r·ítmicu pl'ecisa i viLa I, la música sota el seu gest imper·atiu vu ar..-ibar a l'oient amb l11 suficient càn·ega emocional pet· entusiasmar·-lo. Igualment, cal dcstu1·ar· la particu.lar· labor· del pianista Jordi Masó com u soüsta del 1'ercer concert dc Saint-SaenR en una corne- sa no gens agraïda, com PS la de donar expressió a u n seguit d'efectes vir·tuosísLics que semblen no encaixar amb el discurs orquestral. Però Masó, malgrat el poc suggestiu Concert de Saint-Saiins, va manifestar la seva qualitat artística en un ft·aseig ben puntuat. De millor música es va b eneficiar el ben conegut clarinetista de l'OBC, Larry Passin, ja que va interpretar la poètica Rapsòdia per a clarinet i orquestra de Debussy en una lectur·a àgil i dotada d 'a tractives color acions. Mentre que l'orqu estra barcelonina va conGrmat· el magníCic nivell amb u.nes versions mtilants de Pacific 231 ci'Artbut· Ronegger i del poema Un americà a Parí.s de Gershwin en la qual el trompetista Rodncy Mack va proporcionar el necessari clima jazzístic a la partitu.ra. 31 PANORAMA CRÍTICA Magnifica versió dels quartets de Bartólc Price, millor amb Braltms i Mendefssoltn dt• \1ú~iq ut·~ Contt<utporunil'~. Auryn QuartN. d!'l· Si~ Quartets de Corda dl' Béla Bn•·tók, Quartl'l 111Ím ••1 dt• Peh•r· \lirlwl lla mel, Quartet de corda ntÍm. 3 tle l\lnnfrrd Tt•ojaht1 i 7Ho per a t>iolí. viola i violoncel ti'Adlwt·L Ht•imnnn. Ccnlrr dt• Cuhut·a Contumporània tlt• llut·N·Iunn. Il. l:i i 15 tir novembre de 1997. Palau 100. Mtu·gnn·t Price, l>Opt·ano. Tbomas Dewey, piano. Sdmbert, ~1l·ntlcl~sobn i Bt·abml:i. Palau de la Músic·o Cotuluno. 27 de nuvcmbr·c dc 1997. IV Ft·~ti\ltl lntr~rol per x.c.-D. F per F. T.-B. 159 32 E n l'espuï quE· va d E'I 1907 a 1939. Béln Bartók va CSCI; UI'C ~ÍS l[UUI'- dc C'onla t¡Utl indubtableme nt cons titueixen un vet·it nblt• pa trimoni de la múRir-a dt• tots l'ls temps. Sonsf' prc lcnd n! e· ap n·voluc ió, s inó confinr· a la nohle sonoritat dd quat·Lcl dc cot·da c·l que sentia, Bartók va c t·ear· una mtísica absol utament ol'ig:inal i prrsonal, rn la qual no solame nt es rrnerleix la n osLt·a època amb els seus neguits i iclcals. s inó que també "a apot·ta•· 1.'1 descob r·imc nt d c noves possibilitat¡; sòniquc¡, que descobrien nous hol'itzon~ per dcsrm·olupa t· la cn~aci ó musical. Per at¡ue!lta raó, Iu possibilitat ò'csc·oltat· aquestes sis pàginrs tan adrnir·ables de la música, l'auditori de l CenLTc de Cultura ConLclllpor·ània va r:csuJtat· gaire bé insuficic·nt prt· aco.lür· tol el púb lic. Un èxit al lltral coolrilmí decis ivament la ]('(·tura comunicati va, rquilibrada i a la vegada apassionada que d'aq uesta genial música t CI S bartokiana va oferir l'Auryn Quartet. La seva va ésser una versió de suggestiu caràcter líric. magníficament puntuada i equilibradament acolorida per t·enovar l'admiració per aquestes obres del músic hongarès, les quals es van complementar amb trt's partitut·es de compositot·s Vedtablement, actuals. d ·aquestes partitures ri que més va interessar va ser la coherència del seu plantejament discursiu, tant en l'exposició de recw·aos tímbrics en el cas de l a partimra de Peter )lichel Ramel. com els contrastos de caire expressiu que utilitza Manfred Trojabn. Igualment, potser va ésser el Trio d'Aribct't Reimann el que \'a posar de manifest més força emoti>•a nútjançanl uns pentagrames d'imaginativa i poètica volada. D'alguna manera, amb d'Herber t recitals els Henck i les sessions a càrt·ec dc l'Auryn Quartet, el Festival de Músiques Contemporànies ha demostrat la vigència i validesa dels seus plantejaments artístics per promoure l'interès vers la música dt>l nostt·e segle. o tt·cs anys c¡ue Margo•·rt Pl'iee va ahunclunm· t•ls rsl'!'naris cl'òpcnt pm· currccrrt l'tll'-~t· Pn la cançó invoc,unt raons dc maneu rl 'nssaig i de rebnig dc· les noves pr·oduccions. P et·ò cal ofcbrir'-hi ultres molius, tant c·r·ematistics com qnr la ven ha perdut el seu princ·ipal valor-, l'homogeneïtat , i qur la !li'Va ligura i natural pluridesa no s· acliuen amb Cbpcctaclcs ruda cop més exigt•nts amb les capacitats acLot·als que es demanen als cantants. La veu dc la $Oprano gal·lesa. més t•urhl cnNH'a. continua essent pn·dosa al cl'ntt·e, per·ò !.'S dt·stimbr·a rn minvar· l'cspirudó. Sap greu constatar que les vuit c·un~ons de Sc·huhrrt no tenien gain~ i.nttn·ès ni per· purl d'ell u, ni el el pianista, tots do~ atrinxer·uts en Iu litentliLat dels prntngr·anr i~R. Quan hi havia un intent de portització en la línia de cant, el t·esuhat r·esultava amanemt. La t·rbuda va ser glacial. Un exemple: en la cançó El noi cec, 1a soprano no· més transmetia la simputio i la conformitat explicites en rls versos i no el t•et·efons de frustració que hi és implícit; els cops de bastó que en fonna de secs acm·ds puntuen la nar ració des del teclat van quedar i:t1rdits. Total: una cançó cordial. plaent. El lirisme més efusiu dl' sis cançons de :\Iendl'll>sohn. de línia més tensa i amb aires d'arieta, i la densitat de les cmc de Brahms van mostrar el tàndem de, d'tma perspectiva més propícia. El pianista nor·damericà va ser t·esponsable principal del canvi en tornr de forma més desinhibida i creativa, incitant una veu crue sonava cada cop més pendent de problcmeR en In col·locació j la dosiñcaei6 clelfiato. Efectista Melnilcov Ibct·rnmt•t·a. Alrxundrr ~ll'lnikov, piano. Sonata núm. 12 tir W.A. Mozurt , li~iorrs fugitives de S. Prokofiev, Fantasia Pn Si meuor d'A. Scriuhio i Sonata núm. 3 de F. Chopin. Pulnu de Iu Mú«ica Catalana. 17 de novembre de 1997. per F. T.-a. ins l'actual JJista dt> grans pianistes. hi podríem inrlour·e sense difiPultuts el jove rus Alcxandet· Mrlnikov, ja que per tècnica instrumental, qualitat de so i eon ·ec;eió inteqii'Chltiva 11'ha guanyat el dr·f!t de figtrr·ur· dins d 'aquesta e lit. certament, nod t·ida. l gualmrnt, el progr·ama que presentà rcvrlava b'lll!l i nn t:riler·i J>Crsonal , ju que ni les Vision.' fugitives rlc Pt·okofiev -una obra que indefugiblemrnt t'ns porta el rrcot·d D de rincomparable Arthur Rubinste.in-. ni la música de Scriahin figuren amb freqüència en els programes. I tanmateix, el coucert de Melnikov ens va decebre, o més que "decebrr'' potser· seria millor dir <[UC en cap moment no va captat.· la nostra atenció. El manierisme de la inlerpre· tació, 111assa inclinada R buscar detalls perso:nals en l'execució o a decantar-se vers una espectacularitat del discm·s, més efcr6sta que no emotiu, no va permetre que l'execució de Ics obres assolis una ver·itahlr línia ex-pressiva. PANORAMA CR TICA Joves músics molt en compte tenir que cal a- ;a • en J ovl'ntuts Mullicals dc Bru·ctlona. Cicle Joves & Clàssicu. lpés Ht•gue1·o i !~abel Frl'lló~clez, pian?. Carles. ~ert~guz, O RI' Ur ArgüeUes 1 Isaac Rodngurz, 1·lannet (Ceciliu López, Aimar Santinllo i Dolors Cohtrllu , piano). Helios PardciJ, tenor (Raimon Garriga. piano). Ca~ul del Metge. l. 7 , 14, 20, 21 i 28 de desembre de 1997. utat re- JlÇÓ no- tin i 3 en fons imque 1rdb del '!its. lial. de leb- 1 sa i Jen- h ms des pro- Jrd- ahle Jcar da i veu més n la .ació 12 ao7. Lhur tsica amb gracon- I de- J re que cap. El prea a s en u·-se ri tat tista pet·- e les ahle per x.c.-D. Joves & Clàssica, escoltaven s'hi ~ianist~s, clal.¡nehstes 1 un tenor amb els seus pianis tes acompan yan ts. Un nivell alt de p1·eparació va seguir sent la tònica. I una assistèn ria migracla de públic per a uno ciutat que no s'inte¡·essa pel seu p1·opi planter a e·tístic. I les JMB li depa t·en un mit·adoe· ideal per copsat· aquesta parcel-la de la rcalitnlmusical. novembre Començava amb un recital de la pianista dc Figuet·es Inés Regue~·o, deixebla de Wagemans i llot·ejada en di verses competicions. Va e.xcel·lir en un pt·ogt·ama romàntic encapçalat per ltll Bach vivacíssim i coronal p er una rotunda versió del Coral, Prelndi i Fuga. de César Franck. Dies després et·a el clarinetista barceloní Cat·les Pcrtegaz qui reclama va a tenció. Amb seguretat tèc- A nien va oferir un programa ccntr·at per la Sonata nrím. 2 dc Bra hms i les Tres p ef'es de fantasia dc Schumann amb una segona pat·t dedicada a eompositOI's Aquesta contc rnpot·anis. mús ica més f1·esca li escau perquè no depèn ta nt dc forma lismes. S'hi va mostrnr més relaxat i menys lligat a subjeccions formalis tes a què obliguen obres tan emblemà tiques. T é qualitat sonon , potència i a plom. És 1m artis ta que r,a I segui,. i que estudia amb el gran Joa11-Ene·ic Lluna ; l' acompanyava la piunista colombiana Cecilia Ló pez. Com ell, Ó car ArgüeUes (del Vendrell), acompa nya t pel brasiler Omar Santinho (un pianista brillant i unaginatiu), va demostrar un cxcel·lent grau de pt·eparació que el fa créixer en els pn!!satges diñcils, que acarn sense cap inhibició. La liniu és flexible i el caràcter , exLt·overtit. Va excel·lir tant en Saiot-Saens. Gade i Hèllos Pardell Schumann com en Montsulvutgl' i Poulenc. La gi ronina Isabel Fernúnclez va ofed.r un t·erital de piano memorable. Lu seva e¡;tudiada esp ontaneïtat. la nitidesa de l'artic·ulul'ió i lo claredat expositiva re me ten al t·ccurd d 'Arnw. Només ha de millorat· l' ús del pedal, masAn hrusf•. I aprofundir El Pele/e, u1 qual manca en pode r d'evocació el que sobnt cir pièce a effet. P er ò va toc·ar un Schumann. un Liszt (no debades va ser deixc hla dc• FréMric Gevcrs) i un Ravel de primeríssim oe·cle·e, que adnrira rien en qua lsevol escenari del món i que ens deixen umb Iu fa m de ton1ar-la a aplandir. Escolta nt el tenor ba r celoní llèlios P a rdell es tr immr diutament la sPnstwió nmb complemf'nhl t¡ut' um·s estupendes condicitJnH cl'intl-rpt·N èl qnc li mnnen dc e·o1unclital vo(•al. És un (Ít·ie lleuger. de veu nn gnir·t• gra n i am.b tm punl d<· nasalització. molt ben suportada pet· l a rcspir·a ció. Ln dicció és inte ncio na da i l'('V(•la r a profundiment Òd tPxt. Eut va a gradar pm·ticulurmPnt en la part liedrrÍt!licn (Toldrà , Ortc•gn i Tosli) perquè l' nmplitncl d r lrs àe·i~s palesa una exÍlllc r·depf'ndè ndn I'CStlÍVa t'llll' !' el timbre i 'ibrut. Ra imon Ga niga. que c·ausuvu una òptima impn•s¡,ió eu un r ecital unteriot·. es va mo¡,tra t· a quest cop com a rol·labora dor· ama tent dc•ls que done n coniiauçu. Oc·l cladnetista bae·crlouí lt>tuH' Rodríguez, a ctmtluwnt u la JOSC i dcixchlr del gran Lé thiec•, cm vn ugrudm· l'esforç con;,ta nt n poeti tzar la música, que bOní difer·ent i rica e n claI'Ohsc·urs i ma tisos dinàmic;,. Excel·lei x en l'a pl'ima ment del so i ho va dcixm· clar e n Schumann i l:knluns. El seu Poulenc upunta molt lluny. El noi té tlinou anys i, pm· tant, un llurg camí pel davant. Mal'iu Dolors Castella li feia costat amb tota professiona Uta t. g ...E: ·~ E3 B:' ;l' 1.59 Música catalana per a piano ben interpretada Associació Catalana de Compositor·s. Jor·di J\l[asó, piano. Esr ell(>S d 'infants de F. Mompou, Escac i mal rl1• J. Nuix, Soruuim• pour Yvette deX. Moutsttlvnt¡;c•, Sonntn núm. 3 de J. Soler, Interludi per a la mà esquerra i Toccalrl Òt~ S. BnHon,s. Cente·e de Cultu¡·a Contemporània de Bae·rclonu. 10 de novembre dc ] 997. per F.T.•B. D ecid id a m~ n.t : UUCI a quest de temporada sembla indicar que l n música contempot·ània vol ocupar un Ilo<: important entre Ics nc:tivitats musicals hal'celonines, alhora que ha troba t en el Centre d e Mús ica Contemporània d e Ba rcelona el seu punt dc r ita i d ifusió. Així, des del mes dc sc- Lcmhre l'Associació Ca tala na de Composito rs, al ma1·ge d 'altres activi ta ts en les q uals figura com li col·la bora dora , hi cel ebra el cicle Avui Músics, el qual es pedlongarà rlut·ant tota la temporada amb l'objectiu dc difo ndt·c Iu mús ica de la m ojor·ia dels seus socis. El pianista Jordi Masó hi va oferi r un programa força interessant, j a que po l cÜr·-sc CfUe cadaSCUJIO dc Ics obres que hi inte r- pn•tà ob eïa a plantej oments estètics b e n difct·end a ts, cir·cums tàn cia qu e d ' alguna ma nera obligà el piunistll a diversificar conCt' ptes rnterpr·ctatins i à dhuc a adoptar crite t.¡s expe·cssius molt dis ta nciats entre si. Des de la mús icn cUàfana i concisa dc Ics Escenes d 'infants de Mompou no e ra fà cil endinsar·- sc e n t>ls pentagrames aus ters i heterodoxos d'Escac i m at dc I uix, ni e l'a fàcil a na t· d 'aquí a la juganet·a i ben coneguda Sonatine pOlli' l'vette de X . Montsal votgc. 