Revista Musical Catalana. Núm. 163 Maig 1998
Editorial: V Festival de Música dels Joves Europeus / PANORAMA Nova concentració de figures al Festival de Peralada. Jaume Comellas / El Festival de Música Antiga sota el signe de l'ortodòxia. RRMC / Important presència catalana al Festival de Granada. RRMC / Abbado i la Filharmònica de Berlín, un divorci anunciat. Eduardo Notrica / Mikrokosmos: Rock a la universitat. Pere Artís / Tangents: L'hora de la dansa. Jordi Maluquer / Del seu affm.: Leonie Rysanek. Jaume Comellas / Belles versions de dels quintets de boccherini. F. Taverna-Bech / El magisteri de Franz-Paul Decker. Miquel Pardo / Entre el rigor i la fantasia. F. Taverna-Bech / La visó de Herreweghe de la Passió segons sant Mateu. Jaume Comellas / Un magnífic Festival de Jazz a Terrassa. Albert Suñé / Associació Catalana de l'Orgue, Recuperar i conservar el patrimoni organístic català. RRMC / L'enigma del concert de Baltasar Samper. Joan Moll i Marquès / TEMA Els pioners de la música antiga a Barcelona / Enric Gispert (1925-1990). L'home del Renaixement. Albert Romaní / Josep Maria Lamaña, l'impulsor de la música antiga a Catalunya. Marta Porter / MUSICALIA Manuel Lanza. La veu emergent de les noves generacions. Helena Bayo / Brendel, Quartet Alban Berg, I Musici. Lluís Trullén / Estrena del Divertiment de Ricard Lamote de Grignon. F. Taverna-Bech / Torna l'òpera més bella de Txaikovski. RRMC / SCHERZANDO Cesc / LLIBRES / DISCOS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
Muntaner, 300, Xamfrà La forja Tel. 20081 oo Sants, 304 bis Tel. 440 24 48 CENTRE COMERCIAL GLÒRIES Avda. Diagonal, 200, local 9228 Tal. 486 01 87 BARBERÀ DEL VALLÈS BARICENTRO- Tel. 718 97 51 SUMARI t•evista musical catalana O EDITORIAL PANORAMA • o • •• •• •• •• •• •• •• •• •• • O• ò ....ò > i"' Clavillo ülfollo TEMA MUSI CALIA : i Moa. .I&Afto SCHERZANDO DISCOS l' f't>srit•al rle .llúsico dels )ot•Ps Europt>rts J\ot'a t'oncerrrraC'ÍÓ de figures al Fesriual de /'pro/ada per J.C.C. El frsrivul dt• Música Antiga sara el signe di! l'ortodòxia per RRMC l mporrom preslmcia cawlnno. o l JrP31itm l dt• Crnrwda per RRMC AbbcHla i la Filft armòrrica dc Berlí1t , un tlit>arci n1111ncilll per Eduardo Notrica ltikrakosmos: UacJ.· a la univcrsirar per Pere Artls TnngPnU: L '!tora dl' la dan.~a per Jordi Maluquer Del seu affm.: Leonie Rysanck per Jaume Comellas Belles t·ersions dels quin rets de Bocclrerini per F. Toverno·Bech El magisteri de Fran:-Pcml Decker per Miquel Pordo Entre el rigor i lo fantasia per F.T.·B. l.t.t v~!ÍÓ di> 1/erretveglte de la Pa.!JIÍÓ segoru Sllnt Mu teu per J.C.C • U11 magrt (fic Festival de )a:z a Terr·a.sso per Albert Suñé A~.Yoriaci6 Coralam• de l'Orgue. Recuperar i cortsPrvar el patrimoni organ~ric català per RRMC L 't'lligmu del concert de Baltasar Samper per Joan Moll i Marquès Els piorrers de la música antiga a Barceúma E11ric Cipsert ( 1925-1990). L'home del Renaix!'ment per Albert Romaní Jose¡1 lla ria Lanwña, l'impulsor de la miisica amiga a Catalunya per Morta Porter Mnlluell..ouztl. La generadott.s per Heleno Boyo 11c1t emergent de les noues Brendt•l, Quòrtet Alban Berg. 1 Musici per Uuís Trullén K.~rmna del Divertiment de Ricard Lamote dc Grignon per F. Taverno·Bech 1'orrttt l'òpera més bella de 'fxaikovsJ.·i per RRMC per Cesc 3 213 ( ~~- /o~~~ c~~!1~ ~ ~7 (amb li tats ció, e pees 1 ~ PALAU ) El El Primer Palau Cicle de Joves Intèrprets port 1 eis dt mtiSÍ< Junys per L d'inh La III Temporada 1998/99 La Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana organitza el III cicle El primer Palau", amb la finalitat de donar una oportunitat als joves intèrprets de música clàssica de fer el debut al Palau de La Música Catalana. Per això obre una 11 convocatòria adreçada a instrumentistes de corda, teclat, vent o percussió, cantants, duos amb piano i grups de cambra constituïts de nivell superior o graduats, que no hagin complert els 27 anys el 31 de desembre de 1998. EL interessats a tenir més informació poden sol·Licitar les bases completes d'aquesta Convocatòria al Palau de La Música Catalana~ 93 268 10 00 (Srta. Adriana) o als Conservatoris i Escoles de Música ra i l el pe riors )Juni Ei nd 1995) desitj mú e con e d'un1 plaer mitja Nt riath pt·otE rada portE Ac ,·eure d'ent sicaiE ~etd; ri a na i] M. d'enc ritzo Nc fa et~ forç< sica d'un p, dial. EDITORIAL el 25 al 31 de maig d ' enguany Barcelona serà el marc d ' w1 e deveniment musical singular: el V Festival de Música dels J ove Europeus, promogut per la Unió Europea d ' Escoles de Música (EMU). Aquesta organització fou creada el 1972 , é membre del Consell Inter nacional de la Música, té un es tatut consultiu en t>l Consell d ' Europa des de 1982 i aplega associacions nacionals d 'escoles de música de 21 països (amb més de 5.000 escoles , més d e 3.250.000 estudiants i més dr ll3.000 professors). Les fina litats bàsiques de l'EMU són promoure tant les escoles de música en tant que C'eutres de formació, com eJ coneixement , la r elació i l' intercanvi entre les diferents associacions culturals europees i Ics escoles de música membres. El Festival és organitzat per l'Associació Catalana d 'Escoles de Música (ACEM) , amb el suport de la Gen eraJitat de Catalunya i l'Ajuntameut i la Diputació d(' Barcelona, sota els auspicis del Consell d'Europa i de la Unió Europea. L'ACEM és l'associació nacional d'escoles de música de Catalru1ya ; fundada ell992 per 20 escoles de mú sica , n ' ap1 ega ar a 128 de tot Catalwlya, amb més de 25.000 estudiants i 2.000 professors; és una eina a disposició de les escoles per tal d'inter canviar coneixements i experiències, coot·dinat· es forços i elaborar proj ectes d'interès genera I. La naturalesa de l'rntita t impulsora i la de l'organitzadora dibuixen b é el perfil d' aquest F estiva l (les anteriors edicions del qual se celebraren a ~Iunic el1985 , a Estt·asburg ell989 , a Eindho ven el 1992 i a Budapes t el 1995), protagonitzat p er joves músics desitjosos de contrastar i posar en comú expel'ièncics musicals, d 'es tablir coneixença amb e ls qui participen d'una vocació idèntica i de mostrar el plaer de fer música i de compartir-lo mitjançant la pràctica en grup. No hi ha dubte que qualsevol iniciativa que tingui p er destinataris ilo protagonistes els j oves h a de ser valorada com altament p ositiva, p erquè porta un lleva t de fu t ur. Aquest Festival és una d ' aquestes iniciatives, d ' un impacte públic segur, tal com ho fan preveure unes b t·eus dades estadístiques que hi són r eferides: 5.000 j oves músics de tot Europa, d'entre 10 i 25 an ys; 400 formacion s vocals i instrumentals conreadores de tots els gèner es musicals; 10.000 joves estudiants de les escoles de música de Catalunya; més de 1.500 con certs en set dies (1.000 a la ciutat de Barcelona i més de 500 a altres indrets de Ca talunya); 40 escenaris a l'aire lliure (15 en municipis de la conurbació metropolita na, 10 als districtes de Barcelona i 15 a Ciutat Vella); i 15.000 participants en l'obertura del F estival al Palau Sant Jordi. Més enllà , però , de la fredor d ' unes dades, allò que ens sembla digne de r emarcar és el doll d.'energies juvenils que s'hi manifesten, la capacitat d 'il·lusió , les ganes d ' obrir-se a nous hol'ltzons, l'afany de posar bases per al demà, et c.; en definitiva , l'engrescament pelfet musical. No en dubtéssim pas: la unió dels pobles europeus no fót·a r eeixida si n omés se sustentés en factors d'índole econòmica o politica. P e rqu è sigui sòlidament factible, cal qu e tots els esf~t·ços que hi menen r ecolzin en un substrat cultural de prou gm ix; <'n aques t substrat , la múst~a hi té un paper determinant p erquè p ermet , als qui la cultiven , de reconèixer-se partícips d un patrimoni comú. di Per tot això, aqu est F estival -que saludem amb entusiasme- transcendeix la seva primoral finalitat musical i p ren Wla dimensió de signe sociològic. Y Festival de Música dels Joves Europeus 5 PANORAMA !(raus, Estes, Mehta, Glass, R. Wilson, Romero, Papas, Rabal ... Nova concen tració de figures al Festiva l de Perala da dut, per mitjà de brillants mel• fores. D'aquesta poesia arrt•nr la famosa dansa del denixo Med lcvis de Konia. Rumit• considerat tm representant a•. tacat del misticisme islàmic i u dels grans poetes de la human per J.C.C. om conscients que el títol no compo•·ta cap excés d 'ot·iginalital. P et·ò t a nm a t eix té e l m è rit elemental de r espoudt·c a la t·ealital. A una realitat (JU(' a n y rer e any es repeteix en aquesta manifestació força a part de la temporada es tiva l ca talana. i que de fet definei.x els seus tret més dis tintius: el d'assegurar una oferta d" un nivell absolutament pt·ivilegiat. En aquest sentit, concentrar en Ltn mes d" activitat un aplec de nom s tan pres tigiosos co m PhjJjp Glass, Robert Wilson, Alfrec1o Kraus, lt·ene Papas, Yoko Ono, Simon Estes, Pepe Romero, Paco Rabat. Ana Belén. OI"feón Donostiarra, l"Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya, Lluís Claret. el Ballet del Teatre Bolshoi, Zuhin Mebta, Ja Filharmònica d'Isr ael, la Füh at·mònica de Dresdcn , Michel Plasson , la Companyia Met, Roland Petit i el Bal1et Nacional de Marsella, constitueix una constatació indiscu tibl<'. A partir d'aquí hom ha d'entt·ar en detalls més afinats tot c·N·<'an t fils conductot·s secundaris, mPs subtils, que aportin elements difer en cials, ni que siguin mínims, a cada nova edició. En aquest cas, el fil podria ser l'heterogen eïtat de l'oferta i també entrat· en zones estèticament avançades en el via formal , que, per· tant, fu ge n del concepte "espectacle d'èxit assc- S 163 6 tat. Robert Wllson gur·at". O almenys a pdmera vista. I amb això ens referim de manera cspcdfica al titulat Monster of grace. abanderat per dos monstres -si se· ns permet la redundància- més conspicus dc l'avantguardisme dramattu·gicomus ical r econeguts universalment. O sigui, el compositor Philip C lass i el ch·amatm·g Robert Wilson, que aportaran u n a propo sta qualifica da com a òpera rnuJtimèdia -com a concepte absol utament nouque segons que sembla arribarà a Pet·ala d a d esprés d'haver-se presentat a Los Angeles i aJ londinenc Bar·hican Center, encara en estat rlc gestació. Per tant, es tracta d ' un work ín progress, d'una obra evolu ti va, basada en poesia am~Jrosa del poeta afgà Jalaluddin Rumi (1207-1273 ) que. tal com s'indica en l'avenç informatiu , exp •·essa l 'extenuant rccc•·ca de l'es timat per- Proposta absolutament olm· ta q u(' , sens dubte, constituei1 l'espectacle sobre el paper ID•' sugge•·ent del conjunt del Fe·L vaJ. En una línia semblant d·r· JJCrlacle atipic -però sahut molles distàncies-, cal situnrt tituluL Apocaliposi veu de dona. i nterpreta t p er l a gran nrtrio grega Jreoe Papas. Basal cn11ll text de l'escriptor també lu·l·linie Yorgos Jimonas. està in·¡~ r at Uiurement en l'Apocalip,i l. sant Joan. Es tracta d'un hilliL dc lloança dirigit a la dona c!l" a font de vida. L'escenografia! el vestuari són concebuts i re~ lüzats per l'a rtista gt·ec \nn!li• Mctxikof, que hi incorpora mt Lerials artístics creats per la 1i d ua de J ohn Lennon, Yoko On•1 per a una exposició promo~·1 per· la Comunitat Valenríar Hom compta amb la intencncr del Cor de València. Si h em parlat d'h eterogrniJ tat, no ho hem fet de cap malli" ra despectivament, ja qui' dr ~r. aques ta és una de les carartcn: tic¡ues comunes d'aquesta mani· fcstació i pet· taot volgudt· ' ¡. ' ' ' qne en ella mateixa conte al cients específics prou nota~'" en ca r·a que enguany pot,cr·• centua una .núca. Aix scntac per·to flauta ció an na i e que si cread britàr cornp risc. I ruda tan se tes, l\ 1lolyn del Ft qués. italià. no lt1 Lct acusa no so Brad! el ro1 un h< rartu ra i 1 Barec nya-. PANORAMA dil'igida p el seu titular, Zuhin Mr ht a , i la Fi lh armò n ica d e Dt·esd<·n, q-..•e ho farà sota la batuta del fran cès Mich el Plasson. un dels dir·cc to r·s gals m és impot·tun ts. En aquest con cert, hi actuarà el gu anyadot· de la 25a rdirió dd Con curs Internacion a l d c Pian o d e Sa nt ande r ., •., •, 1998. •ts mell· arrem. lenil~ lumii• ·ant drmicic: bumm nt obtrnstitutu .nt d'e• sahalli situar d de dona, n actriu at en un >é bel·lf. tà in'j'J:alipsiik lil biDJll lona rol ograf111 La gran actriu Irene Papas Així, no hi mancarà la rcpr·escntació de la gran òpera de t·epcrtori, que en guan y ser à La flauta màgicr.t, en un a cop •·odu cci6 amb la Genrralitat Va lenciana i el Tea tre Aniaga de BilLao que signa dramatúrgicamenl un creador tan provocador com el britànic Lindsay Kemp, fet que comporta al h ora al·licients i llS i rarisc. La part vocal està assegucYallll: rada amb la presèn cia de veus :>Ora mt tan segures com les de Sirnon Es;er la 1~ tes. Milagros Poblador i Gwenoko0Jll. dolyn B•·adley, amb l'or·qucstra omogu•1 del Festival. o sigui la d c Cadaencialll ~és, i la batuta del jove director tenentt- nalià, especialmen t actiu a casa nostra, Gianandrea Noseda . ~ rogelll'l· tes ve us, ucru cs ta ('O ns tant ap mant· acusada del Festival, comptarà ¡ue de f!l no sols amb les esmenta des - la u·acterí- Bradley ·L I"'tstes intcrvindrun en · ;,ta mali· el co ncert maugu ral centrat en 1 10lgodt' ~ homrnatge a Gershwin , amb ., d·e l,Orfeón Donostiar.nté al·h· I act uac10 uotable' ~a i l'Orquestra Simfònica de tser ;'a• arcelona i Nacional de CataJunya-, sinó també amh la figura del ten or canari Alfredo I<rau s, que l'any passat no va podct·-hi actuar p er causa de la delicada situació familiar qu e viv i a. Kraus actuarà acompanyat pet· l' Orquestra del Gran Teatre del Liceu sota la direcció del gt·anadi Migu el Augel Gómez Martínez . Seguint amb la llista dc noms de gran prestigi, a l'àrea estt·ictament musical s'h a d e fet· esment de la presència d e P ep e Romero, qu e hi act uarà amb l'Orquestr a de Cadaqués interpretant el ja tan qualificat Concierto de Aranjuez sota la direcció de l' esmentat Nosecla . En l 'àmbit d e la música d c cambra , el violoncel·li stu Lluís Clat·et actuarà juntament amb el Quat·tet Guinjoan amb un programa integrat per obres de Boechet·ini , Cuinjoan i Schuhe•·t. E l gean simfoni sme tin dl'à com u protagonistes dues form acions absolutamen t impor·tants en l'àmbit internacional. La Filh a rmònica d'Israel , que actua rà E l b HIJ ct co mpt ar·à a mb la pt·(•sència de du cs gt·an s com pan yies ci e tall clàssic , les esmen tad es d el Teatre Bolshoi i la Nac ion a l de Marsella, i també d el grup b ar celoní Metros que dit·igeü: Ra mon Ollé . La primet'a ofe•·irà una p t·oposta una mica difE'rent del que és h abitual i q ut> defineix pt·ou bé el seu títol: H islòria del Bolshoi, un r ecorl'Cf,'lll nostàlbric pet· la trajectòria dc l'escenari de baUet més prestigiós del món. P er la seva handa, la companyia que dirigeix l ' in com bu s ti ble Rola n d P etit ofer·irà nna nova versió del més cel<>bt·ar dels ballets t·omàotics : Ell/ac dels cignes . Ramon Ollé i Iu Co mp a ny ia Metros , amb la co l·labor ació d c l'actriu i cantant Nina i l' actr iu Lola Lizar an, proposen un espectacle titulat Corre, corre vida , amb t·ca lització d el mateix Ramon Ollf. Esmen tem entt·e les p•·opostes dc t·eUeu i amb car acterístiq ues atípiques, d ' una banda la titulada Canción reflejo, que té com a al· liril'n ts principals Ja pt·esèn cia d e Jïl· lus tt·e actor murcià Paco Raha l i del cantaor Enrique Morente al capdavant d 'un eq uip en el qual també figura la soprano Maria J osé Mat·tos i la R<'al Ca me t·ata Española . La cantant i actriu Ana B elén i el can tant Migucl Ríos, amb l'Orques ta Ciud ad de Gr anada i la direcció d el seu titular, J osep Po ns, hom cn alja t·an la figura d e l cO illj)OSiLor aleman y Kurl Wcil en l'avinentesa de commemor·a•·-sc en gu a n y el centen a t·i d e l naixemen t d c B e r t olt Bt·ec hl , amb qui va man tenir, com és pt·ou con egut, una estr eLÍtisima col·lahoració. 163 7 PANORAMA El Festiva l de Música Antiga, sota el signe de l'ortod òxia p er RRMC es actuacions del grup Al Ayr e Español, de La Capella d elia Piettà de'Turquini i d el violoncel·lista An11er Bylsma centren en gr an mesura l' in terès d e la vint-i-unena edició dt>l Festival de Música An tiga q ue promou la Fundació " la Caixa·' . En total ser an onze concerts, tr es d els quals ja s "han celebrat i que tenen com a ma rc (anic el Saló del Tinell , malT estèticament impecable, q11c d 'aquesta manera d esplaça l' habitual de l'audi tori de la ma teixa fundació promotora del cicle. Com sempr·e . l'oferta és variad a en el si d'una p ropo ta a bsolutament internacion al. amb absència absoluta d e representants catalans, fe l qu e, en tre alt•·es coses, palesa la precarieta t en q uè es mou a casa nostra aquest gèner e, i que ve certificat pel seu gairebé n ul p rotagonisme en els conservatoris. El cicle va començar el passat dia 26 d 'abdl amb un concert a càrrec de l'esmentat grup Al Ayr e Español, amb veus tan conegudes com les de Ma rta Almajano i Lola Casariego i dü·ecció d ' Eduar·do López Ba nzo, en programa centrat en l'òpera Los elementos de Literes. Com també s'ba esmentat , i ntervindrà en el festival la Capella delia Piettà de'Turquini. que l' any passat va aconst;,auir delectar els a fecciona ts . Oferirà la ver sió de l'òpera sacra La colombc.t Jerita dc Fr ancesca Proven zalc; serà ell6 de maig. Sis dies abans actu ar à Anner Bylsma, un bon conegu t dels habituals del festival , i ho far à acompanya t d'un altre nom cabdaL el cla vicembaJ ·Lista Bob van Asper en. en un programa L 8 2 18 Anne r Bylsma barroc molt exacte: Vi valdi , Stora ce, Duport, Boccherini i 1. S. Bach. En altres concerts comptarà amb actuacions semp r e d'un relleu notable, com són les d e La Canzon a -amb música italiana dels segles XVI i XV] l-, el tenor Rufus Mii lclr acompanyat al fortepiano per Olga T ver skaya , que int et·p reta r à el cicle La bella molinera de Fr anz Schubert, el grup Enscmble 415 amh un programa Mozart, el violinista barroc Thomas Zehetm air amb nn p rogt·ama J. S. Bach , el conjunt Florilcgi um, que interpretarà obres de Leclair, Telemano , R ameatt i Con·ette; The Dufa y ColJcf·tive amb un programa d edicat a música medieval esp an yola, anglesa . francesa i italiana; Romanesca, que interpr etarà p rogr ama format p er obr es d c Marini, Viviani, P oglietti, Wal thet·, Kapsberger i Bibe•· i , fin alment , la Veneziana, amb obres de Mar enzio, Mon teverdi, Luzzaschi, D'India i Geso aldo. Com es pot observar, enguany el fes tival defuig escapades formals alJ unyades del marc estricte que defineix el gèner e, línia en Ja qual s' ha via pronunciat for ça ' especialment a r edit an ter·ior. Juntamen t amb el cicle bàsi1, hom n ' oferirà de secundnrh, com és el cas del titulat '·Eisjllves al Fes tival", que tindrà llOt a la Capella de Santa Àgata, U! alt•·e marc impagable. amb u tota l de set concerts, cicle tar bé majoritàriament inle~ per conjunts estranget·s i ami absència total de catalans. l'n1 dotzena de conj1mts esram11•· r an la música an tiga per dher· sos ind re ts d e la Barcelona H· ll a en el marc del Fringt. Gr ups proced ents del Japó.\,. neç ucla, els E stats lnits. Ca nadà . França , Itàlia. H01 gria. Alemanya. H olanda. L Gr an Bretanya. Suïssa i \u.. tria. Acruesta és tma manifestorio singular que cal confiar que N consoJidi definitivament. També hi h aurà l 'h a bitualr~ cie de concerts familiars. qll' ta mbé tindr an lloc al Saló dt! TinelL amb nn total de Lm p11> postes. El curs titulat Critrn: històr-ics en la interprl'tació m»sical: la documentació, l'auiOO'l· pressió i la recepció, coorcliMI pe•· Lluís Gàsser, portarà qualrr especialistes estranger s a acarar· nc diferents aspectes. Per la ~fil pa •·t, Pierre Ramon i Anllf1 Bylsma impartiran seoglrs ria• ses magistrals de flauta dt• btt de violoncel barroc, i el catedn tic Ernest Lluch presentarà "" a Ferran .5of. disc d 'bomen atae b <lmh la inter venció aJ Jorteptor.. dc .I osep Mar.·ia Roger. 'fonJt tindran lloc dues "Convcro6 amb .. . " amb la presència rl'.ladr·ew Manze -violí-, Luiq Ga. :\lth , . mUSI. Cal- , Jau me ·. -<:nb.c - mu icòleg- i Tan Nucbelroan· assessor musical del Festiral ~ Música Antiga d 'Utr echt. per RI Brrn~ an Pe qurstJ la qu Ernrs el Prc Joun l'es nu nada, dc•s a Inten deGr rh. di, \ltre~ run le i Ton ide.F tle l'e Zumz comp Ano¡ Alf ma IE ment màxi1 fc•stiv Araci tt·uus· l'esd< de SC I dr g• c¡ue r crite1 en UI in tel · lru e ment del er Xlltnp re ali s'esc inó ant1 que 1 PANORAMA l'editl Important presència catalana al Festival de Granada per RRMC lc bàsir, es actuacions de ]a Companyia Gelabert"Eisj1r Azzopardi , dels joves .drà u~ Núria Rial (soprano) i gata, on amb un Bernat Vivancos (piano), d e Jode tam- au Pons al C'apdavant d e l'Orintegral questra Ciutat de Granada, de la qual és titular, del director s i amL Martínez lzquicrdo, amh Ernr~t lls. [ na Gerbat·d, i d el tcnot· ProyeC'lO el scampl· que actnat·à amb Cabero, Joan :r dinr· de GraOrquestt·a !"esmentada lona~~ Friner nada. són aportacions destacaapó. r. . de. a la 47a edició del Festi val "nits. ~ lntcrnacional d e Música i Dansa a. Hon- de Gr·anada que tindrà Uoc entt·e nda. b els dies 19 de jun y i 5 de juliol. Altres aportacions t·ellevants scI i ÀDí ran lrs dels disscnyadot·s Sa ura .ifestaci•í iTonente, pel t(U C fa a gt·afil'l me, r que e: i de Frederic Amat, c.Jisscnyndor de l'cseenografia de l'espcctaele >itual ci- Zumzmnh·a cp1e estrenarà la m . qur companyia dc ballet Cc1ahertSaló dd Azzopardi. Aquesta man ifestació confit·tres proCritr.ri; ma les línies t1·aça d cs recentació mu- ment amb la incor poració com a l'autofl mhim respon sable artístic del oordint festival del compos ito r Alfredo à quall? Araci! i que ha cons tituït una transformació en p t·ofunclitat de 1 acarar· Així, ha passat l'esdeveniment. :r la ~u i Annt! de ser una concentració dc noms •les da.~ de gran relleu inte t·nac ional, 'de bec 1 que molt sovint no obeïa a cav catcdrt criteri específi c, a con vertir-se 1tarà IJ] rn una ma nifestac ió molt més ran Sor. inte.l-lectualitzada , que se cen·rtepiono tra en unes líni es for ç a a t·gu. Tam~ mentals, ga irebé d es proveïda onver!l'i dcl culte a L'.star .system, que ei:ia d'An- xampla el seu ma•·c h abitual rle ·, -e nguany no so ls realit• llÍS Ga~ zacto , 8 l C A¡1U .<'~campa aneu d o G ranada , he!JnBD'· 8100 també a Ics p o blacions d e stival dl Santa Fe 1· F•u entevaquf'ros-, i que es traça uns objectius molt t. Jnduri;, L Cesc Gelabert clan! al sC'rvc·i dels quals agrupa els arlistes més escaients. Aquests gra ns objectius els va cenlrur Ara cil en e ls punts segiicnts: alt•u<·ió a la literatura d e tots els tt•mps i a Ja capacitat quf' ltn tingut d 'engr escar Ja crcal'i6 mu"ical. Eu aquest sentit, ho m aprofitarà l'avin entesa dc la connncm oració del centenari dl'l naixc•meul d e F ed erico García Lon·u . lJn altre punt és una altra comnl<'moració , la d el quatn•-c-ents a niver sari d e la mort del r f' i Ft'l ip 11. figu.ra a redós d f' la crual es va congriar una gen <'t·ac·ió n o sols de b'l'an s pintors, s in ó tamb é d e mú s ics. Finalment hom estableix: una mirada al continent amet'Ícà aprofitant, d 'una band a, el centenari de la clc'sfehl colonial -amb una escapada col·laleral al record de les illc•s Filipines- i d e l ' altra el del nui xemc•nt d el compositm· més t·eprc!>cntatilt dels Es tats Units, George' Gcr s bwin. AJ servei d 'aquC's tcs tn•s línies for ça, hom prognuna una sèrie de manifest arions d 'indole molt cüver sa que comprenen el Gid e de Cafè Concert protagoni tzat p er Núria Rial i Bernat Vivancos, centrat en nní sica popular de l'entorn d c Gar·cía Lorca, amb un total d e s is t"f'c ital . El Cor i el Conjunt lnstt·umental de La Fenice d c Venècia ofe rit·à un concert en e l qual des t aquen Llanta a la muerte de lg nacio Sa nchez Mejíns d<· F. R emacha i el " Dias Trae" d e l R equ.iem di Madrid de F. Fe1Je1:5ara. L'Orquestra Ciuta t dt> Cranada oferirà Epitaffio (Y su. sangre ya viene cantando) de Luigi Nono, l a suite del Fuego fntuo de Manuel d e FalJa i Diólogo del amargo d e M. Sotelo, c.-ncà nec que se sitn a en el marc òcl projec t e "Federico Ga rcía 9 PANORAMA 163 10 250 Lo•·ca: de Granada a la Luna". El g•·up SEMA interpretarà un pr·ogr·ama dedicat a Las músicas del rey Felipe li, 1527-1598. En aquest context temàtic, la Sc hola Antiqua i La Escolanía del Va lle dc los Caídos oferiran un pt·ograma amb obres de M. dc Villan ueva, en col· Laboració amb la Sociedud Estatal para la Conmcmoración de los Centenarios de Felipe (I y Cados V. Un alll:e prognama dedicat a F elip li comptani amb ]a interpretació de Por·ganista Tony Millan. Cal fer un esment especialment destaca t en aquest mateix tronc temàti c d e l 'actuació d el grup The Sixteen que dirigeix Harry Chris topher·s. Aquest mateix conjunt poste riorm ent oferirà un recita l dedicat a músiques d 'Amèrica amb ohr·es de Guerrero. A. Lo bo. J. G. Padilla. Aaron Copland i Samu el Bat·ber. Obra de Bernstein, Gershw:in i també Ravel integren el programa que interpretarà l'Orqu estra Nacional d"Espanya amb el pianista Joaquín Achúcano. Al marge d ' atencions temàti- I Harry Christophers i JoOB CDelt (esquerra), presències destacades al Festival de Granada ques especüiques, eaJ destacar el r ecital que oferirà el gran bo· ríton Andreas Schmidt, arom· panyat al piano per Rudolf Ja· nen, amb el cicle El cant dd cigne de Franz Schubert. L'estrena del ballet Zumzum· ka a càrrec de la companyia Gr labcrt-Azzopardi ha ,desvetllat una gran expectació. Es una r~ producció amb el HebbeJ Thrater de Berlín i la col-laborari del Fes tival Grec i del Teatlt Zona ord de Barcelona. Cesc Ge lab ert va destacar b participació del músic rosseUocè Pascal Comelade, autor dt b partitur·a en la qual recolza b proposta, i de Frederic Amat.<'" cenògraf i dissenyador del ve:.ti!J" ri. Val a dir que és un projeclt que encara està en fase de prl']lt ració, que hom treballa molt g. hr e el terreny eu el que ha dc rtsultar trna proposta oberta. ófl!.~ guió preescrit. Tindrà llora I'eplènilid marc del Palau de _Car· · · renaL'lfl" ' · J018 les V, una autenbca tista , dada que certifica Ja diJnt'll" sió privilegiada de l'espectarltèl el conjunt del festival. ( Fu 10! per I ( deia nar de 1 que pror PANORAMA El Palau es torna ~ mes gran :lestaca.r gran b3· :, acom· 1dolf h· ;ant dt! l. :um;um· ll)ia er es vetllat WI8 CD- TheJtboraw I Teatrt e] l. ;tacar h •sseUone Quan aparegui aquest escrit, amb gairebé tota seguretat s'haurà posat fi formal a l'acord tripartit entre l'Arquebisbat de Barcelona, l'Ajuntament de Barcelona i la _Fundació O rfeó Català-Palau de la Música Catalana, que ha de significar, en última Instància, l'ampliació de l'equipament del Palau de la Música Catalana, en el lloc on ara hi ha l'església de Sant Francesc de Paula . or deb :colza h UJ¡at,e:~ vestlll' per J.c.c. projertt le prtp3· molt sr ha deli' ·ta, seJLòí à Uor I 1 deCar· ·enai.\?ll' a~ ctaclt tt e om j a ha estat fet públic, a princtpts del mes d e març el ConseU Presbitet·al de la diòcesi barcelonina va donar llum verda a la d emolició de l'esmentat temple, despt·és que la corporació municipal va prometre la permuta d el cor- responent solar per un altre de 1.200 metres quadrats que es troba en l' anomenat ft·ont marítim clel Poblenou , àrea ur·bana de nova cr eació. D' aquesta manera s'obt·ia definitivament la porta d'un projecte de gran importància que, com ha a ssenyalat en un article a " La Vanguardia" el periodista Lluís Permanyer , constitueix la ter- cera gr an eta pa de Ja història del Palau després d e la inicial d e Ja seva construcció i de la de l'ampliació finida ell989. El sen yor Fèlix Millet , com a president de l'Orfeó Català i d e la Fundació Orfeó Català-Palau de Ja Música Catalana, és l'artífex d ' aquesta realitat que camina imparable vers la concreció definitiva. Una realitat que ba 11 251 PANORAMA Fundació Orfeó Català-PaL de la Música Catalana ha dt .• tisfer a l'Arquebisbat, mé• t. 70 milions de cost de l'endrrr~ e amen t. Pel que fa a la cobertura & nancera d'aquesta operarió, , senyor Millet preveu diver.... fó nnules que poden integrar se . Des del patrocini privat ab per I col·laboració de la societat ¡•ili en forma d ' apor tacions de tal més participatiu , fins a, naturalment, el suport instituci nal . En aquest sentit, l'Ajunb· ment, de fet , ja hi col·lahora& l'adé forma directa en oferir a L.U. ront1 ció d quebisbat el terreny aJ.Iutli' de r. El senyor Millet creu qud, ¡t ba s• gic que les institucions rol·L- del e b orin en la cr eació dïnfra¡-,. bistò tructura , p er ò al mateix lt.'mp! dccis opina que una altra cosa dif~ ha e r ent és que ho facin en la gt-· possi junh Lió; o. de forma més precisa, li teix 1 el compte d 'explotació. Pd aque tan t , eU tira endavant aqut-' Ca p t·oj ecte sobre bases eco nom~ Tant ll·iques que inclouen l ' auto~ufi­ FUl' I ciència de l'explotació del not rajat complex, única forma en c¡uèr> l'orq Furl pot justificar. P er això el tfu. podi seny del nou equipament lr L'o rq molt en compte la seva capan la d ta t de cr ear r ecur sos qut f3lll senst que la seva gestió sigui rendil1 !eLx oferi i , consegüentment . no creï dr& mel! eits . mes P arlar de terminis de rt.alt· man zacto encar a és p r ematllr des. D' antuvi, un cop signat l'aro" rial defin itiu, cal tenir en comptr.• Filh: tall -si es vol- anecdòtic. ptrt prep a ftr. d ' una importància no ge.n~ nr teix gligible , que abans de l'end ~· COillJ rocament de l 'església de Salli perí, F r ancesc de Paula , han dep:t'· Illa o sar sis mesos d'inactivitat litúr· . . d wan1 gica , la q ual cosa conslltutL' . \ rec procés de dessacralitzacJO. · lrob de d pa r·tir d ' aquest moment ea~ ~ tir. procedir a a ctuar-hi. I ( Fèlix Mllle t, preside nt de la Fundació Orfe ó Català -Palau d e la Música Catalana 12 dc significar, d'entrada. la definitiva r evaloració de l'arqtútectura del Palau , ja que permetrà fet· visihlt> de fo t·ma gairebé plena la façana que dóna al can ·er de San t Francesc de Paula, ja mostt·nda en part gt·àcies a la r efor-ma esmentada. D' aquesta ma nera hom podrà contemplar de forma exacta el concepte de caixa de vidre que és la característica centr al, en el pla conceptual, de l'obra de Domènech i )iontaner. P er ò, ultra aquest benefici immediat , hom pr·omourà una edificació que amplia en més de 3.000 mf'tt·es qua dra ts l'equipament del Palau , fet que p er metr à disposar d ' un auditori pet· a música de cambra , confc t·èn cics, simposis - tindrà eq uipament de traducció sim ultà nia- i també d ' un espai d ' uns 900 metr es quadrats de superfície per· a activitats culturals diverses , així com un complex comercial amb r estau- rant, i dep endències administratives . El r esulta t final serà qn<' , juntament amb el Palau, tot plegat couforma •·~l un complex cultural d' una {,rt·an en ve•·gadura i ver satilitat, capaç d'acolJit· una nombrosa gamma d'iniciatives i, en el pla musical estricte, farà possible am pli ar la gamma d'oferta del Pala u. amb concer tisme de petit forma t , que podrà desenr otUa t·-se en les núllors condicion s possibles . Segons q ue assE-nya la el senyor Millet, de moment hom disposa d ' un avantp r oj ecte dissenyat p er l'equip d 'a t·quiLeC'tes Òscar Tusquets i Cat'lt>s Díaz, el mateix que va •·eali tzar la reforma del P ala u, alguns detalls del qual es mostr·en en la il·lustució q ue acompa nya aquest escrit. llom calcula , estimativament, que l'impor t de la construcció pot Sf'r de 1.200 milion s de p essetes, que inclouen els 130 milions que la . PANORAMA Abbado i la Jà-PaL, had~ ... mé;;u:; endern. :t'tora & ;ració. e diret'ïll integrar. ri var a~ .etat eh~ IS dc la~ a, oaro. lStituckJ. ['AjnntJ. ahora ~ l'a r..u. al·lndi• rueé~ L'­ •s col·!.. .ïnfra-. ix lelllf' osa dif~ n la g..ecisa.m :ió. Ptr t aqur.-1 :conom~ autosufr de] OCII ~n què 11 {) el di• .ment 11 1 capai![UI' faria rendiJi. :reï dfti. le realit· rem atur. t rarQrl ompte.J tic. ~ gens nt J'endrr· deS!l1 1 de paf' tat litlil· titueil rl ~adó. ! ¡te, ~ Filharmònica de Berlín, un divorci anunciat per EDUARDO NOIRICA (•·<>rr""l'""!td) e JaucJjo Abbado, director titttlar des deJ 1989 de Ja Filharmònica de Bet·lín, ha anunciat l'adéu aJ càrrec en acabar el seu contracte l'any 2002. La tt·adició de renúncies i s ubs titucions de l'orquestra bedinesa sempre ba seguit camins difet·ents dels del director milanès. Mai a la història d'aquesta orquestra la decisió d'abandonat· el càrrec ha estat presa pel director. És possiblement per això que la junta directiva i l'intendent matcLx s'han mostr·at sot·presos pet· acruesta novetat inesperada. Cal fer una mica d'història. Tant Nikiscb. com Wilhelm Furtwanglet· i Herbert von Karajau van estar al capdavant de l'orquestra fins a Ja seva mort. Furtwangler, que va succeir al podi Nikisch el 1922 , va dj t·igir· l'orquestra durant el pel'Íode de la dictadura nacionalsocialista sense massa prejudicis. El mateL"~: va fer la form ació, que va oferir el seu darrer concert el me~ d'abril de 1945, només un mes abans de la capitulació alemanya davant les tropes a liades. Malgrat la destrucció materi_al i moral d'Alemanya, la Filharmònica dc Bedín va estar preparada per actuar novament a final deJ mes de maig de.l mat. CIX any sense grans p èr·dues de components. Despt·és d ' un r u t·t període sota la batuta del romanès Sergiu Cclihid ache, Furtwangler va tot·nar a fer-se càrrec d' aquesta orquestra en ser · trob at mnoccnt pt>ls tdbunals d~ desnazificació. Quan va morrr, Herhert von Karajan en va Claudlo Abbado ser elegit director per Wlanimitat; mentor de la projecció internacional que posseeix actualment la Filharmònica de Berün . ningú no pot negar a Kar·ajan la seva primacia pel cruc fa a popula t·itat i empenta. Nomenat d irector a perpetuïtat, va ronv<'t'tir la seva interacció amb l'orquestra en la més perfecta, duradora i brillant t·elanió simfònica de totes les que h an existit al món. No mancaven les veus dels qui censuraven l'asèp sia del Mestre en dirigir els concerts; clavava els p eus i el cos damunt el podi, i no els movia gens. ¿Però on t·adicava el se- de l'expressivitat, del seu fnscig. dc la seva densitat sonora? ¿On la raó del lliurament dels seus músics? Kar·ajan ho havia aconseguit tot en els assaigs; una quantitat dc tr·obades més gt·an q ue a la t'esta df: Ics orquesLres professionals contemporànies. Les actuacions eren moments d'aconseguit· la màgia del fet artístic; d'oblidar-sc de notes , d'anàlisis frede s i ti'cniquc•s problemàtiques. El concert era aquest monu'nl ún ic d'unió entre instrumpntista i dit·ector, en què la comunicació deixa de raonar-se i comença a sentir-se. Cl'<'l 13 253 PANORAM A Desp rés de la d esapat·ació de Kar·ajan, ningú més que Abbado sembla va l' indicat pet· succeït· el gran Mestn·; efectivamen t, el mes d'octubre del matei.x 1989 la Filharm ònica d e Be•·.lú1 el va posar al dava nt d els seus clestins. Als 57 anys d'edat, la recepció de l'her ència de Herbert von Kar·ajan semblava imposar a l'italià la culminació indiscu tible dc la seva carrera . Però no va se•· així. En la manca dc comunicació, l' iclili entre ALbado i els filharm ònics va començat· a entrebancat·-se. En un a entrevista que va tenir lloc el mes d e febrer· dat·rer, va anu nciar la seva decisió de no renovar el contracte que el lliga a la Berliner Philharmonisches Üt·chesler més enllà del 2002. Malgrat l'inesperat de la nova , tothom sembla estat·-ne content; er a un secret mal guardat que L'orquestra no estava satisfeta . La insatisfa cc-ió creixia en rcfer·it·-se específicament al treball en els assaigs . Abbado parla poc i només en p art aconsegu ia seduir el s mustcs. Aques ts assenyalen quo habitualment es quedaven amb la idea d 'entendre els desigs musicals del mestre tot just en el moment del concert. I per això mateix els concerts tenien un cert to de confrontació. E ls filharmònics tenen els seus contractes amb els segells discogràfics signats i més que segut·s; i la convicció que cap directot· no podrà tòrcer el rumb que marca per si mateix el nom d 'aquesta forma ció. Amb la pregu:nta sobre qui ser à el JH·oper director titular, diversos vents bufen en direccions diferents. Juntamen t amb aquesta q üestió, n'hi ha una de no menys important. ¿Com ha d 'orientar-se una orcruestra de primer 1úvell internacional allll vista al segle vinent? J uslamtot. una orquestra que va cmpèmt• el seu públic fins a la canton~d1 conservadot·a i que ha drixaltt. lativa ment poc espai pcn(uè Iu entri I' aire fresc de les nove¡, g1. neracions de dit·ectors. La polèmica i meravello a or. questr·a de Karajan. de Furtwanglcr, la del no menys confli,.. tiu Ce libida ch c, la del per·manen t cartell d'esgola! a la taquilla , la Berliner Philharmllnisches Üt·chester que va oftm un concert d e nivell remarcabl però tanmateix exccssivamrm pla (mancat de lliurament?) G la seva recent visita a Bamlllna, encara és dirigida IJI'r Claudio Abbado. El milanès, actu~. ment envoltat d'una aun polèmica, es comença a acomr d ar lenta ment del comandament d ' un dels més grans cuirassall simfònics . f< 199 Ira F pres resi lona trop vocè nom port mús rreb !uno Uun) R• lícia Un i~ goll opcj l'os! P• vo] llocs Fror Jo pe OOV1 j.¡ q~ ble: les cioI Girj Vol l'òR cid~ p lov un· po Més de 70 revistes d ·abast nacional estan associades a I · APPEC. Per 1 mis informació: APPEC Rambla de Catalunya, 10, 1 er. 08007 Barcllofta Tel 41278 28 Fax: 31183 88 PANORAMA nal al!!!. ·tamenL npèn¡et ntonad! !ixat rt:rquè hi ove· g~ llosa or. .e Furt. couflit· I a del )tat a la Jharmo•a oferir 1arcabl1 ;ivamCill ent?) 111 Barcelo- er Clau'actua]. a aun ac omit ndamrn' .riras~al! MIKROKOSMOS Rock a la universitat Neix Alia Vox, segell discogràfic de Jordi Savall U n disc compacte integ•·aL per Fa un cert temps (novembre de 1994) l'article editorial de la nostro publicació glossava el fet de la presentació a la universitat d'una tesi sobre El heovy metol o Barce- lona, uno aproximació des de l'antropologia de lo música. I hi advocàvem per la dimensió de normolitdt que hauria d'haver comportal el fet que aquest tipus de música s'hagués fet present, en un treball acadèmic, a l' Almo moter (uno normalitat, certament, molt lluny de ser assolida, encara). Reprenc el temo perquè una notícia de premsa ens ennova que lo Universitat Rovira i Virgili, de Tarrogona, ha introdu"tl, com o matèria opcional o la carrera de Filologia, l'assignatura Les cultures del rock. 1 Pel que sembla, aquesta iniciativa (que té precedents en d'altres llocs: Alemanya, Estats Units, França, Gran Bretanya, Itàlia, Japó, Suècia, Xile i Xina) és uno novetat ol nostre país. Més enllà de preferències estètiques personals, un fet és innegable: lo cultura del rock impregna les manifestacions d'un sector social no pas petit, ans al contrari. Girar-s'hi d'esquena no du enlloc. Voler·lo ignorar, aquest fet, des de l'òptica d'un elitisme estètic, és suïcido. Per això em semblo molt bé que la vocació de voler comprendre la uníversilos del nostre entorn hagí portat a estudiar-ne uno faceta que -n'estic segur- pot donar molt més joc del que aparento. Perquè, no ho oblidem, lo línia que -per enlendre'nr anomenem rock (i lot allò que li és connex) és goirebé omnipresent en els àmbits de l'oci (indústria audiovisual, concerts, bors, discoteques, etc.) i genera comportaments d'abast co~ lec~u (modes, actituds, valors, etc.). Se~~e altres notícies compleme~lònes, l'adscripció d'aquella osstgnaturo o uno Facultat de llelre.s fa pensar que, possiblement, mes que no el vessant musical hi seran debatudes les connotaci~ns e~lètiques, sociològiques i generaClonals derivades del fenomen rock. s·tgut. com sigui, el columnista l · · · ·r fe1icilo corlo ·tntctolivo ceebra d· I to ment qui l'hagi promoguda. Pere Artís bataUas, tientos i passacalles de Joan Cabanilles i un a ltt·e que integt·a la banda original del film Marqttise són les dues prime1·es produccions del segell Alia Vox creal pet· Jonli SavaiJ, amb el qual enr·egistrarao les formacions quo dirigeix aquesta figttra de la m(•sirfl internaciouàl. Segons que informà el mateix Savall, la creació d'un segell propi e1·a una id ea en la qual pensava feia força temps i que, a la fi , at·n ha pobrut acomplir. Per al mírsic igualadí és una reivinclicació poder produir· el seu propi producte musical i oferir-lo sense intermecliaris. Sava ll insistí en la idea de poder actuar de manera més lliure en el pla c1·catiu. "L'objectiu no és posar en marxa una casa de discos, sinó una plataforma per crear tLn patrimoni. Per tant. z·objectiu fonamental no és l'èxit comercial, sinó fer possible els nostres projectes que creiem interessants poder desenvolttpar-los amb tota llibertat", va deixar ela•· Savall. També va assenyalar que treb allen en equip. "No estem sols", va dir. "Tenim un equip cle músics que ens permet fer un repertori ampli, del segle de Xal XIX. Equip qne -precisà després- no està formal solament per músics. Tenim persones que treballen en aque.~t projecte a Bèlgica." La cr eació d ' aquest segeiJ suposa un trencament total amb el passa t i , per tant , l a relació profess ional amb el segell Auvidis amb el qual feia r el ativament poc que havien encetat un segell propi , sense que, d'alt1·a banda, això suposi que els productes editats fins ara - un centenar de cliscos-, no continuïn la scva vida pròpia. Savall va refusar editar p er a altres conjunts que no siguin els propis, o hlgui H espèrion XX. La CapeLla Reial de Catalunya i Le Conce•·L des Nations. Considera que dr mom en t és impensabl e entrar· e n aquesta via, atès r esforç que suposa la posada en marxa del sege ll , arnh unu inversió d'uns cinquanta milions dr p essetes. Pe r 11 aquest uny hom té previst L•·c•ur·c ui IIH' rc~•L set discos més. Un, titul at 'ronos 1-l urnan.os-}osé Martín, urnb inter·pr·etació de Montsenal Figu e r·a s, Rolf Lislevan d , Ar-iunna Sava ll , Pedro E ste,,an i Adc•la ConzúJcz-Carnpa. RI segon compacte es titula Les Voix 1/unwnines i serà interpr·etat en solitari per Jordi Savall. El ter·cer cnrt>gistrament es titula Música profana a la c ort de Nàpols en temps cl'íllfons X el Magnànim i serà a càJTCC de La CapeUa R eial de Catalunyu. Folies d"Espagne és el títol del quart i compta amb inter¡.