1 el ma teix podem dit· q uant u la Tercera SonaU! de J osep Soler, que amb el st•u teixit dens i un d iscut·:. sono r· inte nsament apassionat es contraposava a l'PstiJ [t'ancament vi.t·tuosísti¡: de l(•s p eces de Sal vado1· Be·oto ns . Tanmatei.x, 1we·ò, Jord i ~lasó va oferir de cadasc ulla d ' aquestes pàgi nes una versió ben articulada p et· donar-hi tensió, color· i contrast. 33 PANORAMA CRÍTICA Interessant recorregut per les músiiJues del món ll Ft>~lÍ\'nl dt• Mt1 ~íqut•• dl'l \1ón (d!'u roncet·ll!). Centrl' Cnhuntl Fundaríó "la Caixo'" i Saló del Tinell. Octubre de 1997. per DAVID PICÓ S. E 159 34 u un moment rn què lt•s nnísiqw·s ètiiÍC(IIt'8 O tt·adinionuls són •·àpidamcnt u as imil ad~s, imitaeles o ospoliudcs -via .sampler-, és molt saludable lt•nit• l' opOI"IUIIiUtt Jo conèixt'l" n'on vl-ncn aqueslt'l! músiques, con• són i com sonen de veritat. I això f.s r i que t• ns hu ofert ri U Frstival dr Mú.siques del Món. Un Festival que ha esdevingut impt·cscindible, que ens acosta el món a tt·avl-s de Ics seves músiques i cants ot·iginals, i que ens t·cdt•scohreix el present des dels sons i lrs visions del passat. El ciclr es va inaugur ar amb un concert singular. Jlte!lda tlt• ducs músiques at-rcladcs al t~ ud: la rauxa dt>l flamenc mrs autèntic i Iu sofisticada melangia del tango. Dos estils i un sol intèrpret: José DomÍJlguez, "el Cabrero", anomenat així pcl"qnè, tot i la seva •·cputuc·ió com a cantaor , mai no ha abandonat el seu ofici de pastor. El Cabr·ero va desplegar tot el seu geni al servei dels palos més genu'ins del fiam(•nc (soleà, tonàs, seg uiriya, etc.) i de Ics melodies del tango, a mh tma formació instrumental en la qual no podia fa ltar el bandoneó, per arribar al cot· mateix drl tango. L'autentiri tat i la intensitat, tant en la intcr·pt·etació com en el sentiment, van ma•·ca r· el concert del Cabrcro. Per a molta gent, el llamenc cm·at·u és u nu música rlesconegttda o mal c:oncgttd a. Tòpics i p•·cjudiris en tenen la culpa. Sovint ens encuriosim per les músiques més exòtiques i, en canvi , ibrnorem les més properes. El segon roncet·t del cicle ens va donat• r opor·- tunilat de reb·obar-nos amb el flamenc més pur, nu i queixós, de la mà d'Alonso Núñez, ·'Rancapino", un veterà cantaor, mestt·c de Camarón de la l sla. Hancapino va aprenrlre a parlar i a cantar uihora. E l carrer va ser la seva única escola, pet· això declarà: "El flamenco se canta con faltas de ortografia." Després de tants anys a l'ombra dc Camarón de la lsla. Rancapino va demosb·ar que el cante li ve de mena i que mert'ix estat· entre els grans noms del Oamenc. E l tercer concert ens va transportar a Còr sega, gràcies als seus cants polifònics. R emotament similar al gregorià , el cant polifònic de Còrsega té un origen incert. Tot j això, el grup vocal Tavanga vu deixar b en palès, amb la seva interpretació, que es tracta d'u11 cant en q11è conflueixen les diferents rultures mediterrànies. P er uns moments vam r eviw·e una tradició gairebé perduda que, com totes les tradicions, va més enllà del fet musical. E l cant chiiabi d'Algèria va ser el protagonista del quart concert. EL clúiabi és un cant popular que s"inicia amh un llarg i melòdic preludi vocal, sota restat d "inspiració i improvísac10 propi del cantant, el qual s'acompanya de la mandola i un gr up d 'instrumentistes . La paraula és un element clau, com va demostrar el cantant Rada Doumaz amb els seus textos poètics. L'atmosfet·a del cant, els mots i els instnrmenls et tt·aslladen a un temps nou, improvisat, a un estal anomenat El Khelotta, un trànsit dionisíac que trobem , significativament , a moltes cultures. El cinquè concert va ser un d r ls més interessants, tret dc les fcLxugucs introduccions parlades. El canto a tenores -cantat semp1·e prr qua tre homes- és un antiquíssim cant polifò ni e nascut al cor de S~:u·d c n ya . La veu solista inLJ·odueix una frase music·nl mcnli"C r is tres teno1·s •·estants l'acompanyen lll·ticulal1l sons sense sentit. Les lt~x tu .rrs d'aquests cants hc·¡·mètics adqu.in•ixcn uns matisos fasdnants i unes sonol"itats insòlites, comparables, segons les explicacions, als sons dels animals -però que t·l'c·o•·dr n immediatament el bel dels xais. EI vete1·à grup Teno1·s dc Bitli va oferir-nc una interpl·etació exrrl-lent. Àfrica va an-ibar al sisè concert, viu Costa d'Ivol"i , amb la dansa i el cant d'Ensemhlr Gnmako i el seu ritme tr·epidant i orgànic, que t'estil"a r is sentits. t' hipnotitza i t' atrapa. És unu música, com ja va demostrar l'n ny passa t, que va dil·ecta a la pell, prescindint d c)l colot·, l'edat n la eultut·a. AJ setè concert·, Ja veu Lmnspm·ent d 'Amina Alaoui ens vu JJOI"tar la música sefardita i ¡lJ·uboandalusa, het·eva d ' un n Espanya, ja r emota, on coexistien la cultura nistiana. jueva i musuhnana; cants molt diversos i poètics interp¡·etats amb talent j sensibilitat exquisida. La mús ica , en la seva expressió més sintètica i alhor a evocad or a, va marcar el vuitè concert. El santour és un instntment de percussió que es colpeja amb dues baquetes. El músic lrindú Shiv Kumar Sharma ha moctificat l'instrument per extreu•·e'n més sons i colors, i esdevé tlll cas atípic però àmpliament t·econegut d 'intèrpret de música clàssica hindú. Les seves improvisacions, amh Ja concentt·nció i intensitat d'w1 instrumentista de jazz, van captivar el públic. Un dels con certs m é::. esperats era el novè, amh la presència de dues a utèntiques figures del fado: B eatriz de Conceiçao i António R ocha. Tan autèntiques que, acostumats a restaurants i casinos -<1n es canten els fados- , van demanar de posa1· unes tauletes davant l 'escenari pe1· letut· la gent més a prop. E lla , tot goni i sentiment, rs u11a "folklòrica" del fado que desperta passions. EU , d 'expressió més continguda i interioritzada. és l'autor de la majorin dels fados que canta. Ambdós van oferir un concert inoblidahlf~. L'últim concert, el desè. ens portava Giora Feidman, que és sinònim. amh el seu inseparable clarinet, de fusió musical. Prr a ell la música kle::m.er no és tan sols la música nascuda de la núgració del poble jueu per E uropa, sinó "un llengu-atge del fons de l'ànima." . Una mostl·a real -no solament una etiqueta- de mtísica multicultural , que compagina, com vam comprovat", la pàgina pautada am b la més gemüna improvisació. Tot plegat, deu bocinets de món i Ja seva música, alhor·a tan llunyana i tan propet·a a la resta de bocinets que f01·m en la bola que anomenem "el món". IEM A di- •re•ili- eva a i ar- El -ent p e- EI nar .os- e'n evé ~a­ :èr;ica lvi- en- 'un IZZ. lléS mh u es del onha. u e. ts i els de da- ;oir Ha. és :~do •DS . O il - da, ori a ata. un !Sè.. ~id­ mh :triPer no tas- del p a, del Jna ent ;ica pa- rar, 1 la ~ió. ICLS !C8 , tan JCÍ- •0)8 l ". s possible que el lector atent quedi una mica sorprès pel fet que dediquem el Tema d'aquest número a una realitat com Ja que ens ocupa. I que, d'antuvi, pensi que es tracta d'una temàtica poc transcendent i fins i tot òbvia. Això últim partint del fet elemental que tota professió produeix una tipologia específica de patologies. Des de les de tipus psicològic o anímic, en el cas de docents, a les respiratòries en els del miners, hi ha un ventall molt ampli i evident. Tanmateix, en el cas de 1'ofici musical molt en els darrers temps s 'ha produït un procés de sensibilització molt acusat a redós del tema, per causes diverses que poden anar des del fet que I' ofici s 'ha tornat més exigent en dedicació i competència, al fet mateix que cada dia tothom afina més els seus sentits en ordre a exercir el seu ofici de la manera més natural i menys forçada possible. I també, per descomptat, menys arriscada, respecte, per exemple, de la perspectiva de l'estroncament de la trajectòria professional en el seu vessant més viu: el concet·tístic. I en un lloc molt destacat en aquest àmbit de causalitats, cal situar el fet que la mateixa medicina ha evolucionat en la línia de definició d'especificitats tipològiques, fet que ha determinat l'aprofundiment E en l'estudi de les pròpies de l'ofici musical. És en aquest context que cal situar la realitat que intentem proposar en aquest Tema, en el qual hem abocat aspectes diversos i alhora cabdals. En primer terme, i amb una importància absoluta, I' anàlisi ma teix de les diverses patologies, l'estudi de ]es mateixes conseqüències. Aquell aprofundiment de la ciència mèdica a què ens acabem de referir, mostrat de forma molt clara en el relat d'un dels homes de la medicina del país que amb més dedicació i conseqüència ha acarat aquesta parcel·la de la medicina. Amb el seu relat en primera persona, entrem en un món insospitat de matisos que emmarquen de forma rottmda importància la del fenomen. Un altre aspecte que cal tenir en compte es refereix a les possibilitats de prevenció de les patologies sobre la base d'un treball específic que té en el tractament psicomotriu i psicosomàtic les seves claus més decisives. Aquesta és una via que va prenent progressivament carta de naturalesa sobretot en els pl~ocessos formatius . Finalment, exposem la veu dels protagonistes; d'un grup de professionals de la música del país, tots ells amb tma dilatada experiència, que mostren la realitat que ens ocupa des d'unes històries personals ben il·lustradores. Dl E .... -;;;r ·~ 5I ~' 159 35 TEM A La medicina de les arts, al servei dels músics per TERESA MARTINE% de fa relativament poc temps, la mecürina compta amb una nova especialitat que, com d ' altres -per exemple, la medicina esportiva, la medicina tropical , la mcclieina aeronàutica o la medicina subaquàtica- neix pet· eStluÜar i tractar unes tecnopaLies concretes que afecten un col·lectiu professional determinat. Això no vol dir, però, que els professionals de la música (col·lectiu al qual ens r·eferiro) fm s ar a hagin estat desa tesos (per bé que potser sí que ban estat mal orientats), sinó que les tecnopaties (trastorns det·iva ts de l'activitat laboral) que els afecten, ara estan mèdicament més definides i contt·olades sota el que es coneix com "medicina de les arts". Aquesta especialitat, lògicament i necessàriament interdisciplinària. té com a subjectes els artistes: actot·s, pintors, escultors , cantants, ballarins ... i músics. Concentt·ar un tema i tractar-lo més a bastament, és a dir, tractar també l'entorn, a més del fet obj ectiu , ajuda a defum: i fa avançar l'especialitat. "Quan la medicina s 'implica en temes com l'esport o l'aeronàutica, és quan aquestes tècniques o ciències també han avançat", ens explica el Dr. Lluís Orozco Delclós, cirurgià traumatòleg (Servei de Cirurgia 0 1·topèdica i Trawnatologia de l' Hospital de la Creu Roja de l'Hospitalet i especialista del Centt·e Mèdic Teknon), coautor. amb Joaquim Solé, del llibre Tecnopatía.s del músico, del qual parlarem més endavant. ..'Així, quan la medicina s 'impliqui en el terreny de l~ música, i músics i metges es coneguin mútuament. segurament no només s 'avançarà en el terreny de la prevenció i del tractament de les lesions, sinó que també millorarà la mateixa tècnica musical, tot millorant, alhora, els resultats artístics, de la mateixa manera com han millorat, per exemple, els rècords esportius. Pensem que els músics utilitzen instruments di.ssenyats fa quatre-cents anys per algú que no tenia idea del que és l'ergon.omia ni la biomecànica. " Aquest tàndem metge-músic possibilita el tractament adequat i la pt·evenció, aspecte aquest dan·er fonamental en qualsevol qüestió mèdica. Corn ja hem assenyalat, la medicina de les arts és una especialitat inte•·disciplinària. Hi caben -segons el lüb1·e esmentat- ]es especialitats mèdiques següents: biopsicologia, neurologia, foniatria, ortopèdia, traumatologia, podologia. estomatologia, odontologia, medicina interna. dermatologia, oto- D 36 <'S logia, otorrinoluingologia. - Realment, el músic n'és conscient, de les patologies que el poden afectat·? Quina informació en té? -Segons la m eva experiència professional, sembla que el músic ha estat desassistit potser per ignorància. Perquè no s 'ha, atribuït el. seu problema clirect.ctment a la manera de tocar l'instrwnent, perquè ningú no li ha dit "vull veure com toques", perquè no sabia que el tipus de problemes que té són comttns al col·lectiu. Des del punt de vista mèdic, el Jet d'haver-se d 'enfronta,r a un diagnòstic d'un arti.Ha malalt i angoixat, és molt dificil i complicat , p erò resulta atractiu... , professionalment. Però quan tractes músics que ja no poden tornar a tocar p erquè ja és massa tard, el me tge també s 'a ngoixa, i tot plegat esdevé un assumpte molt seriós i no gens agradable. La part positiva és que molts problemes tenen solució si es diagnostiquen i es tracten correctament, i a temps. Fins ara el músic ha viscut sense tenir consciència de les patologies pròpies de la seva professió A causa de Ja interdisciplinarietat de la medicina J c les arts, la manera correcta de treballar l'especialiLat és fer-ho en grups de treball aplegant no només metges de cada especialitat, sinó també fisioterapeutes, músics, professor s de música i luthiers. En aquests moments a Catalunya funcionen j a diversos equips mèdics, com el Grup d 'Estudis Medicomusical (GEMM), del qual forma part el Dr. Orozco, integrat per una trentena d'especialistes en els diversos camps que hem assenyalat. El GEMM no té ubicació ffsica, perquè és constituït per clivet·sos elements, com laboratori protesicod ental, serveis de fisioteràpia, etc., que lògicament exigeixen grans instal·lacions independents. El Dr. Ü•·ozco ocupa la Vicepresidència a Barcelona de l'Associació E uropea de Medicina de les Arts, amb seu central a França. "Tot aquest tema ha estat rebttt molt positivament per tots els estaments implicats del nostre entorn. I vull assenyalar esp ecialrne"t que és molt positiu que un hospital públic com el de Manresa hagi creat una tmitat dedicada a les arts. Ara bé, a nivell acadèmic musical hem trobat alguna reticència; algunes escoles de música s 'han comportat com si tot aquest assumpte ataqués els seus interessos, com TEM A La distonia pot ser la patologia més temible a la gual es pot enfrontar el músic I el metge que el tracta. Consisteix en una contracció, no dolorosa, indesltlalile, d'un grup de músculs determlnats1 en el moment de tocar. La contracció desapareix en deixar l'Instrument. Aquesta patologia pot aparèixer aesprés d'altres le· sions o canvis sobtats de tècnica I gairebé sempre desr.rès de 1 O o 2cr anys de tocar. Avui dia els resultats de ls tractame nts encara no són prou satisfactoris. A a fotografia observem l'efecte d'una distenia d'un quart dit de flautfsta iici1esno firutaen !diS t el ~i a- . El tuït ,co.ca- lts. ~lo­ les ~na ¡taya- ;pl- 11t0 dè- gutot ·om si volguéssim dir que fe r música és perillós", assenyala el Dr. Orozco. I hi afegeix q ue "no s'ha de treure aquest tema de context. S'ha detectat u n cert alarmisme, no justificat de cap manera. ]o pregunto: és alarmisme quan en un avió t'eTISenyen com utilitzar la mascareta d'oxigen? És alarmisme fer campanyes de seguretat vial? És alarmisme millorar les .fixacions de les botes d'esquí? ... Una vegada copsada la realitat, que és molt més greu del que pot semblar a primer cop d 'uU, cal treballar en la prevenció." La medicina de les arts té com a tasques pt·incipals l'assistència, l a docència i la investigació, explica el Dr. Orozco, que afegeix que "aquesta activitat ens situa al mateix nivell opera.tiu d'altres països com. França i el.s Estats Units". És dins aquesta línia qu e el p assat 29 de novembre es va celebr ru.· a Manresa l a l a J ornada dc P re·venció de Lesions d el Músic, organitzada per la Uni Lat Mèdica Quirúrgica de l'Art de l'Hospita l General de Manresa. D'altra b anda al març se cE'lE'h•·arà una altra jornada or ganitzada pel MAE (Medicina de les Arts Escèniques), un grup de tn•ball auspiciat pel Cen tre Tècnic de Rebabiütació de l'Institu t Dexens. Tot aqnesL coneixem~n t més precís de les diverses patologies q uE' afecten els músics tenen, com hem ass<'nyalat, la seva _base més destacada en el diagnòstic pt·ecoç i la p t·evenció (el Dt·. Ot·ozco comenta que els grans col·lectius musicals, com els conservatoris i les orquestres, haurien de comptar en ]a seva plan tilla amb un metge i un preparador ñsic i un p reparador psicològic, com tenen els equips ne fut bol). Tal com diu el nostre interlocutor: "No es pot prevenir el que no es coneix.,. El GEMM va elabo•·ar una enquesta -publicada al Caldria que els grans col·lectius musicals comptessin a les seves plantilles amb un metge i un preparador físic llibre q ue h«>m esmenta t- en la qual es presen ta un panot·ama prou demostt·atiu d'aquesta realitat. L'en questa es va Íf>r d urant l'any 1995, en l'àmbit tetTitorial català, a 322 músics (estudiants i profession als) pertanyl'nts a bandes. orquestres de 37 TEM A ball, cob les, gr ups de rock, jazz i salsa. Deliberadament es van exrlout·e músics de formacions sinúòniqucs i dc l'àmbit de la música clàssica perquè ja e~isteixen diversos estudis d'aquest col -lectiu. Dels 322 enquestats. 20 enquestes van ser rebu tjades per defcctt>s dc forma en les respostes. Per tant, podem d ir que ri n'!mltat va ser del tot fiable. L'enquesta va n·vdar que el 34.,5% pateix o ha patit una o més fic les rlivt>r·sc•s patologies que veurem més endavan t. Aquests afectats es reparteixen així: un 30% p ertanyt>n ui grup in strumental de piano i teclats; un 57% a] dc guitan-a i baix; tm 27% al de vent; un 33% al de JJCI'Citssió; i un 27% al de veu . "Està clar r¡ue el p roblema existeix. Els números canten", di u el Dr. O rozco . ..D'entrada és molt interessant analitzar què passa qtwn una persona està tocant un instrwnent, quines posicions prenen els braços, les mans, la columna vertebral, l'espatlla .. . Perquè molts casos se solucionen modificant els instruments i la tècnica." Al llihre Tecnopatías del mú.sico es divideixen els instr umentb musicals en cinc grups: piano i teclats; guitarra. baix i contrabai.x:~ vent; percussió; i cot·da (violí, viola i \'Íoloncel). 159 38 La corda és el grup d'instruments que presenta més patologies -Quir1 d'aquests gr ups presenta més patologies? -Sens dubte, el de corda, principalment violins i violes. -Podem afirmat· que el 50% dels músics professionals pateixen en algun moment de la seva vida una dolència musculoesquelètica? -Sí, fins i tot podem afirmar que ben segur la xifra és superior al 50%. - l li ha diferències entre sexes i edats? -Sí. Per a nosaltres. les dones resulten més afectades que els homes, en general, respecte als problemes de sobrecàrrega muscular i afeccions tendinoses, als quals, especialment, cal afegir-hi tota la problemàtica psicològica. Respecte a les edat~, és lògic que els nuísics més adults pateixin m& patologies que els joves després de tocar durant 15 o 20 anys. A vegades, el que es pot compensar amb una tècnica millor, i amb l'experiència, es perd amb la intensitat dels assajos i l'estrès que generen responsabilitctt.s artí.stiqu,es més importants. -Fins a q ui n p un t un probl ema psíquic pot ser 1·esponsable d'un problema físic o somàtic, i a l'in¡·evés? F ins a quin p un t estan lligats? -Esta n totalment lligats. Una problemàtica psíquica pot desencadenar tot el que són les malalties psicosomàtiques, molt freqüents entre els músics. I poden desencadenar una autèntica malaltia física, Dr. Lluis Orozco Delclós com per exemple l'úlcera d'estómac. La patologia física mal tractada pot desencadenar un trastorn psíquic que al final pot ser el condicionant i restar el problema més important. Per tant, podem afirmar que lo problemàtica psíquica és comuna a tots els a rtistes. perquè és una. part molt important per si mateixa, perquè sempre acomp anya qualsevol lesió i perquè és fonamental en els processos d~ recuperació. Cal considerar qu~, en general, es considera que els artistes tenen entre un 10 i 30% més d'alteracions psíquiques qu~ la resta de la població. En aq uest apartat psicol ògic entt·en els termes prou coneguts dt> r estrès i el trac, i l'ús i abús de pastilles i drogues, incloent-hi el tabac, l'alcohol i el cafè. Dins la traumatologia, esmentarem i explicarem brt>ument Ics patologies que afecten la pràctit~a musical. L'afecció musculoesquelètica més freqüen t és la síndrome de sobrecàrr ega muscular, "cau.sada per la sobreutilització d'un múscul determinat, a partir, per exemple, de l'ús continuat d'un instrument, un excés d'assaig o per la intensitat fi<Jica dels assajos", explica el Dr. Orozco. 1 afegeix q ue "això és una autèntica alteració biològica molt freqüent entre els ntú.sics, que necessita un diagnòstic molt ajustat, perquè es p ot confondre amb altres patologies, i un tractam~nt concret del qualfomwrà part el respòs". Una altra palologia molt freqüen t és Ja tendinitis, "la inflamació dels tendons o de les beines que els recobreixen. a causa de l'excés de moviments rep etitius. Els sírnptom.es poden anar des del simple dolor i la dificultat de moviments fins a imp ossibilitar-los ... TEM A -gia prn ·tar ~r- f01$ per rze- :cuide-nés ::ió. ·em tica fre- lar, deuat ·enJ. I 1Jlò;ita on- ~ret ato- ~ció ~·a ¡Els di,, IS • Aq_uest és un exemjtle extrem en qué són evidents els efecte • d'un pinJament nerviós. L'afectació del n e rvi cubital a nivell del colze ha tingut com a conseqüimcla l'atròfia de la musculatura d e la mà. La solució del cas requerirà una petita intervenció quirúrgica, però é s possible que la recuperació no sigui completa a caudel temps que s ' ha mantingut aque sta s ituació patológlca D' altra banda, els lligaments, els teixits que uneixen les articulacions, "també pateixen segons la sobrernobilitat d'una. articulació". L'espatlla, "punt dèbil en tots els lnunans per unes connota.cions anatòmiques concretes", esdevé un dels problemes més comuns a les consultes dels traumatòlegs. "Si ja existeix una certa vulnerabil-itat, i si treballes amb unes posicions determinades en l'activitat musical, l'espatlla té tots els números per presentar lesions en el col-lectiu musical", explica el Dr. Orozco. "Si no, fixem -nos com toca unflautista!", assenyala . "Hem de tenir en compte que parlem de persones que es dec;liqu,e n professionalment a això i mantenen moltes hores al elia posicions que afavoreixen la lesió." El colze és un altre punt dèbil amb la patologia que es coneix com ''el colze del tennista". Apareix, sobretot, en els instrumentistes de corda, i consisteix "en la inflamació d'aquest punt del braç a causa d'una so- breutilització. És una patologia que veiem amb certa freqüència i que de vegades s ·associa al pinçament d'un nervi. És fà cil confrondre-ho amb una tendinitis". L'ar tl'OSÍ i r lll"ll'Ïtis, és a dir, e l desgast de l' articulació dc l'os j la inOamació d 'aquesta at·ticulació, respectivament, ·'són patologies freqüents en tota la població en general. EL-; mrísics la poden patir en coexistència amb altres patologies··. Finalment, tt·obem el que fa t·eferència al terreny de les neur·opaties. com les síndromes de pinçament net·viós. " Postures determina eles ocasionen problemes amb els nervis de les articulacions, diferent.s i flmb símptomes diferents però amb la mateixa base [LSiopatològica. Aquestes patologies poden prevenir-se amb un canvi de tècnica. encara que algunes necessiten cirurgia." Dins Ja neuroortopèdia. les patologies de la col umna vertebral -dolot· e~rvical, braquiàlgia i dolor lumbar- són les dol~ndes més habituals. 