¡retació df' Jordi Savall, Ton Koopman, Rolf Lislevand. Arianna Savall i Adela Gonzalez-C ampa. ElizlLbt>than consort music és el títol del C,JIH' vind t·à seguidament, amb int«'rpretació d ' Hespèl"ion XX. Un compacte tloilicat als villancets barr·ors de J on n Ce~·cmls serà el pemíltim disf: que ha dc sortir engua ny, amb interpretació de La Capella Reial dl' Cata lunya. Finalment, el rianer esttu·à declical a obertures i suites per u orquestra d e J ean-Baptisto Lully en interpre tació de Lc Concert des Nations. La dis tribució serà a càrrec de Diverdi, una important distríbtúdora discogràfica amb seu a Madrid i el llançament de cada compacte és d'abast internacional - una trentena de països-. amb un clu predomini del mer·cnt francès, on La figura dc Jordi Sa,•all i dt>ls conjunts qne dirigeix compten amb un predicament t'spet·ial. La Ccnet·alitat de Catalunya ofereix s uport econòmic per als enr·egislrumcn ts, especialment els dedicats a músics catala ns . • ;;:;¡ E» = ·~ 3 f;;' ;;¡· 163 Carles Lama i Sofia Cabru ja clausuren el Festival de Kuala-Lumpur ls intèrpret.s catalans Car/Ps Lama i Sofia Cl&bmja van clcmsurur el Festival lntemacio11ftl de Piano de Kunla-Ltmtpur. (Malàisia), amh un concert de piano a quatre m arM amb obre.! de Sclmbert, Raclmu.miiwv i Manuel dt> E Fulla. Els pianistes també van intervenir al concert de Lots els artistes convidats a aquest festival, El Festival lntemacwnal de Piano de Kualu-Lumpur va tenir lloc entre els dies 5 i 10 del mes (/'abril. • 15 255 PANORAMA TANGENTS L'hora de la dansa 163 Hi ha una sèrie de símptomes que ho fan pressuposar: la propera etapa del TNC !que la inclou entre els seus propòsits); la reinauguració a un any vista del Gran Teatre del Liceu; lo consolidació a nivell internacional dels nostres principals creadors; el nombre de companyies de bon nivell tècnic i creatiu; lo formació d'una nova companyia lligada a l'Institut del Teatre; lo munió de nous professionals -que poblen les plantilles de les companyies de dansa de tot Europa- que acrediten tant el bon funcionament formatiu de l'esmentat Institut com de determinades escoles de dansa; i, finalment -i no és pas l'element menys significatiu-, la coordinació entre els grups de més pes i lo presa de consciència, com a col-lectiu, de tota la professió. Traçant un quadre de perspectives de futur coldria esperar, amb la part d'ajuda pública que correspongui, la consolidació dels grups associats a un creador important perquè puguin planificar veritables temporades. La dotació, per fi, d'uno companyia estable o associada al Liceu que pugui servir tant a les òperes que els calgui ballet com a participar en la temporada anual de dansa que cal oferir. I m'agradaria introduir una preocupació que tota política cultural hauria de tenir en compte: veure si de tot el ballet popular, se' n poden extreure unes bases per professionalitzar tot allò que fins ara s'ha fet només a un molt estimable nivell afeccionat. I amb una formació tècnica forçosament neutra o polivalent desenvolupar allò que pot correspondre a una manera pròpia de dansar. Tenim tradició, maneres i estil i, com hem dit, al costat de la potenciació dels creadors contemporan is, caldria consolidar un ballet nacional catalò. Hi ha encara una generació de mestres que podrien guiar les primeres passes. Cal no perdre, potser, la darrera oportunitat. Jordi Maluquer L'Orquestra de Cambra de l'Empordà , de gira p er centreuropa Tercera edició de la Fira de l'Espectacle de Segona Mà 1 passat mes dc març I'Or·quesls tra de Cambra de l'Empordà E E (OCE) va emprendr·c tma petita gira de tres concer ts a tr·es paisos de ccnu·t:mropa. La primcr·a cita va tenir lloc a Hongria, al Festival lnternaciona1 d e Música d(' Sornbathely (21 dc marc;), cita q ue es va completar amb 10111 "njt catalnu u" amb un sopat· pet· o cent persone!! prepar·al per· l'Escola d'HostaJcl'ia de l'Empordñ i tola meua d'infol'mació sobre Catalunya. E l 22 d e mat·ç I'OCE, que dirigeb.: Carles Coll, va pr·e¡wnlar·-se a la capita1 eslovaca, Bralisluvn, i el 23 a Viena, a la saJa Feslsaal Theresianunl, en un acte o r ganï_tzat per l'ambaixada espanyola a Austria i l'lustituto Cervantes de Vicna dins els actes d'homenatge al poeta García Lorca. El programa dels trl's concerts va estar integrat pel Divertiment en R e major de .llozart, les Tres danses concertants i el Concertino 1+13 de Xavier 1\fontsnlvatgc, Vistes al mar d'Eduard Toldrà, una selecció dc cançons d ' Em·ic Granados amb la pat·ticipació d c la soprano Maria Bellido, Oración al torero de Joaquín Tu r ina i Tramuntana de Narcís Bonet. L'OCE compta amb e l sur}ort dels c onsells com1u·cals 1le l'Alt i el Baix Empordñ, la Oipulació de Girona, el Departament dc Cuhura de la Generalitat dc Catalunya, i el patrocini d'Kidroemr,orclà. • dies 19, 20 i 21 de ¡ur, ls tindrà lloc a Alella lo Fíra d'~ d· jectes de l' Espectacle de SegOflç In 1r• Mà, en la seva tercera edició, ql.l! rals ,)' comprèn la 3a Trobada de Con~ trr el tructors i el 3r Mercat de Segor¡¡ ;egiit'n Mà. el pi'Í. Aquesta fira, única en el seu g~ Pt•rinr nere o Europa, és adreçada a4 gon pr tècnics, professionals i amoleun l'llos¡ del món de l'espectacle en tol el na). I' seu abast, com són escenari, eS<era nto nografia, vestuari, so, llum, màqur In mo nes o maquillatge. En un espai de 3.000 meka quadrats, les possibilitats d'inle· canvi d' informació i experiències venda, lloguer, assessorament, ell D en totes les manifestacions de l'e; pectacle !teatre, cinema, músicc circ, televisió, etc.) es faran loo bles entre visitants, que també om ben de la resto de l' Estat espanyo &.~ Q i de diversos països d'Europa. La firo és organitzada solo E:J gui auspicis de lo Regidoria de Cultvrc da~ de l' A\untoment d 'Alella i compto ~re1 amb e suport de diferents entiro~ relacionades amb l'espectacle, ~ a¡¡~ Generalitat de Catalunya i lo Dipir ~·o I tació de Barcelona. sam Per poder participar-hi i rebre cit més informació: A juntament d'Al~ Pr' lla. Tel.: 93.555.23.39. Fax: 9J E :~1 Fr 540.03.28. vnr d" ~lo El pianista Daniel Blanch be oferí tres concerts a Menorca I j ove pianis la ca t a là Dan iel Blanch va oferir l'I p assat mes de març tres concer·ts a l'illa de Menorca. concr etament a Maó, Alaior i Ciutadella. en la temporada cie concerts organitzada p er J oventuts Musicals. Blanch va intE'rpr·ctar un pr·o¡,'l·amu ]ntegrat per obr1~ dc Bacl1 (Preludi i fuga, en Si b menor), Beethoven (Sonata nlÍm. 30, op. 109), AlMniz ("J cr·ez" . de la Suite lberia) i Chopin (Ba- E We fada , op. 38, Sonat.a, op. 35). Segon s que r ecull la crònira dd diat·i " Insular", titulada .l!adurm prof essional d 'un jove piani.sta. ll4 comentant el concert de i\Iaó. D• njeJ Blanch "malgrat la seva jortllul. amb el sett concert de piano. r ckmostrar una gran maduresa P~. f essional, i realitzà una e:t~cu,cl_ brillant de diferents obres pwnÍ$11· ques, ck vertadera prova per a u.• instrumentista". • Concert del Quartet de Clarinets de Barcelona i Jordi Vilaprinyó a La Vilette l passat 3 d 'abril el Qu art.e t de Clarinets de Barcelona. i el E pianist.a J ordi Yilaprinyó del Perugia van oj'erir el concert Global Gersh win al La Salle Musil'om del Teatre Paris-YilletU~, tot iniciant oficialme nt e l programa Gershwin 100, LWll proposta impulscLda des de Barcelona en la q•wl poden participar t.ots els q~ ·vulguin retre homenatge o/f•òm• positor nord-americà en el c~ntt· na.ri del seu naixement. Els ¡nU· ressuts pode" posar-se en conl~r t.e amb .Tudith Garcia (tel.: ?J· 31 8.58.11, fax: 93.302.~4· ~· internet: http://tuww.gerslurlfll ' com) . • 0 ni '01 (¡e¡ PANORAMA Josep Enric Bogaria, premiat al Concurs Permanent de JJMM u Fira de de jull)' ra d'Ol> Segor.: ició, q.~ je Coo~ Sego~~: ,¡ seu g~ ;ada ols omateun en tol e Jri, e* 1, mòq•J, ls guanyadors de la 49a edici6 drl Concurs Permanent de Jo1e, Intèrprets de Joventuts MusiraL• d'Espanya. celebrat a Vigo entrt el 13 i 15 de març, van set· els >f~iil'nto. En Iu ~~dalilat de pia~o, elt¡rinwr ¡n·enn lo u per a J av1ct· Pcriant•s (clr Nerva, Huelva) i el segon pr•· a .José Em·icrue Bagat·ía (de l'lloHpituiN de Llobregat, Barcelonu). En la modalitat d'orgue no es vn utorgnr cap dels dos premis. En lo nwdalitnt d ' acocdió, el pr·iJncr E vrcm:i va ser per a Gor·ka l h-nuosa (de Zum!Írraga, Guipútlcou) i el segon per a Al'itz Bcrt·os tq,;eta (d'Irun, Gtúpúscoa). Els premis consis teLwn en una h<'cn de 20 eoncet·ts per ull 'a lm· d' un milió de pessetes (prim!'r fW<'mi) i una altra cle 10 concet·ts ¡wt· valeu· dE" 400.000 J.leSsetes (el segon pn•mi). Els primers prem.is tnmhtí uctuantn a Madrid al Concet·L cie Guurclonut amb I'Orquestr·a Simfc)ni(~ U dP RTVE, dirigits pet· Franz-Paul Deckcr-, el dia 2 d'oetuhn·. Aques t concet·t serà retr·anl'mC:•s pl' l' ràdio i televisió via satèl·lit, perla <ptul cosa c'n calcula una audii-nriu npt·oxjmada dE" 78 milions de pt•t·.~on<' s . El jurat cl'uqu<'~>ta edició dPI Concurs Pernuln!'nl l'Sta' a formal per Alfnc>do J\nwiJ , Cunnf'n Delcilo, Daniel Ligorio, Allwrt Cuiuovar·t. Nckane ltur·•·ioz. liiuki Albet·di, Enriquc Gñmcz, Robe t·to Rt>lovu, Julio Aud t·ade. Moisés Alouso i Nona Arol a. • ) metre! ; d'in~·· ~riènde~ nenl, elc s de l'e;. Del seu a.ffm. St·a. Leouie Rysauek música, ran loctJ. Gran clama du l a lít·ica i:nlernaeionalreeentmenltraspa ssnda IJTibé OHf espanyol Jpa. solo e~ e Cultu·c i compt -s enlí!o'l :lode, ~ i la Difll' i rebre 3nl d1AI~ Fax: 93 ). ònica tld ~adureJo .nisw. tot M"a6, Da· vajortn· piano,JYJ !resa proexecuci ; pianÍ5r~ per a u:< na ts el.1 qui . al rolli· el centr- E/s inltn conror 'tel.: 9l 2.2J.2l: fnrúrl(}il E~limada amiga: St•nto molt que la salutació tòpiea no es corTespongui umb <·xactitud anlh la r ealitat. Per mi no va quetlar, ju que cu el seu dia vaig int<•ntat· inútilment entre\ i-;lar·-la amb motiu de Ics :;eves memorables interpretacions del paper de Ja Comlcs!>a dt" La dama d~ piques la temporada 1991-92. Una temporada, ac¡udlu del Lireu, realment impot·tant, en la qual es vn proòuir el retorn entranyable i lli_hora substantís~im en <<I pla artístic de Victòria dl'IM Angt>ls, i amb retitola igualment tan dest,a cats com ols de Margan~t Pl'ic11. Simon Estes, Jose van Dam, ~:dita Cruherova, ~'t•ctlct·ika von Stade, Christa Ludwig, Raina Kabailunsku i Kutia Riceiat·elli: un Requiem de Mozart d'un nivell solista poc menys qui' insupt'rable -Kurt \luU, '1111·jana Lipovsek, lleien Donath i Gosta Windbt>rgh-: la presència d'Alfrl'do Krnus cantant un ll'erther a l'alcà tia de les cit·cumstàncies; una Salomé ni més ni menys que amb Eva Marton. Fiorenza Cos~Otlo i Simon Estes, l'esplèndida vct·sió i alhora descohl'tta dc La Duemta rk Rohel'l Gct·har·d , magníficant~nl clirigida per Antoni Ros Mat·bà, i <'ncara altres r~dcvonimcnts tumbé prou remat·cablrs. I lunmuteix, enmig d'aquest conjuut tan nodrit de frts dignes dc record vi11 la seva imal"'c hi ocupa un " ' . • 11 IX' prmctpal; no diré el que mél', l{llt' aquest me1 seva intet·preLa mat·cal. molt i moLt sí rr'~!'' o, però tarlo tiPI decadent personatge nl·lutl.it abans em va !1rocluir una d'aquelles impres~>ions uhsolutament tnr~borrables. Al segon quadre dt'l S<'gon acte vostè 10 ~r rapaç d'omplir d'energia, dl• potència comunicntn·a. dt> poesia, d'art de màgia, i, dc•finiti1 ament, de ~1111R<'tmtli>ncia tol l'escenari del Lict"u. Amb un gest !'IXut pt•rò d'una poderosa exprcssivitul, concís j exac1<> 11 ~ 1 h uns moviments densos, proftUldament estudtuts.' pr~c·isos, la seva figura pt·ojcctuva tola la càrrega rnr~tr~JOsa d'un pet-sonatgc gait·ebr irreal i d'una grundJO~IIut corprenedora. O, més bc•n dit, que vostè c.Qnvettu¡ E'n !,trandiós gràcies a la sf'va aportació d'artNa C\lruordinària. \le..hore~t, fa exactament sis any!:!, ja era una il·lus1~"t'tc•rana que passejava atTI'n el seu ex-ultant domi"' <'lo trcnica vocal, del poder i de l'exquisidesa ex- IJn'ssiu" i d'una veu que manteniu t'I c·olor i la projeceió en un admirahlt" estat dc griirin. Pc>rÒ ¡wr dan1mll el!' tot, impressionava pet· la cupat'Ïilll d'introspecció t~n t'ls pt>r;.onalges. En aquest sentit t't'a, ha estat, una arli>.ta líl'ica t·otundament modc·mu. nmb <'I d!'ler. tan oatm·al. tan inserit en el si dl' la l'l'\ a personalitat, d'ntèn)t't·la dimensió dramàtica amb tota la seva imporlàtH·iu. Convrnçudn que l'òpera és música i Pt! també tea11'1', o é¡¡ música que es manifesta i justifit:u plenament a l't•Hc·pnu Pn uns personatges r.o nc·r·Ns, litt'raris i no gtms ubstt'lli'Lt•s, es va Ui u rar n villl'l' Iu totalitat de l'cspcctude operístic amb una convicc·ió plena i amb nn l'u; inlt'l·ligent i refinat drls seu~ inc·Rgotubles recursos c"¡wr::sius -vocals i dramàtits. Pet· això c>ls personatges que 'ostè interpretava adquil'i!'n sempre. damunt r t•scenari, una autenticitat tan nb~oluta. Amb vo,tè. l'òpera. un espectacle que hU\.ia e~devingut dec·adt•nl en bona part per r ahandonam!'nl en què havia Ntigut aqursla altra, que no dic sq¡;onu tipologia de lr<<lil C!llienciuls, recuperava validl'sU, sPntit i conternponmcïtal. 1 va ser tma reft•t·l-ncia fonamental d'aernest irl<·al'i. En un moment en erer hom d!'bat el futur del gènrr·<' al llindar del pròxim rnil·lc•rmi , vostè donava unn rc~spo¡¡ta potent i inqih•stionahle, via transcendrnciu, via autenticitat, via luridcsu i intcl·ligència i via S<'nlit ct·E"atiu. Aqurst crec que és el testament que ha deh:at quan una penosa malaltia l'ha dut a protagonil/.at· t"l dan·er mutis. th• f01·ma discreta. amb una l'legància finíssima. com ~t·mpt·e, rom no podia ser d<' rap allJ·a manera. L'aplaudiment, per força silenciós, nomrs pot ser la const•qiii'nda amb què les noveb gcn!'mcions aprofitin el Sl'll bonn nova. La millor que pmliu deixar. I que quccli c·hu· <tuc en esmentar les novt'S gt•neradons no cm n•ft·r·cixo solament a intl-rprl'lS, sin6 també a rt•sp onsahlc¡¡ artístics de teatres i, és clar, a e~pectadors; tol un món que fa la sensació que• 'iu encat'a massa amatent a concepcions dc l'espet'larlc opet·ístic que no tem•n ¡,'l·an cosa veure amh el qtll' t'stir ponderant. Del seu affm. Jmunc Comellas e 17 257 Concurs de Música de Cambra MONTSERRAT ALAVEDRA Premi ; CAIXA DE TERRASSA E~ tic Te ré \D d'Ar màxi. na i1 l'actE dent )I ant L'E )I al u lunyf talan pinnl IIIC!lll re nu ¡¡ran lul:l tnmh el<, r¡ lrUOI dclu Nc dt E! ll'rda lel d t¡ue l d··l ,¡ t-là artlll In, 1 majo d'\r D' ha cc jan , de e Mort xo.~ ( INSCRIPCIONS: Fins al 30 de setembre d e 1998 CO NCURS: del 5 al 8 de novembre de 1998 CENTRE CULTURAL DE LA CAIXA DE TE RRASSA Organitza Amics de les Arts I Joventuts Musicals lnformadó: Teatre 2- 2n 08221 TERRASSA,TEL: (93) 731 22 32 I 785 92 31 FAX: (93) 731 60 43 ' JlfPh Lnz~ Fi IMr a!C 15 i repe d'all die i u PANORAMA Miquel Farré, Medalla d'Argent de la Ciutat de Terrassa o un ucle que va tcnit• lloc ru Saló de Plens dc l'Ajun tament de Terrnssn, el p innistu Mil¡u el Farré va ser distingit amb In Medalla d'Argent de la ciutat, distinci ó màxima que s'at01·gn u Wla persona individualme nt. Vu presidh· l'acte l'nlcnlde dc la ciutat i president de la Diputació de Barcelona llanuel Royes. L'escriptor i period ista Jordi llnluquer, col·labOJ·ndor de "Catalunya llúsica/Rcvistu Musical Catalana", va glosstu- la fi gura del pianista i antic i dcstncadít;sim mestre internacional d'escacs, Lot remarcant amb exempl es d'una gran cloqiièucin tant les seves vit·luts com a at·tista del piano com tumbé les de pcdugog, c~a mllS e n els quals cxcel·leix dü fot·mu extraot·tliniiria. Tauubé va fm· esm ent dc la srva dimensió Jumuma. E Per la seva pa.·t, Manuel ltoy('S es va felicitat· per la distinció uto•·gada a Miquel Farré i pels m èt-its c¡ue l'han justificada. 1\liquel Fm·ré, en el seu torn de pnruulu, va agrair l'honor que hom li feia en Wl breu discurs, matisat per uues fines gotes d'ironia referidel:l u Iu seva professió al·lodint a records personals entranyables. L'acte va comptar amb UJl breu reci tal d e piano a quatre mans a càrr ec d'antics deixebles de i\liquel Farré. Ultra una s ubstan ciosa representació de la societut terrassenca, va n acompauynr Miquel Fat·t·é: Sofía Puche, antiga professora seva, d eixe bl es destacats com Adolf P la, lnJm a Vidal i Lluís Avendaño, que van actuar fenl duo, el pianista Hamon Coll i antics com(lanys d ' escucs. • Segona edició de la Schubertíada a Barcelona Pet· segon any l'Associació _"Franz Schuhct·t dc Bar·cclona orgamtza en aquesta ciutat la seva lempor·ada cle conccr·ts. qur es desenvolupa en l'Amlitol'i Winterthur de] complex L' llln Diagonal (de fet, el cicle de !'oncl'l·ts s'anomtma SchubN·riada u I.) Illa). El p•·imc•· concct·t ja va tenir lloc el passat I ó rl' abril amb el baríton C'urlu vcgatln mt~s conegut tu·t·eu del ntón - i un dels itll'èt·pt·t•t:s flxos de la Scllu hcrtíada dc Vilab<'t'lan- Matthi u¡; Gtwt·nc i el pia nista Audreas Jl uroflig<H", molt valorat intemacionalmcnt i que es va pn~Re otar pet· primcr·u vcgudu u Espanya amb lieder dc SclmLcrt i Wolf. El Sl'"Oil concert, el 12 de maig, el pt·ota"'gonitzcn, sota el denominado•· comú Oetel Schubertíada. el Quartt'l Casals, J oscp R. Sancho (rlarinct), David Tomàs (fagot), Oietl'i rh llemann {trompa ) i Mar) Senil\' (contrabaix , membre del Lontt'on Mozat·t Pinyers). clit"igits pr•· Kl'nncdy Morctli (pianista de l'Escolu dc Música Rl'ina Sofia). L'octet interpretarà les peces de Schuhl·rl Octet per a corda. i 11ent i (•I Quintet "Ln truita" . EJ 3 de juny, la so¡wuno Sa •·ah Walker·, per primcr·a vegnda en r ecital a Barcelona , ju nt nmb c·l pian·ista Roger Vif:,'110lrs, int.èr·prct fix Lam1Jé a Vilahertnlll , ofot·i •·à lieder de Haydn , Sc·httm!Hin , llorovitz, Debussy, L~um6 i llahn. Ja a Ja tar dot·, el 29 setembre, es presentarà per primera vegada a la ScbnlJcrtíada un quartet vocal per ofel'it· üeder de SchuLc•·t, J cnner, Brnluns i Rossini. El qmu·tct el formen Ofèlia Sala (soprano), U ta Buchhcislt>r (m ezzoso¡H·ano), Daniel Kirch (tenor) i Alfr·cd Reitc•· (batiton). tots sota el piano i la direcció dc Wolfram Ricger. Els dies 5 d 'octubre, 8. 26 i 29. i 23 i 26 de novembre tindran lloc els sis conccr·ts que completem el cicle, t>n <'ls quals el Quartet Casals -Vera Martínrz-Mebner·, violi; Abel Tomàs, violó; Andoni Mercero, viola ; i Arnau Tomàs, violoncel- oferirà In integ•·al dt>ls q uat·tcls d e Scbube•·t. Aqurst riclc específic dins el cicle gcn<'rul estadi precedit d 'unes coufrd\nries soht·e la música instrumental de Schnher·t. Tots els concerts ser an a les 20,30 h (cosa que permetrà tol'llar als domic:iJis amb transpo•·t p{tblic), a l'Auditori Winterthu r de L'Illa Diagonal (amb un aforament de 640 locuütats). Els premo de les localitats són molt usscquihles (de 3.500 a 900 prssctcs), com també els abonaments. • uc Nou compacte de l'octet de violoncels Conjunto lbérico Esic ha I s~gell discog•·àfic Channel CI ast:ditat recentment a Amstrrdam tm nou clibc compacte de rocItt df \'Ïoloncrls Conj unto lbérieo, que dirigrh; Elías Arizcu•·en. Es li·acta dcl :.hè rompactt: d'af[ucsta formació i e,tà df'dirat 11 t•ompositors francesos artuals, umb obrrs de Xc•nakis, l3oulez, i~oé, Tbomussin i Looten , amb la ~ajo.ria d'obre¡¡ esc•·ites pc1· al grup d Anzcurcn. D'altra banda, el Conjunto lhét·ico ?a rol-laborat des dr frlwcr li ns a mit¡an nLril amb el Bullrt Contt•mponmi dr Conuy Janssrn, amb l'espcctarle ~~Iortel"o, en una gira p('ls Països Baixos (25 rep•·escntacions) amb la inte•·pre1nc•o" " ·"olll"cR dc Ginaatm·u, ' N in , Luzknno i Prit·to. [ ~~•alrucnt, uquesl maig r i Conjunto bét1co estrenu a fcstivuls ric l~rança i ~~ Sonret·tgt"bouw d 'Amsterdam (dics 1 29 dc 111aig) noves obres drl seu ~pet·tori cruc t'ls han drcliral, entL·c ilieal.tres, Tom:ís Marco, Thco Loeven1 Fnnwo Dona toni. • Presentació d~un llibre sobre Jaume Pahissa S oto l' encàrrec del Consell Superior d'Investigacions Científiques (SCIC) i editat per la Biblioteca de Catalunya, es presentà el passat mes de març el llibre Jaume Pahissa. Un estudi biogràfic i crític, signat per l'historiador Xosé Aviñoa, professor de la Universitat de Barcelona. Aquesta obra ha estat elabora· da a partir de l'arxiu musical que els fills de Pahissa van donar, l'any 1992, al CSIC. L'obra situa Jaume Pahissa (Barcelona, l880·Buenos Aires, 1969) en la seva època, tant a l'època barcelonina com a l'argentina, tot relacionant la seva obra amb altres compositors coeta· nis. El llibre també recull un cotà· leg de l'obra musical i historiogrò· fica de Pahissa , cosa que fa d'aquesta obra un dels estudis més complets sobre el músic català. • PANORAMA CONVOCATÒRIES CURSOS DE L'ESCOLA LUTIIII!:R. Entre els dif1wcnls cu•·sels d c p erfeccionam ent musical que organitza l'Escola d ' Arts Musicnls Luthie r , d e Bu·cclonu, aquest maig -dies 21, 22 i 23- té lloc el que imparteix el guitarrista italià Oscar Ghiglia (oferirà un r ecitnl el dia 2 0 al Casal d el )1etgc). Per a més informació: Escola Luthier. Balmes, 53, pral. 0 8007 Barcelona. Tel.: 93.323.22.46. Fax: 93.215.39.84. ;;;¡ s e= ...a ~- ¡;;r 163 CURS DE MÚ SICA ANTIGA IBÈRICA PER A ORGUE. Organitzat pel Conservatori de Terrassa, té lloc els 11, 12 i 13 de maig (a lo parròquia de Sant Pere de Terrassa) i es impartit eer l'organista Montserrat Torrent. El curs desenvolupa l'estudi d'obres de Cabezón, Correo de Arouxo, Bruna i Cobonilles. Montserrat Torrent també oferirà una classe rt;~o~istral d'?!gue el dia 21 . Per o mes mformocro sobre les condicions de participació: Escola Municipal de Música-Conservatori de Terrassa. Parc de Sant Jordi (Masia Freixol. 08224 Terrassa. Tel.: 93.788.00.73. CURS D E GUITARRA ESPA1.\'YOLA. Organitzat p e r l'entitat nle manya Fundación :Música Española Schweiz, del 3 al 9 d el mes d'agost, dins la Setmana de )1úsica Espnnrola a B ad e n, el guitarri sta P epe R omero oferirà un curs de guitarra espan yola. Pe r a més informació: Fundación Música Española Schweiz. Postfach 1325, CH-5400 Baden. E-mail: musicaespanola@swil;sonline.ch . CONCURS PERMANENT DE JOVES INTÈRPRETS DE JJMM D'ESPANYA la propera edició, la 50a, que està dedicada o les foses de corda, guitarra i arpo, tindrà lloc els dies 27 28 i 29 de novembre o SabadelL Per al poper any jo s' han anunciat les convocatòries 51 o i 52o. La primera, dedicada o vent i percussió, tindrà lloc els dies 4 5 i 6 d'abril de 1999 o la locolit~t valenciana de Bocairent. Lo segona, dedicada ol canti música de cambra i cors, serà e s dies 26, 27 i 28 de novembre de 1999 a Toledo. El límit d'edat dels participants és de 24 anys i hauran de preparar un P.rogroma d'uno hora de durada de niure elecció. Els premis consisteixen en uno sèrie de beques de concerts remunerats i lo possibilitat d'actuar amb diverses orguestres espanyoles. Per a més informació: Joventuts Musicals d'Eseonxo. Marino, 164, pral. 3o. 08013 Barcelona. Tel.: 93.265. 23.71. Fax: 93.265.90.80. Email: jmspain@opensl.es. 20 XX CURS I NTERNACI ONAL DE .:\IÚSICA ANTIGA DE OARO- CA. Se cclchrtu·à del 5 al 12 d'aaost en aquesta ciutat de Saragos~a. El cu•·s set·à impartit per: Josep Borràs (baixó), J can-Pie rre Caniha(' ( COI'IICta), Agostiuo CiriDo (fl a uta travesser a), François Fermíndez (violí bat·roc), Bernard Fourtet (serpentó), José Luis Gouzalez Uriol (orgue), J olm Griffiths (viola de mà , Uaüt renaixentista i !ruitarra bnl'l'oca), Renate Bildebarnd (oboè barroc), Jan Willcn Jansen i Ch1·istine Whiffen (clavecí i continu), Daniel Lassalle (sacabutx), N•íl'iu Llopis (n•·pa), Cdstina Miat.-Uo (cRnt), Pere Ros (viola de gamba), Mm·tin Sdm1idt i Vasco Ne¡g·eh·os (direcció i cant coral), i Alvru-o Zalclívat· (teoria musical). La data línút d'inscripció és el dia 15 de maig. Per a més informació: lut.tilu ció Fernando el Católico. Secció de )1úsica Antiga . Diputació Provincial. Pl. d'Espanya, 2. 50071 Zaragoza. TeJs.: 976.28.88 . 78179. F a x : 976.28.88.69. 111 PREMI DE CANT CORAL MESTRE JOAN JUST. Emmorcat dins els Premis Ciutat d'Igualada i organitzat per l'Ajuntament d'aquesta ciutot r lo Coral Mixta d'IBualada, tindrà lloc els dies 24 i 25 d'octubre d'enguany. Hi poden participar totes les corals no professionals de Catalunya amb un mínim de 25 cantaires !el din~cto! pot ésse_r professional) 1 que srgurn una enhtot legalitzada. Hi poaen concursar un màxim de 12 corals. S'atorgaran tres premis: 250.000, 150.000 i 100.000 pessetes. La data límit d'inscripcio és el dia 15 de juny. Per o més informació: Coral Mixta d'lg_uolado. Pg. Verdaguer, 81-86. 08700 Igualada. Tels.: 93.805. 28.37 I 977-88.04.12. STAGE'98 DE LA FUNDACIÓ "LA CAIXA". El Ser vei d e Música de l'esmentada Fundació convoca Ja present edició del Curs Europen d e Música d e Cambra Stage'98, del 18 ui 30 d e juliol, i el Curs pet· a Mcst•·cs i Professors d e Música en dos torns, del 20 al 30 de juliol i del 25 al 30 de juliol, tots a In Residè ncia La Salle de Tarragona. La data límit per presentar la documentació d e participació és el din 29 de maig. Pel que fa al cnrs per a mest"l'es i professors, la duta línút és el 15 de maig. P et· a mt~S informació: Servei d'Informució dc la Fundació ' 'la Cuixa". Pg. Scmt J oan, 108. 08037 Barcelona. De dimarts a dissabte, d ' ll 11 20 hores. Tel. 93.458.89.07. Fax: 93.459.06. 63 h1ternet: http://www.fundacio. lacaixa.es. Correu electrònic: info. fundacio@lacaixa. es. IV CURS INTERNACIONAL DE MÚSICA VILALLER. 11 CONCURS INTERNACIONAL DE MÚSICA o¡ CAMBRA DE L'ALTA RIBAGORÇA Aquestes dues cites són organi~ des per l'Escolo de Música Juo· Pedro Carrera de Barcelona. E curs tindrà lloc o Vilaller del 8 19 de J'uliol i és adreçat o e1•. dionts e grau elemental mitjo superior. Er professorat el for~· Lutz de Mouro Castro, Rober: Bravo, Jun Kanno, Cormen Mar nez i David Westfoll (piano), 11 choel Borlo i Eva Graubin (vi~· Paul Cortese (violo), Peter Tho. monn, Daniel Grosgurin i José ~ nocio Etxepore (violoncel), Salvàdar Grotocós (flauta), Ser& Vicente i Manuel Gonzólez (gui:O ro). Al concurs, hi poden ~rtio por gruf?S de cambra de quolse.: nacionalitat inte~rots per membres d'edat no supen or als 35 on~ e 31 de desembre de 1998. Lo dab límit de sol-licituds fer a sengles propostes és el dia de juliol. "P~ a més informació: Escola de Muv. ca Juan Pedro Carrera. Pintor for· tuny, 18, pral. 1o. 08001 Bare® na. Tel. i fax. 93.301.07.18. E·mo1 Tempus-Mundi@rocketmoil.com. l CURS DE GUITARRA CL.\5. SICA. Organitzat per l'eoro1 At·tístico-Musical l\fontserrnt c.lduch d e Sant Cugat del Vall~ th1drà Uoc del 8 al lO de mlil en aquest centre . El c ur~ é• impnrtit pe l guitarrista i compo+ to•· Jaunu> Torrent i és dirigira estudiants de grau elcmenl~. mitj à i supe l'ior. Per a més infor· m aeió: Escola Artístico-~lu;,ir~ Montse•·ral Calduch. Orient, 31. 08190 Sant Cugat del Yallf.. Tel.: 93.589.43.20 13è CURS INTERNACIONA. D'ESTIU COS I MUSICA Orgor zot per l'Escolo de Treballs Cor¡» rals i Artístics de Borcelono-AAo cioció Cos-Art, tindrà lloc d_el Ae l' 11 de juliol al Palau Manc~ ~ Sit~es i té com a principal ?blectil tenrr consciència del cos oplrcan als instruments i a lo veu per to.1 t vi tar problemes patològics. El. d tor del curs és Assunto Nese I 1o · rectora artística Yiyo D!oz. les disciplines que s'hi tm!J?rhr?n ~­ Mètode Cos-Art ('(iya Dí~z ' ~ Bellizón); piano (Yiyo Dtaz); Ca! (Carme Bustomante, Cor'!'e Y~ Cormen Rodríguez); violr, vr música de cambra (Vyacheslov ()> pov)· violoncel (Eduordo Vole~~ lo)· "auto (Guiseppe Nese); g_urtorro (E~Iogio Dóvalos); guitarra H~~ ca jAntonio Zarcol; i cast~n¡.v~ ~ose de Udaetol. (o doto hma matriculació és el 26 de iunt més informació: Escolo de r Ior<: Corporals i Artístics de Barce Martí, 76 enrl. 2a. 08024 Bo~ no. Tel. i lax: 93.21 0.18.3~ De marts a dijous de 17 o 21 · to r,· z¡, 8 Pol IPI 16 de per I 1 (174-: mine ta ml guru raon ntrat fre ri aquí meni factt CODl IJUC hlc Cert una nwn pren !(uie rom qua1 com ho 1 on.-. pas fins hle inhl Lhu frsl drn son1 ~Jt; , nie¡ lr, PANORAMA CR TICA Troflada felif amil fa música de ltespiglti SICA!!. 80Rçi rgontt Ot·qut>sll·a , imfòni1•n dt• Bar·1•t>lonn i 1\ac:ional d!" Cntalunya. Dnnit>l Ligorio. piano. :\lor·ccllo \'ioui, dirt>cció. Simfonia núm. 6 589 tlt• F. ehuht•t·t. Fnnta.•ia ''Der IT'cmderer" (El caminnnt) dt• F. '<·hubt•r·t F. Li..,zt i Fonts de Roma i Pins d(' Ronw •l'O. Re~pi¡:hi. P ltluu dl' In l\Iú~ico Catalana. 6 dt• mut·ç tlt> 1998. n ico .h.11• !lona.' del 8 ~ I o est: mitjó 1 per F.T.-8. ,[ for11r.r Rober.c i tenim en compt<' Ics lrohallcs i l'u it ni vell () U ll Schubert va assoli r qua n va compondre Iu No- 30 Mor~ S 1no¡, Mi in vi~~ ter Thi~ nosé~ J, Soll'!) vena Se~ , •Z lguilor n partici~uolsew membre¡ ) anys d . lo dc'o se~~ l julioL p., deMúiinfor fO'· Bo re~ 8. E;oo. .com. A CL.~ l'eoeob rral Cal- ;! Valli>i, de mai¡ rs és im· com po!~ dirigit • .Cint'JitJ~ tés infor· h~fusiral ient, 3!, I Vallè;. \CIOW.. Orgoni- lls Corp;Jno-Así> : del Ao loricet et ri ob¡ecf. plicaollt .er tal o'~ . El dir~· :se i lo CI )íoz. lê! tiron sbt z i Mere ::~zj; Co:ne Volls 1 í, violo . es]av ();~ Valenll» ); g_uitorro a Ho~ JSIOnf.llfJ limrlàe Jny. Pe~c e Trebo 1 lorcel<1 4Bar~ 30 ()e(Jt h. Belles versions dels ~uintets de Bocclterini Paluu 100. Em·opa Galunlt>. Fahio Bioudi. dinclor. Quintm p~r a cordes (do~ violins, viola i dos violoncels) op. 16. .J6 i ·15 de Luigi Bocclwrini. Palau dè lo Música Catalana. 5 de març dl' 1998. per F. TAVIRNA·BECH idcl a l'rspe•·it del segle xvm, la mús ica de Boc¡·hc •·ini (1743-1805) és pura lluminositat, és u dir: coi!H" i també clarividència. Segurament, pet· aquestes 1·aoua Ics seves olwes atraurn més pe•· ln ¡.>cwfccció del seu joc sonor - i aquí cal inclou •·o t'lcments com 11! lir·is me, la factm·a harmònica i e ls contrastos tímhdcs-, més que no pas per un possible contingut emocional. Certament, srnse negar·-li una certa dosi dc sentiment -potser com a nota premonitòria dc Ics inquietuds de la centúl'ia romànticu-, Boccherini quan escriu Ics seves composicions sembla fe rho motivat pet· unes r·uons més intcl·lectunls que ¡>as no vivencials, com s i, fms a cc¡·t punt, el possible enciclopedisme tan inherent al Segle dt• Ics Lhtms, es posés de manifrs~ en una volun tat d'ordena¡· un possible cosmo1:1 50110 , r i deixés dc cost al o b~ 110 li intercssl-s comumcar el ~eu pensament o les seves emocions pe•· F oútjà de les seves composicions. D'alguna manera, la qualitat creativa d e Bocchet·ini r adica en l'ecruili b r·i i la claredat de la seva construcció formal, on tots els elements es conjuguen en Ltn tot sense disct·cpàocies ni excessos i que també cal valorat· pel seu discret i ta:nma ~ teix suficient sentimentalisme per què el cm·s de l'obra no caigui (!n la simplo ar·tesania del so. Això possibilita, o millor provoca, la interpretació d'estil eclèctic en què tol està acumdament mesurat i on s·evita a qualsevol pr·eu la sorpresa i la muxa emotiva, però tanmaleí.:<, en el cas de Boccherini, aq11esla mena d'asèpsia no impedeix gaudir de les seves obres tan admirablement escrites. Per aquests viaranys va transcón·er la lectura que el conjunt Europa Galante, dirigit per Fabio Biondi , va ofedr al ptí.blic ben noch·it de Palau 100 d ' uns quants quintets d 'aquest inte•·essaot compositor· pt·cromàntic italià , els lJUals es vanm escoltar amb atenció i segtúnt sense obstacles el seu curs planer. Simfo nia, no l11t d'est ranya r q ue la Si.~ena sigui coneguda c·om "Iu JH'lita", i és q ur cu aqurstu, s'hi noten lc!! dl' pl•ndències respecte dels moddt> baydinians del g1\nc•·c am b alguns dels coneeptcs, c ucara que no prou definits, que havia d'utilitza•· pe•· estructu•·ar· les seves g•·anR obr·es cícliques. Tanmateix, en la vrrsió que es va cscoltur al Palau , aquestes mane t·cs dc plantejar· l'es tr uctura fomllll no van quedar· ben r<~OcNi­ des p erquè l'obra s uper·í-s la srnsació que el st•u cur·s cnr un garbuix de l!•mes més o menys scdocto•·s .i cu els cpiUIR les pmporcions tampoc no estaven en eonsonància amb Ics idees que s'hi exposaven. Fins a Cf'r·t punt. i malgr·at Iu lcctum p•·ou cor•·ecla dc l'obra , tant de Mn•·ccllo Vioni com de l'Or·qucstru Simfònica de Bar·celona i Nacional d<· Catalunya. va éssc•· difieil trobar-hi a tt·actius suficients )l('l' C\it81' I" U VOlTÍment en r audició . Com Schubc•·t, també Liszt va ésser un c•·cndor pr·oüfic i tumbÍ', com ~:~ue­ ceeix en el genial licdcrista vienès, a vegades en J' honga r·ès res ulta difícil copsar In seva vedtahlc in te ncionalitat <· ¡·eadot·a ... Així, podem dir que la Fantasia "El caminaltt" dc S('lmbc1·t va couve•·ti r-se, per l'aeeió dc Liszt, en unu mcna d'espcetncu l a r· eoneer·t. per 11 piano, on allaus d 'a q>rgis. f ormuludous purament exhibicionistes, crescendi irnprcs~ionan ts Daniel Llgorlo posen a pt·ova el pianista que go;,a inler·prctar-la. 1, efectivamcnt, comptant amb la puntual col·laho•·ació elf' l'01·ques tra i del mes tre Marct>llo Viotti, el joVC:' i assíduament guardonat pianista dc Mar·torell , Danü•l Ligo1;0, va donar u na precisa i bt·illanl Lntd ucció de tots e ls escuiJs pl:'escnls en Ja partitura, tasca en Ja q ual solament ohje<'taríem una Ct'l'ta uniformitat en el matís, tot i que això és be n excusable si es considera l'estil altisonant de J'a1Tanjament de Liszt. D'alguna manera, fins aquest punt la vetllada no pod ia entusiasma!', p erò In nola positiva i engt·cscadora va aparèixer amb Ics esplèndides. per· tots el conceptes, lectures dels pot•mcs simfònics Fontatte di Roma i Pini di Roma d"OttoriJlO Respighi. Ve•·ítablemcnt, MarceiJo Viotti i l'ORC van impl'imir a la mllsit"a de les dues partiturPR una f•o nvincen l en tita t descriptiva, la qual pos ava no solament e n r·clleu la rutilà ncia color istll d ' ambd ós quad res sonot·s, sinó que al hora as!ioliu la plena identificació a mb l'atmosfet·a i l'alè vital de les dues escenes que hi rlcsci'Ïu amb genial ofici el compositor italià. PANORAM A C RÍ T I CA El magisteri de Franz-Paul Declcer Un Orquestra . inúònica de Barct•lonu i '\nrional de Catalunyu. Miaha Oil•htt•t·. piano. Dirrcció: Franz-Panl Deckl'r. \ IUJ·tíuez, Rarhmuninov, Bcrlioz. Pulau dc la Mú~ira Catalana. 13 dc març dP 1998. p er MIQUEL PARDO om ''a a un amb <'On<.· ert amal'ànim lent a obdr-se a la comunicueió que, a tr avés rlf•l ' 4 mèdium'' in lt>r'pr·etatiu. s'establirà entre el compositor i el púhür assistent. I Iom està disposat a acceptar de bon grat qualsevol mena de p a·emissa estètira , tot emprant els recw·sos cxpr·essius que pJaguin a l'autor·. Hom s'apropa a inter·essaa·-se per un concert. especialment quan és música actual, i molt drstacadamcnt si es ITacta el" una estrena. Potser dc manera ingètma, hom espcr·a que el compositor s'a,ingui a mostrarnos la sent realitat. les seves inquietud . i ens "com-moguï". és a dir. ens convidi a par1.icipar en un "des-cobriment" personal, vivenciaL Malauradament, en restrena de la Simfonia d'ls- H t·uel David Mar·tínf'z no va huvet·-hi gaire dc ICJt uixò. Massa aviat hom albirà 1111 panorama de Stlperlitialitnt i '·efectes especials" de poc contin~;ut. Tot plegat un pastiche de bor..-osn remjnistència wagneriana, facttu·a multiestilístiea, objectiu incert i adsnipc:ió indctenninada. I prr· acahar. un final stra~inskyà que asseguravu distrets uplnudimcuts a la salut. de] mestre rus. La hrc•vctal aUeugeti l' amoi'nós sentiment de fretura. El pianista ~1i<;ha Oic:htt•t· s 'encarregà de donar una bona dosi dc qualitat i destresa eu la intcrpr·ctaci6 dc la Rapsodia sobre 1111 tema de Paganini op. 13 de Rachmaninov. Val a dit· que r aj ustament del o;olista amb r orquestnt no C!. va produir fins u la tercer·a de les 24 vu t·iat·ions l'obra. qut• componen L'actuació de Dichtt·r no va l'star pas mancada dt> pa'<satges d" acon!l<'h'UÏl Utii- Musicalitat modèlica Ibet·canrrru. Nutalia Gullnan. violoncl'l. Integral dr h·~ Suites pl>r a t•ioloncel sol dl' J. S. Barb. Palau dc In Músic·o Catalana. 2 i 3 dr març de 1998. ment, impertorbable en r e,-pr·pssió (Uuny de caure en fàcils sentimentalismes). tot mnntenint tm control magist1·al sobr·t> la clinàmicu de l' instrunwnt. Tal vegada l'artunció haw·ia assolit l\•'-I'PI·I~ncia si no s "haguessin produït divcr·sos de~equilibris amb r orqucstr·a. ~pecialment amb la secció dels metalls. Certes drsronl'ixt'nrcs d'estil es palesnrf'n c·n d bis d'bomt>natgl' a Mompou. E l me¡:tr·c· Franz-Paul Deckea· t'l' pirà. ,-a ft>r respit·ar· l'orquestra i, amb ella , lola la sala. en la inter·pt·etació de tres escene!! dc Romea i }ulieta d'Hector· Berlioz. Palpitàrem plegats dins d'una atmosfcr·u cle bO ben portat. Aconseguí que Iu mu•tr1 t•s transformés c·n para la, tol i tenint da' ant ur obt·a complexa, en la qu.. so,•integen les ccsurp, i IL canvis de pla dist•ur•iu. Brrlioz, original, irn·p~ll­ ble, amb la seva ''rci(IID· cionària" llibertat. é, mr. actual que mai. Dt-tll'! afr·outà aqtll'ste~ difiruJ. tals amb elcgànl'iu oubr~­ da , lüber·tat c.h: ~est i utu ulcgl'ia encournnudi~sn. \¡ assumir el risc sabut IJU• lrs h'I'ans dosis dc llil!l'rW pi'Ovoquen segure.'o i"'l'"' cisions. Però quan un artista. lluny d'olwir· urarknúcismes estèrils, t'o pnr posa dur a terme una ar· tuaeió creativa, lt•s illi)JI'l' cisioos són rc·budc•; ma una simpàtica anrc·dota. amb les quals aquesta :,'l·an violonccl· lista russa va donar· vida i heUesa a w1es pautes davant les possible la inquals no amb els quals éo po~,¡M un diàleg o bé unn vi1rn· cia emocional i, fiunl· ment, aconduïts per la mà gin de l'arc dc la lioloncel·lista. s"arriba11 1 la conlemplarió st'll't' obtar·lcs de la mngnifït•ènfll cl t~ l"art bachià. En ultrr• pal'nules, Nataliu Cuunan no va intentar· imprt'•Íilnar-nos per la potruria~· tal del seu 'ir·tuo•i,mr iDc¡üestionabJe, ni 'a 10ltr exhibir la seva faruh•l per infondn· bellt•"n i rr· quesa al so del seu vlolllll' C"el, sinó que, scnzillallli'U1 ens va situar en un punl des d'on poguéssim ra pur sense obstaclrs la grand~o~­ si tat d'uns pentngralllt' , u~ que vedtablerncnt ~on soluta pur·esa sonora. rs difer~ncia. pe r F.T.•B. rr·un de la integral de les Suites per a violoncel sol de Bach que va oferir r·erf'ntment Uuís Claret, ja n'Irem comentar la importància d'aq·uest cic le de com posicions, de com ell imposa ja una actitud, cliriem vivencia], als inlèt·prels , i de com aques tes obres per a Pau Casals -el seu descobridor- constittiien unu guiu espir·itual. Veritablement, la ver·sió A 22 262 que n'oferí Natalia Cutman -molt especialment les intet·pretades t'li Iu scgona sessió- va n explica•· ben clarament i amb tots eh, ets i uts quina és la significació i el contingut d" aquesta música escrita Sf'nse cap mena de concessions i amb la imaginació c:reati va pròpia de In més podet·osa genialitat humana. Virtuosisme, indagació profunda i scnbe conCt>ssions de les possibilitats instrumentnls i. bobretol, poder· comunicatiu van ésse t~ !eH virtuts Certamc>nt. l' audició d ' aques tes pàgines no PS fàcil, i Sf'guramen t p er· aques ta causa la lectut·a que va oferit· Natalia Gutman va dc~cnvolupar-;,e en un proc·rs que permetia un aprofundin1ent progressiu en l'cspedl dc la música. Així, primer· va posa t· dc rnatrifest la noblesa i ri <·os dc la sonoritat que assoleix Bach en escriurc· pt>t' a un violoncel idcnl. des prés ens va fer patent com r catructura i el joc sonors constitueixen un vehicle o mitjà per I rns , Xa ci• d'Au Clan CORC• redu ;ics e fed rada c¡üen desit Ua d'"m poll xelll( a..w res destí cada junt. orqu maci -~ quet nttís ca, ciós. mad L da~ de) ajns bé. de 1 uor. prú xos. l'e,¡ dUu de rnin 1iol PANORAMA CR TICA una atractiva farcia cie Música El i)iumt'U!(t!B al Palan. Onpu•¡¡tru Nndon ul ric Cambra J,'\ ntlurru. Chantal Mathjc u, arpn; Xuvt•it· Relats, fl autn. llfPrlitiO tli ri'C' IOr: Gerani Claret. Mrn.ut·t, Shostnkòvilx. a:rtól.. Pulan dc la Música Catalana. 8 d" nuu·\' tic 1998. e músiu i o parau. ' 'ant un. n la 'Iu~ urr- id< tiscur.iu. irreiJo:ll'·rcluln· t, és ml· Drckrr d.ilirol· ia sohra· est i una dis~a. \a ahut q~t :lliberW :IS imprr- ID un ar· :ir orni!;. , es pr& ~ Ulli\ ut· es imprr- ades com !cdota. . po>;ihk na IÍ\èn- i. (inal· ts per la le la li~t­ ·riltavu s u~nse ub•· uific(.nria En altrr 1 GntmJll mprt--i<~" otenriafi. )slsDIC ÍJto ça I'Oirr fa cuiUt •llfSll j ri· ::u violon· 1zülnrneot r un punt im captJt 1 grantfi•• tu gram~" 1t -ón ab- lora. per M.P. t~ concert atracper a una tarda ventosa vu ser el C[Ue ens va ofnit· l'Or·questra Cambra Nnrionul de d'Andorra amb Gerard ClarN al rapdavant com a concertino i d.in•ctor. Una rrcluïcln formació de múoir, comprul'tt"ats que van rrr 'hísit·u. I això. malaurnrla ment, no i>s tan freqüent avui dia com seria U llU dr~itjah le . Unu manera de fm· d"'nl'tesu", 11 Iu qual sols es pot urt'ihul' amb un COileixrmcnt mutu . d'nn gaudi a<,oUt mitjun~.ant prou hol'f~ dc tcx:at· plegats, rblil·lant r•l millot· art de rada.rú en brnefici dcl conjunt. '{o M\'lllpt·e les ' ·gt·ans" orqurHn•s, Ics "brt'ans" fOt·mar•ions orquestrals i les "grans" inversions en màt·qucting rlonru els resultats artíslir•s rspcntls. La Músira, e~pr:rit sobirà i capritirk l'S rr•vl'la a lli on és estimada i ronrcada. La intrrpt·ctaci.ó de l'Adagio i f uga en Do menor i de• Mozat·t fou su«aestiva Ot> n¡u;tada t•n el ca t·àctet· si bé, des dc l'estt·ictc pt~nt ~~~ vistu dc I' equilibri sono~, dl.lstnravcn massa els Jlrune~;s violins i els ba:i'0·'· Es pt·edsam ent en l'~,~il fugul on la igualtat rltnamira dc cada secció dt: l'on1uc~tru ha de do~lllar. Els segons violins i . Holt•, hon de Jugar el ma- lrix papct· que la res ta. El Cor~cert en Do major, per a flauta i arpa del mateix autor va tenir com a pt·uta¡;onistes Chantal Mathicu a l'arp a i Xav:ier R elats u Ju fl auta. Extraordinàt·i¡•, la intet·pretació d'aquesta at·pis ta , que va sa ber· extt·f'm·e de l'instt·um e nt br llissimes sonoritats, tol palesant un eoèt·gic i pt·ccís tarannà. Xavier· Relats va quedar sovint rl'lipsat pel poderós ca~·àctcr dr la interpretació dc Mnt.Júeu . Guspirrs òc ho n so i sensiMiitat d'ur¡ucsl jove flautista emergi•·cn cspcc·ialmen t eu !"'Andantino", però li mancava la madurrsa necessària pet· assumit· el concertante al costat d 'una intè rprN òbviament més consagrada. La !Segona part del representa va p •·ognmHI totu uuu p r ova de nivell pl't' u qualsevol orquestt·a dc co rd es. La Simfonia. de cambra, op. llO de Shostukòvitx, basada en un motiu de quatt·e notes sohn• t' I 1111al s 'estén una magistral rlabot·ació imitath·a en vat·iat·ió pt·ogressiva, d cmann una inter·pt·etació atenta i intd·ligent, cosa que indublublemen t l'or- questra va assolir. En dur·r·c r lloc, les Da.nses romanese.~ t.le B. Bnrtól( l' lli' van per metre fruir, <'nLJ·c ultt·cs coses, de la intr rpt·ctatió elegant i viva dt•ls solos d c Gemt·d Clat·rt. la musicalitat extraorclinària cl'lmma Kirlcby l':m·f)r·m•r·t:rt. London Bar·oqm· J<: n~muhlo•. E mmu Ki rkh y, s opnwu. Mi!·bur:l Cham:c. r•ri nt•·utt·uu•·· Dit·t•t:ció: Cbal'!t'H -;o.'{cdlunr. So/tttla er1 Sol major, 'l'ria Smmta I'IL So/menor i tt·c,; C(lu/utes italianes deG. F. I lilndel. Pulau dc· la Músil'll Cntnluna. 2J. dc~ Ollii'Ç de 1998. per F.T.•B. E ~ot~::: p::ve:~ ment Emma Kit·kby i també Iu possibil itat de gaudir amb Iu música de Handel van s uscitar· q ue la majot·in dels httbituals al cicle d 'Eurotoncer·t acudissin al Pulau. i pels aplaudiments podem clir que la sessió va desenvolupar-se dins d<•l bon nivell at·tístic i. rigor que al Uarg de les S<'Vf~S t n~t :1:e tempor·ades ha mauti~ut Euroconcer t. Polset· Emma Kirkby no tr ja l' impuls i la força d 'a n ys l'Hrct·c, però la sevn musicalitat extraor cUnàr·in i el seu gust, com tambr l'rlrgància amb la qual rcvc'l!ltcix el seu cant són vi rtuts que mai no poch·an dr i.xat' dc commoun•'n s. No va quedar-se cm·c n' t•l eontratenot· Mirhanl Chanc<', amb ~una ac tn al'ió àt.ril i una veu dc gr an nuï{wsa , magnificanwnt udcquada al caràctc t· i la intrncionalitat dc lrs cantates dr Handel. Ell i la fnmosa sop r ano va n iutel'pretat·-les amb n n rstil líl'ic no gens artificiós i amb notables s ubti- lrs<'s dins d'una discreta dt·amu titzaeió i comptant um h Iu puntual col· laboraf"ic) del q uintet instt·ume n tul tftlf' integra el grup Londou Bat"oque, q ue des d e l so u fa r is to l di r igia c·l vio lonc·el·lista Cbarles Med lum. Jgualme nt, cls instrumc·nlistcs d el London Bur oquf' Yan d estacar amb un es lectures mo lt equilibntrles i revestides df'l vc~ti.tuble estil concertan t dc la músiea de camllt'u dt· d ues dues sonatea, gènr n· t•n ri qual Handel posa de ma.nifesl la sevn imuginuci6 i hubilitat pet· c•·enr una mÚ!!