39 TEM A Aquesta poslcl6, habitual en el baix elèctric, pro· voca un pln~ament del nervi mitlà durant el seu pas pel canell. Músics, metges, lutlders, engln· yers . .. haurien de posar-se d ' acord per fer els canvis adequats en la tècnica de tocar I potser modificar alguns lnstFuments L'Instrument emmascara amb la seva estètica la poslcl6 totalment anòmala, antifisiològlca, que adopta el m6slc durant moltes hores de tots els dies de la setmana. Sl 11 traiem la "màscara", quedarà palesa una actitud fins i tot .,grotesca", amb un clar potencial leslonal '·En principi. la lumbàlgia és una patologia banal, el dolor lumbar és l'afecció més comuna, després del constipat, de tota la població. Però en el cas del músic no ho és tant, pot difteultarne la tècnica, pot incapacitar-lo. Fixem-nos en quin tipus de cadires s 'utilitzen en un concert. Totes igttals per a persones de diferents alçades i pesos . L a dis tà ncia de la cadira al faristol o al teclat.. . L'alçada de la cadi ra . .. De tot això També cal referir-se, dins l'estomatologia i l'odontologia, als problt>mes dentals i labials que poden provocar les embocadures dels instruments de vent. I, dins la foniatria, els problemes de veu dels can tants. -Per· què la dansa té un tractament més especüic? -La- dansa està a cavall entre la música i l'esport. És l'expressió plàstica de la música. Com a artista, el ballarí participa de tot el que és l'estrès, la tensió, els assajos .. . , igual qtte el nuísic, i com a activitat fisica particip a dels requeriments d'un esportista. Així, podem assenyalar que les parts corporals que requereixen més atenció en la pràctica de la dansa són els malucs, els genolls, els peus i la columna vt>rtebral, és a dir, les extremitats inferiors. a l'inr·evés que els músics. Per acabar aquest periple mèdic de la mà del Dr. Orozco, que també és guitarrista amateur i gran amant de la música, tornem a reprendre el fil del llibre Tecnopatías del música. L'obra, dirigida pel Dr.Orozco i el músic i professor de l'Aula de Músira del Conservatori del Liceu Joaquim Solé Escoba1·, està prologat per Josep Carreras i editat per ATitza. Hi intervenen, a més dels esmen tats, quinze especialistes en diversos camps (pertanyents a l GEMM), q ue en confegeixen una obra df' base d ivulgativa i assequible, dirigi.d a tant a meLges com músics, estudiants i p r·ofessors . "El llibre està pensat, bàsicament, perquè la gent conegui que existeixen aquestes problemes; no es pot prevenir el que no es coneix, i per assenyalar que la majoria de casos tenen solució si es diagnostiquen correctament i a temps." Caldria utilitzar cadires anatòmicament adequades a cada individu i instrument també depèn la tècnica .. . Una de les línies de treball del GE'l1M apunta a corregir aquesta situació, a aconseguir l'ús de cadires anatòmicament adequades a cada indimdu i instrument." Generalitzan t ]a situació, el Dr. Orozco continua explican t que "es tracta de fer unes bases comunes per a tothom i després ja es farà una adaptació per a cada persona. La cosa més difícil serà que tots els implicats, músics, metges, psicòlegs, Juthiers ... ens hi posem d'acord. És un terreny heterogeni en què tothom opina i en el qual no tothom està necessàriament legitimat per fer-ho". Ta mbé volem assen yalar de passada altres patologies. Per exemple, dins la dermatologia , el que es coneix com "el coll del violinista", "una espècie cl'acttè al coll produït per la pressió de l'instrument ", o les a l·lèrgies (poc freqüents) que poden pt·odui r les fus tes, cordes, etc. dels instruments. 40 TEM A Els complexos camins de la prevenció NSón els músics els qui fan la música, no els instruments." Christopher Hogwood per YIYA DIA% T la ue ab , I a", londen de I:!.els ífic? l'es- nt a [ és mú- rals e la coors. del ur i èlfil ~da de Solé ütat ats. rta- 1 l enim consciència d'aquesta t·ealitat? Davant l'evidència - després de 35 anys cl'expcriència en el tema i diverses enques tes a diversos països- que el 80% dels músics pateixen problemes lleus, greus o mo1t greus, fins al punt d'haver de deixar de fer música, cal pt·eguntar-se: quin espai de l'educació nmsical ha restat oblidat perquè es generi aquesta situació? Podem dir que potset· un 20 o/o de professionals, per les seves característiques personals o circumstancials. no desem·otllen mai cap tipus de patologia. Un altre 20 %, pet· aquestes mateixes circumstàncies personals, sí que poden desenrotllar-les de forma important. Mentre que el 60 o/o restant segurament es podrien evitar. És important analitzar-ne les causes: -La doble valoració social del músic: la professió musical acostuma a veure's com una activitat en la qual només hi ha dues possibilitats: o el n·iomf absolut, t·eservat t'micament a genis o superdotats, o l'alternativa gairebé inevitable de la marginació soc.ial. La tensió entre aquests dos extrems crea inseguretat. -La qualitat de l'ensenyament musical: un ensenyament amb criteri global que inclogui el desenvolupament de la personalitat de l'alumne i la consciència integral del cos, donarà força i conftança. En canvi, una demanda excessiva, amb una conducta n igent, oo respectant la naturalesa de l'educand, crearà fàcilment algunes patologies. -Relació mestn•-alumne: tot i que encara no està prou estudiada, és important adonar-nos que l'omnipotència o abús de poder conscient o inconscient del professor sobt·e l'alumne li pot generar moltes dificultats psicofísiques. Igualment la idealització excessiva del pr·ofessor per part de l'alumne. -Tècniq ues d'estudi: malgrat que l'estudi de l'instrument és molt rigorós, no ha d'estar renyit amb la capacitat permanent de disfrutar. Cal desenrotUar l'autocontt·ol i l'autodomini. Ser conscient dels temps de treball-repòs i del coneixement i l'entrenament corporal necessari per optimjtzar les hores d'estudi. Cal reflexionar sobre: què és la tècnica? Com s'adq uireix perquè sigui gratificant? Allò que aca- de net- ibre ~gw :Jre- e la uen Ylya Diaz ba transmetent-se per· mitjà d'un espai tan petit corn els deu <-a ps de dit de la mà, és tot un món de sensacions, sentiments i emocions que compromet tota la complexitat de l'ésser humà. La tècnica, entesa corn a capadtat d'expressar, ha d'abastar. doncs, aquesta globalitat. En aquest man·, un d els aspectes d'interès especial seria replantejar-se el concepte de relaxament, ja que generalment produeix una conducta d'abanrtonament. La fol·ça creadora bloquejada s'ha de poder cana litzar, no relaxar. Amb una activitat preventiva d'aquestes dificttltats s'ha creat a Catalunya per a la Reforma Educativa (LOGSE) el Proga·ama d'Educació Corporal per a Instrumentistes (músics en general). El programa, c:oncebut amb el criteri que el cos conté i expressa les emocions, potencia el control emocional del cos i podrà ajudar d'aquesta manera a prevenir un ampli ventall d'aquestes situacions. L'especialista en educació corporal, com a nova professió, tindrà un perfil professional que s'anirà creant i rc<-oneixent. L'alumne també podrà consu1tar aquest cspE>cialista petquè L'orienti en la solució dels seus pt·oblcmes. Moltes vegades, amb fàcils recomanacions de posició o de gest, es podrà trobar la solució en col-laboració entre l'educador corporal i el professor de l'instrument. Si cal, es podrà t·ecomanar la consttlta a altre¡; professionals. En definitiva, s'hauria de desmitificar la perfecció, tan falsanwnt valorada per les gravacions i pt·oposu-se la finalitat que cada alumne, segons les seves caractl'rístiques i la mesura màxima de les seves possibilitats, pugui gaudir del plaer de fer música. 41 TEM A Educar el cos perquè treballi millor per MONTSERRAT PUIG Y 159 i) a Díaz és una dona afable que traspua gran sen•nitat. És pianista i posseeix una sòlida formació musical. Ja fa més de 35 anp 'a iniciar el canú de la pedagogia musical apliC' ada a r educació corporal. Argentina dt• naixement, resideix a Catalun) a des del L97ï (puda un català perfecte) i és aquí on ha perfeccionat i sistematizal el Mètode Cos-Art, destinat a f('J' que els músics (instrumentistes i cantants), pt>rÒ lamb(o haUarins i actors. puguin expressar-sP amb nat uralitat i sense patiment. -Quines sóu les bases en què es fonamenta el seu Mètode Cos-Art? -La interpretació musical requereix llargues i dures sessions que condicionen el cos. Els esportistes preparen el seu cos perquè respongui a l'activitat que volen desenvolupar, els músics també necessiten una preparació psicofísica profunda, perquè la sev<t tasca artística els exigirà el màxim d'energia . .1questa preparació farà que el cos respongui i pugui convertir en realitat els seus impulsos emocional.~. Tota acti·v itat artística compromet la totalitat de la persona. En els últims anys s 'ha avançat molt en el coneixement dels condicionants de la interpretació musical, s 'ha constatat i s'ha pres consciència que la "tècnica'' no depèn només rle mans, braços i espatlles, sinó d'una relació profunda i fluida del pensament. de la imaginació i de l'emoció, amb el tronc, les cames, els braços, les mans i els dits. Cada moviment del dit pot conduir a una major connexió amb les nostres necessitats creatives, de la mateixa manera que cada passatge o .frase musical despertarà el moviment corporal correcte que deixarà fluir l'emoció que aquella frase suggereixi. -D'on ve o com argumenta la importància rapital q ue dóna al cos? 42 -El ,lJètod~ Cos-Art considera el cos-persona (vegi que és una unitat) com una estructura energètica que conté en ell mateix l.a seva història personal. humana i universal. En fer conscient aquesta energia corporal. el mètode desenvolupa l'autoconeixement i el crei.xement personal i restableix la unitat psico}LSica i l'estat primitiu de disposició creativa. -Quiul's són les causes més freqüents per le:. quals l'ls músics o artistes en general acudeixen a vost(> o a les escoles on s'aplica aquest mètode? -El desconeixement de l'equilibri que aporta al nostre organisme la força i l'energia dels maines. les cames i els peus ha oca,sionat innombrables molèsties d 'Pspat lla, esquena, avantbraços, mau s o dits. que són eL<> més corrents. N'hi ha d'altres, com la por davant d'una actuacié o un examen, el nerviosi.~me, La inseguretat o quan noten que amb el seu arr ja 110 comuniquen el que ells voldrien. Molts dels problemes dels estudiants tenen a veure amb l'ensenyament. lJUe encara es fa d'una manera molt competitiva i elitista. En el món de Úl música els professionals han de ser genials, perquè o ets el millor o no ets ningú. i aquest clixé també pot ocasionar problemes. -1 en què> consisteix l'aplicació del seu mètode? -Als músics se'ls ensenya una tècnica o u,na colla de ti>cniques sense tenir consciència a·ezls mateixos. Nosaltres partim d'ells mateixos, els ensenyem o fer-se ww audició interior, com se sente11. com respiren. T-/ o fem amb exercicis concrets que els permeten prendre consciència de quines són le.~ /,raves que impedeixen que la seva expressió artística sigui satisfactòria. Tots aquests exercicis van adreçats a un autoconeixement. Treballem amb grups no gaire grans, de sis a quinze persones. Ja he dit que comencem amb una reflexió sobre l'estat fiúc de cada persona. Després reflexionem sobre el cap, el coll. el pit, l'estómac, el baix ventre. TEM A ~-- les cames, els braços i cadascú desenvolup a el seu propi moviment i la seva pròpia creativitat. tl cadascú li SLLrt la seua manera de fer aquells moviments que després li servirem per a La seva professió. Finalment treballem l'agilitat, la força i La ;ona tura .ària ient lupa ¡s tadL~- . lt>s er1 a a al ;ues, ¡bles lO liS res, n, el amb -ien. eure ane- múuè o .mbé :le? comanse.ten. que n les rtísvau amb ·.ja t l'e.~­ z sotire. respiració. Yiya Díaz va estudia r i Lr·ebaUar a Buenos 1\ires durant 14 anys amb la pianista i pedagoga xilena Fcrlora Aheral!lury . Fedora als an}s quaranta havia treballat dotze anys a l'Escola de Música dc Claudio Arrau a ~ova York, on ja aplicaven conceptes com el de '-la interpt·etaci ó c-onscient". Fedora deia que "en l'art no n'hi ha prou de dit; sinó que cal ser amo d'una tècnica per poder produir la realitat d'aquests conceptes''. Ells són els pioner~ i Yiya Díaz és la continuado ra, que enriqu eix amb les seves cxperiènde s el trehRil dels fundadors. Yiya ho ha sistema tizat en el Mètod!' CofiAr·t. abans 'ic\tode Aber·astury . i fundant l'Es<·ola de Treballs Corporals i \rtístics dc Barcelona. Ha treballat durant deu anys al Conservatoi 'Í Superior Muniripal de Música de Barcelona, i durant dotze anyc; ha impm·tit cursos per a proft•ssor-.