ÏCa C[UC te-nint Iu !'implicitat com a d.i 'isa no dciJ\a de tenir l'alè drls {,'l'ans Ot'ator·is. Amb tot. i polset· pe r· la mateixa uustrt·itat i fins i tot el sentit construct..ivista que erduma la intcr·pretació de la músien de Handel, ccrtanwnt ull unyada cie l'exprrssió ucccntuudameut extrovcrtid n, la vrtllada més qur motivat• r eulusi asme efusiu va obLrnir una resposta rtna mjca contingudu dc pat·t dP l'auditori. PANORAMA CRÍTICA Entre el rigor i la fantasia Puluu 100. f'•·nnk Peter Zimrncrmann. violi Sonata nú111. 3 en Do major i Partita nlÍm. 2 en Re merwr de J. S. Bat~¡ i Capricis míms. 9. 13. 15, 17 i 2.J. de N. Paganini. Paiaatk Iu 'fú~i<'tl Catalana. 16 de març de 1998. per F.T.•B. Anne·Sopltie MuHer o la perfecció del violí Annc-Sopbie Muller, violí. Lambert Orkiló, pi uno. Son a u•s 111Ím. 1, 2. 3. J. i 5 per a vic li i. pimw, de Beethovt•n. Puluu dt•lu Mú~icu Catalana. 11 de mat·ç de 1998. lbt-r'!'Hl11CI'U. p e r J. COMELLA$ actuació d c la violini ta \nneo pb ie Jiultcr \ a concitar una ex p ectaci ó extraordi n ària. Es trut•la no solament d'una destacada .. irtuo a del violí, sinó també d'unu pt•r¡;onu amb un carisma execpcio nol ; carisma segurum ent t'<•colzat, en Cl'rta part, rn l' aur·a del s uport r ebut cJe Herberl von Karajan uls ini cis dc La seva tt·ajectòria. Una aut·a quc ha mare al la carrera de molts músi<:s. En tol <:as, Iu t·efcrència no resulta pas g¡·atwta , ja que aquesta violüústa està dotada dr vir·tuts que per f01·ça havie n UI' sintonitzar· amb el tarannà del dir ector alemna y. Sobretot una tècnica acu r adíssima i consegiicntment una capacitat absoluta per dominar r is problemes mé& envitt·i collatli qu e p u gu i presentat· la purtitura. A partir d'aquí to t es produeix rn un context d'una su fi c iè n c ia que a c lapara. Anne-Sophie Multc t· actua , e n aquest sentit, amb una comoditat ga ir·ebé t:x uiLant i d'aques ta mane r·u condu eix el seu discurs pel tetTeny qu e li <·onvé, sense a p arentar cap me na de problt>ma. El so esdevé d'ttna nitidesa i exactitud absolutes - hom di t·ia que ca leuJa amb tota precisió Hns i tot el nombre de cordes ' 163 24 de l 'arquet que fa pressionar-, amb un color bl'iUant i rodó. que es project a fàcilment, d'una b ellesa tanmateix no absoluta. Tanta precisió. p e r ò, mena a una Uunyana fredor i fins i tot duresa. derivada , a més. d'un concep te interpre tatiu , que alguns podrien cataloga t· com a modern, centrat en to ta m ena d e t·ehuig a r exhibicionisme fà cil -en el sentit convencional del terme-, a endolcit· les línies melòdiques. a evitar ostentosament cet·ts mati.~ sos cantelluts o a caure cu altres afectismes "romanticistes", p er entendre ' ns. El seu és uu concepte molt germànic, molt quadrat i molt auster de la interpretació, i això fa que l' espectador entri e n el seu joc més per la via admirativa que n o per l'afectiva. M:és a través d e la r e fl exió intel ·lietiva incon scien t que no de l 'emotiva. I tanmateix, ai-..:ò n o suposa que no emocioni. que no cr eï un a utèntic clima emotiu, valgui la r edundància; que no sigui capaç d e concitar un entusiasme de la millor llei. Que aconsegueix i d e quina manera! ... P erò això és produeix, i aquest és alhora el seu mèrit definitiu , amb recursos estrictament i autènticament musicals, amb especial in cidèn cia -cal insistir-hi- en l'exultant donútú tècnic. L jove violinista aleman y Fr ank Peter Zimmermann guudeix ja d ' u11 sòlid pn•stibti i així es va posat· dc manifest en acons<~guit· qne el Palau una nodrida rcgi s t n~s a fluènria dc públic, malgrat oferit· un progr ama vci'Ítab l c rnt>nt compromès (Buch i Paganini) i actuar· sense l'additament dc l'ot·questra o b é del p iano. Veritablement, l'uustet·itat de les obn•s. la Sonata mím. 3. en Do major i la Segona Partita núm. 2, en Re menor p et· a violí sol dc Bach. exigei-..:cn una concentració absoluta tant en la comesa dc l' intèrpret com en l'atenció cfp l'oient per seguit·-nr el curs i captar-ne plenament tota la intencionalitat cr·ea tiva , i a vegades tampoc pot susciteu· el s u fi cient interès escoltat· d s malabarismes vir·tuosístics que ve rteb ren els CCipricis de Paganini, purs j ocs dedicats u l'exhihi{'ionismc dc l'alt a tècnica violinística - tanmateix, aquí es justifica la genialitat de Paganini-, que a magur n una veritable poètit"a musi{'aJ, Ja qual potser per· les àrdues dificultats que ¡,' ha n de resoldre, en la majoria dels casos queda arracon ada. Alhor a també podia t·csultar poc suggestiva la possibilitat d'escoltar la \ CU d ' un sol violí projectada en un espai pensnt més pet• a r actuació de gt·ans r:onjun ts ~inrfòll"i cs i crwals ... Pet·ò el ptí bUc vu acudit· al Palau i Frank Peter Zimmerrnann va suscitar l'entusiasme en l'nuditor·i. Vcl'itublcment, el so del Stradival'ius dc Frank Peter Zirnrnerrnann, més que pel volum , impressiona E ~urr ram( per la plenitud harmòni11 de la seva emissió, que d violinista sap projectar a l'espai. mitjan~ant la frr· mesa i la uniformitat d'ana arcada que sembla u.. tenir límits, i no eni par· lar d'altres aspecte• t~c· nies , p erquè Zimmer· ma 011 els té tots ben r esolts i els sotmet al M"r· vei d'una musicalitat dr primer ordre que U ¡wr· met no solament oferir~ lectura precisa dels pcnll· grames, sinó que, n m.:. del rigor i amb bon gu51. pot transformar-los en~ divertiment fantasiós. E, potset· aquest estil inclilllt a r ornamentació i a l'ara· b ese. r aspecte en qll< Zimmermann s'ha creatll seva fam a multitndinàriai on , segurament, alhora. d óna arguments ab qUI posen objeccions a la ;rll qualitat. En tot cas, si magi•tr~ va ésser la seva lecturu dt la música de Bach -en 11 qual la difícil .. X¡¡rona• de La Partita va tenir fDJI"" tivaclora bt-illantor-, tnrn· bé en els Capricis ol' Pa· ganini ens va posar dr mani fest en tota la srll signiiica~ió, com ri •ir· tuosisme pot JJlanifr·t~r tam bé veritable eJilO{I~ poètica. ' sen dir esplè S!' fO seu amb Fran El junll r~lov va \' qurs nais fins fuet! ··nm qui r e~pc ble. ma11 di>c• aqut ta. 1 d'ur rió cia , nim Si ci pa cal rcri me que van en I zurt ZUI"I idor rt:p rlat trgt tes, con insi eió PANORA MA CRÍTICA {! núrn. . llar!! 'aloudr La mà mestra de Bonynge Un duel voeal 11'exeepeió ;ia e uo Tealr~ d4·1 LiretL. Luba OrgiUlosova, ~Opi'IIJI(), Ann Mu- del Gran T eal:l'l' cid Liceu. Di:Ur. ruezzosupt·uml. Orquçslt·u Ari<•s d'òperes de lJiiudd i Mozorl. rertor: Frédériu Chaslin. Palau tir la Mú~i('n Catalana. 2ï ell' març de 1998. Gran Tentr·t• 41!'1 Liceu. Lttj(ll'oritu. Llibr·t•t: \lplwnse Ro}4'1' i Çustave Vni'z. J\'hí¡;i4·a: Gaf•ll\llfl Dunizeui. lrll•·•·pr·t•l~: Clll·lus Al van~z, Gltu·in Scalchi. J ost•p Bnos, Stt•funo Palutt'IJi, J osPp Ruiz i Begoiía Alllerdi. Cor i o•·questt'U dt•l Grun Tenir<' rl<·l Liceu. Dir<'l'<·ió musicul: Ril'lltml Bonyngr. P u luu 4le Ja ?¡Jú,i- ca Catalnna. 23 i 26 de ,., u .c. csprés d ' have r escoltat la m~z­ Irzosopr·ano Ann landesa Murray, hom lamen ta vil'ament que n casa nos tra se'ns hagi privat de gaudir de gait·cbé trenta e•plèndids anys de la •eva carrera. després de l seu pas fugisser el 197 1 umb motiu dol Concm·s Francesc Viñas. El recita] 4ur va oferir juntament umb Ju soprano e"ovaca Lubu Organosova va constituir· un d'a<¡uests privilegis excep cionals qur, 11 més, compten fins a cert punt amb el ractor sorpresa. I dic "fms a cert punt'' perquè qui més qui menys tothom esperava qurlcom notable. Però lallnHllcix, i al marge d'rnregistramen ts mancava discogràfics, aquesta rcfcrrncia directa. aquest r·cconla tori viu d,'un recitul o representaCIÓ anterior, ci t·c umstàncio que sempt·e deixa l'àoïm suspès. . Situada de forma prinCipal una dc les intèrprets cal.deixar· elm· que tot rccttal va ser d' una eno r·~ me qualitat. La clau és que hom rs trobava davant de ducs especialistes rn la lírica ba r·roca i molartiana -sobr·ctot delMo~art primerenc- i a•n 1 esta '1' ' .. cnt t·e intèrpret •do ne•tat i repertori, juntament és clar. amb l'ext·epcionai ca. dc les protagonis"bona teo, va acaba•· produint un ~o~cc.rt excepcional. Cal ~~lsttr rn ri fet identificafio per entendre el qne va D 3l'll!Ònira ó. que d Jjeclar a nt In rrr· utat tl'll- ~mhln M cal par· :cle• t~ Zim mer· :olli booa el al .tr· alita! dr .e li prr· oferir~ ~ls penta· e. a ml< :>on gu•t, los en un asió•. É• ~ inc~DII i a ran· en qnr a crrntla Hlinàrial alhora. ab qut a la srll magi\tral ecwra dt ~b -en la (Xarona :cnir ca~ or-, tom ¡$ dr Pa· potar dt a la 'e'' 1 el ur· wnife¡Ur : cmi)('ÍC ei '"" passar. Ens tr·ohem dava nt d ' un repertot'Ï crue hem sentit ca nt ar· conve ncionalment, una lUica a sense romàntic, l'estil ap1·ofundi1· en els seus t•·ets essencials, sense peneu·ar en la ijCVa con cepc-ió genuïna. Aquest no va set· e l cas dc la Muna y ni de l'Orga nosova, que van traduir dc mane t·a mod t-lica en el pla estilístic altuest món musical aparenbnent Ucuger i alhora tan transccnd<'nt: més pr·orliu a l'exquisidesa gair ebé etèria que no a l'exercici a tlètic; més intrínsecament musical que uo efectista. Costa d ' imagi nar· que es pugui cantar més bé l' ària inicial "E vivo ancora ... ?" d'Ariodante de Handel del que ho va fer· Ann Mur·ruy. O " Ma rtc n aller Arten", ària de Konstanzc d'El rapte clel Serrall a mb veu dc Luha Organosova . O escoltar· un duet més musical que el "Sifarc pet· pi età ... " dc Mitridate. Són moslTCS d ' un tot que van omplir el Palau dc música aut{'ntica, d 'exactitud estilística, de finor, d'elegància i rlP compenetració amL ('ls continguts de l es obr·es. l s i bé he esmentat Am1 Murray, no es po t oblidar la ('ategoria dc Luba Organosova . sopr ano de veu molt beUa , molt central, que emet amh tm a gran finor i amb lma tè<·nlca fàcil, no gens forçada. A Ft·édér·ic Chasliu , el director francès. sc li h an de r econèixc1· els mèrits per l'actuació dc l'orquest•·a , servint un tipus de r epe rtori poc ha bitual amb notable fiabilitat formaL pe r mor~· el<· 1998. J.c.c. e ont•·àr·i:unent al qu<' opmeu veus molt autoritzades, penso que una òpera com Lafavorita no r·esuJtu especialment adequada per ser· oferta <'11 ve1·sió de concert. Es tracta d'una composició que, com de te r·minades gra ns catedr a ls construïdes i r rfetes més d' una vegada , evidencien una notable manca d'unitat estilística i a('aben esdevl'nint un mosaic de retalls més o menys ben engiponats, encara qtw, tanmu teix , sempr·e hi s uri quelcom o f01·ça dc gcni. Això i un a1·gumcnt absolutamen t increïble fn que la maneu de moviment escènic, dc joc dramat(u·bric més o mPn ys aUeujadoa· d'aquestes caructe rístiqncs posin massa e n evidència r entitat d'aquesta òper·a. d'a ltra ba nd u, molt valorada a Ban·clona. Una constataci6 que en principi t'm deixa una mica fred. Feliçment, hom va pi'Oveir aquesta V<'rsió d'un equip a1·tístit• dc notable enver·gadtll'tl i això va ajudar a convoca t· uns resultulS n etamcut s utisfactoris. En aquest sentit, per damunt de Ics veus jo situana el protagonisme d' un director tan exp ert en ri belcan.to com és l'australià .Rlcbat·d Bonynge, un rotísic d'una sf'nsibilitat especial p et· a aquest gèner·e, amb un domini mo lt precís de la vocalita L específi <·a - de fe t, gaireb é l'únir comp011cn t que <:al tenia· e n compte-, capaç, p e r· ta nt, dc sc•a·vit·-la rlt) In manera més su lis fac tòriu possible. Ell vn t('nir molt u veur e umb la comoditut amb què es va mo ure un quadt·e d e vf'us excel·h•nt, encara cruc d'una ido neïtat potser uu bt•n absoluta. EI ch·uma tisme inte ns de l'obr·a potser no ¡,'esqueia del tot a mb les V!'US especialme ut ll<'ugeres dt> J osep Bros i Gloria S('alrhi, cncar·u que• això no vu impedir qtw l<'s seves ve r·sions t·er:;ultes8in d'unu notable c• nH·r·gadura. Lu mezzosopn1110 tricstina va vessar segunllu t i ofici <·n una i ntc q1J'c'lttció que vu anar rnillonmt a me!uu·u q ue ava nçava l'obra. Josep Bros 'a fer gala d'un u línia dc cant exquisida i d'una gr an c·apacitat pc·r· resoldre amb r·ecnrsos d n bona llei els pr·oblenws més complicats -especialment algun-, de la partit ura. CaJ·Ios Alvarez poss('e ix una ve u d ' una grnn rn·ojecció, un pèl du ra, que emanu una notable autol'ital. Pc·r· Iu seva part , Stefano Pnlutchi, de qui teníem JH·csent un Macbeth pt·oblf•màtic, va to t·na•· a lluir· la ple nitud de l¡¡ seus millor·s moments f'n una interpa·c•tució modèlica de podca· i musicalitat. Bona nota fina lment per als comprimaris Josep Ruiz i Begoi1u Alberdi, artistes de qui sempre esper·em ga ud ir papers de métresponsabilitat. Esplèndic.la també l'aportació de l cor, que està r·ccuperun t els nivf'Us dr Ics seves millors èpoqnrs e ncar·a t·clntivament recents. ;;;¡ ~ ... = .s E3 ei' sr 163 PANORAMA CRÍTICA Sorpresa esperanfadora "' I \. L Cif'lt• rlr• ..,ltí~irn n ln Univcr~itaf'. Quartet de Cort.ln Jouc¡tJilll ll om' (;\'Jure Armc•ngol i Edurne Yila. ''iollns: Ulrikc• J an•c'll, violu, i Ser~ Boarlclla. 'ioloucd). Divertiment Nr Fa mujor f... 138 fie \'\ . .\. Mozart. Quartet núm. 11 dt' Sho~tuk!n i t'<, \dagio pl.'r a quartet de corda de J. Homs i QuartM tm Sol menor dl' C. Debu~')· Paranimf de In Uni'crnilnl dt' fJar·relonu. 25 dt• mar ç de 1998. per F.T. -8. T 163 crnps enr ere un de deia q u e' Sl progr amuva un t.JUUL'Wl dc conta cn el dcle q ue or·gtllli tzav~l p er a una assoc·ia('ÏÓ. es re¡,ristruva un ulannanl nombrc> dt• baixes en l'entitat. Comprovm· que per l'actuació d ' un qua r tet de c01·du l'aforumf'nt dd Paraninú e<,ta' a pràcticament tot ocupat. ens va sorpn!ndr·e agradablement. D' allra banda, a les nostr·cs latituds la ct·cació dc quat·tC't de conla és un fet hastant frrqiient. per bé que en la immensa majot"iu dc casos, malgrat dur nom s il·lu s lres, aquestes forma cions neixen dr matwt·a circumstftncial i mall(•ades de l'esperit del veritable quat·Let de corda, en estar motivades per aprofitar una ofcr·ta esporàdica. Certament , el quartet de corda no el for·men o;olamenl dos violinistes, un violista i un violoncei·Iista que volen tocat· junt'l, sinó que en aquesta empt·esa cal que els quatre ínslt·umentisles. cadascun amb la ¡,eva pet·sonalilat. posin de manife~ L la voluntat de conversat· i contrastar idees mitjançant la música . i no dít·-hi la seva a títol individual, ~; inó que desitgin arri bar en un punt on, tot confluint, s'engalzin en un Lot les opinions personals d els quatt·e. Aquest ~s l'esperit amb el q ual s' han posat a t r·eballar els quatr·e membres del novell Quartet Joaquim Homs. 1 pels n:sulp t'O IIIOto r conc:c~·ts tats assolits, cal reconèixer que per u na vegada tenim una formació quat·tetística estr ucturada i projectada segons les condicions que exigeix el veritable quartet de cot·da . Aquestes qualitats i nivell dc conj unció el van posar de manifest amb un pt·ograma dens i complex: Mozart, Shostakòv:itx, Debussy 1. naturalment , Roms, ja que els quatre membres ben units i amb so equilibt·adíssim el van interpretar amb r apassionament i el vitalisme comunicatiu que solan1ent és possible mitjançant Ja compenetl'8ció absoluta dels quatre integrants i amb una plena identificació amb el contingut de les pat·titures. Un altre punt positiu és que aquests quatre joves músics hagin escollit el nom de Joaquim Roms, r actual degà dels compositor s catalans, per retreli homenatge i asswnir així el com promís d e difondre la seva nombrosa obra quartetística. Precisament d'ell van estrenar un adagi escl'it r any 1932{!) . obra d'admirable estructura contrapuntística. i alhora dotada d'un ürisme d'alè expressionista i ja escdta amb el segell inconfusible i pet·sonal del compositor. En resum, un concert vet"itahlement esperançador per la conscient seriositat de la iniciativa pel que fa a desmat·car-se dels acostumats ·'bolos" a l'hora de cr ear un quat·Lcl de corda i per l'a1ta entitat musical de les interpretacions. f und Cant. Con o lippr -ira per J,l sulmc• ment 1crsió queé po> la Núria Rial I Ramon Gener Joves i òpera vella Tempormln d'Òpera del Teatre Principal. El matrimoni 11crl.'t. Llihrt'l: Giovanni Bertati. Venüó catalana dt R<>;:>r Alirr·. \fú.,it·u: Domt"nico Cimarosa. Intèrpret..: Josep Frmr. .\r11111 f¡•u. '\úr;u Rial. )lru·garida Lladó. Carles Co<i:t·. I!J. mon Ct•ncr. Oin•ct·ió tnu~il·al: Cut>ràssim \oronko\'. Regi-t,..;: rut.'<· a Curnpant.'lla i Rogt'r ..\lit'r. 10, 17 i 24 de mar\ de 1998. per J.C.C. o resulta fàcil fet· una ci'Ítica d ' un espectacle <'Om aq u~>st aí·llant-lo d'un context genèric que l'rmbolcalla. Em t·cfcrcixo al cicle que ha cndcgul un equip d'autèntics ''bojoR" per l'òpera -en el sentit metafòt·ic més afavoridor de l'cxpressto-, l'l'> resultats del quaL en el pla de la r esposta del públic, apareix força satic::factot·i. segons c¡ue s 'ha fet púhlic. Em sento incapaç d'endr,;nat· el futur d 'aquesta iniciativa, que entr·e d'altre¡; mèrits tt~ el de permrLre gaudir dr l'espectacle operístic en català , lot instaurant, o f'estaurant una tradil"ió prou atTelatla c>n altn·s àrnhits lingiiístícamcnt més pod(•t·osos. eom és l'anglosaxó. Tamhé el dc pc•·mctt·e que j oves ea otants dc·ls país exercitin els sou¡¡ ddrrs voca('Ïonals en el lloc on es constr·ueix l'ofic·i: l'escenari. I, encar·a, obl'ir dc In manN·a mé¡, establcrnrnl possible el ven tall d'ofet·ta d'espectacle lít·ic. N A partir d ·aqueste. rri· ütats incontestables, n'apareixen altres rlc médubtoses i qiiestionabb, que, en síntesi, es r•rfcrf.i. xen a la voluntarietat prou manifesta de pet·petuar t1 trots més anact·ònics i mia ahistòrics de la concepcin de ] 'espectacle operí•tir. Tot això al llindar del ltr· cer mil-lenni. Ho dei.xo !AD apuntat. perqut sols aquest és un tema que d(r na massa de sí í no prttenc, ni crec oportú. enta· ra, anar més enllà. A partir d'aquí. rtl parlar d'una \Craió ;;en"' lústòria en el pla dramJtúrgic. amb unes notnbb precarietats en ro~qu~ tral i en el d'una autrnun direcció musical i amb h demostració de faculta~ esp et·ançadot·es dr no~ com Núria Rial, una arlli· ta amb un fullH' que tan· mateix balll·ia de miUorJ~ la pronunciació. Tamlll' s'ha de fer esmeni dolltnor Carles Cosins. 1101 veu bella que mon aml' destresa, mentre que Jo· sep Ferrer té a favor..'~ unes facultats histnolll· ques t·emarcables al sen" d ' una veu rude. Caua· La hr 11eghr Jlrhilt lilteo' lr, es! preclà un for trrs 1 nques qur,J dit ui des pe• latari. EÍC li tul. consp un rs gorós t·crca que a a re zats, blant1 La Ptrd Bach òelll>J del m unsc tràgi1 mou e 1itat,., crplil destl. cerra re Oc, lo dc sió I que 1 horit rauy Ta mun1 delr PANORAMA CR Í TICA Haydn des d'una perspectiva barroca Fontlnció ··ta Cai'Ca". Orqucstt·a i cor del Collegiwn Vocale de Cant. '[ark Padmort>. Dt>tlef Rolh, Deborah York. Sarah Conoolly. Lotltot· Ot·diniu~ . Golhold Sc:bwar.t. Direcció: Phitippt Herrewcght· .• Pa~sió segous salli Mateu. Palau de la Mú·ica Catalana. 2 d nhnl dl' 1998. Els Diuml'ngl'' al Palau. Ot·cym•.;IJ·a Il Fondnml'nto. Cot· d..Cambra del Palau clt> In \ltí-it·u Catnluna. )}orla Almajuno. sopmno. '1it•t•io Piuló. lii\'Z7.0,opruno. Joan Cabl'ro. tenor. Pau Bonlao,. baL\.. Oirct•t·i6: Paul Dombt·r<'hl i Jordi Ca~as Bnyer. Obt·es dc illl)tln. Pnluu th• In 'l1Í!-Ïl'll Catalana. 29 d<• mnrç de 1998. per J.C.C. ovament, feliç ha tradició, tornul l' o•·atori més universalment estimat. L novameni ho ha feL en u nu 1crsió important segons qut• rs habitual en la propo~ln dr la Fundació " la Cai.xa". La personaütat del músic belga Philippc Hm-reweghe oc upa un lloc de prililcgi entre r is espcciaUste:. en la rccupct·ació de Its essi-ncies dc la música preclàssica. EU ha bas tit un forma dc fet·, com d ' alIres que han incidit en aquest món, personal , i que, per tunt , és una més, dit això eu un sentit no despectiu siuó com n constatació precisu d ' uun realitat. Totes elles - les més conspícues- a val ades per un cstmli aprofundit i rigorós, per un ufan y de •·ecerca i de scrictnt. Pct·ò que a la fi , totes ahoquen a resultats particularitzats, sovint força dissemblants. La vet·sió de Tlct-rcwc~he del magne or·atol'i de Bach ba estat fidel als ru. postulats. La mü·ada drl músic ce•·ca crear· més uns climes ascètics que no tràgics. El seu discurs es mou en un àmbit dc moro$itats -especialment p et·ceplihlcs en les àl'ics-, de de dramatització, d c t:ccercu no dc tensió sinó de reflexió. Tumhó d' un cert ~~.do vaporositat -exp rcsIQO prou problemàt.icu-, que arrisco , en un llunyà • de caure en pnhorit zo. ran)'s d'inconsistència. TanmateLx i per· damdnnt de tot, en el tre buU el m'· ustc belga hom pr 1·- N llll11Ïito e RO!I'I f erm ía•. JU. t>gi•IJ'too e 1998. stes rea· es, o a· de mil ona ble$, referci· :tat prou etuar eL ics i mél oncepc~ operístic. · del ter· lcixoiBll prrqut que d4no pt"t' :ú. cora· JUÍ· r2l ;ió sen.- dram!- notable arque;· tnlèntirt . amb~ (acuita!: lc nolll! na arti;· que wo· mUlorar Ta nM delitas, UfiJ .ou on~ que j!l' avor EtU ústriòni· al serrtt .t LG visió de Herreweglte de la Passió segons sant Mateu cep la consistència del rigor i de l'autenticitat. Per·ò aquests valors no són imposats des del ]locli - dit en termes figuTats, pe•·què dü·igeix a peu pla- , sinó que actuen via agombolant p cnett·ació, l'oient i fent-ho entt·a¡· en el joc, no exempt de màgia, del músic. Aques t em sembla que és el mèrit definitiu per damwll de condetallis tes sidet·acions puntua ls . Poques vegades hem disfrutat darrerament d' un públic tan atent i arnb tanta absència d 'estossecs. I això, en una obra de l'extensió com la que ens ocupa, farcida de t·ecitatius, acaba resultant u11a prova prou concloent. compta H.cn·eweghe com alot cabdal amb un equip artís tic d'una notable categoria, començant pel cor, una formació que canta amb una extraordinàt·ia natiD·ulitat, sense força•· mai, sense ten sions i que serveix amb una gran exactitud l'estilís tica de manada pel director. De fot·ma semblant, p erò en un pla més s ubnús. podríem fer esment del conjunt 01·questt·aJ. El quaclt·e de solistes aix í mateix és d·una notable em •ergaclul'8, amb nota especialment alta p et· al baríton Detlcf Roth - Crist-, de veu rotunda i bellissima. La •·esta, Mat·k Padmore, un Evangelista modèlic, la contralt Sarah Connolly1 lo sop nmo Deborah York i el tenor Lothar Odinius, com també el baix Gothold Schwarz van complet:u· un quadre de gran entita t al servei exacte d' un concret ideari estilístic. p e r M.P. 11 orquestra F o nda m e nt o sota la dit·ccció d e Paul Dombrccht t'ns va ofcr·ir, en la pt·i.met·a pnt·t del programa , dcdif'ada a la S imfon ia n tÍ.m. 49 " La Passione", de H uycln , tota una lliçó d ' inltwprctacJO batTOtla , res ultat d ' un neural' ln·hall en t•l qua l es palesà una cxtt·uhomogeneïtat onlinàl'ia de so i at·ticulació insll·ume ntal. L"'Adagio" amb C(U P r omença l'obra és d' una nultll'alesa expressiva que connecta molt bé amb el patlws de Iu música t·cHgiosa barroca. P et· això (•I caràcter csmot·teït dc Ics cordes esqueia plenament a aquest sentiment. En canvi. el tarannà extt·ovct·tit i obcr·t del segon moviment, "AUegr o di molto", amb tma dinàmica gcnci'UI de forte, contJ·as tava radicalment amh el pt:imcr. El timbre cat·uctei'Íslic dc l'orquestra h~uTO Ca no cnt aleshores prou brillant , ni es projechtVH tal t~om tiPmana l'estil clàssic, tot provocant. certs desequilibris insD·umcntnls : el cuivré de les 11·ompes esdevenia excessiu, mentre que les fus tes se sentien poe. La direcció dc Paul Dom- brecht va ser corr·ecta , clat·a , calmada i elegant, amb una jus ta pt·ecisió en ri tempo. Ja en la segona part. Jot·di Casas Bayer va portar a tenne un t·cmat·cable trehuU de conjunt, no mancat de meritori esfor ç, pe•· a una obra complexa com és la Missa de sa11ta Cecília del mateLx autor. I no et·a fàcil, aquesta tasca, ja que calia l'et· conviu·l'e escoles d'inlt' I'J)I'elació enu·c si heterogènies. L'orquestra Il Fondamento aportava la seva pers prctiva barroca , mr ntre que el Cor d e Cambt·a mantenja una visió més eclèctica. També aquesta diversita t qucda\'a rrOectida en el t[Ual·tel vocal solis ta. Marta Almajano ens va delectat· amb una veu jove. de texlut·a fresca, molt espanyola i especialment clotada pe•· a l'oratori barl'O\' . D ' altra banda, Joan Cabet·o, arnb un sòlid fw to, i Mit·cia Pintó, oferiren un enfocament 1·nés gencml, do personalitat m us tcal prou madu1·a. En canvi, el b ell timbre del jove baix Pau B01·clas quedava sovint ecüpsat, atès que el regis tt·c poc ampli del seu ins trument no era tanmateix afavorit per l'exigèn\'Ía de r escriptura vocal rlf' Jlaycln. 163 PANORAM A CRÍTICA -------------------------zr---------------z Un magnífic Festival de Jazz a Terrassa ~ i X\1( Fl'~tivul dt- Jazz de Terr·u~•u. '\o va Jazz Ca' a i Ct•ntre Cultural (Ten·assa). Del 6 al29 dl' març de 1998. per ALBIR' SUÑÉ n dissetena edició d e l Fes tiva l d e Jazz dr Terrassa - que st> celebrà a la ciutat egarenca del 6 al 29 d e mur·ç- n conseguí , globalment parlant, una qualitat for·ça alta. Les actuacions es van veure curu lles d ' aff'c:cionals i en l ' aire vu qu ed a t· la impressió qu e s' ha v ia fel diana p el que fa a una programuti ó certament atractiva i variada. El Fes tival d 'enguany homenatjà una figura t·ecentmrnt d esapareguda: Tele Montoliu. De fel. el p etit carrer que mena a la Nov a Jazz C a va p o rta , des dc r rsmt> ntat dia 6, el nom del r ecor·dat pianista català. U n r cc01·d que es va fer palès en el concert que pr·o ta go nitzaren els Monk Tente t AH S tars . P erquè la mú ica de Tbelonious \lonk empre havia estat pre ent en el magi d e T e te . I p e rqu è algun s d el s mú sics d e l combo havien actuat amb ell manta vegades . Nosaltres vam assistir a set concerts. Que haurien estat v uit s i el pianis t a Red Ri c hards . d e 8 5 anys, hagu és puja t a r escenari d e la Nov a Jaz z Cava. P erò Richar·ds morf poc abans de (lesplaçar-se a Terrassa i L'organització no va poder trobar cap altre jaz:.man amb cara i ulls p er ubstituir un h ome que, en les seves anteriors visites a Catalunya , sempre havia deixat l'empremta de la seva categoria. En aquests set con certs hi v a haver de tot. E ls van protagonitzar, r esp ectivament. Ramon Valle Trio . Monk Tentet A ll Stars; J udy N icmack Tdo, Roy Ha y nes Trio. Latcho Drom , Tr·ihute to Dinah Washington i Donald Harrison Quar·tet. El pianista cubà R amon Valle es pr·e¡,entà amb el baixista Omar Rodrlguez i amb el bate r·ia Dafnis Prieta. La tònica del concet"L fou l' exuberància. L 28 268 Perquè Valle és un pianista cascada. ] ple dc força. La pn•tesa hat-rr ja d 'cleme nts autòc tons nmb el juzz, però, no va ¡,er reeixida. D e fe t. Valle es gi"Onxà gairebé sempn· en u nu ona funky que (' S va fN· pesada a partir dd segon t ema. Per la senzilla r·aó crue la seva concepció havia es tat exa e tarnrnt igual que la del pr·imer·. I fou igual que Ja dcl tercer. A més. van set· une¡, eluruuracions moll llar·gues, fJllè convidaren r·itpida rnc>nl a la monot o nin. A més, el p ianista tenia u I seu cos tat dos homes t JU C van donar-li ca n ya d el se nse parat·. Qur qu e es trac ta va. és clar. P ct·ò que van fer molt -esp e<' ialment e l batt• t·inper·què aquell cot·dó gmixul que acabà ofcgunt lothom, no es pogués trencar en cap moment. Per la seva ba nda. ractuació de Monk Te ntcl AU Star·s va decebre . A priori era inter essant poder <'licollat· la música dc Thelonious amb el que pr·oposaw n els arranj a mcnt!l d el tro mpe ta Don S ickler. Que. així mateix , era present a r escenari al costat del també trompeta Jack Wa lrath , el trombó Eddie Bert, el saxo soprà Steve Lacy, el saxo alt Phil Woods, el saxo tenor J ohnny Griffin , el sa xo baríto n Howard J ohnBon , el pia no Kirk Lightsey. el contraba ix Ra y Drummond i el ba teria Ben Rile) . O sigtú, una pelita big ba nd. P erò tol ea qu edà en inten cions . En bones intencions . És clar que cal p ensar que aquest en el pt·imer concert que ofr ria el grup, constituït rt><·entment per a una gir·a europea. La primera parada d e Ja qual era Te r-ra ssa. Per·ò això no es cap excusa . La mú s ica d e Monk sort,rí sense dificultats d e l'escenari. el Centrr CulturaJ . P er ò no ar-ribà ni a la pr·imera fila. P t>rquè hi hagué un alarma nt con fornúsme. Aq1.rells magnífi cs deu músir·s enr.ara no se sabien del tol el paper. rs i Donald Harrison To t i tenir- lo al da vant. P er ò aquest aspecte es p ot s uplir a mb lliurame nt , amb gan rs . a mb solos equilibra ts ... Amb voluntat d ' a g radar·, vet - b o aquí. C osa que , segon s que st'mhla va , no estaven disposats u fer. Ara , <·al tenir present que la idea d·homenaljar Monk é~ bona , sí. P er ò hi h a el per·ill , força evident, qu e t ol plegat caigui e n un a m,o n o to nia ex aspt'ranl. Es a dir·, p et· intct·prela r - no solame nt tocar- Mnnk , cal en gr an s dosi, d ' inventiva. P erqul> els lt>me;, del mític pianista gi ren o b~> Lin a dame nl i volgud a me nt a l volta nt d ' una id<>a. De fet. el seu gran mèrit. Són te~es que tothom n ·laciona tol scguit amb e l seu auto r. P erò qtH' necessiten més frescor· a l'hora de posarlos so hr·r e l paper. I a l'hora d ïnterpreta r -los . Tot i que t>a bem que Theloniou s n o e ra precis a ment uu Ar·t Tatwn. Ni Don Sic kl er és un arranjadot· genial. P erquè tots els temes s · assemblaren molt. A més, el grup es qu edà se mpr·e e n un tempo mitjà crue el p odia afavorir u rhora de llegir· el pentagrama, p erò que es d emos ll·à ple de llas t pel que fa a Ja interpretació. Ho mes tan brillants com Woods . Lacy, Griffin i Riley passaren p er allí amb més pena que glòda. P et·ò fou l'excèntric pianista Kir·k Lightsey - que de tant en tant s'aixecava i CS mar·cavn Ull ~ pa~H" dt> b all a ple esrcnuri- d qui m és ov a c i o n ~ rebr. pet·què en algun solo r•• la feina amb braó i força Possiblement pcr·qu r m qu i més ganes teniu d'a· gradar. Al costal ric! Johnson i Drummond. Aquesta man ca dïd..... i frescor es trr nrà en t' con ce rt següent, ja qu J ud y Ni ema ck i la •rll gent sí que sabien t¡Ufl" nil:'n a les mans. I nilò que la cantant Mrd-nm~ ric a na no tresor·rjo pa• una gran v eu , malgrat ri seu to. fort i clar. PHú b ¡,ap modula1· a con,ciracia. A més, Jud } 'Xit•macl -acompanyada pel guitar· rn b e lga J ean-Fr11nçoll Pins, el contrabaix uutòtLon Du vid Mengual i el ba· teria alemany Jo Krau"~­ sap cantar Ja melodia.·· P N·ò alhora crrrn. í lt• . ' tr·oba , noves barmont•· La qual cosa fa qur ua a utèntic estàndard agafi volades insospitollcs. El p e r·ill es troba en fl_ft~ que Les noves harmonw·• tons es repeteixin un trii'J r ere r altre. P erò el ~l mèrit de Nicmark fnu lj1t aquest asp ecte amo, pl'l fein es es va fer valc• d~· r·ant tota la seva nctuarl~ Pe r Lnnt una moll a~~~· ' rxtell1111. rlahle sorpresa, i t•feflll conjuntat ni seu trio d ' acompanyunll. Pe r la se' a ho nda. 1 Ro y Hayncs Trio hrodr un con cert magne·r·u·. EJ ve let·à bu te Lresot·ejant un cov prnl ria cnnt!".¡: giat s• plats. que si dador piènCJ ultra guï t ; varia come tamh tiba e locorr lrans cumh l'inn boe r Es nio a sics • piani conll no. 1 savi < ques Força la cG més most enon tireu CÍ~ I ble. afart lo te¡ dient para no. e en w rom¡ eoot IJ.Uel gcni1 Cc l'act Dror guad rauI músi bare van PANORAMA CR Í TICA Latcho Drom E ]l8E>~· !oari- 11 H reht. solo f¡, ) iforç1. rquè m :nia d'a· dc Johll- d'idetccà en tl • ja qur . la sm n què t~ ¡ . J aixt ord-amereja pa, ra lgrat d ·. Peròb :onscièo· i Niemarl el guitar· :<rançoí• .ix autòt- aliclh!Krau..~ Iodin. •i rea. i )t, rmonrt:· 1 qur 111 ud a~ :atles. El CD el {tl rmonif'i 1 Ull teotl ò el gran k fou qot tm1J prou palès r~~ actuacro. roll agrae:~.1cnsifl ¡ efeetia ~nts. .a oda, tl jo brocli •nific•. El ~onúnPI •P prililt- ~al sobre els lambot·s i els plat-. Cosa que no vol dir que 8igtú tul batcda eL, ordador. Res d'això. La sapiència de Haync•s fa que, ultra ser un gran Líd t>t·. sitni també un drummer m·iat i dinàmic. Que csrome t i ataca. Pet·ò que també s'amoroseix. Que tiba del seu gt·up c•om una locomotot·a. Però que sap lranspor·ta.·-lo de les ca tacumhcs a l'cstrnl(ls fcr·a, i l'inrevés, amb un hat·dbon ric i ple dc matisos. És clar que Hayncs lf:nia al seu rostat dos músics dc pedr·a pi<·uda: <:I pianista Davc Kikos ld i e l eontrahoix Dwu ync Burno. l si a un bater·ia més •avi qur Ics t·atcs li ro l·loqueo dos homeR dc g r·an força al davant, segm· que la.cosa ha d'engrescat· el mes avorrit. Kikoski d emostrà que té un caba l e~ormc d'idees. Que sot·~reo sempt·e frrsques gràCies a una tècnica cnvrjable. El pianista es va afartar dc fer notes. P erò Iotes eren al sr u llor. 1 dient coses diferents sense parar·. Pel que fa u Burno, cal dir que rs <'onslituí en una IIU!ènticu rol umna romana . 1~s a dir, fou e l contrapunt pc r·foctc el 'aquells dos improvisa dors grninls. , Com genial l'ou també 1UChtació del gr·up Lutc:ho Drom, dc Tolosa ric Lle nllllodoc·. Un 0"t·up que s'at·I · al voltant d c lu ra~.crx h~~SJc~ que Django Rrindt 1 Stpehane Gr·upclli van fer sentir des del mí- tic Quintette d el Bot Club de France. Però que no vol imitar-la. La fa servir de base per empr·endr e ca mins d iferents. Sen se que això vu lgui dir que fugin d e mare. De fet, aquesta marc hi és sempre JH'cseu t. Però això no és cnp obstacle perquè e l grup s'enfili cap a la bossa nova. que b.omenatgi Montand, o que adapti altres temes no precismnen t del famós Q uintette. El líder, el guitarrista Crist ophc Lartilleux , és un He inhardt del 2000. Dc fet , usa la mateixa guit nrnl que e l seu compat riota: una Selmer acústica. De la q·ual sap trobar el so -semblant al de la cítar·n , Ltn so un bon xic metàl·lic-, que fou una de Ics caracterís tiqu es del fontúdable intèrpret gitano. P erò, a més, LjtrtiUcux en sap un niu. Es un guitarrista d e tècnica extrao rdinàl'Ïa. que s'aproxima molt, pel que fa a ft·aseig, a inflexions i a acords curts i abruptes, al seu mestt·e a dis tància. El g r·up es co mpleta amb el violí Malik Ri c he ux , el baix Joel Trolonge i el guitar·n:r rítmic A lain 1-l akoun. Si L~ll'ti­ lleux es gairebé un Reinh ardt, ca l. dir que Ri c h e ux intenta no assemhlat·-se a Grapelli. No perquè no admiri el finíss im , e l ega nt i swingant padsenc. Però el registre d<' Ri chetLx -qu e t ambé abunda (•n aparicions formidables i fra ses dites a tota velocitat- és rm~s du t-, més aspre. mé:. mctlitrtTilni. P ct·ò tumbr molt àgil. Pel quc fua Trolongr. eu! dir que va c~tar molt cot·recte, i el l,'l.litana r·ítmic Hakoun no t'S va dcsromgondt·c ni un sol mom<·nt. Es a dir. fou 1111 magnífi<· i eficacíssim s uport. La nota rwgr·a tlt•l Fcs tivul va unnt· a càrT<'r rlt>l grup que h avia d ' homt~­ natjar Oinah Wash ington i qm~ s uplí l'ubsèn<:ia cld pe n :n ssionista Hny Bn t't·etto i Iu sc•va gent. Va fe t• l'efecte q ue e ls mc•mbres del combo s'1:H:abavcn d c t robat· per allí i huvi c n decidit tocar una miq ueta. fio die m ¡wt·què la vocal Ja n HatTington runlil només tres o quau·¡• rose¡.¡ de la mít ic·a intè rpret dc:' blues. La r esta fot·cn nitres estàndar·rls. J lt•s intet·pr·etadons n o f o r rn pt·ccisalJicnt un clixit· t•<•lestial. Es c iat· que darTct·e tenia un tl'io penós. I \'1 saxo tenor· dc r·enom que era al davant, Benny Colson , es va huvrt· de contenir sempre i en qualsrvol moment. Pcr·c4nè si aprctavn una mieu, el seu pc r·fe c te fraseig, vapot·ós i dol~ , deixava e n l'idí.cul els seus cruutn· <'Ompanys de fatjgues. P e r· con trn , e l dnrTer· concert a què vt~nr assistir· fou engrescadot·. El protagonitzaren el saxo al t Donald H arl'Ïson i e l seu magnífic gnrp: Andt·t•w Aduir·, piano; Bran d o n Rivas, contrabaix, i J o hn Lamplcins, bateria. L'<·xM<'ss<·nger va anat· al gr·a des del primer· mom ent. I. així mateLx. vu salwr· connectar· des del prin1rr· moment. P er a aques t m<·ncstcr· se serví d c temes de Par·ker i de Coltranr, sí. però també apa r cgurt·en e ls estàndar·ds i e ls blues. Fins i tot sor·gí 1111 calypso i el lidf'l' ca ntà una mena de rap. Tot plc1gat dins d'una utmosfet·a plcnume nt com unic ati va. A la qua l c ontl'ihuí Hat·r·iso11 amb un so e hu·íssim, un fraseig rnoclèHe, 11110 força indcstt·uctihlo i 11nn cltH·edat d ' idc>cs que no afluixà nj u11 sol momc n l. Qualitats qu<' vu saber encomanar als se us mrí s ics, que r espong ueren sen s(' cap mena d e fissura. I és que quan hi hu ga nes d ·ugradar... La versatilitat de Marta Fiol Cnnçon~< clt• Cubat•t•l. Mutu Fiol. "o1u·uno. Car les 1-'uig. piano. Direcció tl'c~­ rt•nn. Enr·ic Llort. A. Schilnuc·r·g. K. Wc·ill. Tenlt'<' Ar·t~n!Jt·ut. 28 dc març dt• 19CJ8. pe r M.P. u tascu que reaLi tzen les petites la com sales d'Artenbrut és d 'allò més útiJ pet· difondre bons espectacles dins d'u.n peculiar ambie nt d 'intimitat crue fa molt atrartivu la relació de complicitat en u·e públic i a i·Li&tn. La proximitat tïsica de l'intè rpr et fa participat· l'espectador· d'un lligam tàcit. cosa que és mé-s difí!'il d ' aconsegt.úr 1-'n sales més grans. Mar·ta Fiol i Car·les Pnig van saber· connectar amb el públic assis tent amb una intct·pt·etació força comunicativa. Destaquem e ls dos teatrals i el caJ:àcte r t:xpressiu d e Iu veu de la jove i al hora experimc nta<.la soprm1o Mar·ta Fiol, que va sabe t· enca rtu· amb srgut·e tat i gràcia un seguit d e ca nçons de cabaret d'Arnold Scbonberg i Kur·t W~>ill, algtmes de les quals de gmn b ellesa lírira, rom per exemple Galathect de Schi:inberg, sobt·c text de Frank Wedekind (a utor d e les ducs comèdies en les quals el composito r Alban B erg va basar el text d e la seva inconr losa òpet·a Lulú). Certument, hauria estat una bona idea pet· uconseguir la plena comunicació e liminat· l'ob stacle que s uposa no tenir accés cüt·ecte ui contingut dels textos, t~an tuts directament en català. Tot i així, va n estar molt bé els monòlegs tcatntls que servie n d 'introducció a cadascu11a de les cançons. amb Ja col·laboració n:tÍJnica de Carles Puig en una divet·tida tasca d'actor pianista. L 163 PANORAMA Associació Catalana de l ~ Orgue Recup erar i conser var el patrim oni organí stic català pe r RRMC Catalunya hi h a un patrimo n i organístic prou destacat i impor·tant com pe•· parar-hi l'a ten ció que es mereix, per bé q ue es troba en una siluació més o men ys precàr ia. Un cert abandonament econ òmic ins titu cional per a la conservació, restauració i construcció d 'a quest pa trimoni fa que aquesta a tenció que necessita s igu i la b ase p r·incipal que mou l'Associació Catalana de l"Orgn e (ACO) . que, amb més de 140 as oc:iats. du a terme bàsicamen t una tasca d e r ecup e1·ació i promoció d ' aquest instrumen t. E l cens d 'o rgu es a ctualme nt disponibles í en condicions acceptables per fer-hi co n certs arriba a la trentena. '·Molts d'aquests orgues són històrics i formen part del cicle de concerts Els Orgues de Catalunya que organitz a l'ACO per encàrrec de la Generalitat, des dell994", exp lica el presid ent de l'Associació , l'organista Bema t Bailbé. D ' orgues històri cs, encara n ' hi ha més, "i s 'han de restaurar. També falten instruments nous , perquè cal ampliar les possibilitats de literatura musical per a orgue i perquè cal utilitzar de forma regular aquests orgues de què disposem. D'altra banda -continua Bernat Bailbé- , s 'han construït orgues nous, però malauradament no tenen les dimensions desitjades p er falta de pressupost , i no permeten abastar tota la Literatura musi~al existent." A -Això vol dir que hi h a obres que no es p o d en to ca r amb qualsevol or gu e? -Sí, però primer hauríem de parlar d'orgues amb molts plurals. Cada època i cada Uoc ha generat el seu estil organístic i musical i, per tant, esdevé una situació ww. mica laberíntica i difícil en el sentit de fe r entendre a les in stitucions el tipus d'ajut necessari i de difi~ultats que té el món de l'orgue. Tota aq uesta situació aboca a una cer·ta margi nació r especte d ' aquest ins tr ument , ·'no només a nivell irLstiwcional, sinó també entre els mateixos músics", puntua litza Xavier Massagu é, investigador musicològic i voca l de I'A CO . Si bé actualment s'escr iu força música per a orgue a divl'rsos països d 'Europa. B ern at Bailbé matisa que . con cr etament, "aquí no. Qui encarrega una obra per a orgue a un compositor? Ningú. Els mateixos músics no tenen recursos pe r encarregar-les i alhora falta un coneixem ent més ampli d 'aquest instrument. I després, tampoc no hi ha els orgues ni els llocs adequats per tocar les obres". De fet. existeixen pa r·titures pet· a o rgue, dels segles XVfll i xrx, a diferen ts arxius, i moltes són desconegudes . "Aquestes partitures haurien d.e veure la llum", comenta Xavier Massagué , "i moltes no estan cata logades . S 'hauria d'engegar una tasca d 'investigació i recuperar-les". A més a m és, cal potenciar· també la figur a de r organista com a intèrpret. D' altra h a nda , caldr ia d esta- car· la construcció d 'un nou or· gue a la basílica de Santa Mari d e l Pi d e Barcelona , qu ~ r· gt·an part s'està fman çant gr. cies a diverses iniciatives i don.cions p opulars impulsades dr· de Ja mateixa parròquia. - L'o1·gu e és u n instrument q ue té u na estt·etíssima rrlndo amb Jes esglésies per raons e~· pontànies, tradicionals i social,. En certa manera esdevé cotran1 pe•· al públic fer concerts d'or gt•e fora d'aquests espaú.. ÉHI'alment així? - Tot depèn de la manera cor es miri - respon l'or ganista, p~ fessora d 'orgue del Consenatori de Barcelona i vocal de I'ACO Maria Nacy-. Si en els cicle.1dt concerts s 'incloguessin concerti d 'orgue, com si fos un concert de piano, esdevindria un /tl més habitual... Si bé, en gen er al, les sale· d concerts estan mancades d'or· guc, a la ciutat de Barcelona ri Palau de la Música i el de Mont· jtiic tenen dos grans orgues qur no fun cionen. " L'orgue del P~· lau de la Música. és un dels im· trum ents que cal recuperar. explica Bernat Bailbé. "Si mt· rem una mica la geografia de~ zona d'Europa on ens trobem, a Tolosa, una de les principal! ciLLtats europees de l'orgue, no hi ha un orgue com el del Palo~ o el de Montjttïc. Calclria arrt· bar fins a París o endinsar·$/ més a centreuropa per trobar uns orgues d 'aquestes dimen· sioru; en sales de concerts. \ ol· altres podríem ser capdaron· ters en aquest aspecte, per~ qu , falten recursos . Es un tema ' DILU DE1 07.00 M(IJoit•¡ ltct·uU tndt· hutllt· ,¡., ¡p 09.00 TÍCfB ()IJ.08 \1:."[ Pn••1't 1rtats tlt•rilll nat pe lO.O TÍCII IO.OE BEfi ni-- n Birgit lllr. C•1r• •lt·l Cè tru clt• Ph ili( ~UI\: Trio C. li. I rom ~rll, llaru (o¡pn HI: lt·ad firlú (l~ru) tl'inf ritwt (3m). "'El \nd toph lo1t Juhn Dm: S\)~ Op.: 1inli. l'hl·•t (9ru). 13.0 Lq UE ..... •N (121q ~11 s pinn ala (ll·r tcin Il. \\ RO qua CATALUNYA MÚSICA Programació mes cie maig DILLUNS, 4 DE MAIG DE 1998 07.00 L'OBERTt:RA \Iu-ira prr conlt'nçnr t•l din. Rec:uU d'obn•, lm'U' prt·-••ntatlt•· per Joan \'h•·~. fnrlou butllt•úns informatiu' i ngt•n d<· mu•icnl•. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ UE NO\'ETATS Pt·r,tmlat·ió tlt• lr.. íaltinw~ no 1rtal'> nou Or· a Maria que en lnt grà· , i dona· des dt. rumen! relar1 IOD S e!