~ i alumnes del Curs Internacion al de Música d'Estiu, per a ditectors dc COI' i cantants a C<~r·ve­ ra (Lleida). DlU·ant dos anys, 1992-93, va tn•ballar amb els músics del Stage European Chamber Music Cours, organitzat per ]a Fundació ··ta Caixa,.; aquestes són algunes de les ar:Livitats, entre moltes d'altres, que l1a realitzat, a més de nombrosos viatges a l'estranger·. -A més de la seva tasf'a personal per difondr!" i divulgar aquest mètode, què s'ha111·ia de fer perquè fos una mat~ria comuna a les es<·oles de música? -Pertso que el primer pas ja està donat, la materia d'Educació Corpor·al ha estat incorporad a en la Reforma Educativa a la LOGSE. per ser impartida com a assignatura optativa en el tercer cicle de grau mitjà, a les escoles de mzísica i als conservator is . El Departame nt d'Ensenyam ent de la Generalitat em va consultar com a experta en aquesta matèria, i em va demanar que elaborés el programa en col·laborrtc ió amb els seus tècnics. A Catalunya se'n diu "educació corporar', mentre que a la restu de l'Estat, d'aquesta matèria, en --) diuen "música y mot•imiento ", al meu entendre molt més imprecís. Els alumnPs ri<~ tercer cicle tenen uns 17 o 18 anys, són, per tant, persones amb capacitat pPr fer aquest procés reflexiu. D'aquí a dos anys els estudiants de mzísico podran triar aquesta matèria al centre on estudiïn. Ens lumria agradat més que fos obligatòria , però com (t primer pas estem contents. Penso que l'educacic) corporal als centres d'ensenyam ent és molt important pel caràcter preventiu que té, perquè euita vids que anys més tard serien molt difícils de solucionar. -Vostè ensenya a alliberar les tensions i. per tant, Jes emoc·ions. És ÚLil només ver als m1Í11ies? -És útil per a tothom, per a la persona que està uuit hores clat•ant d'un ordinador, o per a altres que han sofert alguna malaltia; les nostres classes tenen aleshores un caire d'ajut terapèutic. Sabem per les man~festacions del nostre cos, tristesa. alegria. nerviosisme , com són les nostres emocions, per· tant l'autoconei xement ens ajudarà a alliberar·-les i trobar l'energia adequada en cruia moment i aplicar-la a l'actit•itat artística o no que estem fent. -Una al trn de les S<'\ es fac et t'S és d · aRscssora e01·poral de la Companyia Gdahert-Az zopan(j. Quines diferències hi ha a l'hora d'aplicat· el MèLodc Cos-Art eutre un músic i un haJlarí? -El ballarí sap que l'instrumen t del serL nrt és el sen cos i bé o malament el coneix. Però la música és tan espiritttal que el músic ha de prendre COilSrièncí.a del seu cos. és més verge que el ballarí. en aquest sentit. l..'instrumentistCI. té tota la nuísicCL al cap. Xo li ha estat fàcil la introducció de la pedagogia corporal a la br·anca de la 111Úsica, pet·ò actualment té molts m(ssics, can lanls, ballar-ins i aC'lors catalans que li estan agraïts. Ha ft.•t amislats tan sòlides com la de la soprano Cat·men Bnslamante , que col-labora en un curs el«· CosArt que cada estiu es fa a Si tges, i sap que en moltes escoles privades de m1ísit·a i en alguns ('Onservato ri!> s'està aplicant el :.eu mètode, per això Yiya Díaz és feli~ i pensa f'n Ja quantitat d'emocions que ha aj udat a allih<·rar dels músics de Catalun)a. TEM A Un mostrari d'experiències significatives t i e p e r MÓNICA PAGilS ó ~ s t'vident que la interpretació musical no només requer·eix l'esforç intel ·lectua l, J'ext>rcici creatiu de saber desxifrar, comprendre i transmetre el q ue el cont}JOsitor ha cleixat escr-it en el pentagrama. Genentlment nc)més ens fixem en la capacita t de comunicl;u· un a obr a i en el nivell d e domini d e l'instrument c¡ue LÓ l'intèrpret per poder-ho fer de la millor mant>ra possible. El púhJic sovint observa el músic com un ésser amb una habilitat especial, amb una particuJat· fac ilitat per tocar un instrument, i s'oblida moltes vegades de la disciplina i de l'immens trt.'ball que hi ha darret·e el fet d'arribar a controlar r expressivitat musical d'un objecte pensat per emetre sons. La interpretació de la música obliga a realitzar un esforç físic molt important; a adaptar el cos a tota una sèrie de moviments i a un gr-au de resistència corporal que en la majot·ia dels casos ar·riben a provocar un desgast fisiològic considerable i un nombre bastant extens de patologies sovint difícils de guarir. Cada instrumen t requereix un aprenentatge molt d isciplinat i r igorós. El seu domini només s'aconsegueix amb mo1tes hores d'estudi i ai.xò implica sotmctr·e massa temps el cos a la posició que es necessita per· tocar, una posició que la majoria dc les vegades obliga a mantenir un desequilibri en tre els br aços i la col umna vertebraL Les mans també són una altra pat·t del cos que pot arribar a vatir dolències greus, sob retot en les articulacions i els músculs pel constant moviment i esforç que han d,efectuar. En la família de la corda les dolències corporals que es poden produir són pràcticament les mateixes en els diferents instruments que la integr·en. La radical separació de moviments entre els dos braços i l'esforç IlSic que exigeixen els intruments d'arc els situen com els més castigats en aquest sentit. Per als violinistes. que es podria dir que per Ja posició tan artificiosa que han de mantenir són els que poden patir més problemes d'aquest tipus de tota la família instrumental, "els problemes de cervicals i d'esquena són els més habituals,,, assenyala Josep Maria Alpiste, concertino de l'Orquestra del Gran Teatre del Liceu. "El desgast és sempre inevita.ble, però jo sempre aconsello als mens alumnes que busquin una posició al més equilibrada possible, que mantinguin l'esquena ben dreta i que permeti alhora de tocar al ml"ixim de relaxats, sense excessiva ten-sió; s'ha d'evitar sobretot de caure en una mala posició, estudiar amb una mala posició, i s'ha d'intentar minimitzar l'esforç, escalfar bé les articulacions 2 E 44 Carles Trepat quan s'estudict, com fan els esportistes. El que s'anomena «colze de tennista», quan els tendons es fan malbé per l'esforç i el moviment, és també una dolència molt extensa entre els violinistes. De vegades l'escalfament que requerei:~ el cos per poder aprofundir en les obres que s'estan estudiant sense arribar a patir aquesta mena de dolors no es fa bé del tot, Uavors és molt difícil corregir els vicis i les rigideses que s 'adquireixen. El manteniment d'una posició equilibrada i l'escalfament en rest.Itdi és la millor prevenció d'aquests mals." En aquest sentit, la violinista Eva Graubin, que a banda de la seva reconeguda carrera com a solista també imparteix classes al Conservatori Municipal de Ba•·celoua, remarca sobretot el fet "que no s'ho de començar mai a escalfar les mans fent grans extensions, cal fer-ho gradualment i intentant intercan:IJia,r diferents d~ficultats tècniques; s 'ha de buscar l'equilibri entre tensió i relaxació, diria qtte això és el més ünportant. Sempre és necessària una mica de tensió, no ha de ser mai excessiva, però és important saber-la controlar i anar-la intercanviant amb moviments relaxats. Tampoc és bo excedir-se en Les hores d'estudi. En la majoria de casos, però, els mals d'esquena o d'articu- TEM A ¡ ' Eva Graubln s'ae5 una ! ueJder sen- ~sfa !eis i nent ~tu- I En ~e a lista !ipal s'ha rems t in- a de li ria !SSÒ- essitr-l.a 1p0c .ajoticu- lacions apareixen, tot depèn del grau d'esforç que arribem a fer i del grau de dificultat o d'esforç de les obres que esfie,CTitem tocant en u11 moment determinat. Si has de tocar tres concerts en tma mateixa setmana, no tens més remei qtLe estudiar moltes hores i el més segur és que arribis a patir aquests dolors, són inevitables. Llavors és qüestió d'aprofitar els moments de menys activitat per relaxar els múscul-s, per fer el que calgui per eliminar aquestes dolències, sigui amb massatges o amb qual-sevol altre tipu,s de teràpia." Eva Graubin també assenyala que és impot·tant conèixet· Ics lünitacions i les característiques fisiològiques de cadascú. "Una mà petita. sempre tendirà a tenir més problemes en aqttest sentit; és important saber el repertori que més s'adequa a la persona, especialnumt a les dimensions de la seva mà esquerr·a, perquè s'ha d'evitar sempre l'esforç excessiu, el que actua agressivament sobre les articulacions i els músculs, en aquest cas de les mans." En el cas dels guitarristes la tendinitis també és la dolència més freqüent, evidentment per l'exercici que implica de les articulacions de les mans. Carles Trepat, reconegut solista d'aquest instrument en el panorama musical del nostre país, desta('a el fet que "el diapasó està cada vegada més alt; s'exigeix més potència i brillantor a l'instrument i això obliga a tenir més tensió a les cordes i, per tant, a forçar més els dits, sobretot els de la Àngel Soler mà esquerra, és clar. En la guitarra moderna és més difícil d'aguantar la pul.sació. Però d'aquests tipus de problemes normalment no se'n parla fins que 110 ho pateixes. Act.ttalment els professors, tots els músics en general, tenen cada vegada nws consciència dels problemes fi.siològics que comporta tocar Lm instrument i avisen els joves que n'estan aprenent de tenir-ho molt en compte per prevenir-los. Crec que quan es comença a notar el cansament de les mans o quan s 'està estztdiant una obra amb una especial dificultat tècnica, que exigeix un esforç considerable, com les de Ferran Sor, cal reduir les hores, saber dosificar i no insistir massa en les parts més difícils, fer-ho però evitant les posicions traumàtiques, a.c ostumant lct mà a moviments més naturals. " Tot i que el piano comporta una posició del cos aparentment més equilibrada, més harmònica, n o vol dir que els pianistes no puguin arribar a patir de certes dolències fisiològiques f mit de la pt·àctica musical. Per al pianista Àngel Soler, <[Ue ja porta t·ere seu una Uarga can·era artística, "el millor gnariment és la prevenció. Les dolèn.cies més com.u.nes entre els piani.~tes, com són el mal d'esquena i la tendinitis, són sovint provocades per una mala tècnica. Normalment no acostumen a aparèixer de cop, sinó gradualment, per això és més fàcil poder combatre-les. El mal d'esquena ve produït moltes vegades pelfet de seure malament, 45 TEM A d s li F p 11 159 46 Salvador Gratacós, assegut, e n companyia d' Alain Marion losep Maria Alpiste amb la columna desviada, cosa que a la llarga es tradueix en problemes de vèrtebres. Si hi ha una bona col· locació. és difícil que passi. De totes maneres, totes les persones són diferents, hi lw molts pianistes que fa molts anys que toquen i que no hem patit mai. de cap d'aquests mals ." En el cas del ven t. la flauta és un dels intruments q ue poden ocasionar patologies greus en el músic, especialment a la zona de les cervicals. ja que obliga a tombar molt el cap. Per a Salvador Gratacós, flautista de coneguda trajectòria artística en el nostre país, ·'aquest és el principal problema amb què ens podem trobar els qui toquem aquest instrument. Pot ser que no arribi a passar mai. però el més probable és que en zm moment o altre de la vida, sobretot si ja portes molts anys en aquesta professió, es tinguin dolors a les vèrtebres del coll. S'ha de tocar sempre molt relaxat; s 'ha d'evitar sobretot que es caigui en una rigidesa dels músculs, que 110 es toqui encarcarat, tant pel que fa al coll com a les mans." Les dents també es poden veure pet·jucücades per aquesta pràctica. "Els Jlaut istes recolzem les dents de baix en l'instrument -els trompetistes recolzen les de dalt i les de baix- i nixò pot ser la ca.usa d'un. deteriorament d'aquestu part de la boca., evidentment qu.a n es porta molta música a l'esquena." Eugènia Siqueira, fagotis ta de l'Orquestra del Gran Teatre del Liceu, també assenyala el desgast o moviment de les den ts com a conseqüència de 1'embocadura de l'instrument. "Quan fa molt temps que es toca és lògic que Út boca se'n ressenti, perquè ha d'es· tar en una posició poc natural, que obliga els lla· vis a fer molta pressió i els músculs de la boca que treballin especialment. cosa que els pot arribur o fer malbé a la llarga." Un cop més, els problemes a les vèr tebres cervicals i a la columna són la princi· pal dolèn<'ia que afecta aquest tipus d'iJlStrtuuentis· I t's. "El fagot barroc no pesava gaire, però el modern, que té moltes més claus i porta molt més metall incorporat. pesa entre 8 i 9 quilos i això fa que les cervicals pateixin molt. La posició per to· car, que com el.s fia utistes es tendeix a agafar-lo en diagonal, fa que les espatlles se'n ressentin particu· larmeut. Llavors l'única manera de combatre aquests dolors és fent natació o algun tipus d'exer cici que ajudi a reforçar la musculatura d'aquesta part del ros. També pot ser molt útil seguir alguna tècnica corporal com L'Alexander, que et fa treba· llar els eixos del cos i dosificar les proporcions del pes del cos i de l'instrument. Sobretot s'ha de tro· bar el punt màxim de relaxament i tenir conscièn· cia d'aquests problemes. La tècnica Alexmuler t'a· judct molt en aquest sentit, t'ajuda a conèixer com .funciona el cos." [.~u scnsibilitzaf:ió en acruest aspecte sembla cada vegada més gcner·alitzada i bona prova d'això és el JJjbt·c Tecnopatías del rnúsico que Lluís Oroz<'o Delclós i .J oaquim Solé Escobar acaben de trenrr al mercat mitjançant ]'ecütorial Aritza, sens cluhte una guia útil pet·què la música no deixi de sonar mai a causa d'a(rucstes dolències . 