· soci ab. estran1 ·ts d'or· 3. És rr- era com lta, prosenato- e l'ACO ;icles de : on ceri! concerl ~ un Jet sales dt es d'or· elona d le llonl· ;ues qut del Pa· dels !lli· perar · "Si mt· fia de ID ·obem. a ¡ncipaÚ ·gue, na d Palau ·ia arn· in sar-se - trobar dimen· ·ts. No!· Jdat•an· e, peri> ema qu~ di"·ogriaficpwH aput·t•¡.:u- qu<',lru en m.i m. Quartet llrahm... Orquestra Sinúònica de la RTBF. Dir.: Alfred Walu·r. 143m). L.BOL'L.\.."'\GER: T1·cs pl'!·t·s per u piano. Sosana ~lurín. (im). 15.00 BL'TLLETÍ DE NOTÍCIES I AGEI\'UA ;m; SICAL 15.13 CAPSA DE .\1.ÚSICA R.STRAUSS: Don Quixot, op. 35. Lynn Barrell. v:iolont•t•l. Robt•rt Vernon, viola. Or·qucRtl'rl dc· Cleveland. Oir.: 11t·~ nlmrn·ut. Espni pnlnwinal pt•r Dis1~t>R Cahl('llfí. Vludímir Ashkcnazy. (42m). 10.00 BUTLLI~TÍ OE NO- 6.18 . TÍCIES 10.08 CAPSA DE MllSICA BEETJIOVE'í: ~lissu ~oll'm ­ nis o¡1. 123. Hn~n \1nnniun. Bi~l Rrmnwrl. Jnrn•'' 'l'nyIor. Corurlim. Huuptmnun. Cor< rlr Ln Chapdll• Hopalf• i drl Collt·¡rium \urolt·. Orqm·•lra del' Chomp' El),¡:,.,, Dir.: Phili¡•pc H~rrt.'nt•glw. (7ïm). ~LI\: Trio amb piano. op. 2. (16m). Suk. Trio C.H.GR.\L"\: Cun('t'rt pt•t· n trnm¡m t·n Ht• \1. Burr) Ttll'k~rll. trompa. At•ntlemy uf St. \lartin-in -tlll'- Fit•lds. Dir: lunn Rrown. (lOm). HESI'lG HI: Trilliro BnttiN•Iliunn. Arntl!•m\ of St. Mm·tin in 1ht·Ficl~s. Óir.: Nt•vill!· Mnrt'ÍIH'!', (19m). GUTN.JOAN: Est·t•lll'~< d'infant~. Ol'iol Hurunní, dn rlnct. Angcl Solrr, pinno. {3m). IIA\DN: Simfonia n. 6, "El mutí". 'l'lw Af'!Hll'l11} of Aocirnt Mm.ic·. Dir·.: Clu·islopltrr l!ogwouú. (2:3m). ''W" lolt• In hoogit•" (lt'mu juzz). John Coltrnnt•. ~u-xo. Tlw Diu¡ Cillt•,pic· Sc"\tt•t. (3m). SU'iT-5.\E.\S: llu, url!'ru. ~ll·. 83. kyun¡: \\ hu Cbnng, 11uh. Royal PhilhnrmnniC' Or rhNra. Oir.: Cltnl'!c·~ Outoit. {9rul. 13.00.GRA!IíS IYrEGR.U.S L\ ~ll'SIC \ PER \ PI \NO DECHOPll\ Ft•uillrt d ' nlhum 'lodt•rnto) en \ti 111 • Jrt·:r., Stercz¡n~k1 , piunn. ( 1m). '\UPg~o 1lc t·onr~·rt, op. 16. ~.arltmtr ¡\shk,•naz}, piuno. I 2m). \nrluutt• >¡Jinnult) i Cran Polont•sn lu-illunt n¡ 1 . ' · '>2 I • · • nho Bmghum, piano. •• "W' (L?m) lo~nn (Anduntinn) • · er.• Sul M. .Trn:y SH•t·c·7.yn~ki, fllano. (lm). Bnludc·~ clt•ln n. 1 . 38 a la-l, ' o¡lliR .,, • •1·7 I 52 l't'S· ~•>' ~rUvanwnt. Ar·tur Hnhin~­ lt:~n, (liuno. (:i2m). ~· 00 liÍ'SlCA DEL SEGLE . ¡wr u ROGISTER· • · s·unfornn quartet dt• co rt In 1. ¡!l'Ull m· VIVALOI: Salvt> Regina, RV .1 . Bowman. contra-tcnot·. 'l'he King's Consort. Dir.: H. King. (17m). A.LKAN: Bar- t'nl·ola, op. 65 n. 6. Mar Hanwlin, piano. (4m). DEa Préludc BUSSY: rupr{os-midi d'm1 faune. Orqut·stra Sinúònira dc Xicago. Oil'.: Gt•org Snlti. ( 11m). )10Z \HT: Uiwrtimcnto n. 11 cu ({¡o )1. K\1 251 "S!']>let '\nnnrrl". Urinz Hollingcr, oboè. Hl'rmann Bnumann i )lirbcl Ga,dun·ino. trompes. Henk conH·abuix. Guldt•rnond. Orlando. (28m). Quat·lrl SCIJÓ~BERG: "Yon hcute uuf morgrn" (D'un dia u fultn•). Richard Sulter. baríton. ChriRtinc Whittlesey, soprano. Claudia Barainski, sop1·uno. Ryszanl Ku1.· rzykowsk.i, ll•nnr. Annabi'Llc Ilahn, nanador. Orqurstra Simfònica de la HàJ.io de Frunkfut·L. Dir.: Michacl Gide n. (5-J.m) 18.00 ALMANAC On •·~pai dt•sti.nat a evocar· i rl'viur·c el<; fels més repre~¡·n­ tutinM drl pa:.t.at musical. Guió i <,¡>ft·crió er All·x Roblt>s. 19.00 REPERTORI DE CONCERT GL.\Zl'l'iO\: Simfonia n. 2. np. 16. Orquestra Simfònica dt•l '\1inisteri tle Cultura dl' l'URSS. Dir.: G. Rozhdcstwnbki. (.mm). J.STIUCSS: Srmprr ulegt·rs. \'als op. 335. Orc¡m·stra J ohann Straw.s de Vil' mL Dir.: Willi Boskov,.,ky. (6m). 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 TEl\lPORAOA DE L'O BC CONCE RT enregistra t prr Cutalunyu Música el d:ia I de maig 1998ol Pulnu de la Músil'll Catnlana de Burcclonn. NIT \ lENESA. ~at·an Arn~1rong. sopruno. ÜJ"questra Simfònica dc Barcelonn i Nadono! dl' Catalun)a. Dir.: Lnwrt•nt'l' Foster. 23.30 NOCTt:RN )Jú,.it·a pet·m·nhur·t•l clin. Pn·- st•nta<·i¡) a t'Òrrt•t• d' \lfn·d Ct·· ln)a. PROGRA,L\CIÓ DE '\IT Rrpetirió drl~ tíltim~ progn•· mes. 01.00 i\IÍ:SIC\ PEH A COBLA 02.00 L'AUDIOVISUAL 0-&..00 CAPSA DE MÚSICA Buurn'e n. l i 2. Jazy Strrt-z)nski. piunu. (2m) Cnnlahilt• •·n Si b )[. j¡or?.) Stt•n·z) u~ki. viru1o. (lm). Contrndnn~n t'li Sol h :\L Jerz) Sh•n·z~ u~oki, piano. (!!rn). Trt•s t>srort'•l'' vrr a piano. J•·r.-.} StcrCZ) n~ki. (3m). Fauta~iu l)p. ·19. Kuthq n (13m). piano. Funtu•iu-lmr•romptu pt•r· n piano op. 66. \'lndímir Ashkrnuzy. pinno. (Sm). Stott. I t.OO l\JOMENTS LÍRICS DIMARTS, S DE MAIG DE 1998 07.00 L'OHEHTUnA MlíRi<·n per t'flllll'llÇIIt' el tlin. Rceull d'olll'l·~ hr,·u~ pr·t•Ht'n tudes pt•r Joan Vi\I'H. ln rluu butllN:inR informatiu~ i ngt•n tics rnw.icah•. 09.00 Bl"fLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Pn·;,t•ntació dt· ¡,., úhinlt'~ novetats disrogt•t\fïc¡ues u¡Jiu't•gu dt·~ al nll'rrol. Espuï putt'<ll'inat pt>r Oi,to' C.uktt·lló. 10.00 BUTLLETÍ DE NO- TÍCIES 10.08 CAPSA DE MÚSICA SCIII.JM \N"': Sirnfuniu n. 3. op. 97 "Rt•nnnu". Ncw PhilhormtJnin Orrh<•slna. Dir.: Eliahu In hal. (:-16m). SM ETANA: Qtlllr'tl't d1• t·ortlu n. 2. Qunrlt•t Tulil'h. (18m). RO S- S!Nl: '·Lu l't'guiu \'l'lll':r.lurln", '"Ln pcSt·n" i "))m•tlo llUITo di dut• gnlli". Vktòl'iu drl~ Au gris i F.liMnheth St·hwurozlwpf. sopr·onos. Grrnld Molll't', piuno. (12m). POLLENC: Cuncer·t Champí'ln•. Simun Prr~ ton, duvirrmhnl. Orqm·~tru Simfònit-a dt• Lontlrt•s. Dir.: AndrÍ' Pn•vin. (2Jrn). OOPPLER: \'niH· di h1·uvrn·n ¡ll'r u durs Ouutt•s i pinno. op. :~3. Robert \itkt•n. Pt•r Oit•u. Gt•ir· (9rn). Henning Bmalt•n. TIA"; DEL: \nthc·m f'l'r l' llnspici. Gillinn Fi~ht•r. Lihh) Crnhtrer. Churlt·~ Rr·t•tt. .luhu Elwr,. Cor· tlt• In Cuh'clrul rlt• Wincht•strr·. Tlw Brnndt•u burg Con~ort. Uir.: Du vil Hil!. (28m). R .STHAUSS: Així va pnl'lnl' Zurnthu~u·u, op. 30. Orqueslru NrH'ionnl Est·nct•sn. Dir: Ncl'llll' .l ül'\'i. (33m). 13.00 GRANS INTEGRALS LA MÚSICA PER A PlANO DE CHOPI N Bun·arolu. op. 60. VIudo Prl'lc·mul!·r. piuno. (Sm). Cuuçú de ln·t•Msol. op. 57. \1odímir ·\ Nhkt•naz), piu no. (5m}. Bolt•ro, op. 19. \rtm· Ruhin~tcin , piuno. (lhn). CIIABRIER: lluc rdm·otinn mnnt¡uÍ't•, opcr!!lu eu un net~. Cltl'iNliurw Cnslt•lli. Clautlinr Cnllurl. Xavier Dcpruz. Q¡·fJII('Hll'tt dir·igidn pc1· Cluu·(¡·~ 13r·u!'lc (:i6m). LOPEZ TOHH.I<: GHOS.\: El snnto dr Iu hidru. Toñy Hosado. Gerardo l\1onr·t•ul. Curlo~< S. Luque. Rufnrl Cumpo. Grl'gorio Gil. llnful'l 'luldnnndo. Cm· Cantors dt• \1udritl. Orqul'~lt·a Sinfiinit·u. Oir.: Atuulfo Argt•nto. (19m). 15.00 BL'TU,ETÍ DE l\0TÍCIES I AGENDA Ml7SI- CAL 15.13 f.APSA DE MÚSICA RESPIGHI: Conc·t>rto gregoriauo. Pit'ITI' \moyal. violí. dt• Nacional On¡uesu·a Frmu;n. Dir·.: Charlt>s Dutoit. (29m). BOCCilElUNl: Qui.ntt·t pt•r u guilurru i corda n. 9. MaG •1·53 ''Lu Ritirntu tlrid". r~pr Romc1·o. Conjtmt dc Cu mbru d e I'Acndemy of ui Mnt·tin-in-tlw-Firlds. St. (28rn). BRJTTEN: Oiver&íon~ per· u piano (mà e;;quenn) i OI'IJUI'~ll'tl, OfJ. 2]. J uJius Katt·hcn. Or·quc¡,IJ·o Simfònica de Londrt•R. Dir.: Bl'njamin Britlt'n. (25m). BACH: OberturaSuik n. 2. B\V\ l06ï. Solistes Barrm·• \Jlglt•,os. Dir.: J ohn Eüot GardiJJct·. (23m). ~L\11I..EH : 5 H.ürkertüeder. Janct Bukl'r. ';e\• Philhnnnonia Orcltt'>lrU. Dir.: John Barbirolli. (20m). ZELE:.\K.A: Cnpricrio ¡wr 11 orqurslra n. 4. Z 185. Ot·qut•slru de Cumbru dc Praga. {21m). TURlNA: Concert wnoe ot'()Ul'l:!lra, op. 88. Alllt'rt Guinovnt·t. piano. (llm}. 18.00 GRANS INTÈRPRETS 1\.LAUS TENNSTEDT. MAHLER: Slmfoniu o. 1. Orqurslt'u Filhurmònicu de Londres. Dir: KJaus Tcnnstcdt. (54m). 19.00 REPERTORI DE CO NCERT ROSSINI: La St·ula di Seta, obl'rturu. Orquestra de Ja Royul Opera HotLSe, Covcnt Garden. Oir.: Curlo R.izzi. (6m). D.SC.\RJ...ATT: I,.,te Conft!!>:.or. 1 Thr Sixteen. Dir.: H nrry Ch I'Í.Sioph cn.. (6m). POULENC: Srx lt't per a piano, fluu tu, nboc\ clarinet, fagot i tt·ompn. PnHcnl Rogé. Pnt:riek Galloil!. Maurice Bourgue. M.ieb(•l Portul. Amaury Wallez. Andrc~ Cnzulrt. (18m). BACH: Conrc>rl pc>r a violí. BWV 1042 . .Jnnp Schrüder. The Ar.adcmy of An · c·ient Musir. Dir.: Chrutophc•r Ilogwood. (17m). LfSZT: La Cnmpnnella. Franee Clidnt. pinno. (Sm}. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍClES I AGENDA MUSICAL 20.13 PERFILS Raimon Colomer ronvt>rsu amb un compositor uJ voltant de In seva obra. 22.00 AGENDA l\fUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CONCERT enregi~trat per Catulunya Música el din 20 dc dl'Rcmbrc de 1989 a lcH D1·u~­ sune>s reials de Bo rcrlonn. Concert de NaduJ dr la Companyin Enher. SPIRJTL Af-'i AI\"D GOSPEL SONGS. Jean Cbcek. soprano. J crom Jcm~ Trio. (46m). 23.30 I\OC11JR.,"ò '\fúsic>a per acabar l'I elia. Prl'~entoció a càrrec d'AUn-d Ct•lnyn. PROGRAMACIÓ DE NIT Rt•pctició dels mes. últim~ pi"Ogrn- 01.00 NOUS 11\'TÈRPRETS 02.00 SELECCIÓ DE JAXl 04.00 CAPSA DE ~ftSICA DIMECRES, 6 DE MAIG DE 1998 07.00 L'OBERTURA Múijicu per començar PI clin. Recull d'obres hreuR pn·~l'n­ tadcs per Joan ViveR. Inclou butlletins infom1atiu~ i agendes musicals. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Presentació de Jes últimes novetats discogràfiqul's aportJgudes nJ mercat. Espai patrot·inal per Discos Castelló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE )fÚSICA BAX: Variacions simfòniqu¡·~ 2 per a piano i orquestra. ;\fargaret Fíngerbut. Orque~trn Filharmònica de Londres. Thom~on. Bryden Dir.: (SOm). FISCHER: Pral'ludium & Chaconne V:fTI. Andreos Scboll, contratcmur. Murkus Miirkl, cloverí. Knrl Ernst Schrodl'r, Uaiit. Alix violoncel. (6m). Vt•rzier, MERCER/RASKIN: "Luut·n". Scolt Hamilton, snxu. John Bunch, piano. Phil Flanigan, baix. Chris Flory, b'UÍtorra. Chuck Riggs. pcrc·u,biÓ. (Sm). ;\fEl'mELSSOHN: Tt·io amb piano n. 2. op. 66. Trio Borodin. (33m). MARTT NU: Llegenda del fum de Ics palutrs. Milada Cejkovtí, soprano. Mario Mt·azovó, contt·ult. Ivan Kusnjer, baríton. Solistes iustrumcntuls. Cor Mixt Kühn. Dir.: Pavel Kühn. (20m). HANDEL: Simfonia en Si b l\1 per a dues flaull•s Ira· 'e~sere,., dos ,;o]ins i bah: continu. HWV 339. Mu~ieu ud Rbenum. Dir.: Jrd Wentz. (9m). VI LLA-LOBOS: Sextet místic, pt'r 11 guiturra, obo(o, 0autu, ~IIXO, celesta i arpa. Turibio Sontos. Eisa Mat·ins. Cn..Jos Ruto. Anton.io B1·uno. Sonin Vicic·a. 1\laria Cella Marhu do. Dir.: Noel Dems. (7m). 'f0ZART: Concert per ll violí i orquestra, K\ 219. Henryk Szeryng. Orqm·~tro '\ew Pbilharmoniu. Dir.: \lexander Gihson. (28m). 23. Orquestra Simfònica dl' Bamherg. Dir.: Antonio de Al meicla. (23m). BIBERIAN: Vuit bagatcl.lcs per u guitotTn i viulonct'J, op. 62. Christincl Heurto•feux. Rcinc Flachot. (14m) VlVALDI: Com·ert ¡wt· n ducs Lrompl"'es. RV 537. Jarues Tbompson. Robert Early. I i\fubici de MontréoJ. Dir.: Yuli Turovsky. (7m). \\AG1\ ER: Idil.li de Siegfrit'd. Orquestra de Cambra Anglc~n. Oir.: Vladímir \ shkc•nozy. (18m). SCHUMANN: Romances i BnJJacles, op. 45 i op. 49 Oluf Biir-, baríton. Hrlmut 0t'utsch, piano. (17m). 13.00 GRANS INTEGRALS LA MÚSICA PER A PIANO DE CHOPIN. Tres lm¡womJ.I- 20.13 TEl\lPS D1110l\tENATGE tull per a piano op. 29, 36, Sl. Vladimir Ashkena.zy, piano. (15m). Largo eu Mi h l\1. J cr~:y StercZ)'nski. piano. (2m). Marxa fúnebre, op. 72 n. 2. Vladímir Asbkenazy, piano. (6m}. -l mrumrques up. 68. \'lndímir Ashkenazy, piano. (8m). -1 ~Iasurqu<'s op. 6. Ar tur Ruhínsteín, piano. (9m). 5 masurques op. 7. Vloòímir ,\J; hkenazy, piano. (9m). 14.00 l\IÚSIQUES DEL 1\IÓI\ Una finestra oberta a l'exprc..~ió musical dels poble·~ d'arreu. 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍClES I AGEi\"UA )JUSICAL 15.13 CAPSA DE l\fÚSICA RJMSKI-KORSAKOV: Srhehera.zadP. Orquestro Simfòni eo dc Stuttgart. Dir.: Sorgiu Ct>lihidache. (49m). MOZART: Sonata per a violí i pinno, KV 526. Píncbas ZuNeikt·ug. Marc kHman. (25m). BYRD: Ave Vl'rum corpus. Tbe TnJlis Schola n.. Dir: Peter Phillips. (4m). TURINA: Simfonia SevilJnno, op. 23 .30 NOCTURN Mút<ica per acabar el din. p~ . sentació a càrrec d'Aifr,·d r... laya. PROGRAMACIÓ DE i\11' Hcpclició dels úJtiniR pro¡u1. ml'.;,. Un t>spni per conèixer ¡·ls músics d'ara. 19.00 REPERTORI CONCERT DE PROKOFIEV: Romeu i .Julit•to, Op. <». (Extractes). Onrurstrn de la Gcwandbaus dt1 L•ipzig. Dir.: Kurt Masur. (45m). S IU E. LIUS: \als Trist. Acodt'my of St. Martin-in-thc Ficlds. Dir.: ~t·\il.lt' Marriner. (5m). MOZART: La Flanta Màgica. (ària de "Pamina", de l'acte Hem). Burbara Hendrirks, soprano. Orque:.trn de Cambra \nglc•n. Dir.: Jeffrey Ta te. (Sm). MAX REGER: 125 ANYS Fantasia coral ,;obre "Stt·af mich nieht in deinem zom '' (I\ o em clll<t:i,uuis en la teva ira), op. 40 n. 2. Graham Barbl'r, orbrue. (13m). \ariacion~ i Fuga sobre un tt'ma ell' Hilll'r, op. HlO. OrquCI!lra Filharmonica Txeca. Dir.: Vút·luv Nt•u · mano. (39m). Sonata per a clor·inrt i piano n. l. op. 49. Etluonl Brunner. Gerhnrrl Oppitz. (21m). An dic 1-luffnung (A l'esperanço), op. 121. Kat·ita Mattila, !K!prono. Or qucstra Filharmònica dl' Bt•l"lin. Dir.: CLaudio Ahboòo. (12m). Suite per a violo op. 131 d n. 1. Paul Corti'St'. (13m). Emi's dilluns. 05.00 CAPSA DE :\IÚSIC\ DUOUS, 7 DE MAIG DE 1998 Múbica per comcnçlil' ,.¡ dia. H.ecull d'obres breus prt·~ tudes per Joan Vht••. lnd11 butUtJtins info•matiu, i·~ de, musi.caJs. 09.00 BL'TLLETÍ DE~(). TÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE M). VETATS Pn~sentació de les últimt•! u~ Orquestra Filharmònirn tltl~ Ciutat dc Mèxic. Dir.: Enri· que Baliz. (25m}. nMmf.L: "r will ml4,'llify thce". anlhtm n. 5. Lynnc Duwson. ~oJirAnt. Jan Partridge, teour. CurI Orquestra The Shtet•n Oir.: llnrry Christopher<. (23m~ REG ER: Variacioo• i Fup'"' hre un tema dc· :\Jozar!. op. 132. Orquestra Simfònira dt la Ràdio de Ba~iera. Dir.: C lin Davis. (34m}. '\flSICI MEDIEVAL ANGLESA: I), Motets. Anonymoub 4. (Sm). CUl: Suite op. 43 "In 'IUIIO Populari". OrqueAtrO . r~. 17. Vladimir Ashkt'nnry. ¡•u· Soli~;tes tlt• ~n¡u IMfi d'Atl (!.1m .rot prom¡ Cin'l' dc·m) Cluil\ GLli 10.08 CAPSA DE 'l~·slC.I GIN. \STER\: r.om·ert 1wr 1 arpa. op. 25. Nanr) AOtll. novembre de 1997 al Saló Ut' Cent de l'Ajuntament tle Bar- netto. op. 31. l'OBC. (47m). 8\R~ 10.00 Bl.iTLLETÍ DE ~0. TÍCIES 13.00 GRANS INTEGRA¡j LA MÚSJCA PER A PM'0 DE L'OBC (Temporada 1'<). CAL velats discogràfique" upar··~u dt•s nJ mercat. ERpai patrm· nul pt•r Discos Cru.tell6. CONCERT cn r egi11tt·a1 ¡wr Catalunya Música cl diu 6 dr LAMOTE DE GRIG'iO~: Toccat.a. SPOHR: Grand No- I!i.O TÍCI 15.1) 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS celona. CICLE SOLISTES nu·ra Oir.: \lA 03.30 GRAl'iS ll\TEGR\1.\ harmònica de Hong Kon! Dir.: Krnneth Srhl'rmrrh"r11· (18m). BLANCAFORT: El parc d'atracdons. ~niO!I (25m!. piano. Bes~!'s. HAYDN: Simfonia n. 101. ·.El rellotge". Academy or '~ Martin-in-the-Fidd•. Oir.: Nrville Marriner. (29m). 22.00 AGEJ\DA ~IUSJCAI. H.Od RA'I 01.00 TE:\fPORADA D'Ò. PERA 07.00 L'OBERTURA 18.00 NOUS INTÈRPRETS 1mn<l l•bke DE CH OPIN. 4 mn~urc1ur•op. no. (12m). QWIIrt' ma>ll~"_l0"' op. 24. Peter Ratin, pta~­ (12m). 4 masurqur• op: 6·· Vladimir AshkenllT.). plla.l(7m). 4 mawrques op. 3(l. \bdímir Ashkcnazy. piano. t9IJ} Sant ~u ~sl lllliqt Ira 18.0 l'rug> ral. llur 19. co. BEl\ op. r Ira Dir.: DE Vlnrlímir 1 ma.-urqut>g 01,. :33. l-hkenaZ}· piano. (10m). 1~.OO ~!ÚS ICA A:\T.IGA . fl\\{fJ\U: Les Palac.hn~. '\tu~••·holwn•. Uifnt ,uit~. Dir.: .\vinl Einhorn. (8m). \!.\RAIS: La gammt>. Lonclun Baroque. Dir.: Churlc~ \lrtllam. (35m). M \DR IGALS DELS SEGLES Xv I \.VI. (Srl!'frió). Collt'¡,oiun1 \m·ult• d~ Colònia. Dir.: Wolfgang Fromme. (12m). r.c, A o·ò. iGR.W IÚSICA MAIG li\ f lllilit. PfliitD. I . lndou i a~ E SOE SO- rE so. ~!SICA :rt per l ~ AUto. ~.'ca deb lr.: Enri- li\NDY.It r. untlwm sopr4D~ Cor i ren. Dit.: ;r. ¡. 123ml. iFuga:oo- flrl· Ofl fònica~ Dir.: Co~fÚSIC\ ~SA: Do> .!. (Stat 'In lLrJ,r ¡tra fil. ll! Ko~ werboru. JRT: El AntOliÍ (25BI1 ~ 101. -El r of Sl- ;. Dir.: rm). EGRALS ~ piAJ~O ,rqot1SOI'· lliZ}'• piJ- asurc¡tJtf• n, piaJIO op. b;. y, piJllll). 3(l. \11· ! tnO.II)¡p¡\. yn- 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSI- CAL lS.l3 CAPSA DE MÚSieA JIARBEH: Conc·c•·t pt·•· u violí i urqu~.,tra, op. U. Rolwrl McD11ffie. Orr¡uestru Simfbnicn d'Atlantu. Oir.: \oc•l ~.,¡,,¡_ (23m). GEBAm~R: Quinu·t dc• rent n. 3. L• Conc·c•rt Im promptu. (30m). PURCELL: Cirw. Solisu-s v(){'a)s. Tlw At'uclt11lr of .\nrit·nt \1u~ic·. Dir.: chri,toplwr llogwood. (15m). GLL\K.-\: Ru•<lan i Ludmílla. obertura. Orquestra 1\.irov. Dir.: \"uh·T}· Gc•r¡ñe'. (Sm). Kl:l[L..\U: Cunrc•rt ¡wr a piu no i orqu~•lra, o¡1. 7. l\1icluwl Pontí. Orqur•tra Simfònira Odt•JL•c. Dir.: Othmur 1\luj!;u. (30m). RAVEL: Jntroclurl'ió i alle-,¡ro per u nrpu, •¡u¡u·ll·t cie ronln. Ouutu I durint't. En~t>m· (I I 111 ). ble Viena-Bc·rlín. TOLDRÀ: Muig. ltomun\' cic• Santa Uút,ia. Cunçcí dc lll't\H~1. Mont~('rrnl Cuhnllf., Nop•·n· no. Ro~a Subutcr·, piano. (9m). RESPIGHI: La Buutic¡ul· fon lil:iqur, 'uite clt• lwllet. OrtJUt'MIrn Filharmònirn 1\:t'CII. Dir.: Antonio Pc~clroui. (20m). AL1\AN: Concrrt d1• rmnl1ru op. 10 n. l. Mor flomdin, pinno. On¡ut·~trn Simíc'mira E•rorc.•n dr lo BBC. Dir.: \Jart}n Bralr- bin.,. (14m). 18.00 PEI'ITAGRA.,tA Programa dr clin•lgm·ió mu"i ral. Guió 1 rt>alitzorió: Pere• Burr, i Àle~ Rohl1·~. 19.00 RE P ERTO IU DE CONCERT BERLIOZ: Hnrolcl u huliu, op. 16. ~. Imui. violo. Orc¡m·~­ lra Simfòuira clt' Londr·eH. Dir.: C. Duvis. (42m). 11:\.NDEL: '<crxe~ (Ombro mui f1'r). !{' lrol!•n ~'lng~tuc l , Hop•·uno. ~r~rgc Thallwn-Bull, nr!!'H'. O rt ht•H tr·u, ?tlhnrmonin Dir.: Wa rwi!'k Brnit hwni tt·. ~~m). ,FAU HE: SiC'ilicnne, op. ~: 1 hornoo lgloi, yiolonct>l. I(Jlifford Bcmcm, piuno. (4m). l>\T'üTURIAN: l..o dunsu ~l•abrc, del hnllrt Gayu1wh. rt¡\lt5lra Not•icmal E~t·t¡c¡•su. Dll'.: Ner•ne Jiirvi. (3m). 20.00 B UTLLETÍ DE NOTÍCIES 1 AGEN DA ~fiSl­ CAL 20.13 "A LA )IANERA DE... :• lm romidat t•ns proposa i comt·nta la música que li agrada. Guió i prcsentadó de Joan Vive.,. Producció de Dolors Busqnct.-.. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CONCERT enregistrat prr Cntalunyu Músiea el tÜa 18 de nowmbt·e de 1997 ul Centre dt· Culturu Contemporània de AVUJMÚS ICS Harcrlona. (Tcmpor·ad a I). Obres dc GERSTOCKHAUSSEN, HARO, GRÈBOL, ROS i PADROS. Quinh't dc vc•nt Zarugoza. (Hm). 23.30 NOCTURN Mú~ica per acubar e l dia. Pre"·'n tadó a càrrec d'Alfred Cela) a. P ROGRAMACIÓ D E NIT Rt>prtiC'ió dels últims programe~. 01.00 ) JÚSICA DEL SEGLE xx 02.00 REPER T ORI CONCER T Ernc'-~ cltWlunN. DE 03.00 G RANS INTEGRALS EruèM el dimur ts. 04.00 CAPSA DE 1\nJSICA DIVENDRES, 8 MAIG DE 1998 DE 07.00 L'OBERTURA MúMira pf"r romençar el dia. Reeull d'obres breus presl'ntuclcH per J oan Vive.q. Inclou butlletins informatius i agendt•s tuuRicals. 09.00 BUTLLETÍ D E NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ D E NOVETATS P r cscnturió de les últimes no\'l'lats di"cogràfiques aparegudes al mrn:al. Espai patrocinat per Disco~ Castelló. 10.00 BUTLL.ETÍ DE N O T ÍCIES 10.08 CAPSA D E MÚSICA SAINT-SAENS: Simfonia n . 3, op. 78 "A mb orf,'Ut'". James O'DonneU. Orquestra Filhannònirn dc• Londres. Dir.: Geoffr~y Simon. (36m). MENIJE LSSOUN: Sextet per a piano i corda. op. 110. Karadar-Bcrtol )d Wl•bbrr. 'iolcmrt•l. 01"1]llt"'tra Simfònit·u dr Londn•s. Du·.: Cbarles Morkc·rms. (6m). S\T I E: Sonatina hurorràtira. )uji Tukuhashi, pianu. (•lm). W\GF1\SEIL: Con c·c•rt rM•r· a arpa, clos violins i viuluuet•l. Rober·to AJp.,~onrlrini. Orqm•,. tra cie Mantuo. Dir.: Vluorio Pari"i. (Hm). PHOKOFIE\: El bufó, op. 21 (hu llc•t t'li sis t'Hrcnc•s). Gnm On ¡ ur~lru Simft.nira dc Iu Ràdio i TV cic• l'URSS. Di r·.: Gmnuc li Ho:-hd~stvcnsky. (:i8m). BACI(: Suitt· pc•r· a violonct•l n. I, UWV 1007. Annc• •· Bylsrno. (18m). 13.00 GRANS INTEG RALS 22.05 ELS NOST RES CONCERTS CO\CERT cnrrgistral pc•r Cutaluma )1tísicu el dia 21 dc "l'h'mbrc dc 1Q96 a l' Esglé..,ia dc•! Papiol. XX FESTIVAL DE '1US IC \ DEL PAPl Olk Obres clt· PALAl. VILLA-LOBOS. 1\l\.RCELLO. GARCL\ GAGO, VENTAS. GERS H\\ I.'{ i POULENC. Barcelona Sux Ensrmble. Dir.: Miquel BofiU. (7 ~m). 2:i.:iO NO CTUllN Mú~iru per uc'abar el dia. PrcHt•tll orió n t•urTCI' d 'Alfred Cclnyn. PROGR.Al\1ACIÓ DE NIT Hc·prtit·ió dl'IR últims pr·ograuw~. LA MÚS ICA PEH A P I \ NO DE C IIO PlN lmnsun¡uc•H op. 41. \ 1udímir \shkc·nuz), piu no. (9m). \tasurc·a c·n Iu m, "'i'otn• tc•rnps" i \luMurcu c• n Iu m, "'à Emile Gnillurcl". \ l1111i mir Alohk<•nllzy, piu no. (im). 3 maHurquc~ op. 50. Vlaclímir Ashkcnor.y, piano. ( l!lm). 3 masurc¡uc•s op. 56. \1udímir Aahkenazy. piano. (12m). 3 Masurqm·s op. 59. Pctt•r Kutin, piano. (11m). 3 mu~ur· qu!'s op. 63. Vlurlímir A~hkt•­ naz}, piano. (7rn). 0 1.00 1 4.0 0 1\tÚSICS DE CAT ALUNYA BLAS DE LASERNA: Tonndüla pm· u violon <,<ll i or·c¡tu•stra. GaHpnr· CoMsu!ló. On¡uc~~­ n·a Filhun uònit:a dc1 Uc· d ín. Di r·.: ll a ns Sr h miclt IRAt'l'H tedt. (2m). M. SOLE R : Sonota p t>r u fngol i buh c'<mtin u rn Do M. Barct•lona Con~ort. (llm). MORE IH: Cnnçó tur·dorul. A un ro•1·r. St·rc·nutu. Joan Cabcro, tenor. Mam•l Cabt>rO. piano. (8m). PLE· YO: Simfoniu barrocu. Came rata de França. Dir.: L>nniel To~i. (13m). BOCCHERli\Jl : Quintt>l amb J.'Uilurra n. 6. G 450. Johé Luis Loput1•gui. Quartrt Truvnicc•k. (19m). Ht>c•ull d'obres bn·us p r·esentodca pe•· Pilar Subirà. 15.00 BUT LL ETÍ D E NOTÍCIES I AGEN UA \llJSICAL 15.13 EL DIA DE L'O IENT Programut·ió •·t>alit:wdn n pm·tir· de Ics prtic•ion H<¡nt· c•IM nnNtrcs oientAl1an fet ol c•nnlt>stn clor d t• Cnta luu yu M1í~iru, tt'l. 202 35 35. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍC JES l AGENDA MUSICAL 2 0.1 0 E L DIA D E L' OIEI'iT Continuoc:ió del programo. 22.00 AG.EM>A ?tlt.SICAL MÚS IQUES D EL MÓN 02 .00 R EPER TORI CONCERT Emr~ el dimurts. DE O:i.OO GRAI\S IYFEGRA.LS Eml·~ l'I dimt•t•rc~. 0 1.00 CAPSA D E ~IÚSICA DISSABIE, 9 DE MAIG DE 1998 0 7.00 L'OBERTURA. MúMicu pt•r· l'nmençor el dia. 'E"' ... .~ El ~- ¡r 163 09.00 B UTLLETÍ D E N OT ÍC IES I AGENDA MUSI- CAL 09. 13 MÚSI CA PER A CO BLA H AVAHT: Cont-r·nstt;, prr 11 LeDOl'U i Or!!'JC. J O!lep G_isperl. Lydir Rifa. (9m). LEON: E l vol d'un ot·<'U, gran vals prr a Oahiol solista. Pere Rahas~e­ cla. Coblu Prinripal de La Bishal. Dir.: F r uneCJ;r Cassú. (9m). PRENA.FETA: La vull dc .:\lalduni.'U, !ïUÏte per a dm-s t'ohle>. percus•ió i narrador. '\1ont'Crrat Cristnu, narradora. Cobles Lo Principal de La Bisbul i Selvatana. Bernat SeUt•nt¡¡, percussió. Dir.: J osep Prt>nufetu. (24m). 10.00 AGENDA 1\IUSICAL 10 .05 P ENTAGR M 1A Hcprtkió del programa emès el dijou8. 11.00 EL DIA DE L'OIENT P rogrnmorió r enlit.za da u pa rtir d!' lt•s peticions que els n oslrt'll oit•ntt; h un fet al contestad or de Catalunyu Mí•t~ica, tel. 202 35 35. 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCI ES I AGENDA MUS ICA L 3 15.10 EL DIA OE L'OIENT Cuntinum·iiÍ clo•l pt·o~'l'ama. 20.00 Bt r'flLETÍ DE '\0TÍCIES I \GENDA )ll"SIC.\l 20.13 L'Àt'OIO\ ISlAL lm pru¡,trnma d' \lt•'\ Gormo. 22.00 AGENDA '\H!SICAL 22.05 Git \t\S OURES B\CII: MiHsu t'li Ml 111, IJWY 232. \1ot1hia• Billl'r. Munud M t'IIM'k. Moll hi os St·hlorlt•rt'r. Mul\Ílltiliun Ft·nus. \nlhony Holft• .lohno,nn. 1\lic-hul•l Gt•ot·11:<'. Cor dt• nt·n~ rlf• Bnrl THiz. Cot· i Ot'IIIJI'~lru Tlw Kiug's Con~m·L. llir.: HnbN·L King. (llOm). 23.30 NOCTUI~N \lúsi1·o pt•r at·nhur l'I din. Pre~t·ntol'ió u t•iirr·t·t· dt· ,:\1uró Jnní·. PROGR.UL\CIÓ DE l\IT Rt•pt•tit•ití rlt•ls últim~ progru01.00 '\t (SIC.\ A:\TIGA DE O 1.00 f.APSA OE ~¡(;SIC.~ DIUMENGE, 1 O MAIG DE 1998 15.00 BLTLLE'TÍ DE NOTÍCIES 15.08 ··A LA )lA" ER\ DE... :· Hept•tit·ió del programa emt•s el dijous al Yespre. 1ï.l0 TEl\IPORADA D'ÒPERA DE CATALUN}A MÚSICA STRAV~SKl: Tbc Rake's òpera pn tn'N act.,s. Donald Adams. S) h;a Mc:Nait·. Anthony Rolf¡o-John scm. Paul Püsl1ka . .Jane Bnnnell. Cor dc l'Òpcr·a de Tokio. Sruto .Kinf'n Orehestra. Dir.: Seiji Ozawa. (137m). Progres~. 20.10 SELECCIÓ DE JAZZ Programa dedicat o la mú,qc·~ dejn7.z amb guió d"Alhe1·t \faUofré. 22.10 AGE1\"DA .m ;SICAL 23.30 NOCf(;RN per acabar el dia. Pt·e>t'utació a càrrec de .\loró Jané. )lú~ica 03.00 GRANS 11\TECR.\LS Eml--; el cl•jouo,. 163 12.35 APERITilJ )fCSICAL 22.15 CONCERT ntAGIl\ARI Guió i st>le<>ció: Aie.'\ Rohlt'~. lllt":-.. 02.00 REPERTOHI COr\ CEHT Eml•, clt•l dinwo·rt·-. 12.30 AGE!\'lJA :\lt:SICAL DE 07.00 L'OBERTURA Mú~irn ¡wr t·tonwn~·tu l'i dia. Ht'enll d'oLn·~ brt•us pre,<t'O- tndt•a ¡lf'r Pilar Snhirii. 09.00 Bl'TU.ETÍ DE 1\0TÍCJES l AGE~DA 'lLSI- PROGRAl\lACIÓ DE 1\lT Repetició dels últilllb pro¡.çt·amt'><. 01.00 ~MÚSICS DE CATALUNYA 02.00 REPERTORI CONCERT Emè, el dijous. DE 03.00 GRANS INTEGRALS Emè, el din~udrcs. 0-LOO CAPSA DE .:\IÚSIC.\ CAL 09.13 '\1LslCA RELIGIOSA JL\'tO:\: \li,su CeU~>n•i-. ")luriazrUerme_.,:·. lloh X'\11:8. J <·nnifer Smith. llt·lt·n \\atl~. Rolwrt To•ur. Bo·ujumin Luwn. Cor St. John'• CnUt•¡:f'. Cam\c·adPrn) of '\t. bril!¡:~>. Martin-in-tbr-Fidoi~. Dir.: Gt·or~c· Gut'~t. (35m). STH \\ f'ISKI: Simfonia dt·l~ Su!m,. Cor i Urqut••tra dt• París. Dir.: Oanipl Bun·nlmiru. (23m). JOSQUI[', DES PHES: \ti.~sa La sol fn l'f' mi. Th•• Talli,.. S•·hola~. Dir: Pt•lt'r PhiJüp~. (29m). OONIZETI'l: Qui hefie~,>\ 591. Soli~u·~ nJc•¡¡k Cor i Ot·qut'~lJ·u clt• I'Òpt••·a E,lt>Vaca. Üt'((Ut'Rtr·n dt• Iu R:'trlio Tt•ltJvibití E~lovm·u. Dir.: Jo.;tloarcln Brizio. (12m). 4 J 1.00 TRANS:'\llSSIÓ EN DIRECTE DE U .' \USS.\ CONVE~TlAI. DES DEL :\101\F..STfR DE ~JOI'iTSE­ RR.\T DILLUNS, 11 DE MAIG DE 1998 07.00 L'OBERTlJR..\ )Júo.iea per començar el tlia. Recull d'obre,; bren~ pn•,cntadt'h per Joan '1w~. [nclou butllt>tin, informatiu• i ageudt':'i musiraJs. 09.00 BLïLLETÍ DE NOTÍCrES 09.08 SELECCIÓ DE NO- VETATS Pre8entació de IPs últim••s novetai.F di~cogràfiques apat'('b'lldcs al mercat. Espai palmcinat per Discos CaRtt'lló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE MÚSICA \10ZART: Simfonia D. n. "'v 551. Orque-•tra Reial del Cont'et·~ebouw. Dir.: l'<ikolau. llarnoncourl. (-t2m). \IUSSORGSKI: Quadn·s d'una t'x- poo.kió. ho Po¡:orl'iit•h, piuno. ( l:!m). BHOSCill: ,\ria de )leropt•. \J-i, Chri•tofcW>-, -oprani,la. En .. t•nthle dïno.trumrnl~ aurwn~. Laurt• \l orahito. cla\it·i"mhal. (Sm). STF::\11 Uf~1,\H: Lo.Iulc·zzi f•tmta. ~uit!' np. 39. 01'!¡tu·~tt·o Simfimit·a dt• Gütt•hcu·¡:. Dit·.: '\eentt• Jlir•i. (18m). i\IOHE"\'0 TORHOB \: Suitt• t•uo.tt•llunu. Pt'¡w Romrro. ¡.,'ltil!trrn. (9m). BEI{G: Set lit'dct· dt• joH·ntut. Anne Sufir 'on Ollf·r. mt.•zzo-~opt·a­ no. lkngl Fm·hht•t·g, piann. ( 17m). li \YIJI\: Qunrtt.•t •lt· c·OJ•dn op. :.¡:.¡ n. I, I Iu b. IJ I:37. Qunrlt'l ~'o•stt•lit·~. (2:-!m). 13.00 <:RANS INTEGRALS L~\ MÚSIC.\ PEH A PL\NO DE CIIOPIN. "\'orturn n. 1, up. ï2. Oinorah \ ur~i. piano. (-lm). l'iol'tnrn t'll tlu stl;.lÍJtgltt mt>nnr. ltoluncl Pèmlinen. (5m). 'l,orturn op. 9 n. 2. Du nit·l llarl'nhnim. piano. 116m). 3 i'\ot•turn s op. 15. O:tnit•l Ba ro•nhoim, piano. (12m). Doa nocturn' op. 2ï. E'f...'I'IIY Ki•·in. pi;mn. (12m). 1•1.00 \IÚICA DEL SEGLE x..x Illi\DE\UTH: CCHH't'l'l Filhurmòrtit': \ 'nrioc·ion' pt•r a onrm·stra. Qut•t•nklund Symphuny Orrht•Mtru BriHbnnc. Dir.: \\lt•rnt'l' \mlrt•os A1bt-rl. (23m). ll.\R'I'Oh: Cautnta prufnnn, S:t. 9 ~- .1. Ht-li. A. Fnro~c). Cor do• llurlupt•sl. Orr¡tw.;l ra Simfo'uti•·o tlt• BudaIH'~I. Dit·.: J. Fl'n'nr~ik. (20m). UU::i: Tot·,u. pl'r a pt•r· t·u~sió. Tlw ~ ..w Pt•r<·u.-;ion Group ,\nhlt•rolum.ll2m). 15.00 BUTLLI!.,'Í DE NOTÍCIF..S l AGEl'"'DA 'ft'SJCAL 15.1 :l C.\.PS.\ DE ,1( S ICA I>\'OH \K: Cont·<·rt ¡wr o \Íolí i on¡ut·stru, up. 53. ILt:hak Pt•rlman. On¡tw•tra Filhoruujni•·a tl .. l.omln•s. Oir.: Donit'l Bart•nhoim. (32m). J.\. ST.U11TZ: Sinúonia <'n ::ii h \1. Orqut•slru tlt• Cnmhra Eslnnu•a. Dir.: B. \\on·hal. (10m). CUHI~LLI: Conrl'rto grn""" up. 6, n. 9. Contilt•na. Slll'phrrcl. \tlriun Dir.: (10m). "rm.L: Elo. rit·t prc·ats copitok \ngclinu llt~UUll., ~o· pr·uno. Mernhn•s tlt•l I ludson Shnd. (},·rltWKlru Filhul'lnònic·u tlt• NMo York. Dit·.: Kur·t \fo ~ur. (:Hm). F'Al i H~:: 8 pt•rr~ lm·nK op. 8 t ..lt-nn PhiUppc Cullurd, piano. 11 ïm). RA\fEA lJ: Cii.. tot· i Pè¡I.Jux, ~ui u· insll·umt•Jitul. Orc¡ut•stru df•l Se~h· "\VIII. IJir.: Frans Brüggt·n. (:llm). Sl'ICEI.i-E: Prinwr Quartet pt't a ·na., op. 53. Rollin 'Phonl'•. t'2rlli ()9.0~ 18.00 AUIA.'iAC Ln ~pai de;,linat a .,om 1 Pet-· reviu ri' els reu. mé~ r··rft:!ll; talin" del p~•at mn•iral. Gllli i ~t'lecció d ·.\lc-. Robi ..... 19.00 REPERTORJ Dl CONCERT BOROOP\: Danst-• pnlo1 t.~.~o ne~ d'El Príncep lgor. C''"'' Orquestra Kirov. Dir.: Yal.., Gt>rgiev. (11m). CI:J AUSSO' Quar·tt'l per n piann, ,;,1b, viola i ~iolonc·l'l, op. 30. Ltt Musit·icnl1. (38m). KETEI, BEl: En un mcr¡·ut ¡lell'b. Amht·osinn Singrrb. PMLn. monia Orcltcstrn. Dir: lohl Lanchbery. (6m). 20.00 BVTLLETÍ DE Ml. TÍCIES 1 AGEl'\'DA 'll 'I· \Kf.l 1rlaU d.-. al nat¡~ JO.~ TÍCfl 10.0~ PF.Rf 1 E1u Lonc~ Dir.: (38mj violí 1 ~:~~.J (35mj t•al, 11110 hunl Ciur (l:lnt CAL 63" 20.13 LA ;lltSICA A DF. BAT Programa 8 r t'.Dtorn df ll'mt< mu&irnl:. d'interès. ll'alitzzl amb la rol.lahorarió drl ~ -eU Català de la 'lú-ica. nia I rati. 22.00 AGE\DA ~ll'Slf..\1. L\ 22.05 TE)1PORAIH DE L'OBC CO"iCERT enrep•tl'lll po·rf.a. talw1ya iiiú..-ica el Jia 8drn~ de l 998 al Palau tlt' la Wt• 1 Catalana de Barc·eluna. LI· MOTE: Dh t•rtiml'nt ¡~er n,., questra de jazz. GERSTI\\ l': I got rh) lhm. Varindon, ¡~·ra piano i m·que.stra. Rhu¡H~ in bluc. 1\lliSSORGSKl: Qllldrc,o; d'una cxpot.ició. 1\llJdl Guinovart. Orque.tro Simi'~ nien dc Barcdona i Nnri~ dc Catalunya. Dir.: f.,Jnd Colomt'r. (54m). on. 13. DE l"'r Su·r rn f ¡•Íilll a I St~r lurn lli au 55. (Sm} nor 11. m: \\\ Laci UQ. ~nn/ 23.30 NOCTUR..'\ )Jú~ica prr aea!.ar el elia. l'nsrntaeió a ràrrrc d'Alfrrd Crlaya. lohr PROGILUL\CIÓ DE ~JT Rrpelició dd.s últim• p~ .\m mt~s. 01.00 )IÚSICA PER .\ CO. BLA d·· t (:t!CT 15, Tir. C.\ 02.00 I.'AUOIOVIS(.\1. O1.•00 CAPSA DE .l!ÚSICI 12 DIMARTS, MAIG DE 1998 I.LE f.rik Ru, DE 07.00 L'OBERTUR.<\ Mtí8ica pe•· comcnr,ur ri tfi¡. Ht•cull tl'obres hreu• pre"'" tadcs per Joun Yivr;. IJJC"iol lmtllt>tins informatiu• i a..~ flcH musicals. 09.00 BUTLLETÍ DE ~1). TÍCIES 09.0II SELECCIÓ DE ~0- n:TATS fiii('U I M~ ic'41. Gci ,(¡.•• >RI 0[ Pl't'·rntnrió cio• lc·~ tíltimc•, noltiOI· cli•cogritfic(lll'" aparc·¡.:uJ., al nwiTat. E•pui putnwioat pi'T [)i,CO' (.;a,lt>llei. 10.00 Bl'TLLETÍ DE MlTÍCIE.'i 10.08 CAPS.\ DE '\f( SICA BR.\1-DlS: )\ianic. op. 82. C01· i Orqut•stra Simfònica dc la Hàtlio de Bai'Í<'ra. Dir.: Colin Ori\ i~. (12m). HL')IE: 3 pcc('5 02.00 SELECCIÓ DE J \'IZ dc .'llu~ic·all H umors. 1605. ( 18. 6 i i). J01·di Samll. bai.'\. cic \iola. (im). BOCCHERJNl: Quinti'! amh ~itarc·a n. 2. G ~66. Jos~ Luis Lopatcgui. (20m). Quartet i\ioyzc.,, 'r:\ ,\ I 1'\.0VSKI: Elegia per a orquestra fit• c01·du. Orqu<'sh'a de Cambt·n del Suclo¡•st d' 1\lt'munya u Pforzheim. J>i c·.: Paul Angcrl'c·. (6ru). SCIIÓNBERC: El llibre dels juc·eJLm penjatK. op. 15 . .lau Dc·Guctuui, mezzo-soprano. Cilhe•·t I<uli~h, piano. (26m). 13 DIMECRES, MAIG DE 1998 a de tm-; realitul i tiri Ü!c- PERGOLESI: ~tuhut Mutc•t·. Evu Mei. \lat·juua Lipuv,e·k. t;om·c·ntu~ l\1u~i¡·ux eh• Vic•uu. Oir.: Nikolnm; lln.-nune·ouc·t. (38m). BLOC I1: Cmwc·c·t pc•t· n 1iolí i ore1uc•stc·n. Olc•h Kry~n. tic· Onpm!lrn Simfònit·u Mahnü. Dir.: Snkul'i Ornncn. (3.'im). IHCII: L'nfn·nn mu~i 1·nl, B\\'V lOiiJ. Music•u Antiqun clc Cnlt'lnia. Dic·.: Bc•iuhard GOt·h<'l. (19m). S \TIE: Cinc• "o•:turn•. Pn~c·ul Hug~. (13m\. R.\YDJ\: Simfnnin n. 6-1 "L:c Roxc•lan••''. Pltilhnrmt> nin 11un¡¡nrirn. Dit·.: \ntnl Dorati. (20m). BEH:\ISTEI~: La bunne nci,inc•. (H'r<iÓ un¡.:lc··JJI. Rolwrla \l<',nlldc·r. sc>pruno. Tan Crccnc•. pi nuu. (;'lm). DA DE 13.00 GRANS 1!\ l'EGRALS U 'fls!{ \ PEH \ PI \ '\0 DE CIIOPH\ Du, nm·turn~< prr o piano, Op. :{2 J¡•rzy 19.00 REPERTORI DE CONCERT F \L RÉ: Fanta•ia per a piano i nn1uc~Lru, op. 111. ·\lícia de Stmz)n,ki. (llm). Nnrturn Lut·c·cH'ha. Onrul'~tr·a Filhonnònit·a dc Lomln~s. Dir.: Hufm·l FrüW>cck de Burgos. (15m). MOZART: L'empresal'i. Singspicl en un acte, KV •IS6. Hcri Crist. Arlecn Auger. l't'tl'r Sch n•icr. Kcu·t MoU. Stnutskopcllc Dresdco. Dir.: Karl Bohrn. (2•tm). JANACI':K: Quartet de conla n. l. Quurlel llagcn. (19m). pololl"l- or. c.,r,, r.:Yalm ~csso~ oCI, nl>b. !· 30."" r.KETEt.. po:r,¡, , Philarir: Jrtbn ~·t [ DE ~0. ~ .lll'l· ütprrU- 8dtm.li¡ la )ftÍ<Írl lona. llpc•r a <f· RSH\\l\ ÚO!I.Ipi'll Rhnp"<td! ~KJ: QUJ- ió..\U..rt ra SimL'> ~aciinal .: Edm\11 rn do m. !\luda Jouo Pic·c·~. rinno. (:{m). Ons nnl'turnK pt•r n piano, Op. :n. J t•r·zy Stc•rrzynkki. (12m). 2 NewlUI'Ill! up. •18. Dincmrh VnrMi, piunu. (12m). 2 Nm·tur'nH up. 55. Dinuruh Vu rHi, piuno. (8m). :! Norlln·n, niJ. 62. l>inoruh Vm·~i. pinno. (10m). I.J..OO )10.MENTS LÍRICS \IELODJES DE uno\() \UY: Srlc·el'ieí dc M) Fnit· lady. Kiri Tr Kunawn, p,opr·a no. Lmdun \uirc·~. Orc ptt'" Ira Siutfclmica elt· l.orulrt'h, Dir.: John .\luuc·c•ri. (2 1m). ZE LLER: L'oct•llnin· (c·xtrac·ll·.,) Erika lo..uth. Ht•nntt· l lcJim. l!udolf Srhock. Cur Ciintlwr \rndt. Orqut'•lru Simfònie·u rlc• lli·rlin. Dir.: Fc·unk Fu,, t3~m). SLAL 1~.00 BL'TLLJo.'TÍ HE "iOTIC!ES I AGEN DA :\1USIf.-\L ~u:src.\ !5.13 CAl'SA DE MÚSI (;A .2 DE I ~A •ac c•l cJ¡¡¡. prr:-t11' e.. Inrl!ll o, i a? Jo ~llUCKNEI{: Simfurciu u. ¡ Homàntic·n". Orellii'Hlc·u l~il­ hnrmònic·n dt• B11rlíu. Dir·.: Dnnifl flurcnhni rn. (68m). · 1 p11trte·' CAPLET·. Un u l"·1 u e,. r?~'''· Philippc CUITI' i . · ¡uunn. (Edouur·tl 1~.xrrJrlln, 9~t). \ l\ \Lf>l : Cllnc·crt pc·r· a,,olíi •iulocwrl, HV 517. Fa·' · l'I I· t l'lrt'I'I'HI. Bioncli ht" • ~lO • \ J~•miu ~ndclc•o, violnnt•c•l. (9m). uro(lu Gnhtnlt•. 18.00 CRANS INTÈRP RETS KL\US TE~NSTEDT. BEInllOVEl'l: Simfonia n. 8. up. 93. Orque~tra Sinúònica d1• Londrt'~. Dir: Klau~ Tt•nnbll'dt. (27m). R. STR.-\.C'SS.: Quult'e últims licdt'r. Luda l'opp. 'oprano. Orquestra Filharmbniea de Londres. Dir.: "1'\.lnus T<'nnstedL. (21m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOT ÍCIES I AG~DA UUSI- CAL 20.13 PERFILS Raimon Colom<'r ('onvcr~a amh un rompo~itor al 'oltant dt• la M'\'a obra. 22.00 AGEND\ MUSI CAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS <.:O:'IC.ERT t•nn•gistrat per Catalunya ).lú~ica l'i clin 9 de tlt>st"mlm· eh· 1997 a l'Auditori Wintt'rthur de Barcelona. FESTIVAL DE PlANO I BEL e \NTO. Le8 bOnatl·~ dt• Beethoven. Ef'ic H<'idsi<'ck, piano. (7úrn). 23.30 NOf.TURN Mcí~ic-a ¡wr ac·abar· el din. Prr- sc•ntrwió a c·urt·cc d'Alfred Ccloyu. P IWGRMIACIÓ DE NIT Rt•¡wtie•iií dt•ls úJtiro, progrartn•,. 01.00 NOUS 11\'TÈRPRETS O 1-.00 CAPSA OE ~1 Ls iCA DE 07.00 L'OBERTl RA ' lú,;íen per r•unwn\·ar ,.¡ dia. Rrrull d'uhn·~ hn·u• pn·~¡·n tudi'!! pt•r J unn \ íH·'· lm·luu butlll'tins infuc·nlll t íu~ i a~Pn drsmur<i¡·ak 09.00 BliTl.LETÍ I>E NOTÍCIES 09.0 8 SELEC(;JÚ OE NOVETATS Pn•srnhu•icí th• lc•M cíltinH'!I novetats clisc•ngt•iifiquc·H lll llli'C'!(IIdl's ni nll'rc•ul. EHpui pn tc·nd- nnt pet· Dist·nR Custc•lltí. 10 .00 Bl'TU.ETÍ OE NOTÍCIES 10.08 CA PS.\ DE ' t(:SI C\ M.ARTI'\l: Simfnniu n. J. Orqu¡·~lru Simfimie•u cic· Pnt¡:u. Dir.: Jil'i Bt•lohla\l'k. (:iam). J-l\) D'\: l.n Primuq•r·u dc• lA·~ Estae·inn,. \n¡,.'t·lu \tana Rln•i. J o~t·f Probc-hkn. Robt•c·t llull. Cor \rnold-.'it•hüultt•t·f(· ()ro. <JUt'siJ·u Fillucrm(mil'a dc• \ lt•nn. Dic·.: \ikoluu' llnruon court. (31m). BACil: Olll'l'lllr·a en <'S Iii fc·one·(·s, B\V\ 8:i I. Clt•nn Guulel, piano. (26m). RAVEL: QmH'II•I 1l1• e·m·cla t•n Fn M. Quac·tet cir• Sunt Pt•tc•rnhuq;. (29m). POHTEH: Ni!-(ht unrll>uy, ncuHit·nl. (Tt•mn) Ella Fit.zg¡•rnlcl. Tnnuny Fl unu~a n . Fc·ank clt· lu Hu~n. l~cl 'l'higpcn. (7rn). CHUSELL: Cnn('(·c·t.¡wc· a dcll'inc•t n. 3, up. 11. Thea King. Orqu<',lt'n Simfò nien dc Loneln•M. Dir.: Alun Fran<'i~. (25m). VILL.\ LOBOS: Avt~ ' 1uriu u drw H·us. Aw 'Toria Singer~ i \ l uttJu·" 11 •í~ wus. Cnrytlon Oc·rlut'"ll'u. Oie·.: B,,,t, ((un). 13.00 GRA'\S INTEG RA L.'S LA :\fÚSIC \ PER ,\ PI \-"0 DE CllOPI'\ ~¡, Pnlnnc·•r' opn~ pb~tum. \ lmlimic· .\,Jtk<'nB:t.}, piano. (28m). :i pnlnnc•r• op. 71. \ luclímir A.. hl..t•· naz), piano. (20m). J .J .00 MÚSIQl ES DEl. MÓN Una fint•Htro oht•rlu u l't•x ¡JI'I'SHiÓ nlUHÏt'U I tlt•IH pohlc•M d'arreu. J 5.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.13 CAPSA DE MÚSICA SCHT 1\BI N: Simfnnia n. 1. op. 2(\. Brigittt• Bullc') ~. tic••·w·i !.urin. Cor de Iu Hi'rclinclt• Ber·lín. Ore(ltf••tc·o Simfònie·u \J¡·num· ya dt• !Jt•rlín. Oir.: \Indi mir ,\,hl..,·na0- (-17m). BERLIOZ: Tri-tia. o¡l. 18. Cor John \Ulli,, Orque-tra Simfònicn de Lont1rt''· Dic·.. Colin Du,is. (:!2m). ROSSI'\1: Semala pt:r a Onynt'st·m·,lo n. 3. en Do tra dt• Cumhrn de l.A·ningncl. Dit.: Eduard St•ro~. (l 3m). U.U•. \1\.IRE\: Rú,...¡u, pwmu •irnfèmir. Tlw P lúlhannoniu. Sn•tlnoov. lt>vgen) Dit·.: (l~rn). BHL'CH: Kul Niclrc•i pt•r a viola i piu no, np. ~ 7. 'I u r i Bu~howl. Mikhail .MunLiun. ( lJ m}. SEI'\ .. \S: lkn t us 1 ir . .l<'nnift•r Smith . Magali Sdnvu•·t:r.. Pemmulo Sec·ufun. Cor· i Orqul',;ta·u de Cnmbra 'J. Gu llwnkian. Dir.: M1clwl C(ll·hoz. ( lOm). !31ZET: L' \rk,.iunn, r;uitt·l! I i 2. Ürt¡ut•clt'u Simfònic-a cic Tokyo. Dic·.: .h-an Fourcwt. (37m). 18.00 NOUS INTÈRPRETS L n ¡•,pui ¡wr conèixer el~ mú•ic·~ tl'ara. 19.00 RE P ERTORI D E CONCERT IlOI..ST: EI~ plaoctc~. up. a2. Cor~ i Or<llll"'tru Ò<' In BBC. Dir.: \mln•w Dn\Í~. (Slm). Pl CCll\1: "C.hr gt>lida manína'' Ariu dc ''La Bohi-ml'''. Lul'iuno Po\OJ'otti, tenor. Orc¡ut·~tru tlt'l Tt'alrc Municipal cir Rt•b'Ío Emília. Oil': F. Moünu.-i-Pt·udt•lli. (Sm). Q ·~a "'"' ;;¡· ~ 163 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 1 AGENDA MUSICAL 20.13 T EMPS D ' H OMENATGE MAX REGEH: 125 ANYS Conc·cc·t per u piano op. 114. Lo\C Dcc-wingt'r. Orquestra Simfòni<·a T\orrkoping. Dir.: Lc·if St•b'l'r~tam. (•Bm). Quarlt't dt• l'o nin up. 121. Quartet dc• corda de Bnnn. (38m). fint' J.u,bpiel-Uuvertürt'. up. 120. On1u<·•Lra Filharmònit·u clc•l "\ordo<''t d' \l('manyu. Dir.: Ht•r·munn Seht•t·ehl'n. (im). Si" Burll'bt¡ucs pt•r u piano a quutrc mans. op. 58. \aura Tal. Andreus Grorthu) sen. ( llru). 22.00 AGEJ\ D A l\fUSI CAL 22.0 5 ELS NOSTRES CONCERT!'i CUNCEHT t•nrcgis tt·nl pc•r C111nhmyu Mcísicu el úiu 18 d'ugoHl dt• 1995 a Iu Busílic·a dc 1\JnutKet·rnl. CONCER1'S J>'ESTl U A MONTSERRAT. CAl\'J'ICA BEATAE VIRG! NIS. ll t•spericm XX. (69m). 2:~.:30 NOCTURN Musit•u 1wr :wuhar ri dia. PrcM·ntm·ió 11 l'àrrrc d',\lfrl'd Ct·luyo. 5 PROGRA:\IACIÓ DE NIT Rt>JWlirió dc•lMtíhimh progra- Dir.: Federico Bonctti Amendola. (3m). mt•s. 13.00 GRANS IYfEGRALS LA MÚSICA PER A Pl\.."'\0 01.00 TE,1PORAI>A D'ÒPERA 03.30 GRANS INTEGRALS Em!-• clillunM. 05.00 CAPSA DE l\llrSICA DUOUS, 14 DE MAIG DE 1998 07.00 L'OBERTURA Mtí~kn pt'l' c·unwnvnr· el diu. Rt•l·ull d 'ohn•" brrus pn•senltulc~ p<'l' .lom1 ViveH. Inclou bulllNintl info•·mutiuij i ugendril nmsir·nk l •l.OO MÚSICA ANTIGA RORE: Musica dulci Ro no, madrigal a quau·c veus. Tbc TÍCIES Billiard Enscmhle. (3m). MONTEVERDJ: ll comhattimcnto di Tan c redi e Clorindn. Les Aru. Flori.~sants. Dir.: \ViUiom Christie. (18m). DANSES DE LA CORT DELS DUCS DE BL'RGO:'fYA. Conjunt vocal i instrumental La ~Iaurache. (21m). Du \10~T: :\lemorare, motel. Soliste• vocali. La ChapeUe Royale. Oir.: Philippe Herrewegbe. (9m). 10.08 CAPS.\ DE MÚSICA STR \\ 1'\S~: Les non:~. Guli- 15.00 Bl.JTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA )IUSI- na Dojko, soprann. ;\1urgarita C\1nnmu. rnrz:ro!IOprano. Ludo•it Lurlho, tl'nnr. E¡ólo Silins, baix. Cor dc C:nmbru Ernst Senff. Mrrnhn·~ dt• Piano Cirt•uw. On¡tw!<tru ~irnfònka Alemunyfo dr Bt•rlín. Oir.: \'Iodímir Al!hk<•nazy. (24m). SCHUBERT: Quurlctclc corda n. 11, D 353, op. poRt. Quarll't Mdos. (23m). BARHY, .John: Tema del film "Choplin'', Ontur..,trn dirigida pt'r John BuiT}. (3m). P UHCELL: Tbc Fatal Marringr. Emma .Nrkby. The Acadcm) of \m·ic•nt Mu•ir. Dir.: Chri~topher Ho¡,,..oud. (5m). COPI \'\"0: Conf't•rl per u rlarinct, conJu. arpa i piano. Ríchord Stolt7man. rlarinf'L. Kan•n \'map¡on, arpa. Robl'rt r-iohle, piano. Ün}Ul"-lrll Simfòni!'a dl' Londrl'•. Dir.: Lawn·m~ Lei¡;htun Smith. (18m ). J .A.BE ND \: Simfonin n. -l. Orque!ilrn dr Cumhra Snlil'ri. CAL 09.00 8llTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Pri'M'ntnriiÍ dl' lt·~ úhime~ novetat~ cli,;rogràficruc•s upa•·r¡~u­ d!'~ al mc•rc·at. E•pni patrocinat per O"ros Cn~ll·lltí. 10.00 BUTLLETÍ DE l\0- 6 DE CHOPC\ 2 polone~es op. 26. C\Iaorizio Pollini, piano. (lïm). 2 poloncse~ op. 40. \1adímir Ashkcnazy, piano. (12m). Polonesa n. 5 op. 1-1-. P ollini, piano. l\Iauriúo (llm). Polonesa prr a piuno n. 6. Op. 53. Martha Argerich. (6m). Polonesa Fantasia op. 61. .lean-Bernnrd Pommier, piano. (12m). Oir.: Tomú~ Pul. (im). FIELD: Cinc nortumR ¡wr a piano. (n. 5-9). Míceal O'Hourkc. (23m ). SIBELIU~: SiJ; humorr»quct. per tt violí i on¡uc•at•·tt. L'Onidus KuvukoM. Oa·<JUC~tru de Cambra Ciutat d'E~poo. Dir.: .Juhoni Lumminmüki. (22m). BAtrrOK: Mu~i<•a per u corda, pcr<·ussi6 i l'rlt•~;La. Zohitn Kocsi~. Orqtll'~lrll dt•l J•'e>~tival de Bud ape~<l. Dir.: han f'i'-<'hl'r. (30m). PERGOLF:SJ: Vl'xilla regia. Valentina di Cola. ~opru­ no. Conjunt Coral Pal..,.trinn. Conjunt d~ Cambra Ca"alicri. 15.13 CAPSA DE MÚSICA BEETHOVEN: Simfonia n. l, op. 21. Orquc,.tra Revolucionària i Romàntica. Dir·.: Jolm Eliot Gardiner. (25m). BACH: ·•warum bf'trübat du dirh. mein Ht'rz?" (Pt'r c¡u~ l'entisu·ci.xes. cor meu?), conlata BWV 138. Alan lkr~u s. Stefan Ram pf. Paul E11Rwood. Kurt Equiluz. Robert Holl. Cor de nens de Bad TU!z. Conccntl•s 1Hu,;icu!! dr Viena. Dir.: Nikolaus Harnoncourt. (18m). HODDINO'IT: E»cenn per a orquCJ!tra de corda, Op. 119. BBC Welsh Symphon}' Oir.: Bryden Orche•tra. Tbolll5on. (15m). E. STRALSS: Carmco-Quadrille, op. 134. Orque«tra Filharmòni¡•a de \'iena. Dir.: Claudio Abbado. (Sm). FA(;RÉ: Quartet n. L op. 15. Jean Hubt'au, piano. Raymond Gallois-'\fontbrun. violí. Colctte Lequicn, viola. A.ndré Navarra, \'Íoloncel. (31m). PROKOFfEV: El fill pròdig, op. 46 (baUet en escenes). OrqucHtra trr>6 Simfònica dl' l'URSS. Dir.: Rozhdestven~>ky. Gennadi (37m). GRIEG: La noia dc In muntanya, op. 67. Anne Sofic• von Ouer, mezzo-soprano. Bengt Forsberg, piano. (26m). 19.00 REPERTORI CONCERT DE BHLCIJ: Fantasia t'H·ore~u prr u violí i Ort(\tt'"trn. op. 46. Salvalori' \c•rnrclo. Ort(Uehtra de In Gewonclhau~ dt• Ldpzig. Dir.. Kurt Mu,ur. (31m). S IBI~ LIUS: Simfuniu n. 6, op. 104. Ort¡ut•,tru Simfòniro dr Boston. Dir.: Colin Davil.. (25m). 20.00 BLTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 20.13 "A LA l\1ANERA DE.... " Un c·on~iclut cu8 propoAn icoltlfi11Cl lorrltÍliÏI'a que U ugmtlu. GuitÍ i ¡u·c•~t•rr tuc·ió de Jonrr Vivr~. Produi'!'ÍÓ d<• Dolor~ Busqut•lH. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CO'\CERT <· urt•¡ci•trat c•l dia 25 cir genrr li<• 1997 al Palau de la .\ftí~ic·u Catalana clt• Bon·elon;r. CO'\CERTS SI\1FÒ'\1CS \L P\1 \U. BEETJIO\'El\: E¡,rmont, ol><'rluru op. S.~. :\10z,\RT: Conrt·rl rwr a piano i OrlJlll''tru n. 21. l\. \ 167. TX.\IKO\'S~: Sinúonia n. 4. op. 36. Alhc•a·t Guinovart. piano. ÜrCJUI!~lru Simf<'mica dfl Vnllt••. DiJ·.: Jordi Mora. (105m). 2:l.30 NOCTURN M1í~ieu (l!'l' ur ubar fi din. Pn•~(·nta<·ió u <'Ul'l't'l' d ' Alfred Celnya. PROGRAI\IACIÚ HE NIT Repc·ticiiÍ clt•(,¡ 1íltimM ¡n·ogramP~. O1.00 lfÍ;SJCA DEL SEGLE xx 02.00 RF:PF:RTORJ CONCERT Emc\' t•l dillun,. DE 03.00 GRANS INTEGRALS Emh l'I dimnrlb. ().1..00 CAPSA DE )JÍ;SICA DIVENDRES, I 5 MAIG DE 1998 DE 07.00 L'OBERTURA Mú~ir·u pet· <'omrnçar l'I dia. Rc·rull d'obre·~ hn·us pn•Hc•n- tatlcs pl·r .l oun Vivc•s. Inclou butlll'tins infurmatius i agrndc~ musicallJ. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES J 8.00 PEI\'TAGRMIA 09.0U SELI<XCIÓ DE NOVETATS Prl'~l!nhwió dc lc" úhirncH no- Probrrama de divuJgacic> musical. Guió i realització: Prre Burés i Àlex Rohles. vetats dúu·ngràfique!l apnrl'gud<-R ol nwrrat. EMpai patrocinat pt•r DiMl'f)ti CntitrUó. HJ.OO BUTI..LETÍ DE ~ú. TICIES 10.08 CAPSA DE 'RS!t\ SCHREKER: Preludi ¡;. • una Gran Opera 01~1llll<JG~ Orque,¡tra Tonkuemtlrr ~ Viena. Dir.: Uwe \fua.!. XOSTA.J...O\'IT\: (22m). Quintet amb piano, op. ~;. Sviatoslav Richter. Quart~ Borodin. (35m). PL'RCELL: Fantasia sobre una Mil (3ml. XX. llt\Spèrion C.SCHUMANN: 5 Ufdrr. Barbara B onncy, sopraaó, Vludimir Asbkenazy, piano. (10m ). MOZART: Concrrt¡lfr 11 tres pianos i orqurstra, 11'\ 242. Vludimir Ashkeuazv. D1. niel Burcnhoim. Fou ÚOn, Orquestra de Cambra Anrltsn. (24m). STE'\Tllil\t\1.\Jl Cinc balades. In~ar Wudl, baríton. Orquestra HlbarmiJ. nica d'E>tocolm. Oir.: .luha ArneU. (lí'm). D\ORAf.: Trio amb piano op. 1)(!, "Dumk\···. Trio Fontrna1. (30m) .. F.BEl'\D,\: Conrtrt per a flauta en La \1. .\ndl'll \dorjiÍn. En,rmhle .\."' fWi. VÍ\18 de Praga. Dir,: ~líln Mnnclinger. (19m). 13.00 GR4.NS 11\'TEGitill LA i\lliSICA PER ..\ PmO DE CHOPIN Preludi en Ltb M. Vl adímir ;\J;hkenazy, ~o­ no. (lm). 24 prelud.ili op. :!8. Moria Jono Pi•·es. (4-lm). l'rt· lucli op. 45. Arturo Bt•nrtlrtü Mic·helnngeli, piano. (5m). 14.00 MÚSICS DE CATA· LUNYA MILÀ: Concert per n pian''' or<yuestra n. 2, op. 28. J..r.,aora Milà, piano. Orqut<tn Simfònica de RT\ E. Dir.: 'L· gnPl A. Gómrz )lnrtínfl. (20m). GERHARO: Trioptr• violí. \'Íolonccl i piano li918 Trio Gerhard. (27m). U(). BET: Quatre !'ançon< l"'P" lnr.s cntalane~. jo,é " ;,! Moreno. guitarra. (9m). 15.00 BUTLLETÍ DE ~(). TÍCIES I AGENDA )ltSI· CAL 15.13 EL DIA DE L'OIL'T Progrumoció realitxnrlu np#· tit· de les peticions que rb DO> tres oif'n ls han fet aJ cont•·,t.tdor dc Catalunya 1\[ú.üra, tJ 202 35 35. 20.00 BUTLLETÍ DE ~~ TÍCJES I AGENDA )!l~l· CAL 20.10 EL DIA DE L'OJf.\'f Continuació del programa· 22.00 AGENDA !\ttSJC.U 22.~ CER CO:'l WUI n.-r 1 Ol) IU fER pin'l Cari 23.~ \luol >ent1 IB) li PR( Rrp1 mt•R, OL MÓ 02. co F.m 03. Em ().I. Dl zz.o¡; ELS NOSTRES CON- CERTS CO~CERT cnregislrllt pet· CaIJllunyn Mú.•kn el dia 24 dc ~e­ OI'r de 1997 a la Sulu MetròBarcelona. nom • dc FER!\,\..)DEZ: Ombra dt'ls pin'· ¡\,"'ll'U Fern~m!t>J:, piano. Carlru Zíngaro, vmü. (Mm). $Opran;, 23.30 NOCTURN 'lúsirn per a¡,uhnr l'I tliu. Pn•~cntadó a ciirt't'!' ,r Alfred Cc · layo. PROGllAMACIÓ DE NIT R~petició drlP últimA wognt- y, piaJW. mro. ktra,~~ 01.00 MÚSIQUES ~nrrrt(llf rnozy.D¡. a Ts'Ont ra \n¡!e\nlUI: u'Wixtf ft!bami. tr.: Joliu n'OR.~ DEL MÓN Con~ . .\ndri• ~JW. GR.lli PLl~O Fen~~ ll%y. p~· ~ IS op. 28. 02.00 REPEICTOJU CONCERT Emr• el dimut1R. . Dir.:'fi. )fartínrs. Trio)lfl'l no (l91SL m). lJ.O. )O• f"lPI" sé~,;d ~). ooo. DE DISSABTE, DE 16 rr siC\L Burhafa Bonney, soprano. Urhan Malmherg, baTÍton. Mariannl' EklOf, mezzo-soprano. Costa Ohlin 's Vocal Ensemhle. Pro Musica Chambt••· Ch oit·. Orquestra Simfònieu de Gothcnhurg. Dir.: Neenw Jiirvi. (89m). 23.30 NOCTURN ac:War el dia. P•·c: Mú~ic~ St!ntaelO a eal'Tec de Mat·o Jnné. 02.00 REPERTORI CONCERT 03.00 GRANS Emf., el dijous . 09.00 Bt7LLETÍ DE NOTÍCIES I AGEI'iDA MUSICAL 09. 13 MÚSICA f'Eit A COdnn~o Mt~<li­ terrània. Cuhlu Pt-incipul dc I .u BLibnl. Cobla Lu Pri11dpu.l del el dijous ul '\I \ NERA n·~pn•. 17.10 TElUPORAD\ D'ÒPERA DE C.\TALl'l'ilA ' 1ÚSICA VEROl : Don Cnrlo. ò¡wra t•n cinc actes. Guli11a Gtlrchakovu. Olga Bot·otlinu. Dmilri ll vm·o~­ tovHky. Rohcrlo Srantliuz7,i. Richurd Murgison. Cor i Orquesu·a 1lt~ lo Hoyul Opt•ru H ouse dPI Con vt'J1t Currlt·n. Dit·.: Bt•roard llaitink. (209m). 20.40 SELECCIÓ HE JA1..Z Programa dedicat n In m1í~it·u de jazz amb guió d'A.llwrl Mu Uofré. Oï.OO L'OBEHTURA .\lú.<ica per conwnçur· <'1 diu. Rrrull d'obri'• brt•u¡¡ pn~'cn­ tndc:s per Pilar Suhiru. DE ~TEGRALS O J..OO CAPSA DE l\IÚSICA 22.10 AGENDA MUSICAL 22.15 CONCERT 11\L\CINAJU Guió i ~elcrrití: Àlcx Rohlt·•· 23.30 1\lOCfURI'i Mtí"i¡•n prr ncahur el diu. Prt•sentueió a càrrt•t· tlt· '1aró Jantt. PROGRAMACIÓ OE NIT Repetició dcl~o úhunH pro~m­ mes. DIUMENGE, 1 7 MAIG DE 1998 DE 07.00 L'OBERTURA Música pt>r començar el dia. 1\rcull d'obres breus pn~scn­ tadca per Pilar Subirà. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSI- Uobrt•gnl. Dir.: .lcsÚR Vt•ntut·a. (Sm). CAMP: Co•·atgc. Allwrt Guinovart, piano. Cobla M,•clikrrànio. Dir.: .lt·~Ún Vcnlurn. (7m). GIL I ME\1J3HA DO: El cumte Arnau, poema rrdtutiu. Süvin Tnm1gono i Jordi 1\•na~. narratlorp¡. Cobla La Princ:ipal dt La Bi;.hal. Dil·.: Fruncrsc Ca••ú. (18m). LLOA'ISÍ: Fanta<ia lírica. Cob((-, \1t'<litcfrà nin i Sant Jorili. Dir.: Joun CAL UUÏs Moralrdu. (11m). orgue. CappeUa )fusicale de la Cat!!dral de Verona. Dir.: (40m). Turco. Alhl'rto IIAYDN: Mis~a en SolM. Hob 10.05 PENTAGRAi~lA Repdició drl programa emPs fúsira,td 22.05 GRANS OBRES GRIEG: P!'cr Gynt, op. 23. MAIG DE 1998 L'OTL\1 ueelsncw 22.00 AGENDA 1\fUSICAL Emès drl dimecres. 10.00 AGENDA MUSICAL J contt~ll· Repetició ch•l progruma t•mr,; PROGRAMACIÓ DE NlT lA "t'Sl· adaapill'· Un programa d'rUex Gorina. 01.00 MÚSICA Al"''IIGA BLA ~S.w~~' 15.08 "A LA DE ...." Ol.OO CAPSA DE ~JtSJCA SERRA: lntroduccití i (1fT n h·t·~ rohi,·M. Cohlu Jrqn!•ln 20. 13 L'ÀUDIOVlSUAL Rt•petició dels últims programes. Bcnrdrt1i (Sm). a Jliano i CAL 03.00 GllANS INTEGRALS Emès el dimccrrs. lm). Prr· fE CAt\· 15.00 Bl TLLF.TÍ DE '\0TÍCIES pe•· op. 90, t OO!rllJI, 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSI- 09.1 3 MÚSICA RELIGIOSA TYE: Pecca,inms cum patribus noslris. Cor de la Catedral de Wincbester. Dir.: David Bill. (14m). CAPLET: Missa a tres Yeus ~st. Eu.stache La Forêt". Solistes dels Cors dl' Lió (\'eus femenines). Dir.: Bemard Tétu. (lïm). GAZZAl\'lGA: Glòria per a soliMI's. cor mixt , orquestra i ''Sancti Nicolai'". NtWcy ATgenta. Cat herine XX.U:6. 01.00 MÚSICS DE CATALUNYA 02.00 REPimTOIU CONCERT DE Emès t•l •lijou11. 03.00 GRANS JNTEGIW..S Emès el divend t·e¡¡. 04.00 CAPSA OE M(JSICA DILLUNS, 18 DE MAIG DE 1998 07.00 L'OBERTURA Música per coml'nçnr e l din. Recull d'obre~ brt'llri prcwntndes pf>r Jonn Vives. lnrlou butlletins informatiu" i ugt•ndcs mu~irnk 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Pt·esentuci6 dc lrs últimrK 110- Michael Schade. vetnts discogràriqu¡•¡¡ up nrt·gudes al mrrcal. E~opui putrodnal pf>r Disco~ CnstrUó. Alnstui•· Mites. Cor i Orquestru The Englísh Con cert. Dit·.: Trcvor Pinnock. (28m). 10.00 BUTI..LETÍ DE NOTÍCIES TICIES I AGENDA MUSICAL 11.00 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE DE LA MISSA CONVENTUAL DES DEL 1\fONESTllt DE MONTSEURAT MENDELSSOliN: Sirnfonittn. 5, op. 107 " Rcformu". On¡tws· tra Festival citi Londrl.'~. Oir.: Alexundcr von Pitamk. (29m). 15·10 EL DIA DE L'OIENT 12.30 AGENDA MUSICAL Continuació del programa. 12.35 APERITIU el 1líjous. LLOO EL DIA DE L'OIENT ~rogramaci(l rralitzudu u pur- tir d~ IL'l!Jll'licion~ f¡ue ris n nij- tres oirntNhau f1•1 o( ('Olll i'Htlldor Ull Catalunya l'vhísicu td. ' 202 ;{5 35. 1 ~.00 BUTLU:Tí DE NO- Rohhin. ~fUSICAL 10.08 CAPSA OE MÚSICA ROSENMÜLLER: Glòria. Cnntus K()Jn. Dir.: Konrud Junghiinel. (15m). XOSTAKO- \'lT).: SuiLI' dt• Jazz n. 2. Reial Orqut•,-lra del Conct>rtgcbouw. Oir.: Rirrardo Chailly. (25m). FRA.i'<CK: Quintrt amb piano t'11 fu m . •\lt·xnndrc Rahinovirb. Lukus H agl'n. Kri~>ta Bennion Talleu Zinunermnnn. Clt•mcus Hagen. (39m). BOCCHERir\1: Cooeert per a •iolont·el i orqm·strn n. 10, G ·~. Davitl Geringus. OnrueRtro de Cambra dl' Pàtlua i del Vèoeto. Dit·.: Bruno Ciuranna. (22m). STYNEIKAliN: '·A bcautiful frit•ndHhip". Sl'ott Hamilton , MH'xo. J ohn Bu11ch, piano. Phil Ji'Junignn hnix. Clnis Flot·y, ¡,'ltiturra. Chuck HiggR, percussi6. (6m). SCIIUMANN: Oberturn Munfrrd, op. 115. Orquestrll Simfc)nica dc Iu Ràdio de BuYitTu. Dir.: Haful'l Kuhelik. (12m). CZERNY: Andante e Polaeru. Henrumn Baumann, trompa. Lconar d H okam;on, piuno. (12m). 13.00 GRAlliS INTEGRALS LA \1 tSICA PER A PI -\NO DE CHOPI"í R ondó, op. L \1udimit· Ash kcn azy, piano. (Sm). Roudó "à la mazur", op. 5. Vladímir A!!hkenuzy, piuno. (8m). Rondó en DoM, op. 73. Vlaclintir Asbkenazy. piano. (9m). R ondó en Mi b M, op. 16. Vladimir Ashkcna~y, piano. (10m). 14-.00 MÚSICA DEL SEGLE xx RAUTAVAARA: Cantus ArtiruH, ¡,oncet·t per u ocells i orqucslt·a. Orqueslrn Sintfònicu tlt· la R ò(ÜO dc Leipzig. Dir.: Max Pommrr. (17m). LUTOSLAWSKJ: Concert pet· a orquestra. Orqueblra Filharmònica Nacional a Varsòvia. Dir.: Witold Rowicki. (30m). ENESCO: Andantino. OrquestJ·a de lu Ràdio Nacional Romanesa. Dir.: Horin Andrecscu. (8m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTICIES I AGENDA 1\IUSICAL 15.13 CAPSA DE l\1ÚSICA 11..\SSE: Te Deum Laudumus. Brigitte lhle. Andrru PfrNzs••hner. Armin Ude. Cor dt• nois de Dresdrn. Membres dl' lu Stnatskapelle de Dresdt•n. Dir.: Konrud Wagner. (19m). ELGAR: Quartet de r01·du, op. 83. Chllingirian String Quartet. (30m). NIELSEN: Fnntasistykke per a oboè i piano, op. 2. Stei.nar Hanncvold. ~if Ove Ands- nes. (6m). MILHAUD: L'Apothéogr de Molière, op. 286. J ack Gihboni;, piano. Tbe New London Orchestra. Dir.: Ro11uld Corp. (10m) HANDEL: Jla, e mercy upon me, 7 \ntht•m Chumlo" n. ;{, L)TIIIt' Drm,nn, su¡n·uno. l un Pat·lJ•ídgt', lt•nnr. Cor i Ür<flll'~l ra 'I ht• 'iixlt·t·n. Dir.: llurq Christuplwr,, (20m). IJE~SELT: Cullt't'rl per u pianu i orqut••lt'll np. 16. \lar lfunwlin. 0•·I[Ut'Klrn Sirnflmirn E,r•or•·"a tlt• Iu BBC. Dir.: \1nrt)ll Bruhhins. (:~Om). IU-ITBAL SS: Mndwth, pot•mn sirnf<lnk np. 2:i. O•·qut•str·a Filhu•·mtnliru tlt• \ it·nu. Dir.: Ln•·in Mnnzl'l. {I \lm). Jlult• S'liTI!: "'Bitlt•rswt•t•t". Guv Cro~st• ,'\ llis Cuod llumo;. Sh. (lm). C,\MBINJ: Quurtl'l dt• t'l.ll'tlu op. 10 n . :i. Ciovurw Quurlt'IIIJ ltuliuno. (9m). 01.00 :\IÚSICA PER A COBL\ 02.00 L'AUDIOVISt:AL 0 "1.00 CAPSA DE :\1Í'SICA 19 DIMARTS, MAIG DE 1998 DE 07.00 L'OBERTURA Músira per comença•· el diu. Recull d'obrrs hr·cus presrntudes per· Joan Vives. lrwlou lmtlletins infonnalius i ugenclt·~ musirals. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 18.00 AUI \~AC Pt·esentació de !t's últimes novelats discogràfiqurR apat't'!-,'11dt'" al nll'reat. Espai palrO<·inat per Discos Castrlló. i st•h•rr•it) rl',\lt·>. Hohft•,, 19.00 HF.PERTORI CO!'iCERT DE C \STET \lm 0-TEDESCO: Cont•t•t·t pt•r u guitarra n. 1, op. 99. Ka:r.uhitu 'oma•h•ta. OrqUt'slrn Filharmònica dt• Londrt'.,. Dir.: Lt•ouat·ú Slutkin. (19m). SC UU\1 \!\'\: Carlln\ ui. Op. 9. Cluudio ,\1-ruu, piuno (llm). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCmS I AGENI>A 'll,'SlCAL 20.1:{ 1..,\ MÍSIC\ A DEBAT Pt·n~t·omu a l't•ntorn dt• Lt•nw' tl ' intt·n:•,., realitzat amb Iu enl.laborari•Í dl'l Const>ll Català dt• la \Jrí•i•·a. nw~iruls 22.00 AGE~UA \IUSICAL 22.05 TE.\IPORADA DE L'O BC COl'ICERT t•nrt•¡cistrut pt•r Catalun)'O ~1úsira t>l dia 15 de maig I 998 ui Palau dl' lu \Jú,icu Catulunu tlt• Bun•t•lona. \\AG'\ER: El "uixt•U Fontm;mu. Oht•r·turu i uriu dt• Sl'nta. Lohcnb'Tin. Prdudi arte lt'r i ària d'E IMa. T:mnhíiu~•·r·. ,\ria el' EliHulwth. Tr·istuuy i l~>olda. Pn•ludi i nwr·t d ' l~oldu. J.\ NACEK: Siufonit•ltu. Jan!'! Cobb, ijuprunn. Orr¡ue~tru Sirnfe'\niro dt• Bun·l'lono .i Narional dl' Ca tuh•n yu. Dir.: Lawrent•t• Foslt•r. (6órn). 8 Ill~"". IUM~Kl -M>HS. \KOV: La nit clt• muig. Oht·•·turu. On¡ut•klra Filhal'm<'init'n tlt• llott!'nlum. Dit·: Du, i\ Zinmun. (9m). Ln t•spoi tkstinot a t•vorur i rr\ i un· t•l, ft·l~ mfs n'lll'r;,entntius th•l pn.snl mu•it·ul. Guio 163 PROGILUIACIÓ DE NIT Rrprtirió rlrls últims pro~ru­ 09.08 SELECCIÓ DE NO- VETATS 10.00 BLTLLETÍ DE 1'0TÍClES 10.08 CAPSA DE )IÍ:SICA B \CH: .\1is,a, 8\\\ 235. Cor i Orque~tra drl Collrgium \ocale de Gant. Dir.: Philip pe llt>rrt'wt:ght'. (29m). H.\YDI\: Simfonia n. 39. The Englioh Court>rt. Dir.: Trt'\ or Pinnock . (18m). FALLA: Suiu· 1lt• "El JUnOt' Brujo''. Alícia tlt• ( 16m). Larrocha, piano. ClL<\USSON: Soir de fête op. 32. poema ~imfònic. OrtiUI'Illra Simfònica de la R'fBF. Dir: Jo~é St'rebt;er·. (15m). GLAZUNOV: Elegia per a vioIu i piano. op. 44. Nohuko )mai. Roland PonLinrn. (6m). CRAL'J: Concert per a oboè, corda i continu. Ilt•inz Holli!:(t'r. Camerata Bern. Dir.: o\lexauder van Wijnkoop. (21m). STE~'IJ ..Ul)UR: Serenata en Fa \1. op. 31. Orquestra Simfònira de GiHrborg. Dir.: Xet>me Jani. (33m). GRA\\DOS: \lazurca. Danza Lristt'. Zambra i Arabt>sca (dam·<'" espanyoJe, op. 37). Wlir¿bur:.:•~r Gilarrcntrio. (22m). 13.00 GRANS INTEGRALS LA ,'\>fÚSTCA PER A PlANO DE CHOPIN. Schct-¿o, op. 20. Gabrir•l Tacchino, piuno. (I lm). Sd1erzo op. :n. At·tlrr·o Bc•nedrui Michelangeli, piano. (llm). Sl'heno per a piano n. 3. Op. 39. Mat·t.ha Argrrid1. (im). s.. hc•-.to n. 4-, op. 54. Vladúnir At-hknmzy, piano. (10m). 14-.00 l'lOMENTS LÍJUCS 23.30 NO<.'TUHN Mú~ir•a ¡wr uc·uhm·t•l elia. Prc·- PURCELL: El Rei Art.ús (rx- ~•·ntueití Hcr Choir. Thc King's )lu,ick. lnyu. o l'itrt·t•c• ti'Aifr¡•d Cc- tructe!\). Deller Consort. OrDir.: \Jfrt'd Dellt'r. (60m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCI ES I AGENDA !\ILSIC\1. 15.13 C.\ PSA DE \lLSICA TJlEODOR \h.IS: Simfonia rr. i, "Dt• In primun•ru''. Solistt•s 'twuk Cor \t·mli•mir de LNèlniu. Cor ei'Estut rlt> h.aunu", Lituània. Orqut•'itr·u Filhunnt'tnicu tlt• Mo,rnu. Dir·.: Dimit.ri l\.ituit•nko. (55rn). MOZART: Sunuta p•·•· a piauoforu· i 'il)lí, K\ dl!l ''O"ms 11". Tt·nu·nust·hku \r~st•lino­ vn. Cloiant Bmwhiui. (22m). GIBBONS: FnnhtHit•s XLI, Vi lf. .lor·dl Suvnll. Chri~toplw Cuin. St•r·~i Cu~ndt~ rtnmt. (9m). HEINECKI~: Rt·i Manfr·ct.l, maí~it·n tlt' l'ò¡wru, op. 9:i. Orqut'Mil'a Filhumu)njr·a Hennna Llir.: \lfn·rl \X'aht·r. (26m). H.STR \LSS: Dut>l Conet•rtinu p!•t· u l'lur·im·t i fa- arnh m·•JIH'~lru dt> 1·orJa i arpa. Paul \1t•)t·r·. Knut SonsIl.'\ ui d. ~tn u On¡ut•t-Lra de Cumhru cf'E,tm·olm. Dir·.: E-.a-Pt•kkn "ultmt•n. (18m). TELE\!\\\: Ollt'rtm·a t•n mi m ( Pnrt I) llt• Tuft•lrnu~ik. Cont•t•r·w Amstc•rdam. Dir. F1·111h Hrii~t·n. (27m). ~~~~, l 8.00 GRA!\S 1!\TÈRPRETS KLALS TENNSTEDT. WAGNEH: El t'IIJ>Wrlpn· rl<·l~ o.~us, tlob fragnwnt,; ~iutfònirs. Orqut:slru Filhurmòniru dt• Ht·a·lín. Dit·.: Kl:.11a~ Tt•nnslt~rlt. (20m). SCifl. \'1 ,\NN: h.uu zt•a·t>.tikk pt·r a quulrt' lt·om1~~'' i Ul'llllt'Miru. op. 86. Nm·bt•r·t lluuptmuuu. Munfrctl Klit•r. Chri•tuph f..ohlt·r. Ct•nl St>ift•rt. Ortpu•.,tr·a Filltarmònit•u tlt• li¡•rJín. Uit·.: Klaus Tl'nn•l('(lt (18m). R.STRALSS: \lort. i Lron,fi¡.:urut'ió, pm•ma 'imfònir. On¡ue•Lra Filharmònit-a ell' Londn~'· Dir.: Klous Tt'nn•tt·tlt. (26m). 19.00 JtEPERTORl DE C01\CER1' WEBER: lmitut·irí al vul,, op. 65. Orqaw~tru Filharmrmica dt• Brrlin. Dil·.: 11. von h.urajun. (9m). MOZART: St>t·enata nor·tm·nu, KV 2:w. Or·tJUt'RLro Filhurmònir·u dt· Rt•t·lín. Di1·.: III'rht•t·t von Karujuu. (13m). S•\TIE: Ft'llb'lll('lllM t•n fm·mu tll' pt·•·a. Wynckl' Jor·dau6 i I ~·r) vun Dot•Ht•lmu-, duo dt• pia(l:1m). DONIZETTl: llUR. JJu¡·H iit·it•s tlt• ·"L't·lixir tl'umon·". Lur·inno l'nvui'Olli. Ot·t¡ucHtra tlt• I'Upt·ra dt• Viena. Uit·.: Etlwurcl Onwrlt'l!. (7m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOT ÍCIES I AGENDA ::UL:SlCAL 20. 13 PERFILS The I Raimon Colomer con1 •rn amb un compo'<itor al loluJ: dt• Iu seva ohra. 7~ no. Jl Boun llir.: I BER: •fJ. I \lú·ir 22.00 AGEt'iDA :\ftSIC\1. 22.05 ELS l'iOSTRES f.O\. CERTS CONCERT cnregiHrat ¡>a Catalunya Mtb;ca rJ dia 2ldt novembt·e dè 1997 al Follllm de la Sardana dr Ban·doaa Concct·t Commemoratiu 11rl OJI· Oir.: ~Ul Portl1 FUhu1 va.;i( 75è- Aniversat; del Foment 1~ la Sardana de Burrl'!on :\'Ell: A COBLA. Obres de PALn.is, SERRA, GARUETA. CI T ,\LÀ. TOLDRÀ, MORER.\1 BASIL. enn·e d'altm. Cobla "'Pfal7,'"" SA.RDA.J.~ES I MÚSICA PER f( trkh kNI Sant Jordi (Ciu tul dP Bll1'rl'!~ nu). Dir.: Jordi León. (59ml. 23.30 NOCTURN Mú,ira per ucahar el diu. Jln.. 13. 1\ ' ecntació a càrrec d'Alfn•l (t. laya. OE PROGRA,lACJÓ DE \IT Rt'pt•til·ió dd' últim· pro::n· mes. 01.00 l'iOCS lliTÈRPRET5 02.00 SELECCIÓ DE JA71. ()..1..00 CAPSA DE ~IÍ'SI!] 15. DIMECRES, 20 DE MAIG DE 1998 ríc CAl 07.00 L'OBERTURA Mú;;icu per començar cJ¡(iJ Reeull d'obn•;; bn•us pre,..n· tudcR pet· Joru1 ViVl'>. lnd11D hutllt•tins informatiu~ i ugen· tlt•s rnu~icals. 15. 1\All 09.00 BUTLLETÍ DE NO· \ligt eha TÍClES 09.08 SELECCIÓ DE 'iU. VETATS Pre-entarió de le• últimr• tw>- ~iolu ri hnrr Br·y SCI ~er. na 1 \etnls discogràfiqurs apa~· dt·s al merrat. Espai pall'!lll· nat per Di•cO!' Ca,otPDó. frr. Or•¡1 Gul \lit·t 10.00 BUTLLETÍ DE'(). Ou TÍCIES 10.08 CAPSA DE )IÍSIC.\ X\ KALT'\ 'Il\.0\': Simfonia n.! en La :\f. Orqut'"'trn SinÚ<•ni 2 de r Antiga Lnió 5o,ii·tir3· Di.r.: Evgcny Svetlnno\'". ¡38111' PURCELL: The \farrird (Y¡m ot· Thr Curious Irn¡wrunf11t. .Joy Roberts. sopt·ano. 'l'hr Ae·arlt•my of Ancicnt \lu<ll'· Dir·.: Christopbt>r Ho¡m•~· (15m). LlGETI: Deu pcmfl\'1 a quintet de vent. Qttinwl Ar vent de In SüclwciJ!funk>, 0,. 'CII· den-Baden. (13m). Blll · In l\lt>morium (Adagio) ptr' . l"' 1 orquestra, op· 6.5· •'>ah~"b vto Lore Accardo. Orq¡rc.trn dt Gewandhaus de Leip7.i¡t· J)ir.: Knrt \fasur. (16m). ac;Ul: BC •ala \'al, Jor, llil ltn Cn lli, Or~ Lon (38n Jlf'l' Op, Stt· I re JlR Th< Storli!lht E'¡wt·~s. o,uitt· c,uthia Gluvt·r-, sopra ~ i • up. -s .. john La"rrr~>~lll. har·rtun. Sinfoni<•llu. Bournrmuulh Dir,: Gt'llTgt' llur. t. (2í m). BlBER: Sonata a 6 t•n Si h i\1. -EJ. pa•<'•O• nm n 1\·•glt~sin... ll.t•ica ~ \nuquu dc Colònia. Dir.: Rrinbard Gof'Lwl. (Sm). • 011 Irat (lli (iia231l- ~ Fnllltlll rrdu111 ratiu dtl ornl'ntd, ncelolll. [CA PEll ,PAlLi~ fA· C.\. ORER.\1 smELILS: Finlàndia, op. 26. Pofrna >inúònil-. Orqtwstr·a fïlharrnòniriiCII' \1os<·ou. Dit·.: Vn,;iU Sinnïski. (llm). S. \v \G\ER: Dus M!irtlll'n vonr clir~­ ken f¡•ttrn Pfunnekudwn. Uit•trirh IlcnHclll'l, hur·ítun. StnAlsphillull'munil· Hhcinlu ntlPfnlz. Dir·.: Wrr·nc·r Aru ln·uij Allll'rt. (IJm). SAUGUET: Lt·~ ForuinH, bulll't. Orqru·~tr·u dc·ls Corwcrts Lnmor·t•ux. Oir·: l lt·nri Sangu!'L. (27m). 13.00 GRANS 11\TEGRALS U )tÍSICA PEH \ PlA ~O DE CHOP!i\ Son ut u prr a piunon.l,op. k \1adímir \shkt• nal)· (21m). Sonuta n. 2, op. 35. Prl••r h.utin , pitmo. (28m). l.t.OO :\IÍ'SIQL ES DEL \IÓ~ lnu fim·-tra olwrtu u l't'" pl't'•,Íil musiral dt•l, pohh•s t!'urrru. O DE 15.00 BL"l'LLETl DE NOTÍCIES I AGENDA ~1 LSI­ C\L tA 1r ~ el olia. pn-,.en· 11•.s iInciiJil ngcn· D:E 1\CJ. DE NO. itirnr:. llt' aparr;»i pall'Ol1' lló. DE :\0. ~r(;S!C.\ 'onia n. ~ Simfu~ 3o•irtir•· ¡o1'.[38m! rít'Ò Jl¡oll!l pertinenl. ~no. 'fbt 11 :tlu:í<. flogwi)(JJ. peces ptr )uintet•k :mk~. Bt BRlfCfl: ~o) ¡rrra 65. Saf•:~: ·stra drla ¡z;ig.Dir.: ILG.\ll: II'IISki. (8m). KA.PE:RIKAliN: ''Whill' ~1y Lady Slrepi'. Harolrl \Iabern. piano. Bob Ct·anshnw. baix. Billy Higgins. balf·riu. (Sm). SAIXTE COL0,1BE: Com·ert a dues \'Ïolt', n. 3 "Le Tendre''. Jordi Savnll i Wieland Kuijken. bai." dl' \iola. (8m). REl\NES: Trc~ qun¡·tt>ls vocals. op. 2 ~. !t'l'Dl' Mncsscn. Racht'l Aon "lor~an. ChxU.tn Pfcilcr. Col't'ie Pr·onk. Jí'rans van Ruth. piano. (Sm). J ~.00 NOUS INTÈRPRETS Un t•spui p!'r conèixer els mií~i<·s d'11r·u. 19.00 REPE RTORI DE CONCERT ELGAR: Sct·cnata rn uú m. up. 20. Thc Bournemouth SinfonÏI•tla. Oir: George llur~t. (13m). BARTOK: "El prínc!'p de fu~tu ··.ballet en un uf'lt•. Op. 13 Sz. 60. Orquestra Filhurmòni!'a de Budapest. Dir.:Andras Kórodi. (42m). 20.00 Bl:TLLETÍ DE 1"0TÍCIES I AGEI"DA llt:SICAL 20.13 TEMPS D'HOi\IENATGE M-\..'\. RECER: 125 Al\YS. Vurinciun~ i Fuga sobre un lrmu tle Brl'thovPn. op. 86. ° 1• Elniko,. ' S' ¡.~~~~ica e.Or · or!(Ut'Hil'll I _dt• la Riitlin dt• · · DJr.: C. Hn7hdi.'NI- Nonlocijl tl'Alf'manyn. Dir.: ll•••·mann Schcrchen. (24m). Bc•nl'flictus, op. 59 n. 9. Pt:tl'r Hurfonl, orgur. (5m). 20.45 TRANSMTSSlÓ EN DIRECTE DES DEL TEATRE VICTÒRIA DE BARCELONA Jcvgut•ni TXATh.OVSKI: Onit•guin, òpera en tres actes. "njeirrh D•·abowicz. Solvcig h.dng!'ilJOI'Il. Evan Bowt'rs. ltxur·o \1t·ntxaka. Konstantin <.orn). Tarns Chtonda. Cor i Ort¡ut•stra del Gran Teatre del Lit'I'U. Dir.: \Jt'xandl'r Ani~•i­ mov. 24.00 NOCTL"Rl" \Irí•ira pl'r arabur el dia. Pre~enlllciÓ 11 pt'r· roml'nçur t•l din. RL'I'nll d'ohn·• hn•u, pn•,t•n tadcs Jll'r Joun \ Ï\ t''· lndnu butllt'tin~ informnllus i ar::•·n de~ musical-. 09.00 BUTLLETÍ DE '\0TlClF..S 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Prrst•ntu<•ió dt• le~ JÍitimt•• no veta lS di8cowàlilfll\'~ upurt'l(lldcs al mer·cnt. Espoi patrnl'Ínut per· DiM·os Custt·llií. 10.00 BlJI'LLETi DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA 011: MÚSICA On¡ut>~tra Filharmòrucn del 15.13 CAE'SA OE \1ÚS ICA KAHALEVS I..,[: Conl·t•t·l pt·•·u liolonc<•ln. 2, op. 77. Hapl111 ri Wollfisch. Or4UI'Hlt'U l~il­ harmònit•tt d1• Lomln•s. l>ir.: Br¡tlen Thornsnn. (30m). SCIIUM.\N~: ({¡oquium fiir \U¡¡non, op. 98 h. ·\ndrc•y \lirlrad. Lilin Bizinwrlw- EiMin~er, Elisnlll'lh Silwil'll. Su~un­ na Tl'i,dru. \l!u·ku, SI'IHil'ffer. \tirhorl Bnulunl. Cur i Or•¡ur§tra dt• lo Fundru·ió Gullll·nkian olt• Lishoo. Oir·.: \lirhrl Corho7, ( 12m). DEBLSS): Lïllo nlrgrl'. e,:,.¡¡,. Ou<-ft, piano. (6m ). FLET\.\ "EL VELL.. : La ju,ta, t·n'alatln. Shtdium Mn•irnP dt• \ali-ocia. lle~pi·ricm \. X. Oir.: Joroli Savall. (19m). H n 0'\: Dh·~rtimt•ntu pt•r u t•nrdu i vent Ilo!;, X: lO. Hit·l'rt•ur· Con•ort. (12m). V\U(;U \N \\ lLU·\MS: Simfuniu n. !;, On¡ut•stru Filhtu•rn¡)nit•lt clt• ltJndr_,s, Oir. Adl'iun Bouh. (JSrn). LANZF.TT! : Sonutn prr u YioiOI1t't•l i baix continu op. l, 11• 6. Cluudin Hont·o. Stufanu Vr(!gctti. Diunu Pcto~h . .lou<·him IIclcl. (10111). JlROKOFIEY: Són ijt•t. t·unln 1 pern lcnor, ror i nrt¡u<•stru. \I¡Í~icn càrrec d'Alfred Ce- luyu. rr ~DEL: "Etcr·nul Smrr·c·•· nf Light Di vinc", Oci u pt·r· u r '\ n1vcrsuri de Iu Rt•inu Annu. Gillian Fi~ht•J·, supru no. J n me~ Bm•mun, rontrntt•nnr. l\firllael Gc•oJ'f(c'. !mix. Cor· dd Nl'w College d'O..,fnrcl. Thc• King's Consm·t. Dir.: lluht•r·l King. (29m). Sl 1\.: Serenata per a t•ordu, op. 6. C:mwnrlu Brrnu. Dir: Thunws Fiiri. (26m). B \C11: Fu¡,'ll Mthrt• un tema de Tnma"o ,\(hinuni, B\\'v 950. Clt'nn Goulcl. piu no. Um). IIO"'EGGER: Simfonia n. 2 pl'r u orqut·~l•·u clt• corda i tromprtu. Or·•¡tr<'Hiru Filhut·mònkn Txc•·n. Oir.: ON: Sergi' Buudo. (25m). Insunac el Htntu· cu nu·. motl'I Ilob. ).](1:1 n. J:k. CtJr dt• Nens ric· BuLl 'l'lil:r.. Tufclmn sik. Dir.: Bruno Wt·il. (6m). HOLST: MoYitn<·nt lír·i<· pt•t· u viola i pclitn orqut•slr·u. Stt•phcn Tt·t~B. City of Ltm•lon Sin fonin. Dir·.: Riclral'll ll ic·kux. (l lm). J .i. Jf. STRAUSS: Suite del hallet "El hrll Dnnuhi" (nrranjanwnt dr l)¡t~u•·miior1•). 1\utionnl l'hilhat·monir Or· rhe,lra. Oir.: Rkhard Bonynge. (30rnl. BOHODil\: Quar· n,n trt dr rordn n. 2, ""'ol'lurn". Quartet Praga. (28m). 13.00 GRANS ll'TECRALS LA \1ÚSLC \ PEH \ PI \"i O DE CUOPI~ Sonata pl'r 11 "'t·- piano n. 3, op. 58. Eldnr bolsin. (2·~m). E•tnrli~ up. 10. ~ik.ita '\1ngaloff, piuno. (31m). 14.00 MÚSI CA AI\TICA PROGRA..\IACIÓ DE l."\l.T Hc¡wtic·i6 dels últims pr<í¡,rr·n- CI\ RlSS IMI: "I Filo~ofi''. Dul.'l. Conrcrlo Vorull.'. Dir·: meij. R<·né JaeohK. (9rn). P·\ LESTRINA: Pungt· Lin¡,'1.1u. Cor· 01.00 TEMP ORADA D'ÒPERA 0:~.30 GRANS fl''TEGRALS Emi'•s dilluns. 05.00 CAPSA DE l'IÚSICA DUOUS, 21 DE MAIG DE 1998 07.00 L'OBERTURA <lt·l St. .lohrr's CoUt•g¡· tlt• Cumhritlgt·. Dir·.: G••urg11 GuPHI. (9rn). MON'n;VEHDI: C..:lt'wiu 11 7 Vl'llM, em· i m·qut•Htt·n (St•lva Mornlc <' Spirilttlllc). Solis· tes, rot· i ronjunl instr·unwutal dc Iu ''Sot·irtJ) ¡·anll'ristiru tli Luguno". Dir·.: Edwin Lut•h rer. (18m). \l.FLRT'\. \: El For. En,aladn. Studium '\1u- •irat' \ ulenria. He,pèt·i.oo ~~­ Dir.: JnrtÜ SuvulJ. (19m). 15.00 Bl'TLLETÍ DE NOTÍCIES I AGE~DA :.\tlSIC.\L 15.13 C \ PSA DE :.\ltSICA T\. .\lh.O' S h. I: Conrt•rt per· u \ ioü i orqut•strn op. 35. :.\1a'im \t•ngt'rO\. Ort¡ueslra Fi- lurmònil'n dt' Berlín. Di•·.: (35m) .\bbudo. Cluudio FH \o'\jÇ.\1~: Cine danRI'S exòljqueM per· a suxo i piano. Pckkn Suvijoki. M11r·git Huhkorrt•n. (6rn). BEETHOVEN: Simfonia n. 2, op. 36. Orqurstr·n Rt•mluriuuàriu i Romàntj- t·u. Dir·.: John Eliol Gardint·r·. VICIANA: "}(ing-Kon¡(, t'<'trnl <'iJJCilllltogruJio·. 1\l. \1rtòria Frrnandt•7,. violí. Joan Morrrn. ~iolí. Oolor8 Cnsn~. violu. Anna Conwllas. 'iolonct•l. Paco Virinna, piano. (Sm). ~lOZART: Quartl'l de rordu. Kv 590. Qnurtt'l Frstt>tics. (38m). \D \\IS: Tlw Chairnnan Donecs, fo ... trot per 11 OI'CJlll'Slrll. On¡trl'~lru Simfònica de In Ciutat dl' Binninl!ham. Dir.: Si.rnon Hnllll'. (13m). BI.;XTEHLOE: "~l1·in Gemüt erfrt•Jif't ~irh". Canl11ta Bux\VV 72. Solisii'S vocals. Cor dc (3:-lm). nt·n~ dc• Hunnovrr. Tlu• Ams- \(•¡·tlnm Baroqur Orebl'strn. Oir·: Tnn Knopmnu. (llm). CIIOPlN - l\1CODE: Allegro dc coucN·t, Op. 46. Frankuski St•lntk. OrqucHtra dr Cumhru dc In Filhnnnòni.ca de Polòuiu. Dir.: Wojriccl1 Rujski. (16m). 18.00 PENTAGRM1A Pr·ograma dl' divulgnrió musit•al. Guió i r·enlització: Pf'r'l' But·~s i A.lt·x Roble~. 19.00 REPERTORI CONCERT DE SCHUBERT: Quintet op. 163, O 956. ) o-Yo :\ta. \ioloncel. Quartd dc Cl~cland. (55m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES l AGEI\DA MUSICAL 20.13 "A LA DE ...." ~llANERA Un convidat enR propo!lll i comt•ntn la música que li ngradu. Guió i pr·¡•.¡¡t•rrtaci6 de .Joun Vivt,~. Produt•ció lle Dolors Bu.~­ qut•ts. 22.00 AGENDA J}ffiSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CO CERT enregistrat prr Catalunya Mú!<ira el diu l·t dt• maig tlt- 1997 al Crntrc Ct11tural dc la Fundació "'Lu Caixa" tle Ban•elonn. .X.Xè FESTI- 9 HL DE MÚSICA DE CAMBR \ . 11 \YDN: Sonata n. 43, Hob. XV1:48. Sonata n. 46, Hob \.VI:50. 1\lOZ.\RT: ·\dagio en ~i rn, KV SW. SCHuBERT: Do~ mumcnts musiraiH, op. 9 L D 780. BEETHOVEN: Sc•t Bagutcl.lc,, op. 33. piuno. Tvc>rHkuyu. Olga (Mm). 23.30 NOCTURN M1íHirn pt•r ucubur t'I diu. Pt·escnturió o ¡·urn•t• cl'Alfn•tl Ce- piano op. 25. Vladímir Ashkenazy, piano. (33m). Tres nout< esturlis. Vladímir A~hkcnuzy. piano. (Sm). 14.00 ~fÚSICS DE CATA- PROGftAl\1ACIÓ OE NIT Repc,tirió dt·ls 1íltim11 progru- LUNYA .T .MARTí: Siesta u los doloreH y solc>dad de Maria Santísimu. Em·egistrament fet per Catalunya Mí1sica. Ensemhlc La Col~mbina. La Confraria dc músics de Catalunya. Dir.: '<er¡,ri Casademunt. (19m). SCHUBERT: Quintet op. 114 "La truita". Enregistrament fel per Catalunra Música. Trio de Barcelona. Enrique Santiago, riola. Ludwig Strcicher. contrabaix. (36m). xx 02.00 REPEUTORI CONCERT Emi's c>l dilluns. DE 03.00 GRANS INTEGRALS Erni•ri l'I dimnrt,.. 04.00 CAPSA DE ~\I(;SICA DIVENDRES, 22 MAIG DE 199 8 DE 07.00 L'OBERTL:RA Mú~icn pt'r romcnçar rl dia. Rerull d'ubrl', bn:us prt•"t•ntude~ per Joan Vive~<. Inclou lmtllt•Lin~ inforrnntiuH i ug~>u­ dr~ mu~irals. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Pr.. ~cntació dl• lc•• ítltimrs nov!'tats diijrnb'l'ufiquca aparf'guclt•li al nwrl'at. E•pai patrocinat per Di~con Ca~t~Uó. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTici ES 10.08 CAPSA DE ~lÚSICA 10 13.00 GRANS ~EGRALS LA MÚSICA PER A PIAI~O DE CHOPIN. 12 estudis per· u luya. 01.00 MÚSICA DEL SEGLE 163 Fuga KV 546. Quartet Italià. (9m). DVORAK: Deu ean~ons bíbliques, op. 99. Brian Rayncr Cook. baríton. Orquestra Nacional Escocesa. Dir.: :'\ecmc Jiini. (25m). REBEL: El~ elcmc>nts. suite per a orqut>slra. \fu•ira Antiqua de Colònia. Dir.: Rt>inhurd Cot'bel. (2· ~m). R.STR.\USS: Dt>utschc Motette. op. 62. Jc.••icu Ca.h. Jeuo Temperlcy. Wynford Evan,.. Stt-phen VarrOI'. Cor Srhütz de Londre,. Dir.: Hog•·r '\ojorrington. (21m). BRAH\15: Quartet dc corda n. 2, op. Sl o. 2. Quurtelto llaliuno. (32m) PROKOFJEV: Concert per u pian() i orquestro n. 3, or). 26. Emil Guil¡•ls. Gran Orquestra Simfònica dc• ht Ràdio d'URSS. Dir·.: Kir·il Kontlraehinl". (27m). HEUSNEH: Suite prr a llaüt t'n do nr. Koorucl Junghün<•l. ( .1 4m). 1-10NEGGEH: Rugby, rnuvimcnt ~imfònir n. 2. Orqm,¡¡tra FiJharmòni<·a dt> '\uvu Yurk. Dir.: Lronurd Bcrn¡;tt~in. (Sm). MOZART: Adagio i 02.00 REPERTORI CONCERT Emès ¡•J rlimart,.. DE 03.00 CRANS I NTEGRALS Emrs el ¡Jinwt·r·cs. 23 DISSABTE, MAIG DE 1998 PROGRA.~fACIÓ DE :\lT Repetició dels últims pr~ mes. DE 07.00 L'OBERTURA M(rAit•a pm· comt·n~ar PI diu. Hccull cl'nhr1•~ hn•us prcHt'D· tudt•H pt•r· Pilat· Subit•ti. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 1 AGENDA MUSICAL 09.13 MÍJSI(: A PER A CO- BLA 20.10 EL DIA OE L'OlENT 10.00 AGENUA MUSICAL Continuació del programa. 10.05 PENTA(;JL-UfA Rt•¡wtil'iÓ del programa emèR el dijnuM. 15.13 EL DIA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions que els nostre>~ oients han fet al cootl'Rtador dt~ Catalunya Música, tel. 202 35 35. 20.00 BUTLLETÍ DE NO- 22.00 AGENDA J1USICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CO'\CERT enrl'giAtrat per Catalunya l\fÚl>ica el elia 23 de març de 1997 al Palau dt> Iu :\Júçjca Catalana, de Barcelona. ELS DIUMENGES AL PALAU. GERSH\\IN: R:tpsody in blue. BRUCH: Concert per a violí i orquestra n. 1. op. 26. HEIFETZ'GRJGORAS: Hora stucutto. BOUODIN: Simfonia o. 2. Bruce Polay, piano. J\.1ihai Craioveanu, Yiolí. Knox-Galesborg Symohony (Jllinois). Dir.: S coll Garlock. (84m). 23.30 NOCTURN PROGRAMACI Ó DE NIT Repetició dels últims programes. 01.00 MÓN !JÚSIQUES 11.00 EL DIA DE L'OIEL'I'T Progr·um:wi1Í rf'ulitzarla o purtir dt> lr- pt•tic-iunR que rla no~­ trt•s oit•nt~ han ft•tnl ronte~ta­ dor dl' Catalunya \1ú>~ira. tel. 202 35 35. 15.00 BLTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGEl'iDA !'ttl.Sl- CAJ. 15.10 EL DIA DE L'OlEl\'T Conlinundó drl programa. 20.00 BUTLLETÍ DE NO- D EL 0 1.00 ~lÚSICA ANTIGA REPERTORI DE CONCERT Emès dcl dimecr;tla. 02.00 rou a~ai~. Jo .a-, J Jortli ,\ntnl drl ( Dir.: >Íill \i 22.lj NA RI GniiÍ 23.31 \IÍI>il >rnta 04.00 CAPSA DE MÚSIC\ junÍ' PRO DIUMENGE, 24 DE MAIG DE 1998 O]l'-.. 07.00 L'OBERTl'RJ\ 01. \:lúsica per començar el dia. Recull d'obres breu• p~ tades per Pilar Suhirà. co 09.00 BUTLLETÍ DE ~(). TÍCIES I AGENDA CAL EmJ 09.13 WSICA REUGIOS.\ 01.1 ,ns¡. PALESTRJ:\A: ~fi.,o ,¡~ Pupa Marcel. Cor Filhal'!llir nie Txec. Dir.~ Josrf VNika (31m). PART; Stabat Ma~o·r. Lynne Dawson, Roprnuo. Dl vid Janu:s, contra-tt·nor. IlO' gen¡ Covey-Crwnp, tenor. C1· don Kremer, violí. Vlndinrlr Meodelssobn, viola. Thomu Dt~mcnga, Yioloncel. (2·1ml. BIDER: Rl"qu.iem ~n rn Ol Catherine BotL Tessa Bunn~. Christopher Robson. MJ 1\iark Ainsley. Micbnrl Gn>r" ge. New London Cun;ort Dir.: Philip Pírkeu. (30mi LISZT: ~lis•u Pro Orpa~. Z.•igmond Szatluruíry, orfll'. (14m). 1 1.00 TRANSMISSIÓ L' DIRECTE DE LA ,n_~l CONVE!'l'TUAL DES Dtl lUONESTIR DE MO:'I1Sí· RRAT 12.30 AGENDA ~rusrC.U T ÍCIES MOZAHT: 4Mcanio in Alba, festa l!•utral KV 111. Lilian Suki11. Agrw~ BultMu. Edith MnthiH. Petl.'r SC'hrdcr. \rlt>en AugÍ'r. Cm· de Cambra de Sal:r.burg. On¡ul.'atra del Mo- f. EL( Emès el dijoua. 20.13 L' ÀUOIOVJSUAL 22.05 GRANS OBitES TRE 03.00 GRANS INTEGitAIS 12.35 APERITIU l\fUSICil 22.00 AGENDA MIJSICAL 19.ll DIRE tir T ÍCIES I AGENDA MUSICAL Un pr·ogr nma d'Àh·x Curinu. Música per acabar el dia. Presentació a càrrec tl'Alft·ed Celaya. ~entació a càrrec de \ur1 Jané. TÍCIES I AGENDA MUSICAL CAL 23.30 NOCTURN Música per acabar el dia. Ptt. O 1.00 CAPSA DE llÚSICA ARIS.\: Pr·int·c~u Pch·u. Ball ric Iu J>etrn. Cobla Montgrins. Sunti Arisa & Lukatuns. (I Om). GRI" É: \lmoguvurenca, ~anlunu pt•r a due" coble~ i tamhalr~. Cobla \fcditcrrunia. Cohla La Principal del Uobr••gut. Oir.: }t•sú~ Ventura. (5m ). O \'\'SES DE LA G \RROTXA: Bull dc nans. Ball tlt• Sant Fl.'rrinl. Ball de Capwo,qo•. Ball dl'l gumbt'to. Cobla la Prin¡·ipul dl' la BiRhul. (9rn). GIL I MEI\ffiRADO: GJo,~u dt• La l\tarl' de Déu. Glossa dt•l Polm~ \leg:re. Cobla La Prineipul de La Bisbal. J)il;.: Frunt•I'Sl' CufitnÍ. (9m). CASALS: Sant Martí dl·l Canig1í, ~urduna. La Prindpul tic la Bi~bnl. Dir.: Ri¡•or·d Vilatlt•riuu. {8m). 15.00 BL'TLLETÍ DE NOTÍCIES l AGEI\'DA ~lUSI­ zartcum dc Salzbnrg:. ()¡,,. Leopold Hager. (164m) 15.00 BUTLLETÍ DE NO. 15.08 Rr¡~· LL'J 02.11 ::~ DIU DE ~ 07.d Mú~~~ R1·cJ lO. \IQ 127 ~ai bon li u, lt'r ~0\ . nt·r· 1~1 "A LA ~IAJ~Eit~ DE. . .." Repetició del programa rml! el dijous al vespre. 17.10 SELECCIÓ DEl~ 1 . a I0 rnu•JC Programa ded acot de jazz amb guió d'Aibtrt ~ Uofré. -g. Dir· ). ilia.~ ie .\!ari 19.15 TR.\.\S:\USSIÚ E~ DiRECTE DES DEL TEATRE PRI:\CIP:\L DE BARCELO:\\ TOLDR\: El ¡;ra,·olt dt· mai!. 1jpent rtimiro t•n un m·tt• de j 0 .,.p 1·anwr. ' lin•iu C:n· ,a•. Jortli "u~. Rusn 'wrwll. JM•li Cn•onova. ]ust•p Pit•r·t·~. ,\ntoni Colomer. Ort¡uc~tr·u drl Con'<•rvotori dt•l Lit•t•u. Dir.: Mic¡tll'l 0rlf•¡:u/Gtu•r-r!t~1im \ uron ku' · I DE 22.15 CONCERT IMAGINARI Guió i n~li·rc·ió: Alc·x Rc1hlc•H. 23.30 NOCTUHN Mú>irn pt•r m·uhor C'l dia. Pn•>tntnricí n t•àrn•c• dt• '\lla ró Ja or. PROGRAMACIÓ DE Nl'l' Rr¡ll'tirió tlc•J, tíhiru• prn¡!,t'nmr". 01.00 :u l:SICS UE CAT.\LD1\ 02.00 REPERTORI CO:\CERT DE Em¡.• ri dijun•. 03.00 GRA!'IS l r\TEGRALS Eml" c•l diventin· •. LIGIOS.\ ¡m a ckl 0-1.00 CAPSA DE MÚSICA Filhnm~ DIU.UNS, 25 DE MAIG CVe.elb ~~ \lalrr rano. Jn. çnor. Rll~nor. GiIVLulimh . Thonw l (241nJ. en fa ID. aBonoo DD- Joha 18~1 Gtir· Cuu•urt. DE 1998 tL (3(lra¡. Orpnt. ry. orpr. 5SIÓ I5 \ 1115Sl !ES DEL 110:'1Tif· ;t;SIC..U. MUSIC.\!. DE NO. 07.00 L'OBEUT(JRA \lú;irn ¡wr r·onwnt;;u· c•l tlin. Rt•cull tl'ohrc's hrt'IIH pl't'HI'nlndt•• ¡wr .loun Vh eH. lrwluu bulllt•tinR infurmutiu~ i ug¡•u dt·~ mu~it•UIK. Q?.OO Bl!TLLETÍ DE NOTICIES 09.08 SELECCIÓ UE 1\0- YETATS Prr'l'nlat•ió dt• lc·N últirnt'S nu 1e1at. ,li,ro¡,trufiqm·~ npurt'l:o"' dr- al mercat. f\puí pntrorinal pn Di•t'Os ca~u·llcí. 19.00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 10.08 CAPS..\ DE :\t ÜSICA \IOZ.\UT: ¡\(i,•u t•n du rn, KV l27 ~Gran "fi,,u". S\lvin \1r· :'iair. Diana Muntugut•. \nthun¡ Rolfe JuhnM)n. Cm·m·llu; llnuplmann. Ccor Montt·Solít-tt•~ Bnrro¡•s \nglc•'0'· Dir.: John Eliot Gurtlilli'r. (5:~m). BARTOK: Ouor1"1decordttn. ·1·, S1. 9 1. Quur·trt l.ind~uy. (22m). MARTI ~l: Sunntu t•n H11 M ¡•t•r n chwH Oaut~~. Mns,lmo Mc·r·ct•Ui. Ni h•rclí, ~oln, Guidt:tti. (3m). T'<.AJ- DEJAll tia JlliÍiÍI'I ~erthl•· , · n. 4, up. "0\IIK!·· s·lllltelnru 36 cM Cuut·t·rt ~t'· ' Orqu~~lra 1l{)U\1. ·\llhl!•rtlum. Dir.: Bt· ·1 ~u llnitink. H3m). \ IY\Ir · Con¡·~rl per u t¡uatrt• "iu- lim op. 3 n. 10. ··cestro nrrnunit·o" ThP Engli•h Cooccr·t. Dir: Tre\'Or Pinnock. (10m). ;\flLH..\UD: Suite proH'nçul. op. 15:! c. Orque,otru Rt•ponal Òt• C:annes-Pro,·enct' \lpt·;-Cott> d'.-\zur. Dir.: Philippe Bcnrlcr. (16m). BACH: Ptl\ a na i Gallarda "Lord of SaJi,bUt;'' GIPnn Gonld. piano. (6m) BRlTTE~: Occnsional Owrlllre op. 38. Or·questra Sirnfònit•a dl' Iu Ciutat de llit·mingham. Dir: Simon Ratlle. (7m). 1:3.00 GRANS INTEGRALS TA MÚS ICA PER A PlAJ~O DE CI IOPlN Taruntella op. l3. 1\athryn Stott. pianu. (3m). Vur·i•t~·ions sobr.. una tonnda nac·ional ah•manya. \1u- clímir A~bkc•nazy, piano. (Sm). Rt•t·ord de Pugaoini. Niknlni Pt•tmv. piano. (3m). Var·illl·iou.~ hrillunl~ op. 12. Pelt'r "-alin. piano. (8m). Yaria- en ~'li '1 ( dt• H.-xaméron}. Ylutl.inur A~hkenaz). piano. (2m). 3 Valso•. op. 3-t Artur Rubinst.-in. piano. (13m). 2 val><o<> per a piano. op. 69.n,. li .2. \ludímir Asbkenazy. piano. (Sm). t•iun~ l•LOO M(:SICA DEL SEGLE x.x KOO.\L\: Om·t per u 'iolí i \Ïolonrl'l, up. 7. .Jt>an-Jacqut'l! "-antm·ow. :Mar-i Fujiwnra. (25m). LUTOSLAWSKl: Varindnns ~obt·e un tema de Pa¡;aniui, ¡wr a dos pianos. l\1. Lnunh•s i Lluía Prrez Molina. (Sm). GORECK.l: Petit Requit·m pt•r una Polka, op. 66. St·hünLerg Enst•mble. Dir.: Rt>inhc·r·t de Lceuw. (24m). 15.00 BUTLLETÍ DE NO- TÍCIES I AGEl\'DA :\1USICAL 15.13 CAPSA DE .:\ti:SICA SlBELil.iS: Simfonia n. 3. op. ;)2. Philharmonia Or·chestra. Dir.: \ ladimir A.~hkenazy. (30m). GLf\"KA: VaL; en Sol !\1. Kalery Kamisbo\. piano. (7m). \.Lllll\OJ'.l: Concerto a ci.nquc. op. 9 n. 2. David Reirht>nbet·g, oboè. The Englisb Cunrt•rt. Dir.: Trevor Plnnork. (12m}. FAURÉ: La bonut• Chanson, op. 61. Gér ard Sou:r.uy. Dalton Baldwin. (21m). M.l lAYDN.: Quintet dt• t•or tlo, P 108. L'Archibudt>lli. (20m). CA R ULLI: Conct'l·t pt·r u flauta, guitan·a i o r·quc¡¡tra en Sol M. Jcun-Pierrt' Rampal. Alt•xondre Lagoya. Or·c¡uestra de Cambra Franz LiMzl. Dir.: Jnnos Rolla. (22m). GUZU:\OV: Les estaeiuns, ballet op. 67. Orquestra dc la Suisse Romnnde. Dir.: Ernt;'t ,\n•t•rmt•t. (36m). DE JERUS.\I.E \1 : Dhit Domin'"· Chuntidt·t•r. Chunticlt"t'r '\infnniu. Oir.: Jo•t•ph 09.00 BllTLLETÍ DE NOTÍCIES ]t>nning,.. (9m). \ ET\T~ 18.00 AUL\1:\.\ C Un t"'P"' tlestinut a CHlt':u· i rl'\illrt' l'is ft•h mel, n•prt''t'll· Lutim• tlcl¡lussnt rnu~il·al (;uití i ,drcríó cl'.\lt•x Rohl•·'· ' l'lat~ ¡Ji,t•ngr·àfic¡Ut'b upnr·eguclt>• ui m.-n·at. E,pni pulrorinut pt•r Di•cm• Ca•trUó. 19.00 REPERTORI DE CONCERT RAvEL: Pn vano pt·r· u 111111 infantn flífuntu. \t•nth·ruy of St. 1\lurtin-in- tlw-Fit•ltiK. I lir.: Nt·l'illc• Ma,·duc•r·. (7rn). HEETHO\ EN: Conc·•• ri Jlt"· a piunu i orqut•stt·an. 3, up. :17. Till Ft•llnt•t·. Tlw \t•nrlt•lll) nf St. Martin-in tht·-Fil'l!k Dit·.: Ne,illt• MurTÍII('I". c:J6m). DVOR \"-: Hu¡t-.1rliu t•,(u,u, np. ~5 n. 3. Orrpw~ll·u Sirnfti ruca dt> \fontrt•ul. Dir.: Urnr lt., Dutoit. ¡13m). 20.00 BCTLLETÍ DE NOTÍCI ES I AGE~DA 'll SlCAL 20.13 LA :\tÚilC.\ A UEBAT Programa u l't·nturn dt• lt•rnt·~ mu,irul,. d'intt•rt!~. n•ulitznl amh Iu t•ol.luhnl'llt'iÓ dt•l C:on•t•U Català dt• la 'VIú•it·u. 09.08 ~ELECCIÓ DE NOl'rt•,t>utnl'ió tl.- lt>.; últirue¡¡ no- 10.00 Bl T LLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAJ'SA DE MÚSICA Bll \ HMS: Sinrfooiu n. 1, op. 68. Or·4ut'Rli'U Filharmònit~u dc• Bt•rlín. Dit·.: H t•rbct·t vot• Kur·njun. ll.lm). HUNIE: Captuinr• llumcs Poc•Licall Mu~<Ít'­ kt·. ll t'•pèl'ion U. Oi.J'.: Jordi Suvull. (10m). GRANADOS: Triu umh pinnn op. 50. Trio Bruux \rts. (25m). OE- BLSS'\: 'olocturn~. Cor Joh n \lltlik. Urcrut·•tru 'olew Plulhurmonia. Dir.: Picrn· Bouli'~. (25m). BACH: Conct>rt dr Bmndc•nlmrg n. 3. BW\ 1048 TbP Enflli,b Concert. Oir.: (llm). Pinnock. Tr·t•' or E'\ESCO: 0.-,..-t de n:nt. op. 14. SoH~te~ im•trumentals. Oir.: Iluria Amlret•,ru. (23m). GR.lEG: Sonata per a violí i piano, op. 45. Picrrc \ moyal. '\11klmil Rudy. (22m). iiJ .... ... ~ e f!\!' ¡;r 163 22.00 AGENDA l\JUSICAL 22.05 ELS NOSTfC ES CON- CERTS CONCERT t•m·..¡;illtr·ut ¡wr Calltlunyu MtíAic·o c•l tlin ;{O clt· novt•mhn• tlt~ 1997 a ri~H~I(>~iu tlc ;,unl Pet·!' do Huhí. CO"' CERT COMMF.MORI\TJU DEL so¡. AMVERS.\Ill DE LA CORAL S.\ Yl' JOHDI. Cura! Sant ]urcli. Dir.: \avit•r Sunfi, (49m). 23.30 1\0CTIIRN Mú,ica per u rullar t•l diu. Pn•st•ntarió a t'àrrrr d'Aifrt•rl Cl'la)a. PROGitA:\L\ CIÒ DE l\ IT Rt>petició drls mt's. tíltim~ pro¡:ru- 0 1.00 ltl:SICA PER -\ COBLA 02.00 L'AUUIOVJSlJAL 0 1.00 CAPSA DE MÚSICA DIMARTS,26 DE MAIG DE 1998 07.00 L'OBERTURA Músic•a ¡H'r ronwnçur t•l rlin. Recull d'ohrt•R brru" pt·cot•n tatlt•s prr Joan \ïn•s. lrwlou butllctin~ infummtiu~ tlcs mu~icah. i ugr•n- 13.0 0 GRANS INTEGRALS LA MÚSICA PER A PlANO D l~ CHOPIN. :i va lsos pt>r n pinno, op. 70. n8. l-3. Vludímit· ·\bhkeuu~y. piano. (6m). Tr·t·~ vulsos en Mi M, Mi b l\1, mi m. \ ludim.i.t· Alill.kenuzy, piano. (8m). Vals per· a piano, op. 18. \ludlmir Ashkenazy, piano. (5m). Gran vals op. 42. Eldar ~ebolrin. piano. (4m). \al, en \li b :\I (Sosten ulo). \ ladimir Ashkt-nazy, piano. (2m). \ariacion~ sobre u.n oirt• nut·tonul dt• ~loore. per a piano n l[Uatrc mans. Kl')styua :\lakow~ku i Anna Welo•ow.<kn. (ím). Rondó per a dos piano~. Op. 73. Krystyna ;\fako"~ku i Anna \\'clo!>owska. (9rn). H.OO JUO~lENTS LÍRICS DELIBES: L'Om.-leue à la Foll<•rnbucht· (t•xtractes). L.Dat•hury. C ..Jorquin. J .Mollien . H. l..c·noty. M.Piel'i. Or cbestrc Lyriqu.-. Dir.: J.Brebion. (26m). SERRA.NO: La DoloroHa. T(•r·esa Be rganza. Pl ítci- do Domingo. Ramon Cootrt'r·us. Rondalla. Cor d.- SolL•tcs lírirs. Orqu.•stra Simfònira de Barcelona. Dir.: L. A. García ',!¡" nrro, (29m). 11 15.00 Bl:TI.LETÍ JHo~ ~0TÍCIES I ACE"DA )ILSICAL 15.13 CAPS\ HE U{ SICA \\. SCIItJ\1 \'(: Símfnníu n. 7. On¡ut•stra Símfr)ní!"u dt• Píll~hur¡;la. Dir: Lor·in \1auzt•l. l:iOm). SPOllll: Sonata t•om·t•rtuut ¡lt'r 11 aq111 í fluuta. up. 113. \Jur·it•llt• N(lrdrnunn. Amh·1í" \rlorjún .(lóm). XOST \1-.0VIT\.: Suít;• d'Eitàv¡·r, op. 97 u. Ül'l¡ut·~tru Símfònkn Nat•ional ci'Urr·uïnu. Dir·.: Tlwodon• Km·laur. (<t l·m). BACil: Pnrtitu n. 4, BWV 828 . .ll'nrr Louiij SH·u;•r·mnn. pinnn. (2:!m). ELLI!\GTON: Allgt•lit•n . .John Colt 1'11111': ~~~­ '\o fon . .Jimmy Gurl'ison: Lln.i'\. Aaron Bt•ll: baix. l~hin .)om•s: hutt•ríu. Sum \\ ood)unl: batrrin. ((un). KOB"''COLD: Bah) St•r·;•nndt•, up. 2 L Ontut••tr·u Filhut·mònit·u dt'l '(urclot••t d' \lt•nutnyu. Dir·.: \\ t•rnt•r· {21m). \IIJI't·l. \ndrt'lh H \'rD\: Tlw Spírit'• Son¡:. \1haírí La\\sou. bo¡1rnno. Ol¡;a 'J\t•rskaya. ¡riunofortt'. Ral'IU"I Pml¡;t•r. Yínlí. Oie¡; 1-.of;Uil, 'iulnnrt•l. (6m). L.\LO: Hup•;'rdw. OnJill',tru i'\im•íonnl de I'Ópt•ru tle \lonh>-C:u·lo. Dir.: \ntonio tlt• \lrnt•icla. (llm). 18.00 CRANS INTÈRPRETS KLAUS TE~i\STrmT .\1\11LER: Sisnfuniu n. 5. On]ut·~­ tr·a Filhur·nat\nira olt• Londrl'>~. Oi•·: KlanH Tt•nr~~tt·rh. (iSm). 23.30 ~OCTURX \lú sica per acahar d dia. l'n·ocntaeió a càrrec d'Alfrl'd Ct•luya. PROGRA.WACIÓ DE NIT Repetició dl'ls t1Jtims ru·o¡truml'8. 01.00 NOUS INTÈRPRETS 02.00 SELECCIÓ DE JAZZ 0•1·.00 CAPSA DE MÚSICA DIMECRES, 27 MAIG DE 1998 DE 07.00 L'OBERTURA Mt1sica per començar el dia. Recull d'obres breu~> ¡n·t·sl'ntadl's per Joan \'Ï\e;. lndou buillrtins informatius i agrndt•s mu~;eals. 09.00 BUTLLETÍ DE ~0- TÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE ~0YETATS Pre~entació de lc,; tíltimPs non•Lal< di..;,rogt-d.fiqucs apaa·r~­ dc~ al met·cat. Espaí patt·m·inat pet· Discos Cnstrlló. 10.00 BUTU.ETÍ DE NOTÍCIES 22.00 AGENDA Mt.iSlCAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CONCERT t•n•·<·giHu·at JH't' Ca talunya Mú Mit•a ri elia 18 cir ci•~RI'mhn• dt• l\197 u l'Auditori dt•l CPntr;• tlt• Cultu•·u Gnntcmpor·àuio dt• Bua·n·lona. DOI\ES COMPOS ITORES DEL SEGLE '\\. din~ la I T<·mpor·otla el' \\ Ul\1LSIC-\. Oln·es pt•r u piano dt• BOULANCER, SC! 1\tiTZ COl IR. 13.00 GRANS INTEGRALS LA :\'fÚSICA PER A PIANO DE CHOPIN Variacions solwe "Là ci darem la ma no'' d e Mozart. op. 2. Cluuclio ArTuu , piu110. Or·quPstr·a Filhar·m(miea dt• Londres. Dir.: Elíohu lnbal. (20m). Fantasia Robr·c aires oacíonal. polonl'hOi\ op. 13. 1\lisha Dirhter, piano. Philannonia Orchesb·a. Dir: ~e­ ville :\1arr·iner. (14m). J:..rako- 20.00 Bt:TLU.'TÍ DE l\0TÍCJJo:S I AGEl\DA ~fUSI­ CAL 20.13 PERFILS Raim on Ct>lonlt'r t•on~·erbn amh un rompositur ui 'l'nllunl dc Iu ~e\ u obra. 'ink, op. 11.. Bt•lln Da' ído' it'· piann. Or'llll''oli'U Simfèrnít•n tlt• l..ond•·r•. Dir.: '\;·viiJt• \fnrr·int•r. (15m). 11.00 :\li:SIQl ES DEL MÓr\ Lnu firw'otra uht•rlu a l't•xJII'l'"'ití lliiiSÍI'UI dt•ls pohlcb rl'nrr·l'u. 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA }JUSICAL ll olligt•a·, 11'1W· Clrri~loph Pop¡ll'n, violí. Ot'IJtWKII'II dc Cnmlu·u •\nglt·~u. Dir: llt•inz llulligt·a·. (25m). M \HTTNU: Lc., Paruhult·~. Orquestra Simft'rni1·a dc• In lli'ulio rll' Pl'll¡::u. Dit·.: Ztlt•n;•k Ko~[¡•r. (23m). B \CII: Pn•lmli~ i fuglll'' n. I u 6 d'EI1•htH'CÍ bt'n tcm¡wrnt (llihr;• 11). Frit·drit·h Guldu, piuun. (2ïm). Elr G \H.: Ctlt'kaib•tw (In Londnn To\w). uh~·rturu op. HI. Thc Philhnrrnoniu. Dia·.: Owuin \nH· I llut:lw,. (I im). SC:HOBERT: Cnnt•¡·rt¡wr u t•hned o hunum·rflti¡;t•l í nn¡m•,Lru. E. S1•1lwim. Cnllt·¡..rium \url.'um. Dir.: F. \lt•it·r. (21m). BOCCIIERI"'I : Simfuniu np. 37 n. 1, C 515. Oa·qut•stru Bonot·u Arutl,•min 1\lmtlis Rc!(ulis. Dir.: Luigi Mnn!(im·avallu. (llim). li \LVORS~:N: 1\ua·drankiunn, ~ouih· urqu¡•strul. Or·qut·~tr·u Simfòrrh·n TI'Omllwim . Oir.: Olt• KriHtiun Huu cl. (16rn) . 1301 SMORTIEH: Suite• ¡wr u lluula dt• lwl·,lluilt i' iola dc· gurnhu. np. 35 n. I. Bt·rnhurd Hiihrn. Jiir¡:l'n IlüiN·ht•t·. \¡·him \\'¡•igt•l. ( IUm). 18.00 :\'OCS l~TÈHPitETS e~ pui pt•r t•nnf.i,.••r ,.¡, uní~¡,., d'aro. Ln 19.00 REPERTOJU CO'\CERT DE tt:LC \H: "•·u Pirtun•,,op. :n. Dt•lln .lurw,. Ro)ttl Philarmnnic elrt·lwstna. l>ar.: Charl;•, Mat·kt•rrn~. (:!Om). 11 '\..'\DEL: Mtísit•n uquúlit•u, a;uitt· n . I. St. of Ac·ndt·m) Murtin-in- tht•·Fit•lcl!!. Dir·.: Nt•,illc Marrint•r. (27m). llAIUlER: Atlugio p~>•· u t•m·dn, Op. 11. OnJUC~tt·a Símfòuit'll dt• SuinL LouiH. Dir.: Lt'onnrd Slo tkin. (9rn). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES J AGENDA MUSICAL 20. 1 3 Ira. op. 101. Editlt p~ maun. Ot·qnestra Filhanna. S tu ttgart. llir dt' ea flau'thild. Wolf-Dil'tl'r (6-tru). Dotze YnJ,¡¡,- Capnoi, p¡or a piano a quatn• llllno op. 9. Yaara Tal. .-\nd~Q~ Groethu)l-en. (19m). l na ,¡;j. te de ballet. op. 130. On¡~ tra Simfònica dl' Ja Ràdi, dt Bu,;cra. Dir.: Colin Oa1i;. (19m). 22.00 AGENDA 1\TUSIL.\L 15.13 CAPSA llE MÚSICA S POll B: CtuH'l'I'IUIIlt'IL 2 p!'l' n violí, m·pn i <)l'<fiiCslna. U•·~ulo 10.08 CAPSA DE MÚSICA BEETHOVEN: Simfonia n. 3, op. 55. ''Ileroit·a··. Ot·qw•,tro ul'l St•gle XVIII. Oir·.: Fr·allri (49m). SCIIU Rrüggen. RERT: Nocturn pet· a piano, ~iolí i Yioloncel. D 897, op. pò~l. 118. Trio \rion. (9m). MO~EVERDI: Ballo dl'llt• ingrat!'. Cathcrinl' Boll. Tes"o Bonner. :\1iehuel Gcm·gr. ~t'w London Consort. Dir.: Philip IH'\DEPickett. (38m). ~flTH: Concert per a ,;olí i orque,.tra. David Oistrakh. Orque~tra Simfònica de la Ràdio dr J'LRSS. Dir.: Gt•nnadi Rozhdt-..twnski. (27m). RESPlGID: Font.;; de Roma. Orl(Ot'~tra Sisnfònka dc Ru,Lon. Dir.: Seiji Ozuwa. (16m). BR.AII\18: Sonata per a clarinet i piano n. 1. op. 120 n. l. Karl Le.ister. Jorg DernuH. (22m). 19.00 ftEPERTOR I DE CONGEHT T\ATKO\ SJ:..J: Suitl' cld hullt•t "Tt•t•n<·anou>~" op. i Ia. On¡ut•t~tt·a Filhurmònit·a d' lsrad. Dir.: Z. \lt•htu. (2:im). DEBUSS'r: Dan'"' ¡wr u arpa i <·orda. Jrina J:..nrrwu~. Eo.,cmhlt• Gr n7 - St Pt•h·r-hur¡:. Oir.: Rt•nt~ '>taar (12m). 12 TIEL:\L~G. RIBAS. :\liLÀ. BOFILL i GLBAIDLLI~A. Liliuna ~laffiolle, piano. (189m). TEJ\JPS D'HOME- NATGE \1\\. HECEH: 125 A''íYS Cnnt'I'J"t ¡wt· u \iulí i ot·t¡ur~- 22.05 ELS NOSTRES CO:i. CERTS CONCE RT enrcgiKtral ptr Ca talun) a Música rl elia 17 dt sclcmhr·c dc 1996 a l'llo•¡•ital dl' la Santa Cn•u i Sunt Pau. MOMPOU~ Suite rompo.ttob· nu. GARCIA ABRIL: hor.a. cions. TORREI\T: 11-r, ,a~. sos. Fantasia sonala n. I,"'\ 20. Jaume Torrent, guitam. trtlle -ik. ( ptr a [,.a Sin~ <JJ d,· llnjr DRJ~ 1'\lít• On¡~ Uíur (9nt). 13.01 [.\ v ()b ( pinn~ ~I ur~ Fillr~ Zuhi •piu lla ni (53m). 23.30 ;\'OCfURl'i :\Jú.,ica per acabar,.¡ dia. Pfto .;¡•ntaríó a ràrrt•r d'.-\Jr.n.J (J; la)U. PROGRAJL\CIÓ DE :\IT Rt•pctit•.ió deb últim..- pro;:n01('-o. 01.00 TE!\IPORAD\ D'Ò. PERA 03.30 GRANS JNTEGRAfj Emès dilluns. 05.00 CAPSA DE MÍ:SIC~ DUOUS, 28 DE MAIG DE 1998 07.00 L'OBERTURA Mú~ica pt'l' començar ri dil. R<.'cull d'obt·cs bren; f>t'l'•tll· !<teles pt'r Joan \ht's. Ind011 Luilleti.ns informatiu• i a~ des mu,;l'al'i. 09.00 BLTLLETÍ DE W· TÍCIES 15.0 TÍC C.\ 15.1 " ti.~;o 09.08 SELECCIÓ DE ~O­ VETATS Prc-entui'ÍÓ de le- últimt> ~ •t'lab d.iscogràfiqur· upa~ dc" al mert"at. E:.-pai pulrnll" nat pca· Oï,¡·u~ ca~trlló. dtl' 10.00 Bt.:TLLETÍ DE ~(1. li\ TÍCIES t11ri 10.08 CAPSA DE lfÚSJC-\ BOROOJN: Sinúouiu o. I Hc•iuJ Oa·qneslra filharmÒOÍfJ d'Estocolm. Dit·.: Grnn~di Rozhdrstvenski. (36m). GER· HAH D: Thc plagut> (In pr,tnl· Mit-hue l Lonsdalc. nurr~dor. Cor Sin:ú'òuic BBC. Jtrvf Or· 1 •rurstru Nacional d'E~pnnl ' Dir.: Edmon Colomrr. t ,rnd C. JJ.ABEL: Sonata sobrr Cu-Cut. Ri1·ercur Coo"'11' (6m). ~fEl\DELSSOf~: lli- n dr rant¡ Sim or¡: RR. 0~. rrrt. (20tr ''P·! o,., hl'r .\lh 'Jf, \In gui 18. Pr rol. Rn ~ PtiB.. nnr,.¡. Du~ Bll>(·l¡jld_ • Car•rri. Te lllar.· And~:ra¡ l:na:Ji. . Orqn.,. !Ràdio,¡. Dall'. ¡trat P« ¡1lin 17 J, rHo;piul rant Pn1L !JIPO•Id.lf.: Enn ri'rr§ uln.l. "l' guitam. dia. Prt- \lfred ~ EGRAI5 )tÚSfCA 5 MAIG lA ar rl rliJ. tri dt corda. op. :W. lluusmu·lk. ¡32ntl. GRIEC: Com·crt ptta piano i orl[lll''lru op. 16. E"a Pllllloeka. OriJIH'sll·u SiJO{ioniru Jt> lo Ràoliu Polmw.a dr Crncò,iu. Dir.: Tudt•ust 1\ojnfl'ho""ki. (:lOm). RO DRIGL'EZ- PICó: Jmutgt'' dt> r \lírin. LLuí< \ ïdul. piano. Ontuf'Stra rlt• Cumhru T1•uu·t· Uiun•. Oir.: Jost•p Pons. (9m). 13.00 GRANS INTEGRALS LA ~(ÚSICA PER ,\ PI \NO DE CHOPIN Cnut·<·rt pt'l' n pi11110 i UI'((IH'Sll'U n. 2, U(I. 21. Mu1-ruv l'<·rnhio. On¡ut•Htru l·ïllu1r;nimicn 11' lst·m•l. Dir.: Zuhin \1rhto. (30m). ·\mluntt· >pinrmlo i Gran Pulruwsn lol'i llanl, up. 22. Clnutlio \l'l'Ull, piano. Orl(llt'>l ru F'ilhuntllmi ro tir Lmuln•s. Oir.: Elinhu lnhal. (15m). Jt.OO 'flsiC \ \~TIG \ IL\ZZOCCHI: Lnnu·ntu tli oa,itl. '\o•tlerlumls h.anwrkonr. Soli.,tr; instl'liOll'ntnls. Dir.: R1•nÍ' Jarobs. (li m ). CAHFZO\: Quutn· olm•' Tr·ín lmrla 'I ans. ( llrn). C \'\ÇO~ ER DEL OLC OE C.\1 \ BRI\: E,tos 110d1t's à 11111 lur!0,, \ t>JIO dt• VOR Mil O lllllOI'ÓS. 'o me soy Iu mon-niru. Fului mt·us ollws. La Capt•lln R1•iul de Cntulunya. Dir.: .l01·di SulniL (15m). :\1.\RINI: Ciu Mm amnntt• nu'l ni4•gu piu. Th11 Con~ort uf Mu•ic-k4•. Dit·.: AnLhony Rool1•y. (óm). I~AL· CONIERI: 2 Jlt'l'"" instrnmt•ntol~. \lu~i<·nliN4'ht~ Compu¡,:nry. (llm). pr~ 1~.00 Bl:TLtETÍ UE NO- r>. lnrl,\1 TICIES 1 AGEI\OA \IUSI- IS lb i lft'D" DE .\0DE .\0. llim•~ DO- ¡ apa~ ai patred- •llií. DE NO. ~fi; SIC.\ aiu o. I. ¡annònila Grnnad! 1m¡. GER· (In pt•li~ narrudllf, Jovr Ur 'E'Pan)l. er.(4;111t subrt d Con'""' )J~: Or- CAL 15.13 CAPSA DE \ILSICA lt\IJLEH· Simfunia n. 8. Suli·l~· \ocaJ,., (.or d4• I'Opc•ra d~ I'E,tnt dt• \ Ïc·nu. ,\"m•tm·iú dr rantor, dt• \'il'nU. Pt•tits ~nt~r~ dr \ i1·nu. Orc¡ut•l>lra . tmforurn 1lt> \ic·ago. Dir: Gt•0~ Solti. (80m). \\OL F' FERR.-\RI: Triu amh piano n. 1. 01!: 5. Trio dt• \1unl('. ¡:tim). El.\'\DEL: Co111'c•rtn u tlu1· cori 11 • 3. 'flw li:nglish Con c~·rt. Dir.: Tn·vru· Pinnock ~ 20m). PFITZNim: Fuutusi~ or. 511· Woltr•t· Fun·hPrl. vinlí. Orqur,trn Simft'lnic·n de Bum' brr••. 1\nclt'l'llH r Dir... "wri'IWt' :lllwrt. (l:im). B~~LLMAN: frt'6 rpí~tolrk n ·> 71 1· o·> o~. ' • ., ~~ . • 01 1111 Bc·~t 14•nnt· Rist 1·¡• • guitarra. ( 12~ 1 ¡, ' lS.OO PEI\T\GHMtA Pntt,rrnma dc di\ nlgu4•i6 mu'i ral B · • " 10 • n•alitw4•itÍ: P4't'<• urr, i \lc•x Hnhll•.,, e ... 19.00 REPERTORI DE CO"CERT BIUH.\1S: Rap•òdia per a c·cmtralt. op. 53. 1.\.athJeen Ferrier. Cor i Orquc.>tra Filharmònira dt> Londres. Dit·.: (16m). 1.\.raU>os. Clt•nwn' Concert per a \'ÍO· lonr1•l i ort¡uestra en Do M. Ofru Harno). I Solisti \'em·ti. Oir.: Clatulio Srimone. (24m). JOPLlN: Maplr Lcaf Rag. Tlw Ent~rtainer. l\lirhel Lc~··ancl, piano. (3m). PACllELBEL: Canon. Canadiun Ba·uxs. Tht' Bedin Philarmonil' Brus8. (úm). norrr: 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES l AGENDA lfl!SICAL 20.13 ''A LA ~MANERA DE.... " Ln ronviòat ens proposa iconwntala múbica que li agrada. Guió i prc,¡•ntar·ió de Joan \ï' c•s. Producció dt> Dolor;; Bus<¡u¡·ts. 22.00 AGENDA :\llJSlCAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CO'ICERT cnrf'¡.'Ístrat pt'r Catalunya \lúbiea 1·l dia 7 dt< nHtt't; de 1997 al Tcatt·e -La Fat·undulu., riP Sabadell. Rosumundu. SCII UBERT: GUZMAN: Confidèndcs a Antnnio Ma¡•ltudu. BIZET: Caruwn. llllilt• n. 1 i n. 2. Teresa Gul'l·i¡.~u~a. soprano. Orfeó rlt> Snbudf'll. C¡u·al Sant Vicenç dt· MoUct. Cu ral r\l.lelui8. Orl(tH'~lra Simfiinil'a dd Vallès. Dir.: Jordi Mora. (65m). 23.30 NOCTURN \f1í~ic·a pt-r ara bar rl dia. Pre•t•ntació 8 t•àrn-e d'Alfred Cela) U. PROGRA.,IAClÓ DE ='olT Rt'fll'lil'ió del, últim~ progrumt''· 01.00 )fÍ:SICA DEL SEGLE x.x 02.00 REPERTORI CONCERT Em~s <·I dilluns. DE 03.00 GRANS INTEGRALS Etnt.s t'I dimarts. O 1.• 00 CAPSA DE MÚSICA DIVENDRES, 29 MAIG DE 1998 DE 07.00 L'OBERTURA Mú8i4·a prr romt>nçar ri dia. Rcenll cl'obr·t'S hri'Ui! prescntud<•s pt•t· Joan \Ives. lnclou hutllt•tins informatius i agendt>s mn•iruh,. 09.00 Bt'T LU.'TÍ HE '\0TÍCIES 09.08 ~ELECCIÓ DE '\0\'ET\TS Pn••t•ntnrió tir lt>• llltinw• no' e tat:. tli>-t·n¡.rràfittut'' apun•¡tu · de, al nwrrot. E-poi potnwinal per Di sen' La,tdlú. 10.00 BlrrLLETÍ OE 1\0TÍClES 10.08 CAPSA Uf: MÚSICA POULENC: Lc·~ onimnu'\ mod(olt•s. suil4' cl'un¡ut•sti'U. Oa·tlllllstra !11• Iu Ro<'i1•tut dc• Con4·rrtA drl Con~t'I'VIIItll·i clt· l'aris. Dit·.: C<•ot'¡_lt'N P1·f.trc•. (21m). DUSSJ.;h.: Ccm¡•c•t·l ¡wr a arpa op. 15. Hohc·o·tn \lt·~­ samlt·ini. Onplt'~ll·o dt• 1\lantua. Di1-.: \'ittni'ÏH Pat'iHi. (25m). SCII lJ\1 \\\: '1'1'4'' ro ma11rr• prr a uhui'- i piunn. up. 94. OuuglaR Rnycl. \luria .Iuan Pin·s. (12m). B\CIJ: "\\i dl'rsteh<· dol'h dt·r Sitntl<··· (Rc·-ist<•i' ui pt•t•ut ). l'!llllutu BW\ St. Poni E.s.IHtntl. t'on trulL Cor dt• llt'll'< cl1• ltanrw'et·. L.:nnhonlt Con<ort. Di1·.: Gusto' Leunhnr<h. (l:!m). Iv\B \LE\ SKI: Simfonia n. 2. np. 19. Orqut''<lru N1•w Philharrnunia. Dit·.: Ou\ id Meashom. (2·1m). DELit S: Suite Norllt'I:(U (1'ht• Counril oC the P1•oplt• ), nuí~i¡•u inc·idt•n tal. On¡tu·~lru Simfèu1ic·n EslovllC'tl, Bnttislnvu. Dir·.: .John llopkins. (25m). SWJ<:K LTNCI\: Mt>in jtml:(4'~ Ldwu hal ein End. Quat·h•t Am~l!·r· clam Lo1•ki Stm·ahtMI. (6111). GALUPPJ: Cum·4·1·to u quattt·i. 1 Snli~ti Vt•m•ti. Oit·.: Ciu u 11io Srimnm·. (7m). GERSII\l;'lN: Ropsod) iu blut•. ~c·a·¡,iÚ p••r n humlu dt• jan \hm·u~ Robert¡,, piano. Cumpmwuts de I'Orq1Wslra dt• St. Lukt•'s i de l'Orqau-,trn d4• Jau rlt•l Centre Lint•oln. Dir.: Ruht•rt Sudin. (28m). 13.00 GRA.l\S 1'\"fEGIH.LS L.\ 1\IÚSIC \ PEB \ Pl \\0 DE CHOPT;\. Cun1·c·rt ¡wr a piano i urr¡uestt·a n. l. up. ll. 1\..ry~linn Zimt•rmun. piano. Ot·quesu·u Simfònil·u tlt• Pultt nia. Dir: .h·r:t} Maks}núuk. (-12m). 14.00 ~fÚS I CS DE CATALUNYA TELEMANN: Tr·io Sunnta 1·11 Iu 111. Hnn·dona ConHot·t. (I 2m). PA lliSSA: El nu¡¡· u dor. Un Vt'ntnll. Juun Culwru, trncu·. Mand Calwro. pinno. (•1m). \'1\ALDI: Ctmc·prt 1wr a fagnt, C'm·da i t•ontinu. H\ 477. Jo¡,rp Burro~. L'Annnniu e 1'111n•ntiom'. (I lm). BL\'\ C.\FORT: Quurh•t d1• rnrclu d1• Pt•tlrulbc..,. Quartet Pedralht'•. (27m). 15.00 BLTLLETÍ DE ~0TÍCIES I AGE~D \ ;)Jl.:SICAL 15.13 EL DlA DE L'OIE:\T P1·o;;rumario rralit:.ndu 8 pnrtir de les peticion' ([llt' els ot>'· tt·t·• ownt~ han f1·t ui ¡·ont~:>otn­ lhll' <h· Cutulwt}U 1\Iúsicu, tel. :.!0:! 35 35. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES l AGENDA MUSlC:AL 20. l O l~L DIA DE L'OIENT Cnntiuual'iÓ d1·l progrumn. 20. 15 TRANSM iSSIÓ EN IJIRECTE DES DEL TEATRE LA FARÀNDULA DE SABADELL DONIZF:TTI: .\una Rolt>nu, òpt·ru ¡•n Ò4h actt-,. li)t>jin Kim. Arnljun Kotrhiniun. Rn~u \lutt·u. Lluís \ïlaruajó. \lul'i~a \lartins. Lluí, Ramon ~ulcs. Curlt'< Cosiu,. Cor dl'l;; \mi1•s dt• l'Ópera d4• SabndcU. OrCJUt'strn Simfòl1ira ut'l \ull(·~. Dir.: Ft•derit•o Carría \i¡,,'il. 23.30 NOC1TRN e;¡ S' ...= .5! 5I Mtísic•a per arubur el elia. PrcHt>ntm·iii a l'urn·c d'Alfred Celuyu. e:;• ;;i' 1 63 PROGRMIACIÓ DE N IT ltt>JWlÍl'ÍÓ dels 1íltims prob'TU· nu-s.. 0 1.00 MÚSIQUES DEL MÓN 02.00 REPERTORI CONCERT E111l·~ el dimarts. DE 03.00 GRANS INTEGRALS Emi'-~ t>l uiml'rrf'~. O 1.00 CAPSA DE lJtSl CA 30 DISSABTE, MAIG DE 1998 DE 07.00 L'OBERTURA h1tí•ica pt•r cornc•nçar el dia. Rct'ull d'obr(',. breu-; pre;;t>ntaclt•s (11'1' Pilat· Suhirà. 09.00 Bl.'TLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSI- CAL 09.13 MÚSICA PER A COBLA SERRA: El proft·ta. vnk El piloto. schntti;.ch. El p-ullll'tl', vals-s01·is. Cohln Sant Jor·di. i)ir.: .Jordi León. (8m). GLOSSES POPULARS CAT\LA~ES: L'hcr~u lliera.El mm·im•1·. Ramón Pla. trnora. Cobla Baredo11a. (8m). SERR \: La pn•só de U~ida. pocnm ,¡mfònic per a du., t•oIJit·¡, i timhale~<. Cobla Barce- J. 13 Uir.: Antoni Hos lona. \farhà. ( I lm). B\LL DE GITMES: Toc· dc fc•sta, \1asurca, Galop. Cohla Print·ipal dc Iu Bi~bul. Dir.: Fruncesr CasMÍ. (8m). TOLOR\: Sol ixenl. Comprrol u, sa rd onc•. Cobla Sant Jordi. Oir.: Jordi uón. (8m). ni. Cario Allemano. Cario Di Censo. Tbomas )forri~. Cor de Cambra de Brati~lava. Orque..tra Simfònica de Cruz. Dir.: Emmanuel Vulaume. (132m). 23.30 NOCTURN 10.00 AGENDA MUSICAL \lúsica per acabar el dia. Prra ràrrrc d'Alfred Ct>laya. 10.05 PENTAGRAMA Rrpc•tició d el pru~runtu c mi>s e l dijuuN. PROGIL01AClÓ DE NIT Repetició dels últims progrumcs. 11.00 EL [)fA DE L' OIENT 01.00 MÚSICA ANTIGA ProgrumRricí t•c•rditzndu n pCII·tü· dt•lcH pclÍCÍUnKC)ll(! dH IIOHlr('~ uit•nt~ hun fc•t ui c·ontcHtlld o r dr Catalunya Música, trJ . 202 35 35. 15.00 8 UTLLE1'Í DE NOTÍCIES l AGEl'DA .MUSI- ~t'otació 02.00 REPERTORI CONCERT Emès d el dimecr es. DE op. 51 . .luliant• Clauli. Bcalc Timm. Christiunt' Ot'rtl'l. \furtin Pt•t.~:old. Wolfgang Drrst·h. Cor dc la Ràdio dc Berlín. Oil·.: \lirhurl Glii•!'r. PENDEREChl: (30m). Jutr·znia I Utrcnya (Enterrament dc• Cribt). Soli~tr~ vocals. Cor Pionl'c·r. Cor i Orqut•stra Filhurmònit·a Narionol dc Vursòviu. Dir.: And.rzcj Mm·kowski. ( Um). 1\IONTEVERDI: MisHa u rup¡wlla " Jn i !lo Lt•mput·t•". Coujunt voca l EUI'OJH'II rll' Lu ChapeUe Royulc•. Di•··: Philip¡w l lcn·¡·w<'glw. (33m). 11.00 TRANSMISSIÓ EN 03.00 GRANS INTEGRALS Emès el dijous. 04.00 CAPSA DE MÚSICA CAL DIRECTE OE LA ~f1SSA CONVENTUAL DES DEL MONESTIR DE MONTSERRAT 12.30 AGENDA MUSICAL 15.10 EL DIA DE L'OIENT Continuuc·ió clt•l Jlro¡rramo. DIUMENGE, 31 MAIG DE 1998 20.00 BLTLLE1'Í DE NOTÍCIES I AGENDA ~IUSI­ 07.00 L'OBERTURA CAJ, Mú~ica per començar DE 15.00 B l :TU .E1'Í DE NOTÍc.IES ri dia. Recull d'obres breus presentades per Pilar Subirà. 20.13 L'ÀUDIO\'ISUAL Un programa cC\Jex Gorina. 22.00 AGENDA 1\IUSICAL 22.05 GRANS OBRES OFFE,".181\CH: Lo GrandcDurhe~&t' eh· Gí-roh,trin. òperu hufu. Lut'iu Valt•ntini-Tt•rra- 12.35 APERITIU i\JUSic.AL 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 09.13 :\IÚSlC...\ RELIGIOSA SPOHR: Misda per a cin<- solistes i dos cors a cin c VI' UR, 15.08 ''A LA )L\~ERA lnga :'iielsen. Peter ScifTm. Bo Skovhus. Ye..selina Kt~ rova. Cor de la Ràdio de B!r. ün. Orque..tra Simfòoira ~ Bf'rlln. Dir.: Marek Jaow11i, (121m). 20.10 SELECCIÓ DEJ\71 Programa de<Ücal a la mú.it¡ de jazz amb guió tl'A!Lm~~ llofré. 22.10 AGENDA MUSICAL ---' 10 I 22.15 CONCERT IMAGJ. NARI Guió i selecrió: ÀJex Roble1. 23.30 NOCTURN Música per acabar el dia. Pn8entació a càrrc~c de J ané. '!tro PROGILUIACIÓ DE NIT Rt'petició dels últim.~ pm;ra· Qle"S. 01.00 !\JtSICS DE C\TI. LUN\A DE.... " Rr¡1!'1ició dt>l prugruma rmèo el dijou~ al ve~prt>. 02.00 TEMPORADA 17.10 D'ÒPERA DE CATALUNYA MÚSICA WEBER: Oht~t·on, òperu eo tn•s Ut'II'N. Dl'on van dcr Walt. 03.00 GRANS INTEGRAI..i Emès el divendres. REPERTORI DE CONCERT Emè, el dijou¡;. ()..~.00 CAPSA DE MÚSICA Fr"'lüi•ncl••• oio• Cotalunro 'lú•icu P<'r romorqu"" (~1). Bai.'< Ebre, Mont•iii i Riho•ru d'Elm•: 1112.5. To·rr~t \ho: 97.~ Prillrut: !12.2. \lt Comp. Buíx Carnp, BaU. l'rn.,l'l. C"'"'" oh• UnriH•rò i 'forruJI.onÍ'•: 105.4. Baix PenMI<.: 105.9. Gorrl~.,,~,. No~u<rn, Piu d'Urt~rll, S1·~nrru, Sr~ri1\ i Orr;•·ll: q 1.9. Gurror: 91.9. Alt Pened~•. Anoia. Bo~" i ll«· ~n,.lò: 102.·1. llu1s Llolorr~l, Borrduni't, Vall~. Oeo·idento1i Vam.,. Ori•ntnl: 101 .5. Mn.-.,,,., %.11101.5. O;unu: 100.5. Sol•unr>: 89,7. Girooòo i Piu drl'E•Iany:96,7 La~ '"' %.7/811.7. lloí• t:mpoo.lò: 87.8196.7. \lt Em1•ordò i RM•rlló: 90.8/87JJ93.7/96.7. Gurrotxo: '17. t. Ripnlh...,, too.;,ltoS.6. Co·nlunyn: 88.·~. Ah Urgell: 88.6.l'ullmJu "' Pullur.o Sohirll: llll.6. Vol d' \ran: '12.111101.2. CONCERTS 1 MAIG 14 Palau Orqu l'~tra Simfònic·a dt> Barcelona i :\a<-ional dc Catalun}a.liaran Arrn•lrong, 'opr ano. Dir.: Lawren<-e Foster. l'o it ,;eo~a. Orqw·~tru Simftini¡•a dl' Barrrlona i i\al'ional de Catalunya. ~j vieneijl\ (•t'¡,tona autüci6). 18 ¡¡- 2 MAIG 19 h Palau 3 MAIG 12 h 17 h Barri GòticJPati Tarongers Palau Concert e"'traordinari Eurocarilló. Prova final dl'l Con<" ur~ Internacional d'Execució :\fusical \J,¡¡i¡ Canal,., 4 MAIG 19 h Palau Orqul'stra Simfònit•u del Vallès. Cor Jove de l'Orfeó Català (p¡· trO!•inut per Fundot·ión Cora-Cola Españo). Ma. Carme He~niiD' dez, su¡1runo. Mire· iu Cu11us. supruno. Francisco Vos, tenor. An~ Òc lt'na, hni'Íton. Dir.: Allu~rt Argudo. Fragments de sarsaPla.Lur· sa FermJIIclfl ( venió dr conrert). (Conccc1. de Tu rda al Pnlaa). 2f 5 MAIG 19,30 h Amics dels Clàssics 23 6 MAIG 19,30 h Casu Elizaltlc 20 h La Pedrera 21 h 20 h Saló de Cent Salvador Molins, baríton. Mut·ia Cuncla, piano. Morera, Vcr:U, Clwpin. AUwrt Gimrtwz, piu no. Mozart, Prokofiev, Rachmanioov. (~t'O' Iu clc Mt1s il'n eh~ Uurc,donu). Cor dc Carnhru tic· I Pul nu de la Música Catalana (patro~ina; I~ l"unda!•ió Cu ixu Cutalu nyu). Corlt>ll Trepat, guitarra. D1r.: 0 Cnsas. Oltra, Villa-Lohol!, Alhrniz, CaMtelnuovo-Tedr.sro. (C~ntl" nori Gurcíu l..orc·a). I Mu~ic•i. (~:u rot·onct•rt). \ngl'l J c•KtÍs Gart'Íu, Yiolí. Albert Atenclle, piano. Saiut·Saro•. Dc•bus"Y· ~ilha utl . (SoliMtt's de l'OBC al Saló de Cent). 7 MAIG Palau - 20 CONCERT S 21 h • Seiffrrt F 1(¡, dt &:. fònira de 21 h 10 i"MAIG 21 h 9 MAIG 12 h 19 h (;S!C..U. 10 MAIG 11 h 11,30 h L\IAC!. 18 h Rflhh 18,30 h e \Iu~ 11 MAIG 19 h 19 h E NIT u; pro~- 12 MAIG 20,30 h 20,30 h 13 MAIG 20 h cm. RJ DE EGRAI~ IÍ"STC.\ 21,30 h 14 MAIG 20 h 15 MAIG 21 h 20,30 h 21 h 16 MAIG 19 h 17 MAIG 11 h mP..~~nftJ. B•v•i llir· %,7.1..1<1 • naoJool l 11,15h 17 h 18,30 h 21,30 h - aJMaril ..____ ~tali (pi· ~ HcrniD· or.. \n!!'i 18 MAIG 19,30 h 19 MAIG 21 h 20 MAIG 21 h 21 h 20 h "fi MAIG 21 h ~ela.¡,.;. Palau). ~ ~ U MAIG 21,30 h 17 h ov. (E~rit ~cinal p<~ hr.: Joni o. (Ctntt- 22MAIG BMAIG 24MAIG - nt-Sai'll>• 21 22 22 18 h h h h Marçal Cet·vera. violonrt•l. Brigitte Mryfr, llinnn. Hurh , Murtin , Bt·NhOH"n. (Europa t•n Conn•rt). Enwmltle Avanci'. Lol'iwnmann. (Assoriot•ut Lutnlnna ric CompoC.CCB ,¡Ior,). Orquestra Simfònica dt• Burcrlona i ~arional tlt· Cutalunyn. \1. Palau lwrt Guino, art, pianu. Dir.: Edtuon Colomt•r. R. Lamote. Gcrsh''in, Mu11sorgski. Palau Ün(IH'St rn Simfònit·o dt'l Vall!:~. Orfeó Cntulil (putroci nal pt~r Fundudc) Caixa Prnt•dès). Dir.: Laszlo llt•lht). Mouu·L. Wchc t·, RosHini, Puccini. Verdi. (Cuncfrts Simfònit•s ui Puhau). Palau Orque~tra Simfònica dl' Bun·donn i Narional dt• Catalunya. (S•·· gona audició). On¡ue~tra Simfònica dt• Burct'lona i ~rionul dt• Cntalunyu. (Tc•rPalau rl'rn uuclirió). L'Aliança el el Poblenou Bundn Municipal dc Rarrflonn. Oir.: Jost'p Mut. ll nroit•k, Uoycl, Bt•rnstein , Respighi. Ptn·t·usHions de Burct•lonu. Puértolas, Miki, Mt•tulov.a, Gninjoun. Pul au (EIHDiumenges ul Puluu). ~nnn Mot·eno-La~allt•, ~oprnno. ~fontst•rral Mnr¡(alef, clarint'l. Alent•u Barcelonès ,\ngl'l~ Vila. piano. Srhubt"J·t. Kreutzer, Spohr. 'Ït')t•r lwt-r. ( \s8o riac·ió :\frL'"ià-Carbooell ). Mit¡uc•l J orba. piano. \ luzort. Schumann. ca~nl clfl :\ll'tge Cur de Cambra dPI Pnlau de Iu Música Catulnnn (pnt•·ocinnl prr Pul uu Funtluc•ió Caixa Cotulunyn). Carles Trepat, ~uiturru. Dir.: .Tortli CnHaH Buyet-. Oltr u, Villu Lobos, Alb~n iv., CuHtt•lnuovo-TedCHeu. (Ce ntenari Gorda Lon·u).(Conccrt dc Tnrtlu al Palau). Oc·LI"t Srhubertíadn. Srhul.wrt. (<\ssodnei6 F•·nnz St·huberl). Auditori Winterthur S!'rgi AlpÏ11te. violí. Bc•rnut Bofar ull, \iola. Mozurl. (Esrola tlt• CIC ~fú•ic·u Virtèlia). France•c Pi. orgur. Orft•ó Català (patrocinat 1wr Fundació Cai'a Catedral J>t>netlès). Dir.: Jordi Casos Bayer. rtfillet. Vi\-I'M, 'lic·oluu, Cll!lals. Munolo Sanlúcar , guiturra. Cor men Linarl'5, ctmtc. Lorura d1• Pol uu Brisa y Trino (homeuutgc• u Gnrcíu Lorcu). (IX Fc·~tivnl dc Gui tarra dl' Bar celona). Quartet de corda AJb~niz. Mozart, Bel'lhovNl. (Solistes de l'OBC Saló rlt• Cent ol Suló dc· Cent). IPt"gU!'ni Onkguin, dt• T,uikovski. (Gran Tt"otrt• dt>l Lice u). Tt•alre \1ctòria Qunrtl'l Gala. Carlt•" Tri'IIUl. guitarra. Laporlu, Bot'chfrini. Palau Güell Orqut•htra Simfònit•n dl' Burc·elona i ~acionul dc• Catalunya. JoPal uu rtt'l Robb. so1>rano. Oir.: Lawrenct" Foster. Wnb'TICr, J a.ruÍct"k. Orc¡uestra Simfònira dr llur cclonq i Nacionnl de Cutulunyu. {St·Pul uu gona uudició) . Orquestra Simfòniro dl' Bn•·rt'lonu i Nacional dl' Cntalunya. (Tt•rPal uu l'l'ra audició). Ort¡ue•tra de Cambra Amics dels Ctà~si¡,s. Bt>ncl Cardó, violí. Col·lt•b.¡ \f. de Déu '\tíria Morral i Ma.,sià. 1\or•rano. Dir.: Joan Palet. Corelli. Vi voldel Ro~t~r di. Solà. Watermeyer, Srurlatti. lcvgueni Onieguin, de Txaikovski. (Gran Tcalrl' drl Liceu). Tt•atre Victòria Manuel Santapau. violoncel. Ainohn Múgicn, piuoo. Cassudó, A1l'llt'll Ra t·celonès Hrahms, Fulla, Chopin. (Aasociat'iÓ Massiu Cudwnell). Es~#Aia de Santa Annu Cor Madrigal (d.ir.: Mir·eiu Borrera) i Cor Liedrr Carnera (dir.: Josep Vila). Brnhms, Mnhl('r, Berg, Sc·hünberg, \furtin. (E uropa t•n Com·ert). Llub i \f" Lourd!'s Pérn \lollna, pianos. lloiTl!!, Boliart. StraAmi<-" dels Clàssics vin~ki. Ravel. EHcolunia dc MoniKerrol. Corul Antics E~colunR dt~ Mon tserrat. Pul ou Tlomf•natge al Parc Ireneu Srgarr a. I MuHici. (Euroconct•r l). Palau l el'l.fll<'tti Onirguitt, dl' Txnikovski. (Gr an T!•utr t" dt•l Liceu). Tc•ntrc• Victòria Conjunt de cambra. Oir.: Alfons Revcrtf. CMu~. Schonberg, Saló dt' Cent Puértolas. (SolistrH dr l'O BC ui Saló de Cent). '.;¡)Jas Sivelov. piano. Bretho\en, Haydn, von Webrr. SteobanmCasal del :\1etge mur, Burtók. (Europa rn Concfrt). Rcc·itul John WilliamH. (IX Fl'stival de Guitarra rle Bar celon a). Pola u Orr¡urstrn Simfònica Oiaula. Cor Jove de l'Orfeó Cntalà (patroPnluu cinnl per F uodación Cnc·u-Coln Españn). Cor!! lnfu u tils de l'Or feú Català i del Centri' d'Edurnció Musit'al Diuuln. Dír.: Alfouij Re\erté Caijas. Carmina Rurana, d'Orff. lt>lllfU<'IlÏ Oni.eguin, dc Txuiko,ski. (Gr an Tentrt• del Lit>cu). Tt•utre Victòria Tratno del Cercle (Gràda) Quortt'l ~\ccademiu. \ngel Soler, piano. Bfethovrn. Schumann. Pot )ft·theny Group. (IX Ff.'.;tival de Guitarra Je Barcelona). Palau d'Esports Or'llll'~lra Barroca Catalana. Jordi Argela~o. flauta de b!'c. Albert Palau Jlomun.í, clavicèmbal. St'r~ Cu~udemunt, viola de ~amha i direc·tor. Vlvulcli, Baclt, Tt•lf'mnnn, HilnJcl. (Els Diumenges al P alau). Casal ò cl Metge i .= ;;2 ~¡¡;¡· 163 ~ .... ==· s~ ~ ~ = 15 CONCERTS 25 MAIG 19 h 26 MAIG 20,30 h 27 MAIG 21 h 21 h 28 MAIG 19, 30 h 21 , 30 h 31 MAIG 21 h 21 h 19,30 h 3 JUNY 20, 30 h 4JUNY 21 h 21 h 29 MAIG Coltlu Sant Jordi-Ciutat dt• Bm·¡•elona. Dir.: Jordi Lt•ón. Sant m·~ ¡·Jà,siques i balls naitr!'ntisll·s. (Con<·e•·t de Tarda al llnlau1. l.nap d!'l D<'partamcnt de MúHit•u Moderna. (Escolu rlr M;¡¡; Escola Thau Vktèliu ). f<•ttgueni Onieguin , tlt• Txnikovski. (Gran Teatre cl<'l Lieru). Teatre Victòria Casal del i\ll'lgt• 0t'll't de Vent París-Bnhtillu. \1ozart, Srhiütz, Schuhm. Ba~ wo. (Europa eo Com·crt}. Amics del~ Clla~,i<·s \ l è)nira Guarro. \ioli. 'íatialia-PatrÍ<'ia Siiocbcz. pianu. Bct•thowo. Janero. Capella de Santa \nna Godelie'e )Jonden & Thoma., Rngossnig. (lX Ft>sli\'al J~ Guitllll dt> Bnn·clona). lf!Pgrteni Onieguin, de Txuikov,ki. (Gran Teatre dd lir~ul.Teatre VIctòria Mercat d1• le~ Flors .Joao Bosro e Grupo. (IX Ft•sthul dc Guitarra de Bart•t•lun11 ), Christian Poltét-a, l'iolom·t·l. h.arl >\. KoUy, piano. Luto,ln11-i¡ CCCB J\.lt>~siaen. Honeggn, d'Aiessmulro, llenzt', Debnsijy. (EuruJlat; Conc!er·t). Surah Walker·. soprano. Hog•••· Vih'llnlt•s, pi uno. Haydn, Srlmmana. Autli toa·i Wulll'rthur llomvitz. Ddmssy, Faur·•~. ll uhn. (1\~<~ociació Franz Sc·hulwrt¡. Concert dc cloenda clt•lt•urb 97/98 del Con•ervalori drl Lirru, Palau :\Iuurizio Zanini, piano. Stru,in'k~. Prokofie,·. Barlun,, \ll.tnir Casal del )1c·tgc (Europa en Concert). Palau Tu;;¡ cCil nc (I C(UC e na ta bé qt nomé En rretat tul uu Músi Culli t•fc•rti tida l c11pe que e Iu nyu la fig¡ a un 11110 ( Paper de .\fú.ira ¡;;¡ 13 MAIG 21 h Teatre Munit'ipul \[uril>a :\farliru,. mezzo,opr·ann. Guillem \JartL piano. St·hulo'ft, Rrahms, Dl.'busoy. Ol'fcó Català (patt·ot•inal pt·a· Fundació Caixa Prnedh). Dir.:J~ Vila i Ca!miius. Oltru, Olstooll. Gt·ieg, Norman, Srrnhammar. ~t'IJ êt ""' 163 21 h 21 h de )Jú~ic-u E¡,cola de \Jú,it•a 22 h 21 h Teatre Fortuny Teatre Fortuny Tcatrl' For·tuny Teatre Fortuny E~cola l'à. ~ ;;a ..... ... S' =a Sll ve de 1'. els in ajut tl pa1 ¡:;:;· a sica e all9: c¡uan .rem r 8 MAIG 15 MAIG .... ~ S' càrre cicle ~~ a ~' ;i' quart 6 MAIG 7 MAIG 15 MAIG 2 JUNY Bulll't flnmcnro Antonio Cunult•b. Hnlll'l flumeoco Antonio C;rnalt•¡,, HN·itai.Jaume Aragall. Cos.~!Jan tutte. clt• 1\Io:wrl. (X l.ic•lt> ri'Oper·a a Catalun)al. 22 MAIG IIIOIIE a la e orga de fa da, 1 i la 1 d'ali mam Se¡ 27 MAIG 29 MAIG 31 MAIG La Faràndula La Faràndula La FurànJ ulu 15 MAIG Con;;cnatori Const'nalori Cossi fan tutte. de \foznrt. (\ \ l Ft>oti~al d'Òp1·ra de Sohmi•·U" Cossi fan tutte, de Mozart. (::\. Vl Ft•sti~aJ d'Opera dc Sal,adr·UI. Cossi fan tulle. de Mozart (¡wlh rantunt~ dt> J'E,wolu d't',pt•rJJ' Suhouell). qued· trum és a e M< el icc i món 22 MAIG 7 MAIG 10 MAIG 16 21,45 h 18,30 h Coru.enatoa·i Centre Cnlturn Centre Culturnl 17 MAIG 18,30 h Centre Cultural 21 MAIG 21 h Centre Cult111·ul 23 MAIG 21,30 h Con>oenatori Cí-•ar Put•nte. barítun. Ju,c·p ~fa. Girooell. piano. Fauré. Dui'~' · JoH'fl Fuster. rlarin~>t. \mulin Llort•nlt•, acordió. Brguña P~rtl'iolí. Elisabet! a Renzi. 'iolotwt•l. E"peranza ;\luñoz. 1'1.arlScllt'lb. \~'eber. Ro~•ina. Quintet de Guitanes dt• Bart·<'lona. \1on:no Torroba. ,\lli-ni7~ tir d d'un - la cb dut vista I Musi•·i . Vivuldi, B;wh. (Fundnc·i6 Caixa dt• Terras,.n). Suntiugn Juan, violí. MnnuPI Martúwz ue Fresno, l-inloawrl. 1~~ <li Ma~ó. piano. Srhuht•a·t, Bruhm~. (Conrervatori). Frunrrsc Ganigosa, tt•nor. 1\lun Bmncb. piano. (:\una rlt IIIÍ<Ï' ---;-; !'U Clà~sira a Catalun)n). O¡wru u(• Cumbt·a de \ nr,èn ia. J.ïtnliana in Algerí.,¡,. n..... (Fundarió Caixa de Tt'rru~•u). Ounit>l García. piano. Enrit· Riera. violí. Bach. '[oznrt, Choplllo Ba·ahms. (Const>nutnri). -- popt una \'Crsr "E11 d'or¡ s sant IJ(J truir teriG PANORAMA n. San~,. I Palan k1i;¡;; :eu). ~ · Guitam ;;¡- lona). ~ luropHn ~ mert). Lireu, ~ -~ =--- - ?. Dnr:lll'· ñn PtrtL tZ. piJJII. ---- -- ¡nrcJ.Jòl· pi)C )iu.ól' ~ le Ro,lll· ~ ca l 110 perdre de vista. " I d . 1 tampoc cal pere n~ . e vtsta que e1 nou Auditori d e Bat·celoa també tindrà un orgue, p er n . . , bé que a Jlarg term.tm, p e rque només n' bi ha el p t·oJecte. En l'àmbit institucional , conetament1a Genet·alitat d e Caer S . d talunya , font s d el et·vet e Música del De par t ament d e Cultura ban c onfit-mat que , efectivamen t, no hi h a cap partida J)ressupostà r ia per a la recuperació d'o r·gu cs, mal g:at que e1 cicle Els Orgues d e Catalunya couLinua i que és possible la firrura d ' un patrocinador pet· a uno concert concret. "D ttrant una dècadct, a partir d ell981, quan Antoni Sàbat octtpava el càrrec de cap del Servei de Música de la Generalitat -del 1980 all984-. es van restaurar uns quants instruments, la qual cosa va permetre configurar el ric/e musical tal com el coneixem ara'', comenta el p r esident dc I'A CO. " Pe rò han can v iat els interessos i ja no hi ha cap ajut en concepte de Sttbvenció. Apari el cicle, només queda d e manera regular el cicle d 'orgu,e a la cctteclral de Ba1·celona,, qu.e organitza el mat.eix Sàbat des de fa uuit anys , i els d'lgualada, Reus , Tarragona, Collbató i la Bisbal del Penedès, a més d'alt res que s 'o rga nitzen de manera esporàdica." Segons Bemat Bailbé. encar a ![neden per t·ccupcrar uns 10 instruments d·aspecte patrimonial, és a dir. antics i ÜTCpetih les. ~loltcs són , doncs, les contradiccions que es produeixen en el món de l' oq,rue, sobretot a partir de la premissa que es tracta d'lUt instrument molt conegut i populat· pc•·ò df'l qua l man ca una cultut·a concet·tística a diversos nivells. "Podem dit· que la cultura organística s 'ha perdut des de d if erents pu.n t,s de vista", assenyala Bc•·n ~L B<tilbó. "En la dinàmica de constrncci6 d'orgues, entre els cmys 20 i 60 no s'ha f et cap orgtte inte ressant, i lct gtterra civil en va des fru~r molts d 'illteressants; i postenorment l'empresa Orgcmería L'orgue de Torre dembarra Española va fer unes tasques de restauració poc afortunades . D 'altra banda, la música relig iosa , que és la que sos t e nia l 'orgu-e, s'ha empobrit notablement. Malgrat tot, jo diria qne actualment hi ha una demanda latent g ràcies al cicle Els Orgues de Catalunya que ha permès retrobar els instruments ben afinats i ben tocats. A part, no cal dir que els concerts de la ca.tedral de Barcelona sempre estan plens de gent!" -A nivell d 'ensenyament, con·• es manifesta la situació de l'orgue? - Des de fa tres anys hi ha llista d'espera per assistir a les classes d'orgue -respon Maria Nacy-. La classe és plena, tots els alumnes són. joves i puc assegurar que el seu interès és per amor a l'instrument. Al Conservatori s·es tudia amb un orgue petit, de 15 jocs, que té gair eb é vint anys. " De vegades fem cktsse a Sa nta Maria d.e Badalona, que té tm oraue mitjà, de 20-30 registres, o . ' que ja permet un reperton mes ampli. Falten r ec ursos , p e rò tarnpoc no estem sense res. D ' altr a banda -afege i x-, la LOGSE pre·veu la forma ció orgcmística, p erò s'haurà de ·veLLre corn i amb quins mitjans." Dels 16 or gues que van con figurat· l a dan·era edició (la 17a) del cicle E ls Orgu es d e Catalunya, només dos funcione n regu- larmt'nt al marge del cicle. L'ACO va llançar una proposta que imp li cava in s ti tucion s naciona ls, coma r cals i locals per tal d e fe r un f r ont co mú (cr ear el Consor ci Ca talà de r Orgue) que penneti r econ stnur, r estau ra t·, nHtn Lenit· i tocat· els or gues existen ts. Aques ta act uació, que tindria n n pt·cssupos t aproxima t de 2.000 milions de p essetes (certament, un orgue ben fet és car), necessitaria ] O anys p er d ur-se a terme . "No h em ting tLt cap resposta", manifesta Bernat Bail.bé. Altt·es p t·oj ectcs omplen d ' idees l'Associació Catalana de l 'Orgue. " Est.em en. converses amb el Departament d 'E ns enyaTnent ¡Jer tal de confeccionar Wl tríptic informatiu sobre l'org ue per a les escoles, amb la finalitat d'organitzar concert s escolars". explica el presidt'nt d e l 'ACO. AJegil a aquest projecte p edagògic, que si s'escau podria ten ir ll oc t'I cur s q ue ve, s'està estudi a nt l'o r·ga niLzació d ' un cicle de conc~rts als Caputxins de Sarriu , i tamhé organitzar concerts pe r a grups i proposar a J or di SavaJI l'or ganització d'un curs sob re el haix continu a l'orgue . "Cont.innarern a.m.b la, catalogació d'orgues i en farem. el seguiment, amb l 'organització del cicle Els Orgues de Cata.lunya, mentre ens ho encan·eguin, i assessorarem tothom que ho necessiti." Gr àcies a l'empenta d e 1'ACO. e n t o t aques t pa n o r·ama que acabem d 'exposar es pot albirar una petita llum d 'esp t"rança en ver s aquest instrument tan popular i alhora tan abandonat. "Els orgues que no s 'utilitzen es fan malb é", recorda Xavier Ma ssagu é. T és que l a realitat pura i dura ens en sen ya que un orgu e mut és un orgue mort , per ò que pot, i cal, t·essuscitar. Associnció Catalana de PO t·gue. Can·or· dcJ Teatre, 2, 2n 082211'ERRASSA Tel.: 93-731.22.32 Seu social: Oratot·i de Sant Felip Neri Pl. Sant Felip Neri, 5 08002 BARCELONA Q e. ....a= ·S! ~- ~· 163 PANORAMA L'enigm a del concert de Baltasa r Sampe r completament. El concert pPr • piano és un que vaig començel'any 18·10 [ no hi ba errada, hr"' p e r JOAN MOLL I MARGUi S Mallorca es Lrcbulla fort r·ecob~·ant les o~res dels com: pos1tors autoctons, pe1·o sembla que no urlarirem mai el que ha passa t amb el Concert per a piatw i orquestra del compositor mallorquí Baltasar Sampct\ Sols ens o ' ban arribat els dos primers movimen ts, pc1·ò hi ha constància escrita que l' havia acabat, si bé manifesta el d esig d e refer el tercer temps. Quan s'acabava la b'"uerra civil Samper fugí a França i •·esidí dos anys a Tolosa, abans de traslladar-se a la que seria la seva residència definitiva, Iu ciutat de Mèxic . Anys més tard mantingué correspondència amb el compositot· ca talà Josep Valls, resident a la localitat francesa de Lc llu vre, i en diverses ocasions parla del sru Concert. Així ho fa en la CHta del 12.1.46: '"A Tol~mse uaig compondre un Concerto per a piano i orquestra." A la mateixa carta adjunta LLOa llista de les seves obres que li havia d emanat Valls, en Iu qual inclou també el Concert com a obra acabada. En una carta posteri01o, Samper és encara molt més explícit parlant del Concert, i hi mostra alhora un El grau d'autocrítica. elevat 12.2.46 escriu: "L·s diré alguna cosa del Concerto per a piano. Jo mateix em pregunto per què lte escrit una, obra tan incolterent, i no A 163 sé respondre . Possiblement influí en això el fet d'haver-la composta a fi'rança durant un temps qtte el meu equilibri nerviós deixava molt que desitjar. La incoherència per a mi consisteix que l'obra té Ull primer temps -desmesuradament lwrgnetament romàntic pel seu caràcter, amb un singular entestament a desenrotllar els temes -dos, és clara mb rigor escolàstic. (. . .)Per al segon moviment vaig agafar aquesta escala: fa-sol-la-si benwll-clo-re bemoll-mi bemoll-, i aque¡¡t ctcord: fasi bemoU-mi bemoll-w bemoll, Oil cada n~ta és el primer grau de la mateixa escala, transposada per qttarles, i vaig anar fent. ( ... ) cada veu usa una de les escales que srtrten de l'acord esmentat. ( ... ) faig sentir juntes les quatre tonalitats. Procurar que sortís música d'això, fou la meua diversió durant gairebé un mes. I el tercer temps de l'obra és una diversió, preponderantment rítmica, amb molta salsa pianística. }a veieu. doncs. que el qualificatÍLt d'incoherent escau bé a aquest Concerto, qiLe probablement és una obra esguerrada. Amb tot, com. que no em resigno a tirar-la al cove(. .. ) és gairebé segur que refaré el darrer moviment. " Samper fa enviar a Valls els dos primers moviments del concert i el prepara de cara a la possible imp r essió que li causarà r obra amb (24.3.46): par·aules aquestes "Quant al Concerto, serà un rave per a Vós. Molt líric, molt líric. És possible que fins lti trobeu l'ombra de Grana,d os, amb el seu bigot decadent i els seus ulls tan bonics i sempre tristos. I hi ha , sobretot, un entestament a fer un exercrct acadèmic de construcció, que, portat a l'extrem, comprenc que dert empipar. No vaig saber guardar les mesures escaients, però la cosa no té remei. N'e.,criuré un altre. i potser l'experiència m'haurà estat profitosa." MahnLradament, Samper no tan sols no n'csc: rigué cap altr e, sinó que sembla qui' tampoc no dugué a b on fi el seu projecte de retocar el tercer moviment del Concert. E n LLOa carta esc.-ita a Valls dotze anys més tar·d , es manifesta ava {28.2.58): "M'heu clonat una sor- presa qttan he llegit que teniu dues coses meues. Me n'hauia oblidat cdt un 8, i, altrament, la IIIÚ·ira confim1a la data] i encara 110 ht acabat. " Probablement havin N• mençnt la tasca de retocar l'í1llim moviment i havia deixat In frina sense acabar, si b é fa pensar t¡nr manteniu la inten ció de fer-ho. P erò el fet és que el tercer h·ml" del Concert ha d esaparegut i que N d os primers sols s ·han con,t•n, gràcies a la còpia que en Lenin Jo.. f Valls. Es podria pensar que ri colllpositor· Cll els darrers anys dr l1 seva vida {morí ell966) hagués tl•·· cidit deslmir-lo. Així ho va frr amb un Tema i variacions, prenúnl rl· nnys vint a Barcelona en un t•on curs de eomposició, i que sorto·•· mrnt e,. va salvar perquè In ,,.,a segona esposa . la pianista maU(tr· quina Dolors P orta. en recollí tl. trossos, els enganxà i eh nrnap Més tar·d en féu una còpia qut• 11 LPni r l'amabilitat de n•gnlar·Jor quan la vaig visitar· a Mèxic rani 1988. Probablement no tingué tuniP sor·t una Balada que Samprr vu in· tcrprelar en un concert a Palma 1l1 Mallorca, i que no hem pogut lnr bar enlloc. rha bé. la teoria de la dcolrlll'fÍI xoca amb un fet que con' rrtrÍ\ ri mistcdosa aquesta història: t¡uu Sampcr morí. Dolors Porta inlrDLadà i rmpaquetà tota la sera mtí·i ctt. A l' invenlal"i, hi consta el Con· cert, per·ò quan l'any 1988 IBÍI tenir el goig i L'emoció tic rr1i1a.r amb ella aquens car amulls ck pnrh· lun·s, cu llevar-los la pols ucumub· da dur·ant vint-i-dos anys, ac¡ur'IJ obra no a paregué. La senyora Samp!>r no s'ho explicava . En tot cas, davant la pràctka ut possibilitat de trobar aquest trrctl moviment, amb el director tir b Simfònica d e Balears, Snllad••l Bt·otons, hem pres la decisió tlt• tlll· na•· a conèixer almanco ris dnRDi'~ vi ments qui' hem conservat. 1 L'estrr ua es produirà el fcbW'1 1999 en la programació de l'e•t~lrn­ hada onruestn. Que el públic • d· musicòlegs puguin valo•·ar lc• quall1 ta ls d 'aquesta obra. Ja qnol el • •rlrrt tanta creador jutjava amb tul. avuJ el e ha I d'in •I c:IO' inle ra l'IS lerp mtÍs Cl CIO ge~ con il·l biliJ gm fer la~ da 1 qu Va llar TEM A avinentesa d ' una nova edició del Festival Internacional de Música Antiga afavoreix l'exercici de la memòria sobre els origens d 'una realitat que, si bé avui és un fet normal i normalitzat en el conjunt de la vida musical del país, ha hagut de patir un procés, primer d'instauració i després de consolidació, Uarg, esforçat, convençut 1 intel·ligent. Un procés que arrenca dels ays immediatam en t pretèrits a la guerra civil, en què el corrent de recuperació dels criteris originals d'interpretació de la música renaixentista i barroca es trobava a les be~ ceroles i que després de l'esmentat fet històric va anar avançant lentamenl en el si d'unes circumstàncies socioculturals no gens favorables. En aquestes condicions, la il·lusió, la sensibilitat, la lucidesa i la vocació d 'un grup de persones providencials van fer possible que Catalunya s 'integrés a la història d'aquesta parcel·la de la vida musical, en sintonia directa amb el que s'esdevenia arreu del continent. Van ser figures que sovint van treballar en l'anonimat o en el semianonimat, també en l'amateurisme més estricte -en allò que, per una part, es refereix a la dimensió t·etributiva i en allò que afecta la condició d'estimadors autèntics del que feien- i que a la fi va ser possible arribar on hem arri- E : pPr a 9tnençar a. he r,. llltÍsil'il l {l IlO /ri a\~a rrr r l'ítltim la feina 1sar qu; ho. et· temp1 ique tli <>nscnat tia Jwp el comys dr b tgué• d,. fer ami: 3 ~miat d, un co¡¡. sorto>Jla sm ma llor· ~collí el· arn~. <¡ue u galar·Dit 1 !ÓC ~ué l"any tanta er va in· ?alma dr ogutlrll- estrurd6 crteu e11 .a: qua• :a imen· :va mú~· el Con- 1 988 fai! 3 re\-b-ar dc parti3cumub- aque>IJ ora Sn• ¡ctica im•st ter«r or de !J Salvndor ió deM ¡ clos mo· l:cbrer de !'c5111fD· .blic i eb les quab· tal el •rtJ a sertri- bat. Una situació que ~ tanmateix, encara que sigui lluny de rideal somniat per aquestes persones~ resulta mínimament satisfactòda. I aquí caldria recordar~ de passada, com a factor negatiu~ el buit incomprensible, en termes de pura raeionaliLaL, que li disp ensen els nostres conservatoris. L'hmnenatge que tributem a les figures de Josep M. Lamaña i EnTic Gispert hauria de ser extensible, en certa mesura, a d'altres que van treballar amb ells amb plena sintonia . En tot cas, aquesta individualització i personalització queda plenament justificada pel relleu tan remarcable que van tenir llurs respectives aportacions. Josep M . Lainaña, un enginyer humanista d'una gran finor d'esperit i intel·lectual, com autèntic pion e r i ànima. I Enric Gisp ert com a continuador de la tasca d'aquell , a la qual aportà, ultra l'amor i l 'estima per la mena de música que ens ocupa, el talent de músic d'una sòlida formació i d'una refinadíssima sen sibilitat. Els treballs que presentem constitueixen un intent, creiem que seriós, d'establir de forma definitiva els trets del solc profund i imperible que van ddxar aquestes dues personalitats, sense les quals el panorama de la mtisica genèricament dita antiga, a casa nostra , amb tota seguretat seria molt diferent. Els pioners de la musica • antiga a Barcelona . TEM A Enric Gispert (1925·1990). L'home del Renaixement "Heu de pensar que no em plau el cortesà si no és també músic; així, doncs, W.tra la seva sapiència i erudició, ha d'ésser igualment destre en diferents ÏllStnunents [ •••]i ésser capaç de cantar a primera vista qualsevol de les veus d'un madrigal..• " B. Castiglione il Cortigiano (1528). per ALBERT ROMANI E 163 . 34 27-1 nric Gispert és, per als qui l'han conegut, l'home del Renaixement. En tots els sentits . Culte, polifacètic. refinat, irònic, racional, antidogmàtic, entusiasta però ponderal, Jluitador però contemplatiu, bt·illant però extremament modest. Pet· a alguns potser és un dels pioners de la música antiga al nostre país: per· a altres, de la Kova Cançó. Per a molts, potser la majoria. í especialment els més joves, fs un d'aquells noms que ·'sonen molC i no se sap ben bé de qu~. I és que Enric Gispet·t ba estat d'aquelles persones que, sense havPr-se prodigat gaire pÍlhlicament, ha fet una tasca notòria des de l'ombra i ha intluït poderosament sobre tota nna generació de músics ben significats; i es pot dir, sense exageració, que el vano rama musical del nostre país seria diferent sense ell. N ' és una prova la freqüència amb què, fins a la seva mort ell990, solistes de renom inte!"llacional i una bona colla de musicòlegs. cd tics, cantants pop i directors d. orquestra tenien alguna cosa a consultar a Gisperl o sol·licitaven el seu consell o el seu parer. amb el respecte de qui s'acosta al gur u. El menjador o la sala de música del seu pis del passeig de )faragall era 1"obt·ador on s 'ha vien gestat petits o grans esdeveniments musícals, sovint fms a altes bores de la nit -o del dia ... següent-, i en els camps més insòlits i diversos. Entre els primers barcelonins qne Yan tenir el privilegi d e sentir ''Al vent! la cat·a al vent! .. .'· en directe i a ple plumó, malgt·at l'hora intempestiva, hi llavia els soferts veïns de l'escala de can Gispert. Un jove Raimon, acabat d"anibar de Xàtiva amb una guitarra i unes quantes mudes de t·oba, hj havia estat adreçat per veure si podria enregistrar un disc ... P erò els camps en què destacà foren els de ]a musicologia, l'organologia i la interpt·etació de la música antiga. I molt especialment el seu treball de recc1·ca continuada, consultant les fonts necessàries, pc1· buscar una interpretació cada vegada més fidel i més ajustada a la documentació històrica, en la línia dels estudiosos més especialit- zats d'arreu. Fet i fet, seria una història ben nor. mal, si hagués estat d'una gen eració posterior,¡ que, en lletra de motllo, ens pot recordar· la redat·· ció de tants i tants currículums de programa dt mà o de tapa de disc. La diferència és que, mrntu sovint el que s'hi diu és d 'una veracitat poc mr. que retòrica, en el seu cas és totalment cert i ell n· redactà mai un cunículum en nom propi. Peròd més e\.traor·dinari és que tot això passava ... quan Hogwoods. Pinnocks i Gardiners anawn ~ col· legi (o al ·'college"') amb la seva gorreta i~ calça curta! Formació i estudis Enric Gispcrl i Faht·és pertany a aquella gen~­ ració Íl1tel·lcctua] dc postguena, formada en eJ, més negt·cs anys quaranta eu aquella univen,ital on gairebé tots es con eixien i on la vitalitat i la il·lusió inherents a l'edat semblaven l'ímic senyal dc vida d'una sodetat civil enfonsada. Hi féu estu· dis dc Dret i, dc feL, s'hi definiren els trets més ra· ractcrístics de la seva per sonalitat: inquietuds culturals i artí&tiques, rigor intel·lectual i compUcitat activa amb els primers brots de resistència narionalista. La seYa inclinació cap a la música es decidí ab Schola Cantorum de Pérez Moya, d'on sorgí. tn bona pat·t. el moviment coral característic de b postguerra. Trets decisius d'aquella formació roral pogueren set·: renovació del repertori culte. dl! tnctamf'nl harmònic de la cançó popular i. lògic.