1 J MUSI CALIA RETRAT n El baríton italià Enzo Dora, al cap de prop de 40 anys de carrera professional ha esdevingut un dels millors intèrprets del repertori rossinià, tant per les seves qualitats vocals com per un extraordinari ofici d'actor buffo. La seva actuació a // Barbiere di Siviglia a la darrera temporada del Gran Teatre del Liceu ho va confirmar plenament. ENZO DARA Ofici de cantant••• i d'actor líric Per MELENA BAYO e d'esls lla· a que bar o mesa l'in Ci· ~olis· :l mo· t més ~òfa er to- -lo en rticu.batre ~exer- •uesta lguna ~eba­ del e troscièn:r t'ar com 'I.S . cada ) és el rozco reu re dubte sonar om va comen~ar a estudiat·? -Vaig començar a estudiar privadament a Màntua, on jo vaig néixer, i ho vaigfer tot amb un sol mestre. - I pe•· què es va aficion at· a la música i concretament a la lírica? -Tota la meva família hi era aficionada. ]o anava ja de molt petit al teatre d'òpera. De fet, a cctsa era ru1a gra.n afició, nna passió. - Potser la tradició musical de la ciutat envoltava la seva famíJja ... - Bé, no sé si es podria dir tant, el teatre de la ciutat no era tan excepcional. .. , però jo recordo que de petit agafava, la bicicleta i me n 'anava a l'Arena di Verona a veure l'òpera. Uavors cantava Core/li, Di Stefano, etc. - El nivell a la seva infància era molt alt, segons que ens han comentat altres entt·E'vistats de la seva genet·ació ... -Vocalment el nivell dels cantants antigament era millor. Escènicament, no. Aret potser es poden tenir problemes per fer una companyia verdiww. En canvi, en Rossini no. Ara .s'estli pr·ocluinL una rentúxença rossiniana. FJ a renascut amb Claudia Abbado a la Scala i modestament jo he estat amb Abbado. Ara hi ha grans cantants en Rossini. - I per què creu que hi ha aquesta diferència de nivell en els diferents tipus de veu? - No sé, per què hi ha aquesta diferència . .To penso qne hi ha excessius repertoris dra.màtics, perquè jo veig que els joves canten això i força sovi11t. A pa.rt d'excepcions com. Otello o Trobad01-, i sobretot el verisme, Puccini, Mascagni, etc., ho canten joves. Això és cu lpa d 'alguns teatres i d'alguns directors d'orquestra que fan que joves cantin això i que fan sonar molt forta rorquestra. s'espatllen moltes ·veus i jo dic que delL ser per això. - Creu que hi ha un repertori que és més fàcil c¡ue un altre clintre del món de la liríca? - En el teatre tot és difícil. Tot és fàcil i tot és difícil. Cawvi de repertori, canvi de pr·oblemes. - El repertori rossinià quins problemes té? - Bé, problemes de pura vocalitat i també aspectes escènics. perquè en Rossin.i si un no és actor 110 pot fer Rossini. 47 MUSICALIA RETRAT 159 48 - Quina formació escènica seria l'apropiada per fer aquest tipus de r epe1·tol"i? - llome. jo puc dir el que vaig fer jo, que van ser papers petits durant cinc anys, i durant aquest temps vaig fer una gran tasca. Després vaig tenir la gran sort de treballar amb grans registes. Després, quan jo era jove els registes eren pròpiament operístics i coneixien molt bé la matèria. Ara es dóna elfet que molts treballen en altres camps, com ara el cinema. -La formació d'un can tant es pot comença r i acahar en una aula de música? - Sí, la teoria sí. però la pràctica es necessita fer a la sala i començar per petits papers, observar els altres col·legues . .. Una altra gran sort va ser la de poder treballar quan era jove amb grans cantants, com per exemple Bruscantini i tants d'altres. Enzo Dara va guanyar el concm·s Acchme Perí de Reggio Emília el 1967. El premi consistia en el debut amb L'elisir d'amore. Eduard Giménez, conegut teno1· cata là , va debutar amb ell . Dirigia J ean Franco Massjni. Des d'aquell moment fins ar a han computi t r epat·timents en més d ' una ocasió. També han compartit gravacions, com ara Viaggio a Reims, Cenerentola o Don Pasquale. La discografia d 'Enzo Dara és tan extensa que podríem parlat· d'ell com tm ar- tista del star system discogràfic. - Vostè va guanyar u n concurs de cant el l967. Això va set· decisiu en la seva carTera? - Sí. El premí era fer el Dulcamara a L'elisit· d'amore i això va ser una gran experiència. -Guanyar un concurs és ja la garantia per fer una carrera significativa? -No. Hi ha una dita a Itàlia que no sé si existeix aquí a Espanya: " Tutto fet brodo". Tot és important. Les petites coses, les grans coses. Certame11t, els concursos són importants. Però hi ha cantants que hem fet una g7·an carrera i mai no han guanyat un concurs. Hi hct concursos que donen diners, i això està bé perquè els joves necessiten diners. Però sobretot són importants els concursos que et fan cantar una òpera. -El seu vessant discogràfic és molt important. Té alguna predilecció per algun disc en concret? -Bé. M'agrada especialment el meu primer disc, que va ser El barber de Sevilla fet amb Abbado. Va ser una gran emoció fer-lo. Enzo Dara ha viscut tola l'època esplendorosa dc la Scala. Ha viscut la direcció d'Ah bado com quelcom propi. Dc fet, podríem dir que s'ha format en aquesta gran "escola". - Quines diferències trobaria en el fet de trehaUar en els grans teatres o en petits teatt·es? - Es poden fer bellíssims es- pectacles en grans teatres i en petits teatres. Fins i tot es poden fer espectacles dolents en grans teatres i molt bons en els petits. Jo no voldria fer aquests tipu3 de distincions. En una carrera no són tan importants els teatres en què un canta com l 'espectacle que un és capaç defer. ]o en 37 anys de carrera. he muntat cinc o sis grans espectacles. La resta ha estat més tri:uial. - No cansa, la rutina de fer les mateixes obres una vegada i una altra? - Pot cansar o pot no cansar. Depèn. Els personatges de Rossini, Donizetti o Cimarosa jo penso que no em cansen mai. Encara que l'espectacle en conjunt no sigui bo del tot. -El seu tipus de veu és meny~ agraïda que potser un altre tipus? - No. Perquè hi ha molts papers excel·lents per a la meva veu. En el teatre és molt interessant i agraïda. - Quina és la seva concepció sobre Ja tècnica vocal? - Per a. mi és molt important la respiració, el cantar en.dauant. El pas de la ven. El so cobert. Les persones que tenen una llarga carrera a les seves esquenes necessàriament han de tenir una bona tècnica, perquè quan ets jove cantes perquè ets jove, però això després no s 'ag¡wnta. Ha d'haver-hi alguna cosa més. - Quins projectes té per en davant? - Tinc l'Òpera de París amb La Cenerentola, Hamburg. Marsella, Nàpols amb L'elisir d'amore ... - Què fa per mantenir la veu en forma? - Estudiar, fer exercici, estar atent... L'aire condicionat és Ull bon enemic ... ja, ja (fa un gest significatiu amb tma mà tocantse el coB. La sala on fem l'entrevista té l'aire condicionat a ple r endiment). - Li r esultaria interessant de dedicar-se a l'ensen yament dels cantants més joves? MUSI CALIA RETRA T t en Jden rans ~tits. a i i ipus rera "Ltres !acle n 37 cinc ·esta ~ fer tda i tsar. Ros- ;r jo mai. con- enys e tiQ e;- pa- '!eva ~res- pció ·tant <tda- co?nen eves n de J rquè ~ producció. Per a mi és una cosa molt més interessant que l'ensenyament. La propera reggia la faré a Pale nn. - Vostè eren que la rapacitat escènica com a q ualitat és un dot p ersonal o és cultivable? -Sí, tot es pot aprendre, però és necessària ww. predisposició o habilitat esp eciaL Jo de nen caminav a da vant d el mirall f ent -No, p enso que no. Art escènic, si. A mi m'ag rada rnolt més la reggia. L'any 90 vaig debutar en la direcció escènica amb El barber de Sevilla al Fila rmònico de Roma.. D'ençà d 'aquest .fet he realitz at moltes direccions escèniques a Bolonya , Torí... , també p er· a la televisió. Fiti S i tot he f et de cantant i alhora de director escènic en una m a teixa gestos imitant diferents p ersonatges. S'ha d e tenir una inquietud innata p er fer les coses . En la tècnica del cant, en l'escena, en tot, sempre es pot aprendre . En tot. es pot aprendre sempre, sempre que tin.gui.s a.l tezt costat p ersones qu,e et puguin ensenyar alguna cosa. Un m·ti.sta ha d 'observar sempre els altres p er pode r continuar aprenent. = •.:::= ... 5I ~~r 159 ets s 'a- ~na nd a- amb urg, :1isir veu ~ tar s un gest :ant- llre. ple de dels .t ~111~-J-!lJlidmj]dknm CATAT~UNYA MUSICA I REVISTA MUSICAl.. CATALANA CI Saol F ancesc dc P aula, 2 - 08003 Bar celona Butlleta d e domiciliació bancà ria Stnyor!!, els ap-aire que arni• ràrn·•·nl meu comptelllihreta atenguin els rebut. •¡ucdspre..cntarà CON ORC! DEL P \ I.,\ U DELA \ fÚSJCA CATAl.Al\,\, pel pagament d• lo me' o .ub.,·ri¡•<ió a "CATALLJ:\'YA \ fÚS ICNRE\ ISTA ~WS ICAL CATAL\N \ " :'f' Compte ;-¡• Entitat Dígit control ~· :\ gèncin 0000 DDOD DO DDDDDDDDDD Titular - - - - - -- - - - - - . . t l anc/Cai.xa _ _ _ __ _ _ _ __ _¡\gènPio - - - - - - - - -- - Sign atura >oblació - - - - - - - - - - - A.Ir<•ça ngèocia Cul omplir les doc/Ps t·orr~ttnmertt Butlleta d e subscripl'ió Norn i cognoms - - -- - - - - - - -- -- - - - - - - - - - - - P ro f e s s i ó - - - - - - - -- - - Telèfon - - - - - - - - -- - Carrer Poblarió - - - -- - - - -- - - -- - Dte. - - - - - - - Pro,incia - - - - - - - - -- - -- -Faré efectiu l'import mitjrmçant Desitjo sub,..,riure'm n partir dt•lnúnwro O tol6 bancari odjunt. amb la <¡uota onu al dt 4 .200 111r.. 0 O domirilinció bllncària. Per n suhscripdon~ n 1'<"\tran¡tcr. consulteu el preu . semestral d~ 2.350 O O 49 MUSICALIA P R E e R T I e A Torna Josep Carreras a Palau 100 Schreier canta el Viatge d 'hivern de Schubert [>ntnu 100. Orr¡untru de l'Òpera ric Budn¡Je~t. Josep Cnrrerns. tenor. Dirrctor: Dln•id Giméne::;. Vrrdi, FC1lln. l'niem (/p la Mú.•icn Cntulmw. 20 rlr gener de 1998 Lied ctl Palau. Peter Scltreier, tenor. lflolter OlberL::;, piano. Winll'rrei~e de Frnn~ Schubert. PoIem de lo Música Catnlann . 27 de gener (21 h). (21 /,). esprés d'un llat·g p(•t·íode d 'absència, f'l cUa 22 d 'abril de 1996 el tenor J osep Cal'l'cras tornava a cantar davant t'I públic barceloní en un rt'cital 4ue \'a tenu· lloc aJ Palau dc la Mú ica Catalana. Ln nou concet·t al Palau esd<'''indrà l'oca ·ió pet· poder tom ar a gaudi•· de la ,-eu del teno•· que el passat mes de juliol ofet·ia, també a la no tra ciutat i jtmtament amb Luciano PaHlrotti i Plarido Domingo, un concert d ' unes característiques força pat·ticulars. Ara els amanu. a la música poru·an gaudir de tota la plentitud del talent de Carreras en w1 concet·t en què el tenor gaudirà de l'acompanrament de l'Orques1Ta dl' l'Opera de B udapest sota la dit·e<"c·ió de David Gimén ez, el jove director d'orquestra barceloní que amb les seves recreacions de partitures operístique (Ca rmen, Aüla, Cavalleria Rusticana.... ) està asolinl Wl seguit de triornf: per ccnlreur·opa, a més d 'haYer actuat a diferents escenaris del Japó i Au tràlia. i que ja l"han pot·tat a col·laborar amb artistes de la categoria d"Agnes Baltsa. Mont errat Caballé. Placido Domingo i el mateix Josep Can·eras. El pt·ograma que s'oferirà al Palau s'obrirà amb !''"Obertur a fantasia" de Romeo i }uJieta de Txa ikovski, preàmbul d 'un a sèrie d'àries de cambra d e Giuseppe Verdi orquestrades pe•· Luciano Berio. La segona part cslat·à dedicada monogràficament a obres de Manuel de Falla. de qui s'ofet;ran frag- D = ~' 6i. 159 H m ents de La vida breve i d(' les Siete canciones españolas, amh orquestt·ació del matrix compositor italià Luciano Berio. Serà. doncs. u11a oca ió per assabot-ir de n ou el talent de la >eu de l'il·lust•·c tenor. <'n una actuació en la qual si hé no figuren ni àries operístiques ni cap romança, tan habituals dins les seves pt·ogt·amacions. segurament tindran on paper destacat entre les obres que Carn~ras oferit·à fora de pt·ograma. Es tracta d'un rctom aJ Palau que esdevé una nova oportunitat pet· podrr gaudir d ' una de les nostres veus més estimades i aclamades. e Llws Trullén. a estat una de les veus de tenor: líric més aclamades del segle; Ja seva trajectòria artística ba estat permanentment vinculada al nom de Bacb , i el seu timllt·e vocal l'ha convertit en un dels mozartians més il·lustres de les darret·r; èpoques. El cert és que des de fa tres dèrades e1 nom de Peter Schreie•· lla figu•·at com una de Ics H'U més estimades tant en la inter· pt·etació de repertori operístic. en la de gènere or a tori o en la de rcrn•acions liederí.stiques. La se,·a fonnació al Kreuzchor marcava decisivament la se,·a \inculació a la música vocal de Bach. de qui ha recreat d'Wla manera gairebé insuperable els sem; oratoris, i molt esp ecia1ment els passatges t·eset·vats a ]"Evangelista de la Passió segons sant Mateu.. El seu timln·e diàfan i la seva projecció nítida i pnlcra el convertien en nm idònia per cantat: paper s lant moza•·tians -essent invitat des del 1967 a1 Festival de Salzburg, on ha interpretat tots els grans rols de tenot· de les òperes del compo!litor austríac-, com els wagnerians. tot interpretant i em·egistrant papers en òperes com Siegfrid, Ríen::i o Mestres Cantaires. Però chreier. que des de l'an) 1969 compartei.x les seves actuacions com a tenor líric amb les de din~ctor. també ha conreat el ter· t·cny del lied d · UJla manera idènticament paracl:i,"lllàtica. Schubet·t ha fot·mat part habitual del &eu repertori vocal. i lògicament el Viatge d'hivern hi té un paprr des tacat; el seu enregistrament al costat del recordat Sviatoslav Richtrr ha esdevingut un dels molts punts cabdals de la seva extcnsíssima discografia. Acompan yat al piano pet· Walter OLbei·tz, artista amb qui Scht·eirr ja ha r ealitzat enregistraments discogràfics, el tenor líric alemany cantarà al Palau aquest lflinterreise, una actuació que seb'1n ·amcnt esdevindrà UJl dels punts àlgids dins d'aquest cicle dr liE'd. e LL.T MUSI CALIA PRECRÍTICA Maria Joao Pires interpreta Mozart per a lbercamera en- a~ fbercamern. Ordtntrc PltilltarMontpeller. Maria ]cm o Pires, [>iauo. Dir.: FriedellWIIIL Lnycr. Mozart. Palclll de la Música Ccrwlmw. 12 de ge uer de 1998 (2l lt). 11wllit¡ue cie ens ~la- ~va ha . al •cal arrrs fa eh- les :eren re- u piunista poL'tngucsa Maria J ouo Pit·cs s'ha convct·tit en uu dels pilut·s Je les progt·amacions de la temporada UJercaJilera. La presència constant tl 'aquf'sta pianista a l'escenari cld Palau suposo per· als melòmans gaudir dt· la figura d'una de Ics m·tistcs més aclamades de les darreres dècade!> que pel seu talent i la seva musicalitat innata ét., també. una dc lrs ugm·cs mé& aplaudides del panot·ama ronccrtístic mwl- L 101' clial. ineh. Després de la s<•va d an·cr·a actuació al Palau en què una selecció dc Noctums de Chopin es couvt>rtien en ('piccntt·c del programa. Pires r·etol'llal'Ò a l' ('SCenari bm·celonÍ intc•·prctanl l'obn1 d'un dels seus autot·s pt·edilcctcs. Acompanyada pet· I' Orcb«:strc Philhtll'moniquc dc Montpcllct· i sola la clir·ccci6 de Friedrmnnn Lu ycr, la pianista portugu esa intet'JH'Ciat·!t el Concert per a pia11() 11rím. 9 " .lermehomme" dc J'Vlozart, olwa qur lògicament tnmbr forma pat·L dc la scvn extensíssima c(jseogr·a fi a. Poque.q cosrs ¡>o< Ien uJegir-se ja a tots els elobris que ha aplegat aquesta pianista portu¡,"'tCsa. Sensihilitat, temperament, imaginarió, intl't·pr·etaeions pcrsonalissimes, t•ccct·c·a consta ni d'una amplíssima palt'la dl' color s... l'han r(c,ada aJ dm de Les grans estrelles del panorama concertístic mundial. ena pr·odigi, Pires ja va ofer·it· La seva prinlCra uctuu<·ió als quatre anys, i després de t·cbn' unu sòlidu fonuució, el seu punt tic pm·tida que l'ha encimbellada al panorama inlenutcional va atTihur qttan l'any 1970 obtenia t•l pt·imct· pt't'mi dd Com·ur~ de la UER d c Bt·usscl·les. La sevu pt·esúnc:ia l-R ronstant al roslat dels més lli'C~itigiosos dircctor·s, oferint m(tsica d1' cumbt•u i actuant en solilal'i nmh r ccilals llUC mai poden deixat· indifer·cnts els oients; en definitiva, assolinturnb Ics interp t·eLacions de Chopin, Beethoven i, p et· sob1·c de tol, Moza•·t un prestigi aclamat iutel'llacionabncn t. e LL.T. era .to:at- :la ;;cu e ió eu ant del 0)] ·ols po- ne- ~s­ om :ai- lll) o a- de .et·- ènhudel eni per : al ]av Iels ex- ' al- ehra- trie .est seIels dt> Andrús Schiff, ara en solitari Palau 100. Andrns Srltiff. pia11o. Scarlatti, Hayd11. Sclwmwm. Pnlau de la Músiccr CMolaucr. 29 geuer 1998 (21 lt). esprés que la temporada de conrCL'ts Palau 100 p•·ogramés mesos ennYr·c la figura estel·lar del pianista And.ras Schiff, interpretant al costat de la Philharmonia Orchestra la integral dr Concerts per a piano de BceLiwven, e] t·econeguL arlisla hongarès tornarà al Palau pe•· oferir-nos un recital en què la música de Scarlaui, Haydn i Schumaru1 es convertit·à rn l'epicentre de la seva actuació . Deixeble de Gyorgy Km·tga i de Ferenc Rad os a l' Acadèmia Franz Liszt de Budapest, Schiff és un dels gt·ans rept·csentants dels talents dc la nova generació de pianistes sorgida les dues darreres dècades . Nascut Pany 1953 , el talent de Schiff va comença •· a despuntar ]'any 1987 quan va obtenir el Premio deU a Accademia Chiginana dc Siena, i dos anys després en conquerir d Premi Bartók. A pa1·tir d 'aquest moment consolidava una carrera professional imparable que el va por·tar a actuar al costat de les ot·questres més rellevants del món i a convertir-se en una de les figures invitades més sol·licitades de festivals com els dt" Viena, Salzburg o Lucema. Els seus enregistraments majoritàriament realitzats per al segell Decca (recentment se n'ha comercia litzat la integral dels Concerts per a piano de Beethoven sota la direcció de Haitink per Tcldec), recullen desenes de títols, des de les obres per a teclat més destacades del catàleg dc Bach, Concerts per a piano de D Mozart, pagmes de Schubert, Ja naf·ek, Br ahms o Scru~latti, entt·e d'altres autors. E l seu prestigi ha estat constantment reconegut, i enn·e els molLs gua•·dons que ha obtingut, destaca d Premi Instrumentista de l'Any, en l'edició de 1992, el Premi Ahbiati, conquerit aquell mateix any an·an dc les seves interpretacions d'obt·es de Schubert o el que li fou concedit r any 1994 i que el convertia en el primer pianista que obtenia la Medalla Commemorativa Claudio A.rrau de l'Associació Rohe•·t Schumann. En l'estil de Schiff conHueixen tècnica , musicalitat, elegà ncia , profunditat interpretativa , tot esdevenint un perfecte representant de l'escola honga resa de piano, un talent que en aquesta ocasió posat·à al servei de l'oient obres de Scarlatti. Haydn i Sch umann e LL.T. 51 MUSI CALIA P R E e R T I e A Nova audició de Tzakol de Joan Guinjoan per f. TAY. .NA•BECH ins l a producció simfòni. ca de J oan Guinjoan, h1 figura en un lloc destacat T zakol, par titura rscl'ita el 1977 i estrenada a Madr·id l'any 1978. Poc d espr és es va interp retat· en la temporada de com·crts d e l'Ot·questra Ciutat de Barcelona. Al costat d'Ab origine, el Concert per et violoncel i Trama, Tzakol posa d e manifest la personalitat imaginativa de Guinjoan, com també la seva voluntat de b uscar mit· jançant Ja coherència constructiva del discm·s musical la comunicació amb l'a uditor. La paraula tzakol és d 'origen maia ; en termes generals significa "déus de la constm cció" i explica ben clarament, doncs, elo propòsits de Guinj oan en ct·car In par titura, com ho confirmen les seves pròpies pat·auJes: "Tzakol ha estat composta sota el criteri d'ob· tenir una arquitectura sonora sòlida, amb una durada rigorosament controlada a fi de mantenir un in· terès constant en l'auditor. " Per aquesta raó Tzakol pot considct·arse com u na simfonia de cat·àctcr bt·eu de morfologia defi nidamrnt clàssica. O sigui, s'hi percep una part en la qual s'e).-posa el material temàtic, un procés de desenvolupa· ment en què s'assoleix l'àmbit in· tervàl·ljc més ampli i on s'escolten els trets jazzístics tan característít·R en la músiea de Guinjoan. Com a premonició del fmal de l'ob1·a i des· prés d'un epsisodi de relaxamenl, es produeix la desintegració de tot el material temàtic per arribat· a un fmal que, suggerint l' inici de la par· titura, estableix un clima scr·è i ron tcmplatiu. D Joan Guinioan 159 FREIXEN ET FUNDACIÓ ORFEÓ CATAlÀ- PAIAU DE LA MÚSICA CATALANA Freixenet s'ha incorporar com a Membre d'Honor de la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana per a la Temporada 1997/1998. El conveni de col·laboració ha csrar signar pel Sr. Josep Ferrer, President de Freixenet i el Sr. Fèlix Miller i Tusell, President de la Fundació Orfeó CatalàPalau de la Música Catalana. Amb aquest patrocini Freixenet expressa, una vegada més, el seu ferm suport a la cultura. 52 OrtiUClltra Simfònica dc Barcelouu i Nacional de Catalunya. Cristina Or· tiz, piano, Josep Pom;, director. Sc, erzo a la russa d c Struvinsky, Concert mím. 2 op. 18 de Ruchmo· ninov, Tzakol dc Guinjoan i Poema de l'htasi de Scriabin. Paluu de la Mú~ica Catalana. 10 i 11 dc ¡,rcner de 1998 (19h i llb., respecthn· m e nt). pt j al lS m ri dl dl ci e~ F u ci d· y¡ tt p li b q CI a• p B m rr q p N. MUSICALIA PRECRÍTICA La Calisto nfòni. an.hi desta- .ra es- fadrid in ter. nc erts ~lona. Jncert 'zakol aalitat • tam- r mit- :~ctiva icació kol és :Je1·als ció" i s. el~ !ar la es seol ha d'obt sòli- •menl tn m· ' Per lerar· ·àcter ament • ona terial ·lupa· it in· ;olt en -ístics om a i des· ment, le tot ·a Ull a pari con· oiJrirà musicalm ent el 1998 al l'NC per JOAN VIVES ins La seva oferta musical, el recent estrenat Teatre Nacional de Catalunya, a qui ja molts anomenen abreujadament TNC, estrena aquest 1998 tot oferint un títol absolutament inusuaJ dins el repet·tori operístir. Es tracta de La Calisto, una de les òperes que pertany a la producció del compositor barroc venecià Ft·ancesco Cavalli (1602-1 676), escl"ita sobre un libretto de Giovanni F auslini alhora inspirat en Les Metamotjosis d'Ovicü. Les inter pr etacions, que es fan entt·e els dies 2 i 16 de gener, són de la producció que es va estt·cnar l'abril de 1993 al Thcatre Royal de Monnaie de Brusscl·les i que van comptar amb la posada en escena, deco ra ts i vestuari realitzats per Herbet-t Wernicke. EL gran responsable de la part musical és el prestigiós con tratenor belga de 51 anys R cné J acobs, de qui més enllà cle les seves actuacions constants arreu del món i de la seva activitat com a p r ofessor d e cant en pa 1·ticular a la Schola Cantorum de Basilea (Suïssa), s'han fet especialment coneguts els seus enregistraments discogràfics al costat del grup que didgei.x, el Concerto Vocale, publicats per la firma Harmonia Mundi. Entre els quals tt·obem precisament la f,'Tavació de l'òpet·a que ens ocupa amb la participació d'alguns dels mateixos cantants quo in- D tervindran en Ics r·epn·sentacions barcelonines, com ara la sopt·ano pt·otagonista Mar·ia Bayo i d 'altres. La Calisto és la ter cera p t·oducció d 'una òpent dc Cavalli que munta René J a cobs amb Concerto Vocale. després de Ciaso ne i Xersé, sense oblidar altres 1n'bulls realitzats amb òpet·es dc Ics primer es dècades del segle \' VTI. amb esment especial per títols de Montevet·di com at·a ]'antològic L'Orfeo. L'òp era en t1·cs actes l~a Calisto es va estrenar al Teatre S. Apollinar e de Venècia la tardo1· de l' an y 1651. P er entendre Iu posició que aquesta pàgina ocupa en la l1istòria de l'òper a, cal •·ccordat· que va ser el 1638 quan a Ven(ocia es va inaugu.-ar el primer tcatt·c pí'tblic d 'òp era. el San Cassiano, on rs van interpretar uns quants títols de Cavalli, com també les últimes pàgines escrites per qui aleshores era el veter à mestre de Capella de Sant Marc. Ens referim a Claudio Montc>vet·di i a les òperes ll Ritorno d'Ulisse i L'incoronazione di Poppea. El fet que un teatre d 'òpera esdevingués pítblic també va comporta1· la pr·ogressiva submissió del gènere a Ics lleis pròpies del mer cat, les de l'oferta i la demanda. De mica en núca Cavalli i els seus contempor anis van havet· d'oblidar l'estil subtil i eminentment poètic de les pàgines pioneres p et· donar pas a uns plantejaments més propers als gustos dcJ ptíhlic i aThora elinúnadors de dcspcsrs innecessà- ries, com :.u·u la presència d el cot· o de detenninals instmments del dispositiu orqurstt·al. El p.-inc-ipal att·actiu de La. Calist.o és el sn• r:u·àclcr fresc i JJexiblc . També d s equívocs i dobles sentits, t>lenwnts que configur en una obt·a titllada en alguna ocasió dc bon an tecedent cle les futures òper es bufes, tot i el seu argument tragicòmic. Evidentment. no hifalLa ni l'obligad a escena del " Lament", tant de moda a l'època, ni la presència del p t- rsonatge gr otesc que en al~ ucsttt ocasió és el d e la vella nimfa Linfea. La història ans n arra com Júpiter s'enamora tic la bella nimfa Calisto i de com la deessa Giunone, dona de Júpitc•·, en descobrir-ho converteix la Calisto en una óssa. Quan Júpiter troba la nimfa estimada convertida en óssa. sc l'emporta a l'Olimp i en memòria de l'amor que va sentir d ecideix convet·tit·-Ia en una de les estrelles de la constel·lació de l'Óssa Menor. Com a complement dc les representacions dc l'òpcn de Cavalli, en el mateix Teatre Nacional s'anuncia UJl concert a càrr ec de R ené Jacoh s, ara en el seu vessant de contratenor, el cüa 9 de gener, a les 9 del vespre, on interpretar-à obres de Coupcrin, Scbütz, Stot·acc, P eri i Purcell, entre altres autOJ·s. Actuaran amb eU, Kom·ad J1mghiinel (llaüt), lmka David (viola de gamJ>a i lirone) i Atlilio Ct·emoncsi (or gue i clavecí). ~ = .e ... !3 ~' ¡¡;¡· 159 Xllli. CONCURS DE PIANO Premi Ciutat de Berga en homenatge a Ireneu Segarra )DU Í Dies: 1, 2, 3, 9i 10 de maig de 1998 , Or· >Ctor. uky, Categories: A. fins a 28 anys- B. fins a 19 anys- C. fins a 15 anys- D. fins a ll anys tJJll8· oema lc la e n er tivn· OrganilZa: CENTRED'ESTUDIS MUSICALS DELBERGUEDÀ «L'ESPILL~t el Ciu ta~ 16, Lr. · 08600 BERGA . Tel. i Fax (93) 82139 53 Patrocina: .fundació e caixaManresa 53 L , lli Ot lo d' ca e1 er el v d tl n li l' d 11 SEMPRE TROBARA 'EN NOSALTRES UN i NSTRUMENT DE SUPORT o e z Central Hispano MUSICALIA Qüestionari Proust GABRIEL BRNCIC La flf!Ura de Gabriel Brncic està associ.ada al món de la música amb un fort component tec11o/ògic. O sigui, a l'electroacrística, de la qual aquest xilè fincat des de fa força anys a Barcelona ha estat un conegudíssilll valedor. Persona d 'una gran bonhomia rwtural, ha fet de l'avant- g uardisme més exacte la seva devoció i el sen oftci. Grètcies a rmes molt poques persones com eU, l'art musicld a casa nostra ha viscut de prop ww conre¡Jció del f et musical tau minoritari, eucara, com. rPpresentatiu de la nostra època. 