· ment, un enfocament de la polifonia antiga mé~ lligat a la formac-ió cultural, literària i científicatkk cantair<'s. Els estudis que realitzà posteriormPnl amb C1·istòfot· Tal ta bull. al costat dels nostres m"' notables compositors, completat·en la seva forma· ció tècnica i estimularen la seva inesgotable curln· sital. Tanmateix, Gispert fot< bàsicament un nutn· djdacta i, més enca ra , un prect.u·sor, sohretot enrl camp dc la música antiga, que estudià sempre. Tot i que mai n o deixà el negoci familiar, portat amhtl mateix bon gust i passió per l'autenticitat, el •rO nom quedà vinculat a dues formacions tnnsical>:•~ Cor AJJeluia i Ars Musicae. IEM A ). 1 pecats i c>spera un jittur millor [ ... ] rfa V(Lilt ln sordidesa i míseres condiciolls que el rodegen." No <•uli.a sN· gaire• bon entenedor per s<•n tir-se negre dt> cap a pllllS. l!:J rt•prr·tori del Cor Alleluia A'ampli 1l de S('guida cup a altres <'atnps <'Hpecífies, com ara l es oplicita! a Enric Glspert amb Raimon naci~t- cidí all orgí. fil ~e de~ ació c~r ulte. dd ., lò~ra· l més llifica del; ·ionnent tres rol-• 1 forma· Je curio- au auto:tot end pre. Tul .t amb el t, d ~en sic al>: fi El Cor Alleluia ( 1953·1965) D'aquells cct·des universitaris en sortí, a principi dels cinquanta. la seva obra personal. el Cor .\llcluia -el pr·imer cot· de cambra del país?-, format amb unR el'iteris selectius . tant pel que fa al nombre de cantair·es com al repet·tori. Els seus fundadors trnit>n unes afinitats en les seves prefrrències: la més e· Iara: els espir ituals negres. Les seves primeres actuac:ions públiques, amb el nom llallelujah, tinguer en aquest tema monogràfic i de~tacar·en j a pel rigor (i vigor!) intet·pretatiu, el rrsprcte al text i la Heva dicció , i la selecció d 'arraujnments que drfu~:,rissin uch1lteraeions vulgat·itz~dorcs. Les notes al¡..ll'ogr·ama , que ell mateix Degla, Pl'r· tal de poder fm·- ho f'n català, delataven el li ' · histonques, • t. fntur· a l'1s t a: cwservacwns · , . rspcct' . d''tmprov~.sa' . Is -sob a·e <'1 ea raeter teral'lcs • tnu stca ., c~o col-lectivo-... i p olítiques(!): '' Insinua. [ la poe!lla ~els negn~s] la seva condició servil, un cert ressenhm ent per l a seva sort, [ ... ] plora els seus obres contemporànies (Hindemith} o la c-ançó popular harmonit zada (Jaume Padrós), sempre rt•spcel unt Ics llengües originals i lc!> difet·f'nriacions estilístiques. Fou decisiva la seva influ ència sobre Bemat Rovenstnmck. el lJUal esperonà per als seus tt·eh a lls sobre la can çó catalana. A poc a poc es van anar eHpeeialüzant en elr·epct·tori antic, sobretot la cançó polifònica dd Rt.~ naix<'ment , tJUè demanava un nombre n·duït de canlaires -eren cap H una dotzena- i una intcrprctaeió gah·ebé solista. Ja n les J-lrimeres gires e tuopees, promogudes p er· Joventuts Musicals p e r t·epresentar "Espanya'\ i en el pl'i.mer enregistranwnt, deeisiu, a La usana. va caldre portar- hi r·epertod peninsular, antic i popular, i convertir· e l n om d el grup a la r eligió catòlica. preconciliar. El cor i el seu dit·cctor for·en molt valorats pel públic i els S<'US col·legu eb i tingueren una certa aud•ola d·elitisme i especialització . cosa que explicaria la seva vincula<'ÍÓ. des de cap al 1960, al grup A t·s Musicac dc Josep ~1. Lamaña. en el qual acabà integrant-se tlefinilivament. Ja abans d'ai-xò h avien pr·esentat program es monogràfics, ñ.ns i tot de música medieval, en versions totalment inèdites, com eren les tr·anscripcions de Mn. Higini Anglès o d ' ultres et>pccialistcs, ([11 C Gispert podia haver lt.·ohaL rcmenunt pols nt·xius d e la Biblioteca cle Catalunya o dP l' Institut de Musicologia. Com ença va a JH'tmdre notes sobre la interpretació d els modes rítmics, la transcripció de la notació mensural o la sC'mitonia subintellecta ... Aquestes n otes personals. com tHmhé les mateixes transcripcions, ja no s'cstron caril'n . p er·ò tampoc no qua- TEM A llarien en cap obra teòrica o de divulgació. Els seus treballs tingueren sempre una orientació pràctica, i els seus ensenyaments, uns receptor·s directes. El Cor Alleluia marcava, amb eJJ, unes fites importants: pt·imera audició de la Missa 'solemnis de Mozart, el 1956, que inicià la tradició de reunir petits cors (Madrigal, Sant Jordi) per a tals ocasions; estrena absoluta de la importantíssima Missa de Barcelona, del segle XIV -setze anys abans de la seva publicació-; versions integrals del Llibre Vermell de Montserrat, etc. Ars Musicae (1958-1973) 36 276 Quan Josep M. Lamaña començà a deixar la direcció activa del seu gmp d 'instt·uments antics, comptà de seguida amb Enric Gispert, que els bavia dirigit ja, juntament amb el seu cor, el 1958, en un homenatge a Mn. Anglès. En sortí l'estret lligam d'amistat i col·laboració amb aquells dos investigadors i s'inicià la seva etapa més activa, com a director titular d'Ars Musicae i del petit grup vocal, integrat com a cor col·laborador. Finalment podia interpretar la música del Renaixement, que tan bé coneixia, amb les veus i els insLes seves investigacions truments idonis. s'orientaren cap als problemes relacionats amb la instrumentació, l'adquisició d'instruments nous per enriquir el patrimoni de l'entitat, la seva tècnica peculiar, els temperaments, l'ornamentació, etr. Per fer-nos una idea del que era portar un gru¡ de música antiga al principi de la dècada del. 'r' xanta, hem de fer-nos càrrec del panorama genr· ral d'Europa i del món sencer, quan encaru no existien la majoria dc les entitats que havien de d1· vulgar aquesta música anys a venir. És erri qUI'. com a notables excepcions, hi havia algun dt>ls pi11 ners d'aquella orientació pràctica de la recerra mo sicològica: l'ameriC'à Safford Cape a Brusscl·l~. .\. Wenzinger i H. M. Linde a la Schola Cantorum B1 siliensis, Alfred Deller, i algun disc de l'Art>hil 11Deutsche Grammopbon ... a Andorra. Però tam~ és cert que Enric Gispert mereix ser comptat enlrt aquells pioners. Quan Ars Musicae actuà amh I ' Victòda dels Angcls al Festival d'Edimbnrg, r. 1960, la crítica en destacà la novetat i raresa dcln·· pertori... a la Gran Bt·ctanya! Només al final drl dècada començavl.'n a sonar els noms dc L'lln· hardt, Harnoncourt. .. i de seguida, el boom. Foren també els anys d'Edigsa, de la crítica m~· sical a "Destino" ... Com a assessor d' aqucUa tli· catalana ' contribuí decisivament ultk·, com·àfica e· 10 plegament de la Nova Cançó, amh la prorn 01' d 'artistes com Pi dc la Serra, Toti Soler o Hairuon. que guià i assessorà personalment. I de màxiliiB 1 l?rojecció. Els enregistraments amb Victòria '';' ' Angels, iniciats a l'època de Lamaña, proporrl" na ven a Al·s Musicae una fama internacional i f\'1· terades invitacions a participar en festivals i!'~'~~' g¡·ames per a diverses televisions. Al Festhultlt TEM A ln aquesta pàgina i l' ante rlorz Ars Muslcae a l' època en qu• e l d iri gia Enric Glspert. Entre d'altres e s pot recon•lxer Romà Escalas, Xavie r Torra, Laura Alme rlc, .loaqulm Praubasta, Antònia Jordà, Anna Nubiola, .losep M. Ge lpl I el doctor Rocha ercamu- el·lc~. l. rnm B. chh & ò tam!J.o tat entre tuà amL umrg. d sa drl rrrnal drla ~e Ú't1Dnn. [ítica m1L ~ella dk t al dr- ~romorw Raimon. màxinu r ria do·l· foporc~<> na! i rt~ I. l~s i p~~> btival O· Granada (1966) obtingueren u n notable èxit , i l'ofartf~ d'algun crític destacà d el conjunt tm noi a t¡ui deixaven tocar sol un pat·ell de peces de viola : t•s d<'ia "Jorge" Savall. El mateix any, a Barcelona, feren un gran pas en la (ÜvnJgació i popularització dc la música antiga, oferint el pl'imer d ' una 'rrir de drames litúrgics medievals, t·epresentats al Tinell amh gran espectacularitat i èxit de públic, seguint l'ona expansiva propagada per certs grups americans i que sacsejà el món sencer. Catalunya no en quedava al marge. Em·ic Gispert va estal' sempre al dia i era ben conscient de l'evolució que s'estava produint i de Ics exigències que provocava l'apal'ició de gr ups d'alt nivrU virtuosístic en el món de la música antiga. Una altra cosa er en les possibilitats r eals d 'a~urU '\rs Musicae que, malgrat la incorporació de )O\c' talents del seu propi p lanter, no deixava de -~r un grup amateur. Ell no va poder professionah.tznt·-lo totalment, ni trobar-li un suport instituCional, com hauria desitjat, pet·ò el va convertir en Ulla altt·tl cosa, infinitament més important i . o una pre' .· que una empresa comerCial neces· satta benda personal: un seminari, un taller d 'experi•' ·1 una plataforma dc Jlançament. Donà Iocnt , ncto 1 oportunitat d 'entrar en contacte amb l'instru· · al a molts que n ' han fet després la seva n~rnt ongm professió, els orientà i els encoratjà a fer estudis ab millor.s centres de l'estranger. Mentre Ser gi Ca- sadcmunt i Romà E scalas feien també els seus primers passos com a musicòlegs, Montserrat i Pili Figner:as, Jordi Savall i David Padrós s'encaminaven a BaoiJea, Xavier Torra a 81'Uges, Romà Escalas a Amstct·dam, Salvador Mas a Viena , Pere CasuUeras i P ere Ros, també a Basilea ... Renuncià a la direcció d 'At·s Musicae el 1973, tot i els èxits recents del premi discogràfic de l'Académie Chades Cros i d e les últimes gires europees. Cessà la seva activitat pública, només represa els (utims anys amb el grup Consonarc i la fundació dc la Capella de Santa Maria del Mar. Pel'Ò no deixà de tt·eballar i d 'investigar -com la vocació tampoc el deixà mai a ell-, i molt especialment en una sèrie de temes interrelacionats: el rept>r tori polifònic català, l'instrumentari r enaixentista corresponent , la relació entre els insn·uments antics i els de la cobla, la procedència de moltes melodies catalanes de danses franceses antigues, etc., i ftns i tot arribà a fornnuar una hipòtesi molt fonamentada per determinar l'elimologia, encara incerta, d el nom de la jota - que, per cert, no havi a esta mai pronunciat amb "j" ca talana. El llega t que deixà en llibres especialitzats, centenars i centenars de volums, no eren pas per decorar les Uiht·er ies ni per exhibir el seu domini de llengües. Estan tots llegits. Els freqüents subratllats i acotacions al marge, i les nombroses notes que prenia , són el tractat que no va esct·iure i la lliçó pòstuma d ' un mestre de mestres. TEM A Josep Mari a Lama ña, l'imp ulsor de la música antig a a Catal unya per MARTA PORTER a~·lar de J osep Maria Lamaña és fc·t· refer ència a un dels musicòlegs que més ba fet per la intt·oducció de la música antiga a Catalun)a. Quan el 1936 un conjunt instntmental creat per Lamaña amb el nom d"Ars Mnsicae oferia l a c;eva primera audició a BarcrLona amb m otiu del Congrés Internacional de Musicologia, eren ben pocs els qui, entre el públic, coneixien el que avui d enominem com a ''música antiga''. és a dii·, no només aquella composta en anys prNhits al classi ci~me. sinó aquE>lla que, a més. era interpretada amb instruments de l"època en quÈ' va ser escrita. Romà Escalas, director del Museu de la Música de Ca talunya, que va entrar a formar pat·L d'Ars Musicae quan Lamaña j a h avia deixat la dit"ccció del grup a Enric Gisperl. i dt>J qual també fou director a partir del I9ï4. e'-pLica que l a influència de Lamaña en la seva persona i en altres compon ents de la formació va comportar que molts clels músics que hi participaven fessin de la música antiga la seva professió. Si Jordi Savall , Pere Ro~, Pt>rc Casullet·as, Salvador )1as, \lontserrat Torrent o Sergi Casadcmunt. per e:.mentar alguns noms. han estat eh, principals exportadors d'aquest concepte musical , és gràcies al mestratge de Lamaña. Escalas recorda que, tol i <¡ue va conèixel' Lamaña quan aquest havia cedit la direcció d 'At·s Musicae a Gispert. el músic con tinuava al capdavant de la formació. treballant a nivell d e recet·ca en t ot aiJò que es tractés d'instruments antics. '·Va desenvolupar unet gran lelsca de recupercwió en tot el que es refereix a organologia -recorda Escalas- i també va ser un gran continuador de la tasca iniciada per Higini Anglès a nivell de Museu de Musicologia. Abans de la guerra. quan Lanwña va crear Ars l'Jusicae, la gent estava cansada d 'escoltar Beethoven i Mendelshonn. Les programacions eren monòtones, sempre basades en grans sinifonies. Ningt't no podi~ imaginar que es pognessitt escoltar obres de música espanyola o catal~ma dels segles Xlii o \17, Vi·t'aldi o música barroca, i menys amb instrume nts d 'època. Lamaña, segurament influït per Anglès i per l'ambient de la u-niversitat, va buscar noves 1nzísiques, desconegudes, i així va començar t·ot." P @ -g ..:;:l a ~' ~· 163 El contratenor Xavic:-r Torra. que 'a entrar 1 formar· part del grup a mitjan anys seixanla, lambé quan Gispert va accedir a la direcció, t•xplica que "Lcwwña va ser qui va introduir la rmísira antiga no només a Catalunya . sinó a tot Es¡¡anrn Al principi. per al públic. eren un grup de mtí.;j¡;¡ que toca l'en instruments desconeguts ..... Prr a Tur· ra, la innuència d e Lamaña va ser fonamt•nlal (lt'r al seu desenvolupament posterior com a Jn·oft•s•i~o nul. ·'fill em va ensenyar tot un repertori q¡¡e no coneixia i amb el qual erzcm·a disfruto." Romà Escalas explica que el fet que Lamaiia f05 enginyt'r va influir molt t'n el seu treball dc• rt· ·¡¡. perar - ja fos comprant o reconstruint- in•tru· ments antics i, el més important, fent-ne cou~lruu de nous a partir dels dissenys crue ell mutt•i\ ma· va. ·'A partir d'instruments antics o de fon$ doru· mentals, en treia els plànols per encarregar-Iol wz luthier, lgn.asi Fleta. '' Potser algú es deu pre¡,'lmtar si aqurlls in•tru· ments tenen actualment algun valor. Escalus ho afirma rotundamen t. "Qucut es va dissoldre fi grup. e/1979, una de /.es condicions va serqueeh instruments d~rs Musicae passessin a formnr part del.lluseu de la Música. ·· P et·c Ros. que al prin<·ipi dels anys selunla 1l entrar a formar part dl'} g•·up de violes, expií··¿ que dels dos anys en què va participar t>n l'uHntm·a, rt'C'orda la imporl ant col·lecció cl 'in~lrU· ments de què disposava el grup. "Eren igwds qu1 els instruments d'ara i la col·lecció era molt ron~i· dera,ble, Els instruments de vent, Lamaiia els hG· via fet portar d'Alemanya, i la corda la ra con•· truir Fleta. Penso que actualment no tot/rom s 'atreviria n tocar amb aquells instrLLments, però en el seu moment van fer ww tasca, cabdal pPra la nuísica antiga." La f ormarió es va dis~>oldrc el 1979 ...la crrribnr un moment en què els membres del grup s"harlt~ de professionalitzar. Ars Musicae va néixer rom una associació sense ànim de lucre. Així 1'/llttiO volgut Lamwïa i així va ser fins a l'últim dia'', r)· plica E~.calas. 11 El gr·up, durant els seus 46 anys d'existrnt'ia. 0 viUl·e de les aportacions t'Conòmiques que hi ft·Íl' .,¡. seus memJwes "i el que cobràvem en els concerts ' 'u per reconstruir instruments". Esca]as tamhr n•eor· da, cot d"enr ser Ull què va eles a" mença la jllll rals i porta vincle tualm; mat ri Pe cabdal luació Xa\ una e tuar ' rincu1 Ro co nade atre Lam TEM A Jo5tp Maria Lamaña, amb VIctòria dels Àngels. Una relaciò enormement fructifera per a la música catalana ·ar-los o 1 instt'll· 'alas bo oldre fi que eh fomwr r tanta 11 e.xpliu I ra~en­ iï.nstru· uals qw rlt comr 1 els ha· va colli· totho.• rts. peÑ '.al pers arribar s 'hadtw u;er com [ l'havia :lia''. c1· ~('ia.11 ¡feien di certs~rs Jé rt't'llr· da, com a dates espccialmPnt significatives . el parell d'cm·rgistramenls que van fet· per a la BBC. "'Un va ser un concert que vam fer al Museu del Prado, en. què vam programar obres de Grann.dos interpretades amb instrwnents del tombant de segle." Ars Musicat> r1o va donar només bons instrumcnlisLes, sinó també una de les veus més recone~'lldes en l'àmbit intel'naeiona] que ha tingut Catalunya, la cie Victòr·ia dt'ls Àngels. "La Victòria -explica H.omà Escalas- va. començar en (>/grup com a cantant i t.ambé tocant la jlCIUI(t. Lam.aFía va descobrir els seus dots vomls i la va empèn ye1· a iniciar la seva. carrera, portant-la a concursos, a Gineb1·a. Es va crear un rincle d'amistat molt fort , que encara perdura actualment amb la vídua de Lamarïct. Per a ella . el matrimoni Lamaña van ser com uns pares." Pt>re Ros té for~a present, com un dels moments cabdals de la seva actuació amb Ars Musicae, una actuarió a Londres . el 1973, amb Victòria dels Àngels. Xavier Torra rec•ot·da Victòria dels Àngels en una èpora postrriot, "quan venia a veure'ns actr~ar i ens donrwa ànims. Sempre va estar molt vrnculada a la formació i al mat rim.oni Lam.aña". Ho confir·ma el fet que a l'últim recital a Bar·celona de la b'l'an soprano, el gener d'aquest any al Teatre Narional tle Ca talun ya, hi ora present Lohta Larnaña, que Tona d e fineix "com la gran dona que sempre hi ha. darrere de tot gran home, fent-li costar i donant -li suport. en les seves iniciatives". Xavier Tona tamhé cx"lica, com a anècdota que ' .a n· · . ULJan anys setanta, bona part dels components d ·\rs M · · ' Ustrar van c:orncnçar a fer teatre medieval ,. , d e nosa 1tres, que d uzem al Saló del T"me li . "A mes la part musical, també hi havia actors que d esprés han esdevingut grans homes de teatre, com Fa vià Puigserver, Francesc Nel·lo i Albert Boadella. Lamaña va voler c¡ue fos lLit teatre que conservés el regust d'abnns, eu el c¡ual no participaven les clones, tots elii papers eren interpretats per homes. 1 també va buscar un escenari que pogués assemblar-se a una església sense ser-ho, el Tinell." .El teatre rnc dic·val arnb mús ica de F època va set· un a iniciativa t[lH" va durar deu anys . Pel que fa al Lt·ac te humil. Escalas recorda Lamaña com "u.na persona molt amable. delicat en el tracte, amb el qual discutíem sobre com hav ict de ser o no un instrument", tot i que confessa que Lamaña era el mestre i "'mai van ser enfrontaments, sinó aprenen tatge. Vam tenir una molt bona relació pel que fa a recerca. Coses que jo vaig trobar, a ell/i van ser molt útils, i jo vaig poder treballar a fons (L la seva biblioteca i el seu fons iconogràfic. Lamaña t•a determinar totalment el meu arrelament en el camp de la recerca d'instruments cmt ics", assegm·a l'actual director del Museu de la Música. Xavier Torra, per· la seva handa , explica que Lamaña, tot i ser enginyer de la Rf'nfe, era uu "boig per la nHÍsica. S 'apassionava en tot el que feia, des d'aconseguir plànols per fer una v iola de gamba que després sonaua la mar cle bé. fins a fer-nos endnr e¿s llu.mets i els faristols en els concerts que fè i{?m per crl.s Amics del,s Ca.stells, p er L'al de reproduir l'ambient cJp(,s assajos. Ell va aconseguir formar w1 planter de nuí.sics qu.e ara són una autèntica generació clPdicada a la música renaixentista." MUSI CALIA RETRA T MA NU EL LA NZ A La ve u em erg en t de les no ves gen era cio ns Manuel Lanza és un jove baríton que a hores d'ara ja ha realitzat una carrera força important. Nascut a Santander, estudia en aquesta ciutat i posteriorment a Madrid amb Isabel Penagos. Guanya el 1989 el primer premi del Concurs Nacional de l'ONCE, el concurs de cant de Logronyo i el 1990 el Concurs Julión Gayarre. A partir d'aquí comença una carrera internacional a Viena, Mèxic, Florida, Pesaro, Pittsburg, etc. i a assolir compromisos en teatres com La Scala o el Metropoli tan. En la nostra entrevista ens hem trobat amb una persona jove que mira el futur amb una gran confiança i naturalitat. Senzill i amable, ens rep a l'hotel on s'allotja durant la seva estada a Barcelona. per MELENA BAYO 163 40 280 e om vas comen çar a cantar? -Vaig començar a cantar sense escollirno era una proprincipi ho. En fessió que jo tenia en ment. Jo estava f ent els estudis normals de batxillerat i tenia pensat f er estudis d 'informàtica. Cantava de manera informal amb els amics i al cor de l'institut. El director del centre em va instar perquè estudiés música seriosament i li vaig f er cas. Va arribar u.n moment en què la meva mestra de cant de Santander em va dir que j o tenia un f utur cert en això i, bé, veient aquestes persones de certa autoritat que m'animaven , don-es vaig decidir d'abocar-m 'hi. - Encara veus el futur com a cert? -Ha, ha ... el futur mai no és cert, no. I , bé, jo estic en una posició qu.e he vist arribar, però en la qual és difícil de mantenirse. S 'ha d 'estar atent p er tal de no cometre errors. El concurs de Logronyo va ser el primer que vaig f er, després el concurs de l'ONCE, el Concurs Gayarre i aquí a Barcelona el ~aria Ca- nals. - Què t' h a aportat guanyar aqu ests concursos? - A ra valoro molt el f et de superar la pressió a què et veus sotmès durant uns dies. El f et de superar aquest enfrontame nt amb el públic o el jurat aporta una certa experiència. - Hi ha hagut alguna per sona que t'hagi ajudat de manera es- pecial en la teva carr<•J"a? -Sí, l'ajut més g ran va rerur quan jo vaig anar a estudiar o Madrid després dels meus inicir a Santander, ja amb una detfi. cació absoluta. A Madrid rm: estudiar amb Isabel Penagm, que va ser la que a. l'inici delo carrera va ser no només me!· tra, sinó també una. mica màru~­ ger, ja que em va introduitt~ els cercles de Madrid més pm· f essional.s: em. va presentar ~ Teatro de la Zarzuela i tamli em va donar l'oportunitat d' conèixer persones dels Estafi Units, amb la qual cosa raigftr el salt. -Des de la teva pc1'specti11són impot·tants els Estais Unili ? • per a un a t·Lista europeu. - Per descomptat que sí. Sifm una carrera internctcional, eh EUA són molt importants, IM'' què és un tros molt importolll cle la història de l'òpera ¿. pràcticament tot aquest segle. - I el Mctr·opolitan , C'oncrelt ·¿,. ment? - Bé, acwalment és consrdti rat com el primer teatre 10 món; bé, hi ha gu.stos per a ~' però el nivell a què fun cional'I d 'allò més alt. -Pe quina -Ur (!lllb i Domil prodiJ on dié c/el qt Iu alm -Ta Conet Domi; d'aqu - P( sevol serllit: quan he ca go, A. ni...) un, e1 na ri, bir p( na cc aque¡ -Q tunltn - li'¡ ríton reper MUSICALIA RETRAT •• IS t? va renir tudillra \us iniru na dedi· !rid ¡•aig Penago!, tici de lc nés me.~· :a màna· eduir ew més pro·entar al i tamlí ~itat dr ~ Es!JIJS r vaigftr ·spec~'.a. ats [Dl~ u? sL Si/lll onal, tL :nts, per· mportoml ipera dl t .segle. con creia· co11 sidt ~atre d~ oer a ¡Dl, nciona h -Pel q1Je fa a p•·oduccions, quina L'ha impressionat més? -Una producció qtLe vaig fer amb Franco Zejir·elli i Placido Domingo a. Los Angeles en una producció de Payasos. Aquí és on diguem que he tocat el sostre del que es pot fer en òpera actualment . -També vas participar al Concert de Reis amb Pl:ícido Domingo el 1995. Què recordes d'aquesta experiència? -Per descomptat, per a qualsevol que tingui un mínim de sentit artístic sobre l'escena, quan veus aquests senyors (jo he cantat amb Plúcido Doming~, A/fredo Kraus, Mire/la Frelli ... ), Uavors tens dos camins: 1111 • encongir-te i sortir de Pescenari, 0 créixer i intentar absorbir per osmosi o rom sigui albrur¡a cosa del que estàs veient en aquest moment. -Quins rols estàs acarant aC'tualment? . -Fins ara el repertori de ba. eI . . . Donzzettt, rrton líric , Rossuu, repertori francès també va bé per a la meva veu. Ara estic incorporant-hi a poc a poc els títols de Verdi més lírics, per anar ampliant el repertori, cosa que és normal, perquè diguem que la meva veu també va canviant i va creixent i exigeix més coses. -Tens repertori sa rsuelístic? -Bé, de fet jo vaig començar amb sarsuela al Teatro de I~ Zarzuela de Madrid amb La del manojo de rosas, una producció magnifica d'Emilio Sagi, amb un èxit esclatant. Vam estar dos anys seguits amb un munt de funcions. Amb Emilio Sagi també he fet La Revoltosa, La vet·bena de la Paloma ... Sí, he fet alguna cosa, no tot el que a un li agradaria. A més, jo crec que a.ctlLalment la sarsuela, traient el Teatro de la Zarzuela., a la resta de l'Estat no es pot f er. Arriba un moment en què un demana en el que Ja un nivell artístic a tot el que té al volta.nt i ara per ara en la sarsuela. no es donen les condicions . -No tens por d'equivocar-te? -No, perquè jo crec que en això fsabel Penagos em va assessorar molt bé i afortunadament la feina que m 'ha vingut ha, estat dintre d 'aquesta línia i mai no he fet una cosa que estigués fora del nteu abast. 1 he pog ut dir que no, que és una cosa molt important per a un cantant jove. No és només saber dir que no, perquè molts cantants joves saben dir que no, sinó "poder" dir no davant una oferta d'un teatre o d'un g ran teatre, o d'un gran mestre. Moltes vegades és difícil, simplement perquè no es té feina i un a vegades necessita treballar en el que sigui i a ·vegades s 'hi veu forçat. A mi no m 'ha passat, això. -Creus que la gent jove té possibilitats en el "mercat" líric actualment? - Hi ha molta gent jove molt bona i bones vens. Hi ha, per a mi, un canvi de tendències acwalment en el món de l'òpera. No sé on va, això s'haurà de veure anys més endavant. Però MUSI CALIA RETRAT telew contin 42 282 hi ha un canvi de tendència de gustos. El pLÍblic també ca n via. Alguna cosa està canviant. -Per al teu tipus de veu , ¿sents que e ' t tanquen les pot·tes a algun repertori concret que t'agradaria afrontar? -No, en cara no dono cap pap er p er tancat. B é, el de tenor i soprano sí, oi? Ha ha... No, no ... Dintre del paper de baríton encara estic per tancar aquestes coses. Bé, estic gairebé segur que mai no cantaré Wagner, per qiiestió d e "xip", de cultura, d'idioma ... -La Scala què ha suposat en l a teva t1·ajectòria? -La Scala m 'ha suposat i em suposa ... Uns diuen que el Metropolitan és el primer teatre del món. D'altres p ensen o continuen pensant que. és La Sca/.a. El teatre, per tradició, hi.stòricament és el primer teatre del món, i quan hi vas, la veritat és que imposa. És un teatre on en tres i respires tota aquesta tra- dició i tota la història que s 'Ir a v iscut allà: compositors, ccw tants , directors d'orquestra ... -L'a mbient que s'hi 1·espira actual ment té alguna cosa a veure amb La Scala mitica? -Actualment la part dolenta és el mal moment polític que e.stà travessant Itàlia , i això fa que e.~t iguin retallant a Itàlia moltes coses. Però artísticament es continua mantenint, i cantar allà és twa experiència molt. molt positiva. - Pol' al f1·acàs? -No, por, no. Tampoc és que visqui un pensant, "Déu meu, Déu meu ... " El que passa és que el cant és una carrera llarga i per molts motius un pot equivocar-se o es pot cansar i pot dir: deixo de cwttar, ha, lw ... Sí, p er què no ? -Coneixes algun cas dc cansament? -Bé, no sé si de cansament, però sí de dir: bé, ja n 'hi ha prou de ·viatjar d'un costat a l'altre, de no estar mai amb /11 família, etc. Això sí que ho l1r para su ini vist. -Tens en ment al¡,•una fih'llrl qui~ de la Leva cor·da que per a tu,} gui referència en la teva manm se abre 1 de fer? -D~ve rses . Vocalment m'a· g rada la tècnica de Leoncml Born, la veu d.e Capucci/li, ¿, Robert Merri. L.atir - Pe1· a tu existeix algun t'Iii' tant que aplegui totes Ics 1irtu~' tècniq ues, vocals, i.ntr•rJH'elntr ves ·~.... -En algun cas co11cret s'ha donat, però el que passa és 9~1 aquí entren el.s !!Ustos. ''hi h• d' o que prefereixen la tècnica t' tal, la veu de tal altre, 110 és habitual que t'agradi tot, tot. , UI~ ' , -El cognom Lanza uung q ue den haver clonal peu rnlll~' d'una ocasió a la prc¡runta.. ¡" '·tens alguna cosa a veure-l'u.... -Sí, sí. Sobretot als Esta~ Units, perquè allà Maria Llw=; va ser molt conegut. DP fl•t, t Te TODO TUYO TELEFÓNICA YA ES UNA EMPRESA PRIVADA. y es también una de las primeras operadoras del mundo. Dos de las mayores compañías de telecomumcaciones en los cinco contmentes han decidido entrar en el nuevo siglo junto a Telefónica. Para nuestros accionistas que su confianza se ha traducido i amb la .Le ho he en aún mas rentabilidad para su inversión. Para todos, para ti, aa figura T a tus· L manen se abre un mundo del que no sólo nt m'n- han desaparec1do las fronteras. LeonarJ cci/li. di También las distanoas. quiere decir que ante tus ojos gun can- · latínoamérica, Estados Unidos, ~s virtn~ :rpretatr Europa, donde quieras llegar. :rel s~s ça és qll1 nos encontraras a tu lado. N'hih5 tica crea no és /¡a· Ahora mas que nunca. tot. inJa@n~ lli ell mé• egunta ... l' re-lü.... !s Estats ·io J.,an:4 )e Jet. ri :: '(íj) •• Te/efónica llllL'TiN LA PRIM E RA AC IONAL E S PAÑ O LA MUSICALIA RETRAT era italoamericà. I als Estats Units sempre m 'ho pregunten. 1 alguna vegada, a nivell pri·vat fins i. tot he arribat a. dir que sí ja de pztr avorriment, ha, ha, ha ... He arribat a admetre, ha, Ira, que era família de Mario Lanza. Ra estat divertit. Fins i tot em va passar una anècdota a Mèxic; en tm periòdic, quan cantava a Bellas Artes, el titular era: "El Barbero de Sevilla se estrena esta tarde en Bella.s Artes. Encabe;zan el reparto Ramon Vargas y Mario La.nza". l-la, ha ... aquí ja no vaig poder escapar-me. I ara que recordo aquest Barber o, precisament, durant la fun ció va haver-hi un terratrèmol. Sí, és curiós, perquè jo no me'n vaig adonar p erquè en aquell mornent precís, quan ·va tremolar el terra jo estava en una espèci-e de passarel·la p er sobre del fossat de l'orquestra. En aquesta produc- ,No és important dir no, sinó poder dir-ho davant una oferta d'un gran teatre o d'un gran mestre" ció a vegades passàvem al públic p er unes passarel·les p er sobre del f ossat. I en aquest precís moment j o era a sobre d 'una mentre cantava, i la passarel·la, passant-hi ja es movia, perquè era de fus ta. Estcw a cantant i veig la gent de la part de dalt que es comença a ai~e­ car i a marxar, rumors a tot el teatre... Què estic f ent? lla, ha... I és clar, després me'n ·vnig assabentar. 1 ·va ser curió¡, la gent es va espantar més i 10 sortir corrent perqztè és un mo. ment en l 'obra en qttè jo crioo. "A aah ! la scala, la scala non t piú. " He de cridar perquè Figa ro s 'adona que han tret l'estai del balcó, i, és clar, en cridar jo això, la gent es va espantar més . Es creien que jo esto vo cridant per allò altre ... ha, /ra, ¡ jo sense adonar-me'n! - Alguna il·lusió a curt termini! -Ara que passo per aquí Pl'f les Rambles, p enso que tinc f(a nes que inaugurin el Liceu i poder cantar-hi, cosa qu.e no ht fet mai. No vaig arribar a cunta r-hi abans de l'incendi. - 1 a Ua rg termini? - Qu.e dintre de molts anys em tornis a f er una altra entrevista i et pug ui contar tot el que ht fet en els an ys vinents. 11 1 Iuna el ( Brer lhe[ inte¡ Hay esta esce Sc hr maj B cipn Ics • ethc lia) ab a: per I per i paç 163 llcn, ber¡ Aqt ciut ber¡ més tres el 1 har d'E garl re ix Gra ] a en sou subscripto r? aca nya una soli exe¡ va Sah de l E fle) INFORMACIÓ: Sant Francesc de Paula, 2 - T el. 268 10 00 - 08003 Bar celona I{U( det I ~:: L: MUSI CALIA PRECRÍTICA !t? Ho. ~s mt~ • curi6J. nés i rt un m¡¡. o cridq: anon e uF~a­ l'esca~ riclar jo spa1r1ar ava cri- a, ha, i termini? rqní per tinc gn· :eu i po· e no he ra con- ,. I anys em ttrevista ; que ht ) El Quartet Alban Berg debuta a lbercamera Alfred Brendel torna al Palau lhercruueru. Alfred Brt'udel, piano. Hn}dn, i\1o7.url, ScltumOJln, Pnlou de lo Mú.,icu Corninna. 28 dt> muig de 1998 (21 h). esprés del seu últim r·ecitaJ que tingué IJoc HI Palau de la Música Catalana el mes de març de 1994•, el prestigiós pianis ta Alfred Brendel torna a la temporada Ihercamera ornb un programa integrat per· tres sonates de Haydn que, aJternativamenl , estaran d:isposades entt·e Les escenes d'infants de Robert Schumann i la Sonata en Do major Kv. 330 de Mozart. Brendel ba consagrat principalment la seva carrera a Ics obres pianís tiques de Beethoven. Mozart, Schubert i Haydu, en un r f'pertori que abasta les grans obr·cs d el r epertori clàssic i romàntic , però que idènticament és capaç de submergir-sc en el llenguatge cl'At;nold SchOn hcrg o la música de Bach. Aquest pianista nascut a la ciutat austríaca de Weisenberg té uns dots musica ls només a l'abast dels gr ans mestres. Amb si s anys ja tocava el piano i amb d eu coneix harmonia . Sota el tutelatge d'Edwin Fisch cr i de B aumgartner, als disset anys ofereix el seu primer recital a Graz, on clou la seva formació acadèrllica. Als divuit ja guanya el Pt·emi Busoni i inicia una carrer·a imparable com a solista i concertista . Com a exemple, als vint-i-nou anys j a va debutar als Festivals dc Salzbtu·g com a solista al costat de la FiU1armòuica dc Viena. Br·endel és un pianista r·eOexiu , summament poètic, que cuida fins al més :mínim detall les obres que passen per les seves mans i d ' una perfecció tècnica ab sol u ta. Per a eU, tocar l a música de l berrtmu•rn. Qunrlel Alhon Berg. llnriolf Srhlichtig, ,;oia. Hnydn , OrbW'sy, Broluus. Polnu dc Iu Músit~n CoLolona. 22 mnig de 1998 (21 h). D Schu.bert, Liszt, Haydn, B eelhoven ... sembla un fet impensable si prèviament no ha realitzat una tasca musicològica i summament reflexiva de tots els aspectes implícits a la par·titura. Brendel va començar a tocar amb pianos Bechstei.n i Bosendorfer, i finalment optà per realitzar els seus r ecitals amb pianos Steinway. Són moltes les particula ritats d 'aquest pianista amant d e la pintura, l a liter atura, l'arquitectm·a i de tots els aspectes de l'ar·t en gener al. Són prou con egudes l es seves gires de concerts dedicades a integrals de compositors. U na de les més cèlebres la va realitzar entre el 1982 i 1983 i nterpretant en setenta-set recitals, i a set països diferents, la integral de Sonates de B eethoven, com també el seu cicle dedicat a les últimes obres p er a p iano de Schubert que va ser escoltat els anys 1987 i 1988 d es dels E stats Units al Japó, l'antiga Unió Soviètica i nombroses capitals europees. Doctor honoris causa p er la U niversitat d ' Oxford. Brendel continua, any rer e any, aprofundint en la música dels seu s autors predilectes tot r ealitzan t enregistraments - ja d es del 1970 amb Philips-, per b é que prefer·eix el directe a l'estudi de gra vació. En d efinitiva, escoltar Haydn, Mozart i Schumann en les mans de Bt·endel esd evindrà una brillant cloenda de la XIV t emporada d'Ibercarnera. e Lluís Trullén 1 Quartet de cot·da. Alban Berg debutarà eu la temporuda Ibet·camm·a. Fundat l'any 1970, dos dels seus components, el violinista Giinthet· Pichler· i el violoncel·lista Valentin Erben, són el s dos únics representants que es mantenen del conjunt inicial. L'an y 1981 Thornas Kakuska va substituir el viola Hauo Beyed e i l'any 1978 Gerhard Schulz va realitu u· la tasca de segon violi en deLt·iment de h.Jaus Matzl. Amb dos violins SLJ·adivm·ius del 1710 i 1719, amb una viola Lor·enzo Stot·ioni dt>l 1780 i Matteo Coffr-iUer· de 1722, que ha\'ia estat en mans de Pien·e Fourniet· i d•~ Yo-Yo Ma, aquest quat·tct hu esdevingut un dels més ¡JI'cuats conjunts de camlwu dels darrers vint anys . Les seves inlet·pretacions de música eontemporiinia , amb estrenes d.' obl'eS de Schn.ittke, Wimberge•·, Leitermeyer, Berio i del mateix AJhan Berg, les Varia- E ci~ltS sobre un tema original han mantigul una idèntica vinculació umb Lot el gran repertori dels segles XVlll i XIX. Dt'sprés de formar-se amb el Quat·tet LaSalle a Cincinatti , Ics seves actuacions als festivals més preuats del món han esdevinb'l.tlun fet habitual. Obres de Bet'hoven. Haydn , Mozart o Bt·ahms ban passat p er les seves mans, amb unes versions que esdevenen veritables referèn cies. Els Quartets de Mozart, de Debussy, Brahms, Beethoven, Berg, Bartók, Debussy, Smetana o R avel, fot·men part d ' una cliscografia summament àmplia. E n aquest debut interpretaran quartets de Haydn i Debussy, amb una segona part monogràfïcament dedicada al Q~tiutet op. 111 de Brahms, en què comptarà amb la col·lahoració df'l viola Hariolf Sch1ichtig. e LL.T. 163 MUSICALI A PRECRÍTIC A I Musici clouen Euroconcert Euroconcert. [ 1\lusici. L'estro ormonico de Vivaldi. P ulau de Iu Música Catalana . 6 i 20 de m níg dt.> 1998 (21 h.) per F. I e e 163 om ja és h abitual , el prestigiós conj un t i talià I Musici torna a la temporad a E uroconaquesta oportunita t en cm·t, p er ofer ir· dos concer ts a mb eJs quals es clourà la XIII edició de l'esmenta t cicle. I Musici s'ha convet·tit en un dels emblemes de la temporada E uroconcert; amb a quests dos concer ts ja se•·an trezte les ocasion s que ham·an esta t programa ts, i de nou la música de Vivaldi tornar à a convet·tir-se en p r otagonista de la seva actuació. Podr em escoltar, en el decurs d'aquestes d ues actuacions, els dotze conce•·ts que integr en l'op us o3 de Vivaldi, més conegut per L'estro a rmonico, un dels corpus musicals més cèlebr es de la pt·oducció del compositor venecià . Com és p r ou sabut dels melòmans, I Musici ba con sagr a t bona p art de la seva tr ajectòria a la producció vivaldia na, com també a la dels a utors barr ocs italians contem- por a nis del composi tor venecià . Les seves ver sions, h agin vingut de la mà de F elix Ayo, de R oh erto MicheJucci -que va esta r al capdavant de la formació en tre 1967 i 1972- , de Salvatore Acardo, de Pina Carmit·elli, q ue s ubstituí el cèleb re violinista l'any 1986, de Fedet·ico Agostini o de Mariana Sirbu , tenen un color musical d'tLD a per son alita t r ellevan t i distintiva respecte dels altres conjunts que ta mbé interpreten l'esmentat r epet·tori. El seu Vivaldi lluminós, obet·t. amable en el gest , ric en la t·ealització d 'aquells cla r obscurs summa men t vin cula ts a mb l'estètica musica l barr oca, sona en els seus Stt·adivar ius i Guarnerius amb una m àgia absoluta . Aquests onze instrwnentistr. de cor da, acompanyats pel bah continu del clavicèmbal, porta des de la seva fundació l'an1 1952 una trajectòria musil·~l imparable. Aleshores et·en nos estudiants -pertanyents a J'\. cademia de Santa Cecüin de Roma- que van integt·ar un conjunt sota Ja direcció del oeu m estre, Remy Principe, i llUC tenien Felix Ayo com a primer violi, dedicats a l 'exlwmació de les pa•·titures conccrtanh cid barroc ita lià: dècada rere decada han consolidat una Ira· jectòl'ia que els ha portal n re· a litzat· centen ar s d'elll·e· gistr a mcnts i a conver tir-sr ru els més p•·eu a ts ambaixador• mundia ls de la música \'hal· diana. e LL.T. ~ll i~-/ rRIDfuiD~~ CATALtJ:'NA MUS ICA/ REVISTA )fU ICAL CATALANA CI Sant Fancesc de Paula, 2 - 08003 Barcelona Butlleta de domiciliació bnncò riu DDDD '<' Ag~ncia DDDD Dígit control DO N" Compte DDDDDDDDDD Titular - -- -- -------Bane/Ca ixa - - - - - - - - - - - A;gèocia - - - - - -Signatura oblaci6 - - - - - - - - - - Adreça D@ència Cal omplir le• dode. correcrame111 Uargs d· ;eriós o general Tot i au Lrunote mqne injusta ~de m ra mÚ> oostres PodeJ OOD va • tors cal <entir-&1 rtat an ;rnerac card La intentat pràctic E i fins i t cies seg Fins a ronstitu tl wag¡ d'arrel Dotal profunc per F.T. Srnyor~,e1! agrairéqu~ omb càrr~c ui meu comptelllibrctll utengui'] cl8 re.butsqu•·d.•prr~rntnr:\ CONSORCI DEL PALi\ U DE LkMÚSJCA CA'f.~· LANA, pel pagament de lo meva ~uh.cripció a "CATALUNYI\ \1US ICAIREVISTA \1USICAL CATALANA" l'i' Entitat tueis ca musical ens ba1 músics, tl públi VJ&ra ---- Butlleta de subscripció Nom i rognoms - -- - - - - - - - - - - - -- - -- - - - - P r o f e s s i ó - - - - - -- - - - Telèfon - - - - - -- - - - Carrt'r Població - - -- -- - - - - - - - - Dte. - - - - - - - Provinria - - - - - - - - -- - - Far~ efertiu l'import mitjançant Dt<itjo •uh!Criure 'ma partir dtf númtro O O taló bancari adjunt. amb la quota anual de 4.200 ptea. O O domiciliació bnm•itria. Prr a • ub•cripcions a l'rstrnnger. consuheu tl pn'•· semutral de 2.350 O ]j llllstgu fap!er tttk, el al naci¡ clonar lliure i atorgar tntre el de segl( tiu de treball1 música anualrn MUSICALIA PRECRÍTICA Estrena del Divertiment de Ricard Lamofe de Grignon per F. TAVIRNA·BECH e ntistes a1 baix porta ran,· msical ! D UD.• a J"A. lia dr ar un lel seu i que primer 1ció de rts del •re dè- ta lra- .t a re- 'enre· r-se en xa dors vi val· - prru. ertament, que una estre na d'una música es p1·odueixi am~ el1·ctard de c inqu aJ~ ­ ta 1 tants a nys no constJtueixcap motiu per lluit· dc c ultura musical, sinó que és un fet del qna1 ens haur·íem d'avergonyir tant els músics, corn Ics c nlit~ts culturals i el públic Cll genera I. Es cert que la ~rerra civil i els quaranta anys llargs de dictadut·a van s uposa r un seriós obstacle per a la difusió en !eneral de la nova mús ica catalana. Tot i això, però, en el cas de Ricard !..amote dc Grignon hem de 1·econèim que la nostra societat ha estat injmta en ma rginar-lo. I així es po!.1 de manifest si ens a tenim a la p ora música que 11 ' ha arl"ibat a les no tres oreUes. Podem dir que Lamote de Grignon n ésser un dels molts compositors catalans que en un moment va srnlir·se atret pel wagnerisme, conreat amb veritable de voció p e•· la ~neració del seu parc. Amb tol, Ricard Lamote de Gl"ignon avia t va intentar trobar el seLl 1;amí amh Ja pràctica d' un cromati~;me més lliw·e i fins i Lot ap•·opant-sc a les tendències seguides p et· l'escola francesa. Fins a cert punt la SI!V B música constitueix una mena de nexe e ntre el wagnerisme i el romanticis me d'arrel Uatinn. Dotat d'uns coneixe ments ben profunds tant dc la composició com Ricard Lamote de Grignon de l' art de l'orquestració, Larnotc de Grignon, fill, tingué la capacita t d'emprendre amb èxit la pràctica de qualsevol estil compositiu i d 'adequar-se a les exigències d'unn estètica determinada, ho i aportanthi quelcom de p e rsonal en aq uestes te mptatives . La composició del Divertiment p er a orquestra d.e jazz va ésser iniciada el mes octubre de 1936 i va posar- hi punt final pocs dies abans del adal del mateix any. Consta d e quatt·e movime nts que contrasten c nt•·c si per Uurs tempi. En pdncipi, sembla que va ésser concebut per a una petita orq uestra integ•·ad u pe r fluuta , clarine t, saxòfons, trompe tes, trombó, piano, tilnpani, pc1·cussió i quintet de corda. Una ullada a In putitu•·a, e n la qual impressiona Ja grafia nitida i clara del composito r-, ens posa de manifest l'atenció del compositor p er c uidar els detalls i l'esp el"Ít obert pe1· desen volupar l' ob•·a , és a dir, sense prejudicis estè tics per desenvolupar fórmules ¡·Ítmiques inus uals en la dis tdburió dels temps del compàs o fins i tot de plantejar-hi processos poHtonals que accentuen el caràc ter pr·opi del divertiment. Sembla que l'obr a havia de constituir la música d ' un ballet ; a més, una nota manusc•·ita q ue figura al ñnal de la partitura sernhla indicar que per a l'any 1937 estava previs ta una estrena pa •·cial dc l' obr·a a Ràdio Barcelona. Amb tot, la inestabilitat i els conflic tes dc l'època van impedir la r ealització d' amhdós projectes. Ot·qucl!tro Simfònica de Barc:elona i Nucionul d e Catalunya. Albert Guinovnrl, piuno. Edmon Colomer, direcció. Obres de Ricard Lomole dc Grignon, G. Gershwin i l\1. Musijor gski. Palau de La Música Calalann. 