1- E t principal tret del meu caràcter? - La d ete t·minació. 2- La qualital que prefet·eix.o en un home? - La sensatesa. 3- La quali ta t que prefereixo en una dona? - La fortalesa d e caràcter. 4- Allò que més m'estimo en els amics? - La independència. 5- El meu pt·incipal defecte? - La còle t·a autodestruc tiva. 6- La meva ocupació preferi- da? - Morn·e'm, no paa·ar. 7- El meu somni de benestar? - Thebnllaa· molt en el que m'agrada, un eqtúlibri entt·e treballau· en el que m'agrada i l'atmosfera adequad a. 8- Quina fón la meva pitjor desgràcia? - La mot·t dels éssers estimats. 9- Què voldtia ser? - Productor d e les meves obres. 10- On desitjaria viure? - A Sant Just D esvern. 11- Quin color prefereixo? - El blau. 12- Quina fl or prefereixo? - El Uil'i. 13- Qu in ocell pt·cfereixo? -El pi.col. 14- Els meus autors preferits en prosa? - Stevenson, Zola, Corll\zar. ] 5- Els poetes preferí Ls? - Shakespear e, Keats. 16- Els hct·ois dc ficció? - El Elegido (TholiUlS 1\-la.nn). 17- Les meves h eroïnes de fi cció favoti tes? - lsolda. 18- Els meus compositors fa vorits? -Schumann. 19- Els pintors predilectes? - Vermeer, Monet, Mir·ó. 20- Els meus herois de la vida real? - Salvador Allende . 21- Les meves hero'1i1es històriques? - Gaht·iela Mistral. 22- Els noms que prefet·eixo'? -Joana. 23- Què detesto més que •·es? - La música desafinada. 24- Quins caràcters històrics menyspreo més? - Dictadot·s i falsos simpàtics. 25- Quin fet militar admiro més? -Cap. 26- Quina r eforma admiro més? - La igualtat de drets entt·e homes i dones. 27- Quins dons naturals voldr·ia tenir? - F orlnlesa física. 28- Com m ' a gradia morir? - Combate nt. 29- Estat p r·esent del meu esperit? - Alegr ement enfadat pe t· e nvellit·. 30- Fets que m 'inspiren més it'ldulgència? -No sóc indulgent encara qtte bo sembli. 31- E l meu lema? -Fac recte. 55 MUSI CALIA AUDITORIS DE C A T A L U N Y A - - - - - - - - - - - - - - - - - Teatre Municipal de Balaguer ¡;;¡ s = ~ ...e ...,, sr 159 56 1.-Nom: Teatre Municipal. 2.-Adreça: Àngel Guimerà . Tel. {973) 44.52.22. 3.-Arquit.ectes: José Gracia Sancho i .Enric Roig Comamala. 4.-Any d'inauguració: 6 d 'abl"iJ dc 1997 amb El reta ule deljlauti.sta de Jor·di Teixidó, per la Companyia Teatre de l'Univers. Director: Joan-Lluís Bozzo. 5.-Cost de la construcció: 283.474.138 ptcs. En el finançament van participar: Minister·i de Cultura, amb 130 milions; Ministeri d'Administracions Públiques, 36 milions; Generalitat de Catalunya, 48 milions; Diputació de Lleida, 19 milions, i Ajuntament de Balaguet·, 48 milions. 1.-Propietal: muiucipul. B.-Gestió: actualment es fa des de la Regidoria cle Cultu•·a , pet·ò a cw·t termjni es vol L>uscar w1a persona o una E'mprcsa perquè se'n faci càrrec dc manera professional. 9.-Aforament: 681 seien ts i 4 places per a cadires de rodes. 10.-Capacitat d 'ubicnció dels intèrprets: l'escenar·i té una superficie de 244m2 ; 20 m d'amplada, 15 m d'alçada i lO m de llargada. La boca dl:' l'escenari fa 12m d 'amplada i 7 m d'alçada.Creu que hi cabria una orquestra simfònica. 11.-Funcümalitat ilo polivalència: l'activitat principal és el teatre . També hi ha actuat l'Orfeó de Balaguer i l'Orq uestra de Cambra de la Noguera. 12.-Temporades estables: el desig és fer-hi, a més de teatre, música i dansa. 13.-Pressupost de funcionament ordinari: és difícil de preveure, en ser la primera temporada. Però hi hem gastat uns lO milions. per MONTSERRAT PUIG afel Molina, regidor de Cultura i Joventut. - Per què va assumir l'Aj untament la tasca de construir tm nou teatre? - A Balaguer hi ha una forta i sòlida tradició teatral d'agrupacions teatrals que es remunta al començament d'aquest segle, mantiguda anys després per la Joventut Nacionalista Republicana, l'Ateneu Recreatiu i el Centre Republicà, a més de la secció de teatre de l'Orfeó Balaguerí. Així, doncs, quan l'Ajuntament s 'assabentà de la subvenció del Ministeri de Cultura cap a l'any 1986, vam posar fil a l'aguUa p er sa.tisfer una necessitat tan sentida de la ciutat. -Com valor a aquest trúnestre, pel que fa a programació teatral? - La resposta del públic ha estat molt bona, tant p el que fa a EJ t·etauJe del flautista , com a P epe Rubianes, 15 años, o bé Políticament correcte o Dakota. Potser és una programació molt comercial, però de moment tenim moltes ofertes de compa- R nyies que volen fer la preestrena a Balaguer. Val a dir que és el teatre més gran de Lleida. Un altre factor és el teatre escolar: es va fer una jornada de portes obertes i van passar-hi més de 3.000 escolars. fli ha una revifalla, tenim un grup d'aquí Balaguer, Cri~i Perpètua, que porten quinze anys fent teatre i volen obrir una escola aquí. Per tot plegat, pensem que a la cur- ta caldrà trobar una persona o empresa per dedicar-se et la gestió i programació. -I respecte a la música? - Es va celebrar un concert per commemorar el setantet-cin· què aniversari de l'Orfeó de Balaguer. D'altra banda, tenim wt Conservatori de Música amb 170 alumnes, cosa que és indi· cativa d'un possible públic ja sensibilitzat. / I I SCHERZAND "/ / / IC- •ro- " 'I/// / / -- el ade ra at ma o tges- ncert t-cin- g Ba- m un amb indiic ja 57 DISCOS Aragall Recita l Juumt• Arogoll. tt•our. EnChomb~>r On·hcs h·o. Din•t•tnr: .Ju, icr· p,:,·;oz Boti sl!l. Oi<t'llll'tli. gli~h a unu• Ar·ugall cs troba l'li un mome nt molt c·sprdal dc la St'VIl t'Ht'l't't'll. En plena madut'l'lHl , rlrspt·Í's rl ' havct·-ho PSlut tol i d'haverho (l('fHIHt'{;Hit lOt PO el gr·au m6n dr In lírica intPrnac·ionul, ulhir·a el punot·nnut nmb 11nu sereno•· molt urus nda. Pet· aLxò pot prr·mct n· 's dl'lrrrnina ts luxes, dirib-it· lu scvu l'U I'I'CI 'U St' llSC presses ni t'mpentcs - que tampoc 110 ha <·stut mai uq1test el seu tut·unnà-, i fin s i tot ser motor· d ' iniciatives pròpies nascudes com a r·cptes pcrsonulb molt indh·idualitzals. Aquest és . sens dubte . el eus d r l CD qu<' comentem. dd qual el gran tenor català no sols és l' intèrpt·et , s u1o també l' instigador·. P odr·íem dir, emprant una tcl'lninologia prl'r isa , que n'Ps també t'l productor·, <'n el sentit de la idea i qur st•r 1111i malda per ut·onseguir-la j q-ue l'inalnwnl la du a ler·1111~ . I que n més ho fa amb tota In consec¡iiènria i dignitat possibles . L'elecció dc I'Englis h Chamber· Orch estrn com a acompanyant en r onstitueix una dada d'ltna l'loqüència absoluta. en aplega A•·agall aquest CD un recull d'onze àrirs d ·òperes que ell mai no ha interpretat en escena. J que, amb molta probabilitat mai no interpretarà. tol sigui dit de passada. Són òperes que conesponen u un r epertori més dr·amàtic que el pr·opi de la sevn tessitura dc tenor lii'Ïc molt genuí. Són títols com I Pagliacci. J tr Le Villi, ll Tabarro , Cavalleria. Rustica na, Luisa Mil/et; Emani, /..,r¡, forza del de.~tino, La Fanciulla. del llí'est, Turandot, Aida. i /Ja Gioconda. 58 Es tJ·act·a n~alnwot d ' un repte dt•l qual Jaume Aragall se s u1·t bòsieameot b é. En alguns <·asos CiJtS i tot molt bé. Perquè. caldrà iosisti.r-hi una vegada més p er tt·encar el tòpic massa gas tat, el seu a•·t no recolza tí.nicament en el s ru r econegut colot· de la veu , sinó també en un sentit expressiu innat, en una emjssió sempre molt ben controlada i en UJla musicalitat natural dl' molt bona lici. Aquests són componl'nts q ue l ' ajuden decis ivament a s uperar esculls impo•·tants. ja que aquest ¡·eper·tori comporta problemes específics de densitat i d'intensitat expressiva moltes vegades dificils de r esoldre. Ar agall, tanmateix. acusa en aquest repertori un cert alè de dificultat en detemlina ts passatges, fet q-ue es tradueix en w1a certa p èrdua de la riquesa del color natural df' la seva '' eu, l'emissió dc la qual apareix aleshores matisadameot forçada. P er ò això són matisos d e fet r elativament significatius en el conjunt d ' un producte que apareix enormement elaborat, que Aragall fa la sens ació que ba treballat amb rigor i aprofundiment. i que per met gaudir d e moments d' una extraordinà ria excelsitud. com són les interpretacions d'àries com ·'Ch ·eUa mi creda .. d e La Fa ncíulla del West. o ..Non p ianger e. Liu.. de Tura ndot o la bellíssima '·Cielo! e mar!'' de La Gioconda. dites amb una exquisidesa e.xpressiva excepcional. I fin s i tot l'enèrgica Celeste Aida és oferta amb una auwritat i un poder clignes d ' un especialista de la miUo1· Uci. F eliçment p er al balanç d ·aquest enregistrament, s 'ba de dit· que és molt més que w1 djsc p er a amants de J aumeAragall. C1·ec que és un elogi tan important J.C.C. com r eal. e Manuel Garcia Mor anfe Gersltwin & Co. Vol. r Canç<lllh Hohl'l! ¡JOI'lllflS dc Snlvut-Pupuss<l'l't, Cu1·ne1·, s an .luun dt' la Cruz, Mignrl 1lcrn1Índrz i Oclavio Obt·es de Gcr·shwin, Scou Joplin, Bat·bet-, Ctjplund i Corea. J ordi Vuapl'inyó del Perugia, piano. Gershwin 100/Ars Harm,,. oiea AH 027 Acl'be!\. Monl~t·rrut Tonuclla. mez- zo~oprano. Ln Mà de Guido/Ar. Harmonicu AJI 029 s publica aq-uest l'nregis tr·ament de l'an) 1993 amb textos musicats pet· )lanue! Garcín l\1orantc, que dcfineLx Ics cançons "com una resposta a la bellesa del poema que en limita les infinites possibilitats de lecturo, però, a la vegaclCI, el llança a unCI esf era on arribet e' transformar-se en unn altra cosa" (sic) . Ccrtamcnl. la pat"aula prcdomirw en ar¡ucs tcs cançons . El piano t'l'ea atmosferes s u htils o opu]entf'R tot remarcant l'emoció o la tensió que emana la ve u. En ul b'lll1b poemes -{'ls dt> alvat-Papasseï t i sa nt J oan de la Creu. p er cxemplr- el pinnis me de García Morante, bàsicament tonal. evoca el millor Mompou lieclerístic . la qual rosa no és mala referència . S· <·scoltu amb t·cspecte la mezzosoprano {cada cop més contt·alt) Montserrat Torruella, w1a cantant amh unu can·era sòlida i que excel·lrix pe1· caracteI'Ístiq ues vocals en el món elf• l' o•·ator·i. Canta amb tanta cor·t·ecció com implica ci~), adequadament ÏJ11bu'idu d ' una llibertat que el piano t't'sprc·ta. La vpu és homogènia i la dicció es fa espor·àdicament UJta mica siJlil·lanl. e Xavier Casanovas-Ounès E L ' any que ve fa rent anys que va ní-ixer George Gcrohwin. Col·lecció. done•. oportuna la .iniciada per Jorcli Vt.laprinyó. qut arrenca amb una ver-ió pròpia de la Rapsody in blue basada en la r edu!'rió p er a piano feta pel comp~r sitor i en Ja qua1 el teclat ba de creat· alhora la mcl~r dia i l'embolcall jazzístic. El resultat és brillant i sen· se concessions a l'cfecti-. me. La complexitat de la comesa no es copsa a la primera audició, els ho ga· ran teix o. Gersbwin tanca pro· grama amb tres Preludi.1. Scott Joplin , un dels Sl'lli r eferents , li fa costat amb quatre rag times inlt'rpff· ta ts amb coneixement dfi sortilegi d'aq-uesta mú•i· ca concitadora el ' atmo•· fer es potentíssimes . For· m en part d e la colla do, compositors molt influït> p el jazz i el folklore: Samuel Barbe1· (Excur· swns op. 20, en una apropiada prolongació de J(}plin) i Aamn Copland (Quatre blues, m és postún· p•·essiooista). Chick Corca resulta encara més abstr·ttc· te en aquest context amb Sis cançons per a infants. La interpretació, vivn· císsima, és tècnicament i es tilis ticaroent impecable. Un enregislt·ament drl qual només es podria cri· ticar ]a por tada, pOl' atractiva. e X.C.-0 . Co. erpre· drl ~ot mú~i· atmo;. . For· Ja do, .nfluJI• lklorr: E:xcur· aprade Jooplaod Jostim· Corea 1