8, 9 i 10 dc maig de 1998 (2 1 h, 19 b i 11 b, respectivament)- Oltra de Leo Janaceclc per l'OSC per F.T•• a. L a temporada dc I'OBC conc~ourà a mb un concert que te una programació ben especial. Així, hi figure n tot un !eguit de fragm ents opedstics de Wagner I·1a Silifonietta dc Leo J a míceck, el compositor txec que adscrit · ' evolu' · va al. nacional·rsme romant1c, ' . . t. vers CIOnar m express10msme mes . IlJUre i lc l · ' d s au actes oel qual van atorgar la cous1"d c rac1"ó de figurar . . . entre d els avantguar d"tStcs d e pnn01p1 ' ' I tan segle· e 1 lC va esser me rnbre acti d ' tr~ ~la SIMC, la societat que va m· -~ arper a la difus ió de la nova IISJca 8 partir dels anys vint i que . lnualrncnt , encara a ra ho contmua fe nt, organitzava un F estival lnte r·nacional pet· estrenar-hi les obres més interessants del moment. L'any 1936 aques t FestivaJ s 'esdevingué a Barcelona, amb el privilegi d'estt·enar, entre aln·es partitures, el Concert per a violí i orquestra d 'Alhan Berg i el Quartet d.e corda núm.. 5 de Bar·tók, dues oln·es cabdals i exemplat·s de la música del nostre segle. Jamíceck va estudiar a fons Ics r elacions entre el cant popula.t· i la fonètica del llenguatge, de les quals va extreure unes conclusions -que at·a n o és el moment d 'exposar- que li van servir per trohar l'h armonia i els principis formals s ubjacents e n les melodies populars. La troballa o la teoria , si es vol, ha de considerar-se com una aportació important per al coneixement de les bases del cant dels pobles i va ser vir-li per accentuar el caràcte r personal de la seva mús ica . La Sinfonietta con stitueix avui dia un dels textos clàssics de la Lite ratura musical d el segle xx. Orc)uestrn Simfònica de Barcelona i Nocionul d e Cntalunya. Janet Robh, soprttno. L. Foster, direcció. Ric hnrcl WngnE'r i L. Janóceck. Palau dl' la MW.icn Catalana. 15, 16 i 17 dc m~ de 1998 (21, 19 i 11 h, res¡>ectivnmenl). 47 287 MUSI CALIA PRECRÍTICA rorna el cicle clel Niclc Havanna per F.T.•B. P et· als qui s'interessen pet• la nova música del segle XX, la cita anual que convoca el Nick Havanna arnh el suport de la Fundació Mítsiou Contemporània suposa una mena d'oasi reconfortant on •·ecupor a t· forces per t·esistir el setge i l'omniprosrncia d e les músiqurs de l'a ntigor, sigui remota o bé pr·oper·a. Amb aquesta que se celebra enguany, són ju tretze les edicions que s'han organitzat amb el propòsit de donar u conèixer algunes de les novetats més inter·essauts del moment i alhora permetre l'actuació dels mú ics més qualificats en la interpretació d'una música, Iu qual, si més no, constituei.x un revulsiu estètic per al conformisme i Ja immobilitat de certs sectors de la indústr·ia rnusicaJ. El cicle va inaugurar-se el proppassat dia 20 d'abril amb un «Homenatge in merooriam: Xavier Joaquim» que, protagonitzat per Anna Ricci i Pedro Vicedo, pt·ogramava obres de Chat·les, Rossinyol, Guinjoan, Marco, Bat·ce, Nuix, Mestres Quadt·eny, Solet· i Sar:dà. A con tinuació (dia 27 d 'abril) hi va haver l 'actuació del Trio Sekwenza (llantes, gnüm·t·a i violoncel). Ja aquest mes de maig t~s previst per al dia 4 un recital d el clarinetista Joan-Pere Gil an1b el pianjsta Miquel Villalba ami) un programa en què figuren partitut·es de Re ger, Castillo, Boulez, GréLol, Soler i Francaix. EI dia 1l el quintet Luur-Metalls interpretarà obre de Zbinden , Luto lawski, JUt·ado. Egea, Crespo, Brotons i Montsalvatge . E I dia 18 hi ha anundadn l'estrena d'una òpera original d ' Eduat·do Diago titulada Cerilio: in memoriam, qualificada per l'all! com a comèdia fúnebre. El 25 maig es presentarà POrquNra Flautes de Barcelona, integrd¡ per dotze instrumentistes qur tLn. geix Pien·e Alain Biget; en rl p~ grama figt.U·en composicion, ~ Guinjoan, Nuix, Tall-a, Sollic'lfl. Reich i Brotons. Ja en el mes de j ttn y, concreu. ment el dia 8, el grup instruruenl~ Sitges 94, dirigit pet· Gonzúlt'l ~ la Rubia, oferirà un prograw amb obres de Blanch, Hmnet, OiD i del mateix director. El rirlr ~ clourà amb l' actuació de I'En.'<'C ble Triolog de Munic, qut' ba )"" parat un pt·ograma integrat Fo obres de Hirsch, RiedJ, Yadil1 Stravinsk y. Lutoslavski. Sche!d Cage. Com és habitual. els conl'l'r" són gratuïts. tots comencen a~ nou d e la nit i sempre s'escaurnll dilluns. ,, ' Conj per RR OfL\1'01! Iu nnísi I!l'neu motiu d J'E,rola 14 OP) S un t'ODI pal del• blorió •lla lat lb·.\g¡h Elco obre, e pre-ent I'E.-colo \\ID: r rol, {lf (l738-1' ab rtlrr ileJ bCll olwrtu i cnn>lan Un r. miljanç lcix P. Homenatge P. Ireneu Segarra t~ntt·e, diJ per rnelodie nigó, i que. i dtll9-l! A nu amb ris mació, \Ioni>!' llÍ.1 dt ~<jUt>!S fanco, Acte acadèmic dbanu Glossa de la figura i l'obra del P. Ireneu per l'esciptor l'E.>etllt JORDI SARSANEDAS ació de da, ex1• rionnl, amics t qualhnl Concert ESCOLANIA DE MONTSERRAT CORAL ANTICS ESCOLANS DE MONTSERRAT ORQUESTRA DE L'ESCOLANIA DE MONTSERRAT BERNAT VIVANCOS, pinno Solistes vocals i instrumentals JORDI-AGUSTÍ PIQUÉ, director Obres: J. Cererols, I. Segnrra, A. Viola Dimarts, 19 de maig de 1998, a les 21 h. - al Palau de la Música Catalana D'aq també I prclotit MUSICALIA PRECRÍTICA rorna l'òpera més bella de rxailcovslci Conrerl d'homenatge al P. Ireneu Segarra p e r .I.C.C. ¡uestn d integra.L 1 que dir. en el pr~ icions ~ P. Ire ne u Segarra Solbrrg¡r, per RRMC concret~ truruentd mzalezclprograJill tmct, Dia :1 cid~ ~ ~ l'Em,... :scanen !l I proper dia 19 dc muig, en un ¡•oncl't't ni Palau dc In Música Cutulana, Ics moslr!'s d'afecte personal, d'adnrintC'iÓ i r·<•coneixfrnenl u la seva tasca en <'I món de la música i dc Iu pedagogia, que el P. lrfneu Segarra ha t·ebut d'arrc>u, amb motiu del seu r:omiat de la dir·ecció de l'f:.-rolanin dc Montserrat, despr·~s de ~anys d'exer·cir-lu. cr·islal· lilzaran en un concl!rt d'homenatge. c>l p<·s principal del qual recau, pr·ecistuneut, en ructuaf•i6 de l'E.colania dl' MontsctTat, ~a la direcció del bCU ~uccebsot· G. J orW.Agu•IÍ Piqué i CoUado. El roncert s'inic·iu i Cb clou amb dues obre, emblrmàtiquc~ i udientmrnl •·rpre>entath·e~ de dues g¡·uns fi:,'lu'cb de l'F.~rola l\fontser·ratina dels segles XTU i \\111: els Magnificat del P. J oan Ccr·erol> (llílS-1680) i del P. Ans(•lm Viola (1738-1798), obres que, en r·e:.pondn: als corrents rstètics i estilístics privatius dr( M'U tcmps, donen re dc l'actitud olwJ'Ia i receptiva que ha estat, i és. una ~'illlbtant de In comunitat montserTatina. Un ret que tambP puclr·c·rn COtl~lataJ' mitjançant les u·cs corn1Josicivns Jet rnatc•ix P. Ireneu Segnn·a que formen el c~ntre ch•I programa: 7're., petits preludts ¡JCr a piano, l' luu·rnorút.zuC'iÓ d'una melodia tradicional, Muntanyes rkl Canigó, i unn Salve a qua trc• veus blauque; i orgue, datades, •·espectivamenl, E d~l19-l9, 1974 i 1978. Amrs de l'Escolania de Mont¡;errat, amh els solistes ''OCaJs de la mateixa formació, de la Coral d'Antics Escolans de llootserrat i de r Or·quesLJ·a de r Escolania de \lontser•·at, col-laboren en ii(Ue.>ta audidó el pianista Bemat Vivanco.< i l'organista Joan Casals tols db~ntics membres de l'Escolania.' l'FeD aqu~t~ manera -amb l'actuació de ~lama • dels seus antiC's membres, i 14 ~ omb una mostra de l'obra de cre~0 del P. Ireneu, en gran part dedica~· exemplnnneot, a Ics neC'essitats funcm?als i pastorals del Monestir- els nmt~ dc l'horncnutjaL podran c·opsar la ~Kt~t del se~• llegat, en l'al>p«'Cle interp l.abu, creatiu, pedagògic i llllslot·al. SConr~rt 11~'Itorucrurtgc al P. f ron ••u egnrra. ERc•ohtnin dc Monl!!c r r ot. Corat d'A L' E I (dit·.: J ordi 8oItes ) 0n ICS SCO DDf! . dl! • r quc111ra E11eo 1ama M c~:~~errat (dir. : Jo11cp M. FuJeó). fa s Prnt, so¡Jrano. Ernl.'~l. BruD'u, Moprnno. Joan Ca~olto, orgue. dlr.:CC• Jordi •Ag\l klr, p·I((UC•.I CO Uod:·(q ~~l'.r~ls, Scgnrrn, Viola. Pulnu dt 199a""(~cla Catalana. 19 de mai~ h). T orna a la progt·umació del Gran Teatt·e del Lircu l'obr a més cele br·ada de Piotr I. Txaikovs ki. Estre nada a 1\lfoscou el mes dc novembre de l979, va ser la seva pt·csmltació a Sant Petersb urg, dos anys més tard, l.a fita que nHu.·cn l' autè ntic punt de r·econei..xemcnt d ' uqncsta composició. Dotze anys més jove que D"ma de piques, l'òpera mestr a del compositor, Ievgu.eni Onieguin ha fe t més his tòria sobretot pe r causa dc la seva extraor·dinària bellesa, rn c-1 sentit més ex-plícit de l'expressió. Com ha escrit Paul H e m·y Lang, levgueni Onieguin és massa bonira per ser una òpera gran. De fc-t , aquest és un judici que scr·vcix pr r a la major part de l.a producció del sebrttrament més escoltat de tols els compositors russos . L'argmnent es basa e n una obr·a del gran literat rus A. Pushkin, en què es narra una històt'ia d 'amors i dcsamor·s, no ben convencional pc t·ò a la fi no del tot original, en un ambient social d ' alta noblesa del segle XIX situada a la imperial ciutat de Sant Peter sburg; un context geuèl'ic i h:is tòr·ic que l1a agombolat una grun part del repertori opel'Íslic romà ntic. Amb un argument mancat d 'autèntic nervi tràgic -ben nit rament del que s'esdevé amb l'al·ludida Dama de piques-, tanma teix p<'t·met al compositor abocar la seva imaginativa, r econeguda i tan estimada vena melòdica, sadollant els tres netes de la representació de moments d'una extraordinà ria espectacularitat. ja sigui en el pla o rquestral com també en el vocal solista i en el coral, alguns dels quals ben coneguts, en algun cas per· have r· fe t his tòria de forma independe nt en el coucer·t.isme simfònic: és el cas de la polonesa que obr e el ter cer arlc. També s'ha de fer esme nt del ro r· "Vót tak Syurpriz!" que obre el segon , el gran duet que rlou l'obra entre Tatiana i Onieguin, la densa àda de Lensky del segon acte, la de Cremin del ter cer acte i l'e!!cena dita dels duelistes que clou el segon acte. L'exuberància de recursos imnginalius de Txaikovs ki i el domini excepcional de l'orquestrar·ió inunda aquestes p àgines d 'autèntic esprrta- Plotr I. Txalkov•kl cic musical t·n el núllor· sentit d e l'cx¡n·cssió i con ver teix l'òpe ra en una manifestació exultant d 'al·liri rn ls. La ver sió que aniha al Victòria estil set·vida per· un quadre d'intè rprc•ts e n el qual domi nen veus joves de consider a ble proj ecció, que a més donen molt bé el tipus físic corresponent als ~:>eus p er sonatges. Onieguin serà Wojcick Drabowicz, 'fnliana sea·u inte r·p r etat per la sopi'Uno Solveig Kringelbom, Lensky J.ICI' Evan Bowers i Olga per· la mezzosopt·uuo donostiana l txa t·o Men txaku. Al seu costat il·l us tt·es vetc•·nnR, com Vior·ica Corlez (Lariua), llita Con· (Filippyena) i el nostre Edu1rrd Girné nez (Mr·. Triq1Je t) esdevindran compt·irnal'is de luxe. Per· hr seva part, els segons premis del Francesc Viñas de les darre r·es edicions Ta ras Chtonda i Ail<: Mat·ti•·ossian cornpnrlira n el paper de Zaretsky. La pr·od ucció ét. compa rtida per· l'Òpcnr dc Leipzig i p el Gran Teatre del Liceu , adaptada a les possibilitats del Victòria. La direcció rnusiral ser à d'AJexande t· Anissimov, que, corn Ja majo r part del r epar·timcnt. és un nom nou pe r als nfecrionats bar·celonins . Cran Teatre del Liceu. l evgueni Ouw~uitr, dt• Txaikovak.i. Llibret: K.S. Sltiloí!ky i Piotr· I. Txnikov¡¡ki. Wojcif•l'h Ornhowicz, Solveig Krurgdhorn, Evun Bowf•rs, h x nr o Mcntxuku, Konstanlin Cor uy, Vioricn C11r t••z, )tito Gorr, Edutu·d Ciméncz, Tnrns Clr toudn i Aix Mnrtirossion. DirN·ció mu~icul : .Alexamler Aniséi1110''· Pr odttt•dt) Cron Teatre del Li!•eu-Ò¡>cr o dc Lei¡1zig. Teatre Victòria. 11, 20, 23, 26, 29 (21 b) i 17 ( 17 h) de mai~ de J 998. 163 1- El caràetE -La 2- L els ami -La 5- ~ -Lf 6-·~ da?_ 7- -c, 8- Q 9- Q -El 10-j -0¡ ll-1 -El 12-L! 13- -L, 14- en pro -J 15- -u 16- -R 17ció fa1 MUSICALIA Qüestionari Proust JOSEP M. MESTRES QUADRENY Manresà nascut ell929, Josep M . Mestres Quadreny ha assumit tots els mites artístics propis de la seva generació. Mem.bre de l 'h istòric Cercle Manuel de Falla de Barcelona, deixeble de Cristòfor Taltabull i prouwtor del grup Música Oberta, ·vinculat al Club 49, conreà el serialisme , abans de considerar el so com un pur objecte musical, i d'acostar-se (t la música electrònica i servir-se de les ein es informà tiques. Les se·ves afinita.ts en·vers el teatre musical l'han portat, a més, a una peculiar identificnció atnb el característic món poètic de Joan Brossa. 1- El principa l tt·e t del m eu raràcter? -La serenitat. 2- La qualitat que prefereixo ro un home? -La diligèn cia. 3- La qualitat que pt·efer eixo en una dona? -La diligència. ·l· Allò que més m'es tim o en els amics? -La lleialtat. 5- El meu principal defecte? -La dificultat d e comuuicació oral. 6- Lu meva ocupació preferida? -Llegir. 7- El meu somni de ben estar? -Conti nuar corn estic na·a. 8- Quina fóra la meva pitjor desgràcia? -Perdre un familiar pròxim. 9- Què voldria ser ? -EI que sóc. lO- On desitjaria viure? -On visc. 11- Quin color prefereixo? -El verd. 12- Quina flor pt·efer eixo? -La mimosa. l3- Quin ocell pt·efet·cixo? -L'àliga. 14· Els meus a utors p t·eferits en proan? -Joyce, Eco. 15- Els poetes prcfedts? -Lorca, B•·ossa. 16· Els het·ois de fi cció? -Rama, Orfeu. 7- Les meves het·oïnes d e ficCJo favorites? .! -lsolda, Carmesina. 18- Els m eu s compositors fa vorits? -Bach, Wfteoner, D ebussy. 19- E ls pintors predilectes? -Goya, Miró. 20- Els meus h erois de la vida real? -Els metges sense fronteres. 21- Les m eves heroïn es his tòr·iques? -Rosa Luxembut·g, Tet·esa de Calcuta . 22- Els noms que prefer eixo? -Alhet·t, Bet·nat. 23- Què detesto més que res? -La mesquinesa. 24- Quins caràcter s bj stòrics men yspreo m és? -Varrogància, l' cstu]>idesa. 25- Quin fe t militar admiro , ? . mes -Tots s ón prou ver gon yants. 26- Quina r eforma a dmiro més? -La t1ue encara està per fer. 27- Quins dons naturals voldria tenir? -Intel· ligència, cladvidèneia. 28- Com m ' abrradaria morir? -Oe cap manera. Si no hi ha r emei: do sobte. 29- Esta t present del meu esperit? - Escèptic. 30- F ets que m' inspiren més indulgèn cia? -Els derivats de la bona fe . 31- El meu lema? -Endavant! 51 291 MUSICALIA AUDITORIS DE CATALUNYA - - - - - - - - - - -- - -- - Auditori Carulla-Font de l'Espluga de Francolí ] .-Nom: Tratrc del Casal de l'Esplugu ell' Francolí. Nom de l'Audi tor i: CamiJ u-Font {dins del Casul de l'Esplugo dc Francolí). 2.-Adreça.: pl. MontscrTat Canuls, 1. L'Espluga dc Francolí (TarTugomt). Tt'l. 977.87.03.59. Fu.x 977.87.10.12. ,'J.-ArrJ IIÍLPCLP: el del Teatre és Bonet Curí. L'arquitecte dc L'Auclitor·i J orcü Piñol i Font. 4.-Any d'inauguració: el Teatre rA dt> l'any 1963. L'Auclitori és dc l'uny 1982. rs 5.-Cosl de lo. construcció: tant el Teatre com l' Autlitol'i vnn Sl' t' totalment finançats pt•a· l' industrial Lluís Ca r·uiJa i C1W11ls. 6.-Propiet.ttl.: el Cn~n l dc l'Espluga. 7.-Gest.i ó: el Casal mitjança nt la junta directiva. 8.-Aforamellt: el teatre té L.200 locaütats. L'Auditol'i en 160. tr 9.-Capacitat d ',bicació dPis intèrprets: Ja boca d<' l'esC'enal'i del teatre fa 14m d'amplada pca· 10 m de fons. Hi han actuat or·- qucstr·es simJòniques i el Cor gran de l'Orfeò Català. L'esrcna· ri de l'Auditori fa 6 x 4 111 c1~ fo ns . 1O.-Fr.tncw11alita1. ilo ¡w/1. valència.: les activitats es repnrtd· xen entre les dues sales. S'hi fa ri· nema cada setm3Da, algunes obre¡ de teatre i música . 11.-Temporades estables: la més estable seria la catorzena rdi· ció del Festival de Música que!·· fa a l'estiu. I uns tres concert- al tt·imestre. per MONTSERRAT PUIG osep Rovira és. des de fa sis anys, el director general del Casal de l'Espluga de Francolí, triat pet· la junta directiva. Ell prové del secto •· de l'exportació de mobles d ' hoteleria. -Sor prèn una mica que una població de 3.000 habitants tingui uns equipaments culturals tan grans, un teatre de 1.200 p1 aces i un auditori de 160. Té una explicació? -Sí, la idea del senyor Lluís Garulla era que l'Espluga creixeria amb un polígon industrial, i per tant calia assegurar els equipaments culturals perquè cada habitant tingués el seu lloc. Després les coses han anat d'una altra manera. -Com s'organitzen al Casal per fer les activitats que hi porten a terme? - Tenim 28 seccions d'activitats, entre les quals un follS editorial i també s 'edita una publir cctció, "La Revista del Francolí", que està subvencionada. L'Escola de Música també és del CasaL Actualment. tenim LLI1S 90 alumnes , repartits entre la secció instrumental i la secció de cant coral. Rebem ajuts del municipi, ja que cada un dels nostres alumnes és subvencionat amb 40.000 pes- 1 52 292 setes l'any, però l'aplicació de la LOGSE ellS ha encarit molt les despeses. La mateixa Escola organitza tres concerts al trimestre, entre els quals comptem el de Nadal i el de fi1U1l de curs. A l'estiu s'organitza el Cicle de Música Clàssica, anem per la catorzena edició. Esporàdicament tenim l'actuació d'alguna orquestra com a intercanvi, mitjançant la Diputació de Tarragona. -I pel que fa aJ teatre? -Tenim una secció, "Cent anys de teatre a l'Espluga", que fa unes 3 o 4 produccions pròpies l'a.ny. De tant en tant fem acords amb Focus, nosaltres hi posem el teatre i ells es queden el taquillatge. D'aJtra. manera no és possible. Com a activitat constant es fa cinema tots els caps de setmana. També fem acords amb grups de teatre que vulguin ab quar-s 'hi la llum i el so. -I la qüestió del pressupo~! Tenen subvencions? -Mirem d'expl~tar aquells str· veís del Casal que poden ser rtl' dibles, com el bar i el restaurar.!. i ens acollim a les subvencÏo11$rl la Diputació per a grups de t~ tre que, com ja he dit, es t'~ adequar la llum i el so ... Al Casal de l'Espluga t.rebt Jlen incansablement per manltnit· les instal·lacions cnlturl que ja fa anys els van regni~· Lluiten per mante1úr els sen•r¡;, com l'Escola de Música, mnlgral les lleis que n'encareixen el' ,,l'o;!.dl i poder manten:i1· WJa tracl!CIO música i teatre ben arrelada eO aquesta vila de només 3.000 ht 1 bitants on gair ebé cadascú 1* tenir la seva b u taca aJ teatre. CHERZANDO li - el Cor escena· m cir t. pq/j. epnrtei· hi fa ri· es obri:> •le&: la ena rdi· que e; •cert, al t t\'''"' I \ \\ ' I '\. l\} l"I ' ' l \{ -ol I -......._¡ - ¡;;¡ so .= (~h---~ r- O o ~ e ~' ;:;· 163 ;;:;! ::1 • ...... ¡;¡¡;¡ 5I la. ê!.. ¡;;¡ ¡;;;;- = guinatlt ·essn¡xr'l~ gueUs Slf· n ser l'fi" 1staura111 ~nciorn N ps detl!lt es vu/glii1 .ga trdl.ler mantr cnlturah fi regalar. ls se~·vel.•, 1, malt~ en el cofi, radiciódl r eladll tJI 3.000 bt 1asrú ~ teatre· ' (t>(/q~ DISCOS REPORTATGE El Taller de Músics i Column a Música treuen • nous CD CinC per ALBERT SUÑÉ l passat mes d e març el Tall e r de Mú s i cs presentà cinc novetats discogt·àfiques editades conjuntament a mb Columna Música. L'acte ervi p er presentar, igualment , una sèrie de reedicions. Tant pel que fa a coses del Taller en solitar·i com en col·laboració amb l'es mentada editora. En.tre les quals l 'cxi~ tós àlbum de Tete Montoliu amb la banda del mateix Taller·, que ja ha vist la seva tercera apat·ició. L es autèniques novetats són cin c CD en què. igual com en els altres discos . hi ha intervingut gent que han tingut o tenen relació amb l'escol a barcelonina: Sean Levitt; Centrallntelligen ce Jazz Orquestra, amb l'obra La E • Jovenets Terra és wt tambor; Àngel P ereira+Lluís Vidal ; The Michael Grossman Group sota el títol As lt Appears , i Alfons Enjuanes Quartet, que amb el disc Yes or No, t·et homenatge a la mtísica del saxo Wayne Shot·ter. o tots aqttes ts cinc CD són actuals. P et· exemple, el que fa refer ència al p ercussionista Pereira i al piaJÚs ta Vidal. De fet , és una obt·a de joventut, ja t¡ue els temes foren gravats el mes de juny dels anys 1979 i 1981. E l del guita ni ta Sean Levitt bo fou el novembre de 1988, i el del pianis ta G t·ossman, el setembre de 1995 a Nova York. Els més actuals són els del també gtútarris ta Enjuanes (abril de 1997) i el de l'ontucsLra que dirigeix el trompeta J üt·gen Scbeele (maig de l'any passat). • Àngel Pereira + Lluí.f l'idttl. \ngel Pereírn. vibt·àfon, xilòfon imarúnba; Lluí;, Vidnl, piano. 54 291 Ja hem dü que aquest trehall és una obra de jovenl"ttt. Pereira i Vidal lliguen i des~uuen lemes de Joan Albert Amargós, el mateix Vidal , Chick Corea i Peter Tanncr. És un disc que pot atTibar a cansar. P erò en el qua] bi ba troba lles força aconseguides . No és un disc d e jazz. Simplement , és el treball dc dos mtí sics joves -que mt~s endavant acon seguiran uns quants llorers- que decideixen unir esforço:. sota una ona clà,.sica. Quan P er eira està millor és en la "Sonata pet· a marirnba i piano"' , de Tanner, on dcmost.-a el seu \'Ï.rtuosisme en aquest instrument. P er· In seva banda, Vidal palesa ja un bon cabal dïdces i sensacions. • El Taller de MLísics edità fD soli la ri vuit CD . A partir dtl m1mcro nou, s'associà umh Columna Música. Fet que s'(•ldtvingu é l a darreria de roal 1997. Les cinc novetats dP ~~~· pa rle m corresponen preci·a· m e nt a l núm. 9 ( Le,itt).l~ (Grossman), 18 (Enjuancb), I~ (Pcreira+Vidal) i 20 (Ccntrallotelligen ce Orches tra). Pel qucf1 a les reedicions presentades, cal parlat·, entre d 'altres, de les drl grup A Free K i el t1·ompr1a Jack Walrath, Ze Eduard~ Unit, Ictus, i Joan Sanmartí(il· bum doble) . Sembla, p e r tant. qur l1 col·laboració Taller de i\ltísif'· Column a Música - editora 110' ha donat a conèixer també al· tres estils musicals- ha posut la dit·ecta. • Indolència Alb ll)hori El 'iU tn~anyt r-pecifi \la)DC diem p intrr¡n., nord-ut bo fa. que Sh que hs manrn que fou rom bot l'o,teri rona d la CODI Wralhe més s ï 111111 On! Nnlu i els Sel lorar! guin. P bàsifat tdurat \ingú t fa la fei Cenlr bur. V i dire1 \qu< •entat marc < Sean Levitt. Sean Le"iU, guitan·a; Lluís Vidal. piano: 'b· l"io Rossy, co ntrabaix: Dovid Xir¡,ru, bateria. Primer disc en què t>l guitan;sta nord-amel"icà fincat a Catalunya actua com a lider. La gravaci6 és força deficirnl, ja que se sent molt el piano i poc la guitarra. De tota manera. hom es pot adonar tol se¡,ruit que el so dc Ll'\'ilt no és precisament bt·illant. De fet. és un xic apagat. Pt:ecisoment p et· això i pel fel que ningtí vol tibar del can·o, el disc, en general. es ha~:~a en un swing tranqujl i relaxat, en el qual els quatt·e músics es gron'\en indolents. És, pet· tant , un disc molt lineal. Muslon, \Jfon~ r~: naciom etlona 1ació llercal muig dt La it bona: IIUeslr. c1uatt·c fOI·hi hon1. ( bt·h. \ini a. rontral tr~; r~ tal rlr 1 rn i Perqui· 110 ~ en ocasions. ha emoci6. Excepte rn ·•Tht darrer tema. Powrll.t'l Bud de ·t·· F rtll , ' què el combo. ,en·t t dal. transmet bastant oro calor. Només hi ha oJI balada: " My ideal'". Ci tingué1 rabdnJ Uida a tarió. no 'ón què és i[lfliJU De 1 DISCOS REPORTATGE La música de Shorter? \!Con• Enjuanc" Quartet. Yt's or lVo. Alfons Enjuane", guitarra; .\lbrrl Bo' ~r, piu no; ll o•·acio Fumrro. conlrabai'\; Peer llyborb, balena. erutà rn trtir del amb e~. e s' esde. le l'an) s de qn! precisa· ~itt), IU mes). 19 :ntralln. 'el queú ades. ni le les tM rompelt ~duard1 naru(àJ. . que la ) ~iúsir1· tora qur ambé al· posa1l1 rquè no ltí ·eptc en ~ ~ . "Tbt P01vell.tt sense \i· astantmh ,¡ ha Ulli ~~~r. El subútol del disc pot enganyar algú, ja que s' hi ¡o,-pecifica: " La músi1·a de \\'aync Shorter''. I no ho diem prrquè el grup n o interpreti temes del SltXO oord-amcricil. Que sí. que ho fn. Però ca l p e n sar que Shorler és un h ome que ha evo ltlc ionat fic> manent continuada des r¡udou mrmbre d'un dels ~om bos dc Milcs Ou vis . Posteriorment entrà e n l'ona del ja::z-rocl.· amb la constitució d(·l gt·up Wrath¡;r Report, i sempre mé' s'ha ma ntin gut en una ona de modemitat. \aturalmenl. Enjuancs irbscus compa ny~> poden tocar Shorter com vu lpün. Però aque"t disc és. bàsicament, un pulcre i educat concc1·t de swing . ~ingú no arrisca i tothom fa In feina amb dedicació, sí, p e r·ò sen se alç a1.· en rap moment el niveU de l'esmentada modernitat. Cosa totalme nt vàlida , d ' altra banda. P er tant, el disc podr·ia haver estat dedicat a la música d 'illl altre home, i no hauria passat res. Enjuanes se'n sm·t amb escreix. És un guitarrista que s'entén força b é i s'exp lica amb soltesa . Al seu tosta t , Albert Bover torna a palesat· que és un dels nos tres pianistes més qualificats. La seva magnífica tècnica, la posa al servei d 'un discurs curull d'idees i sensacions . Per la seva banda, Fumcro i Wyhoris estan com sempre. És a dir, perfectes en el seu rol d'acompanyants. El disc t·ep el nom del primer dels temes de S horter que interpreta el grup . La idea era bona Central lntclligence .Jazz Üt'l(UI'l!lru. La Terra és un tambo~. Vl1~1:i·un mtísics. Cllmposició. at'rnojament ~, trompeta t d1rcccw: .Tlir¡¡en Srhrell'. Aquest concert fou pr·eeentat a l'Espai en el marc del Festi val I niernacional dc Jazz dc Barc:tlona de 1996. 1 la n-rub " vaclo tingué lloc al llercat de Ics F lon, el maig dc l'any passat. La idea dc chcele era bona: constituir una orqut,tra intrgrada per quat~r trompetrs (incloent-hi la seva), tres trombons, quatre saxo~ i ela rin~ts. tres violins, una VIola, un violoncel, un eontrubaix, un bnter·ia i · tre;; pct·cttss·tomstes, p<>t· lai ~e fr 1• un cant a la terr.a I ~~~ CfllÒ la percussiÓ , . lln"ucs una m1portunrin " cndhdal. [ la idcn era ncoUI a up. . .. non nm b cxpectaclo: Però els rl'sultats . Pct·s ''"factons. no ,son , ,a., ~ue es allò dc " molt so roll 1 poques nous" De fet, la b~uda nrtuu conjuntada en Jnolts pocs moments. Per tant, prevalen els solos, una solu ció que no sempre pot funtionar. A més, els teme s· assemblen força els uns als altres. I enca ra que s 'hi barregi el jazz amb ]a música d'avantguarda i els mil sons que poden produir tres percussionistes realment inspirats (Cha ndra . Nan Mercader i Antonio Sanchez), cal més frescor d'idees per tal de poder esprémer al màxim el talent dels músics que s'hi apleguen: Matthew Sirnon, trompeta; J ohn DuBuC'lct, Lt· omhó; Alfons Carruscosa, saxos i clarinet; Olvido Lanza, violí; í Paul Stouthamer, violoncel, entre d'altres, que va¡m regcn perduts per les immensitats d ' un espai que només sïnsioua. Un Bill Evans del 2000 Tlw Mirhuol G•·oHHIIIUH Group. As lt Appe(lrs. J\1jçhat•l G 1·o~~num, piuno; .John StuhLiofidd, saxo tenor; Tun) Gnr nil·•-, <'ont •·abail.; Mík<· Clark, hatcríu. C l'OSSman és Ull pianista nord-amct·icò que fa uns cu1c anys qu(' viu a casa nostr·a. Però com que O\ a tenia un grup a York. va ap rofitar l'avinentesa per enregibtrnr-lo a la ciutat d el!> grahtet'ls. Gr·avació que ara ha ~oo rtit a la llum i en la qual es demostl'a que Crossmnn és UJl pianista Pxccl ·lcnt. D e vegades pot recordar, fins i tot, Bill Evans . llo diem pc>l seu lil'ismt• , no gens embafado•·· A més, fa servir un lliga t magnífic i personal, qu e trenca, però, anLb frases taiJants, curtes. És un pianista lJll C mai no es fa pesat, roso que vol dir que lrs scvrs idees apa r·eixl'n srmprc fresques. Evidentmrnt , amb tot això hom pot pensar que és un músic ensible i flexible a lhor·a. El grup demostra que és un combo sòlid i efectiu. C)lJe s ïns tal·la còmodament en l'ona bop. Però no vol di t· que no hi hagi espai per a les botudes i el bines. O, fins i tot, per a un tema latin. És un grup am h força , compu<·te, on el qual destuca, u més, el saxo tenor StubblcfieJd, amb unu f01·to influència coltronianu. 81 disc rep el nQm rl ' un driH temes: "As it a ppca rs", toca t com un vu l ~, i que· esdevé un del!, monll'lltH esscnciolment lir·ks de Iu gt·avaci6. E l tcmu , t·om gairebé tots, és tlt•l mat r ix lídrr. OIJoe quartets OLn•s dr Mo:tm·t. Stumitz i Kromuwr. Poni Goodwin (obo!-) & Tc•r~ollo Hunnoníu Mundi HMC 907220 empre es comenta que va n ser els anomenats Quartets d e Pods de Telemann els qut', d'alguna manera, va n anunciar r ad venillWIIl d 'una d e les formes més valor·adcs durant el classitisme musical en la segona meitat del segle \VLII i fins i tot més enllà. El classicisme també va l'cprcsentar la desaparició d'altres for·mes musicals, com el concerto grosso, i tomiJé d' ins truments com In viola de gamba o la f! au tu de bec. Davant d ' aqu.cstes afirmacions, r-rueda clar q·u e el fet que es componguessin durant acp1esta etapa quartets per a oboè i cot·da , 1·eflectia que aquest inslrurnenl bavia super·at la r·c·vàlida que va r e preseutar el can vi d 'època i que es va produir sobretol l'ntre el 1750 i 1770. Si fins aleshores la sonata pet· a oboè i continu havia es tat la for·ma cambrí.stica prr dil t'cta p er a aquest inRlrument , a par·tir d 'aleshores ho fou el quartet pH a oboè. El present enreh'Ístramcnt n 'és un exemple, ja qur~ s'hi inclouen quatre mostres de quatre aulor·s difc:renta: Wolfgang Amarlt'IIM Mozar·t, l'uleman y aft·anersat Louis Massoneau, Cari Stamilz i Franz Krommer. Tots reflecteixe- n ambicnts força difen·nt.s ... Mozart l'escriu en els t111ys de Salzburg, després dc la seva estada a S 163 55 295 DISCOS ¡;;¡ E = o» a e;' ~ 61. 163 56 296 Mannheim. Massoncau el va escl'iure a Hamburg. Car-I Stanútz va ser un de compositor·s dels Mannheim que va compondre el quartet més o menys p er la maleLxa !>poca que el de Mozart, tol i que probablemen t es va cstr·cnar a París. al Concert Spirihtel. on aquest com positm: es va fer cèlebre. Krommcr va ser amic de H aydn i B eethoven a Viena , ciutat on va escl"int·e d quartet l' any 1795. D 'aquest petit repàs his tòric traiem la conclusió que el repet·tori inclòs en el present enregistntment constirueLx una mostra certament antològica del gènere, factor al qual hem de sumar el fet que es tracta d 'una in terpt·etació amb cr iter·is històrics. L'oboista anglès Paul Goodwin ja és pt·ou conegut entre els discòftls pels seus nombrosos enrcgisb·aments discogràfics. també per Ja seva col·lecció d ·oboès històrics i més rc:>ccntmeot perquè és un dels directors associats de The Academy of Ancient Music. En aquest enregist-rament el sentim a l costat de les tres senyor es que fonnen el trio de corda anomenat Terzetto: Anna McDonald i Jane Roger· ' (violins) i R eien Gough (violoncel) . El sempre delicat treball de conjunt que comporta la transparent sonol'itat de la música del classicisme , en aquest enregistt·ament està r esolt de manera extraordinàriament acurada. E l treball dinàmic dóna al r esultat un lirisme de gran atractiu i plenament adequat a l discurs musical d' aq uest r epertori. Una delícia. El disc, euregistrat l'octllbre de 1996, es complementa amb un adctgio (K. 580a) que Wolfgan g Amadeus Mozart va escriure per a corn anglès i cor·da i que, com a curiositat, direm que comença amb un primer compàs idèntic al d el cèlebre motet ·'Ave Verum". e Joan Vives B. VIVALDI: Concert for fite prlnce of Poland The Academy of Anri(•nt )fusic. Dir. Andre\\ Manze Harmonia l\fuodi H.\1C 907230 nre gi s tramcnt s com el que ara ens ocupa ens recorden que Venècia va ser·, sobt·etot a pat·tir· del. segle XVJ, una ciutat eminentment tudstica . Precisament un dels grans atractius que aquella ciutat va oferir durant les primert's dècades del segle '.\TU va ser precisament la músira d'Antonio Vivaldi. Ajxò f'ra una evidència. Vivaldi va arribar a aplegat· una gt·an fortuna gràcies a la venda dels seus conret·Ls, no només a l'Osp edalle deUa Pietà ou va treballar intermi te ntmen t , s in ó també a tola una sèric d. aristòcrates eu r opeu& que passaven per la ciutat dels canals i que, portals per la seva melomania, s'empor t aven mu s tca d "'Il prete rosso". La que segurament va ser l'última visita il·lustre que Vivaldi va ve ure passar per l'Os pedaJJe esmentat i que se'n va emportar con cert;, seus, concretament quatre. va set· el príncep dc Polònia. Fins i tot el dia 21 de març de 1740 aquest p.-í.ncep va poder assistir· a un concert especial dedicat a la seva p er sona pet· l'o•·questra d e noies orfes i abandonades que dirigia el mateix compositot·. E n aquelles dates Vivaldi ja estava en les seves hor·es baixes. Encara no un mes després, conscient que la E seva música ja no briUava de la mateixa mane•·a que uns anys enrere, va deciúil· mru·xat· cap a Viena u la recerca d ' una nova oportunitat . Vivaldi havia de morir a la capi tal austdaca l 'an y següent, t'I 1741. Tots aquests fets do nen a les quatre obres que centren aquest enregistr·amen t (Simfonia R. 149, Concert R. 540 per a llaüt i ·viola d 'amor solistes, Concert R. 552 "violino in eclto lontano" i Concert R . 558 "con molti stromenti"') la dimensió d 'obres escrites per un Vivaldi madur, dc 61 anys. ~folt probab lement van ser les últimes q ue van sorgir de la seva ploma. Obt·es per a instrumen tacions inusuals i que avui han esdevingut cer·tamcnt populars entre els melòmans. L'enregistra ment es complementa amb la inclusió de dos dels concer ts per a Yioli, corda i continu de l"opus VHI " ll cimerrto dell'armonia e l'inven.zíone": el n(unero S, "la tempesta di mare", i el número 6, " ][ piace1·e". No és la primera vegada que la mítica Academy of Ancient Music, dirigida tant de temps per Chdstopher Hogwood, se'ns presenta sota el segeU d"Harmonia Mundi, djrigida p el violinista Andrew Manze, a qui també coneixem p er Ja seva parlicipació al grup Romancsea. Recordeu en aquest setllit l'enregisb·amenl apa r·egut fa un temps dels concet·ts per a violi de J. S. Bach. Aquesta lectura dels con certs v:ivaldians participa plenament úel que podríem qualificar com a espe dt interp r e tatiu anglès . Òbviament, es tracta d ' una ver sió amb criter·is històrics caractet•itzada per una contenció i un r efinament plenament allun yats de la con tu ndència de les versions amb tempi brillants. contrastats i dinàmiques espectaculars que en els últims anys han vingut ofet·int gr ups italians comL'E~~r~ pa Galante o Ll Giardlt' Harmonico. No ohHa alxò, es tracta d·una 111 sió excel·lent que rntrt~ seus a tracti us camp• amb la participarió d'• quest virtuós en alta q. és el violinista .\ndn l\Ianze i també amb th lor segur que atorp 1 I' enr egistnmcnt ri IM d 'estat· format per algu~ dels concerts més nlr¡¡. tius de la producció ~iu~ eliana. e J. V.B. drro. so tOIH'friR \léo ( l'enregit plendor aqursl t Jo>CII J ohor r banda. rE>~r-i ·ant f'c \lar(~h que l'rn frr In e pt·im·ipi Un d J'UIJUCS i la drl rep( rluu, òb IOl t~me roc. ·~ntirctr L'esplendorós barroc 'ltbica per a oboè i or.~~ Jo:.ep Julià (o boio) i 'I eerrat Torrent lol'l:'lt DISCANT. }fiL 3 CD - 31\l 3002 L a firma discogrà~· ca del nostre pn1 Discant contia11 ampliant el catàleg dt L seva oferta amb un "" em·egistrament dr ror.. nista Montserrat TolT~" aquest cop, però. al «rot de l'oboista Josrp J.W. Aquests dos músie:. dt" conegut prestigi foi"JI)'! duet estalJie des de 1'11!1' 1992, alhora que cornpar· Lcixen la tasca de pr~f~> sors del Consenatori St pen or Municipal de .llei- 1 de Barcelona. cada-tÚ la seva especialitat. Un altre elemrntl'll et mú que compartdVl aquests dos intèrpret·~' de ser dos coneix<>dor·. l a interpretació amb rl'll~ ris històrics. Eu el cal~ Montserrat Ton·eul ja·~ prou couc;,ITll de,; ·~ e~(ebrt 11 des les seves ver$tOit'· ~. ticularment de mú·if• ¡¡;. rica dels segle à X\1 i '~' En el cas de JoS<"P ]Oli paraJ.Ielamcnt a IJ .11'1 t•oboè 11t .. f or·macto en ra en d p~rli o d'A niOU qual sc¡ nfl per anlrtl'>! lia•tian Bu~teln Barb h.i fragmer arranja gtJC, COl número coral de Un 1 Sol me11 de ~ict na pas rcrt. p1 (l'l'du cc trit en or~ fr L·rnre@ amb u per a , fn111asie 1lc Tel1 1lro am lrnnscr da ària l'òpera dr llen \J;, que fi'J pertori litular1 brira i 'onor·it. ~conse¡ tnstru11 força \lonL,e per ta( dr lllll{ '•hre, 1 J.Y.B. DISCOS Juo, sodnt també ha fe t oboè ba1·roc . ~fé, enllà drl títol dc L'es. l'enregistrament... pltndorós barroc, c.n aque,t disc podrem sentir jo-ep Julià empra~ ! un oboè modern. O a 1t 1·a banda, l'orgue r& el dr l'E•~ésia Pm·roquial dc Sant Feliu de Cabre r·a d r Mar (Maresme). Afegim-hi 11u~ l'enregistnummt es vu (er lo darreria dc l996, principi dc 1997. Un dels valors afegits d'aquest disc és la va ¡·ietat i lo plnsticilat sono ru del rrpertol'i quo s'hi inrlon, òbviament cxtt·ct íntrgrament del període bal·roc. Prim r rom e n I ....ntin•m l'atracti va onaettDrfrl' amb una lli ~ entnf, comp• •ació d'¡ alça qr An!IM tmb el1l ntorp 1 t el [,¡ 1er al~, tés atrat· ~cló vira). ra en do merror (R. 53) per a oboè i baix continu d'.\ntonio Vivaldi, a la qual seguci:< una Ciaccona fH!r a orgue del gran anteressor de J ohonn Sebastian Bach, Dictl'ich Bu~1ehude. Del mateix Bach hi porlrrm S!'nlil· a fragments dc Canta tes ¡¡èj M~. è) i 11oll!· arranjats per 11 oboè i or(011"' ~e, concretament de les números 4, 21 i el ci-lc hre L'ilral dc lo 140. Un Preludi i fuga en dlscogrò~ SQ/ menor per a orgue sol ostre pi!Íl continut de Nicholaus Bruhns dópas a un dels 3 conàleg de k on per a oboè i cot·da rtrts .b un noo de l'orp- (reducció a 01·gue), l'esll Torri'IL rrit en Sol menor, de Ge). al co-~ urg Fricdrich Hiinde l. tsep Jo!ii I:enrcgistrament a c a ba .sic. de lt' amb una Coral partita gi fo!11!1 per a orgue, una dc les s de r-. fanta>ies prr a flauta so la de Telemann interpretall' COJI]~· de ~" des amb oboè i amb la lran>cripl'ió de la ins pir a."\' OlOri'} Ide)fúi'o da ària final dc Dido dc :ada-.-ní li l"opera Dido 011d Aeneas de Henry Plll·cell. ;al. Ws cniJà dc l'ntJ·actiu 1ent en !01parteiltD qur rept·rsenta aq uest rcrprel> é;tl ~rtori, cal destacar par•i-xrdors • tir.ularmcnt la bellesa tím, . de Iu brlra ¡ l' e¡eganc•a amh c~ o el r~, dt !Onor·itat r¡uc .ToRep Julià rent ja tÍ1 ~consr.gucix mnL el seu ~nstr!tmcnt, com també Iu í i celtltlt · •orç ·sion:;. ~· ~ a •nter¡wctati va de ouwra itt ilontsrrrat Tonent que ' · cmc,·gci.x XYI i111f dJler raotts o' 1lVtes ~sep Julii e tnancra especial e n Ics obre, pe a la :t'fi J.V.B. r u orgue ¡,o(. e 'ohof at IRUÑEAKO TALDEA: Musllcagllealc (G rup dl' Pamplona. Compositors). Obt·es de Jaime lh·rradll, Ttweaa Catalan, J. Vicent Egt•u, Patxi .l. Larraiiaga i Koldo Pastor. Rosalina Cnballin, piano. Eugen.ia E<'harn•n, soprano. ARS TNCOGINITA. E ns trobem davant un disc de caracte- rístiques realment poc comunes. Aplega una mostra dc la producció del grup lmñcako Taldea. fortnat l'any 1985 per Jaime Barra dc, Teresa Catahín, Vicent Egea, Patxi Lanañaga i Koldo Pas tor després d"tm període de formació amb 1\{,'ll.stín Gonzruez Acilu i Ramon Barce. La mostt·a està circumscrita u obt·a vet· a veu i piano, fet qu e limita r abast de la consideració del conjunt de la pt·oducció dels seus autm·s. D'edats força semblants - nascuts entre el 1947 (P astor) i 1963 {La.rrañaga)-_ els uneix també un conductor estètic, força pet·ceptihle en tot el disc, que ens situaria en les coordenades de l'evolució atonal postscbonbergu.iana: o més ben dit encara. en el postwebernisme. FU ha, per tant. més referents de l'obra de Webcm que de Schonherg en af¡ucllt aplec de composicions, moltes de curta durada, d'm1a gran densitat expressiva, bastit sobt-e tex1:os rle C~sa1· Vallejo (obra de Félix Catalan), Teresa Gmnrle (ob¡·a de J. Vicent Egea), Lord Byron (obra de P axti Larrañaga) i Pat:xi P crlll·ena (obr·a de Koldo Pasto1·). I en parlar de l'evolució dc l'es mentada estètica, podríem arribar també a in- ru fluències de I'Est'ola dc .Mannhei.m - Boulcz i Cage especialment- . en un conjunt d'altra banda no exempt dc can ctcrístiqucs individual:itzade~ en cada autor. Aquest disc a dquir·ei.x un valor notable per la st•va dimensió reveladora d'un grup molt concret, situa t a l P aís Basc, en una àrea cultural , pet· ta nt, ]lOC pt·esrnt a casa nostr·a e n les progntmacions dels riclcs dc música contemporània. Co!la que cal lamentar· tuniJ tutes les conseqüències. La inter·pt·etació dc la soprano Eugrnia Echarren i de la pianista Rosalina Caballin t·esulta con\'inccnt , especialment tenint en complt' les extraordinàries dificttltats d'aquest tipuq de romposicions. que obliguen a un doble i conside1·ablt' e~ror·ç. El pm·ament interpretatiu, en el sentit dc capacitat de penetració en l'estètica concre ta. i el tècnic, d'una complexita t i exigènc·ia notahilíssimcs. e J.C.C. IELEMANN: Solo worlcs (fantasies prr n flauta de bec) Marion v.,r·brug¡;en (flauta de ber) i i\1u f) Springft>ls (viola de gambu ) Harmonia Mundi USA ffifC 907158 o fa gaire, en aquesta ma teixa srcció ja c!Jme ntàvem que en e l seu te mps va ser molt més conegut i prestigiós que Joh unn ScbastiaJl Bach i tlue a vui dia apa re ix al llibre Cuinne's dels r·èconls com l'a utor que ha cscl"it més obres en In història dc la música . Gcorg Philipp 'felemann va ser un model u N st·bru.ir pels nuísics del seu tcmp!>. Oc la ma teLxa mane r a l¡ue J. S. Bach va d eL,ar les seves uites per a violoncel sol, o les seves onates i partites per a violí sol, Tclcmann també ,.a deixar dos t·eculls de 12 fantasies cadascun, e l ¡nirnct· dels quals destinat emine ntme nt 8 la nauta tra vesse ra sola i el segon a I \'Ïo lí ~ol. pr·e misses P~H·ti nt dc com el fet que a l'època el Cfln vi d ' instt·umentar~ió d ' una o bt·a e t·u una pràctica habitual i ta mbé que el mateix Te lcmann tocava pc¡·fect ume nL la flauta de bec, s ' ha fet molt habit ual de sentir les 12 Fan- tasies per a jlawa tra vessera interpretades ¡;cgurament molt més pels fl a utis tes dc bec. AL~ ens ho testimonien la bona 4uantitat de vegades q ue les hem pogut veure enregis tl'ades pet· flautistes de bee, des que ho feren Frans Brüggen i Hans M1u·tin Linde. La gran dificultat d 'íntm·pretar música per a un instrument melòdic (com la Ouuta de bec) sense cap mena d 'acompanyam ent (baix continu ... ) és la de sabe t· do nar-hi un cert sentit de llibertat que ja es deriva d e la mote~a pa,·nula "Fantasia". Es molt aquesta r esoldre fàcil me na d 'obres sense cap mena de s ubt.i.Jesa. amb un so ampul·lós cons tant, un tempo regular i una gran velocita t ... , tot plegat per camuflar la més absoluta manca d'imaginació ... , un e le ment tan val o r·at en tota la història de la música. L'altre factor que cal te nir e u compte és la capacitat de poder oferir quelcom de nou amb obr·es tan populars, en particular entre els flautis tes de bec d 'arr·eu. La flautista de b ec holandesa Marion Verbruggen, que amb els seus diversos enregistraments, sobn:to t per a Harmonia Mundi, s'ha consolida t com una intèrpret de referència en el seu te rreny, n'ha sabut fer una versió 57 297 DISCOS alnt(•liva, eleg!tnl. l flll' nihom defuig en la mnlt'b~oa p roporció tant la tuuucu J ' idl•es corn ÒPI pin~nrl's­ quis me interpretatiu. L'enregistrament, que rs va fer enlt"l' J'o¡•tubre cic 1996 a Califòrnia i t•l mat·t dr 1997 a :\ta~~arhu­ !.CIIl>. es romplt>m enta amb la inclusió de la onata p er a viola de gamb" .~oia en Re major inclosa rn rl recull " Der· Gct n.'tH! M us i•· Meister" ínt.erpn:tudu pt•r Iu gambis ta Ma r y S pringl'ds. "És una obra qw· t·nrara ens ap t·op a 111Í's ui món de ]es uites per a violoncel sol de B ac·h. Més enUà d e Iu ~ono t·i­ lat ''divina'' d c r antigu \'Crsió d' aquestes mnteL\.1'1> /i'antasies enregistrada ja fn un parell dl' dèl'udl's ¡wt· Frans Brüggc n , la dc Marion VedJdiggt•n pot t!Sdcvenir una refrt·ència d ' aqurs tt•s discogr àfica obr el'. però en la .seva di mensió "humana ... La :.onata per a \-iola ~oi a é~ un exc·el· le nt complement pN· a llU disc d · aqurstt•s rat·acter ís tiques. e J.V.B. fite Passion of Raison ('"Res Musice"J per a floutt's rl1• bt>c de l'època meòir' ol al barroc) Tbe our Cream ll'glll') GLOSSA ~o,•elle Yi-ion (,\'lú~i ca eco 92no2 D 58 298 ' enhor abona pt·r a tots els mitòmans de la fl a uta de ber és l'apadció d 'uquct,;t em·egistTamf'nt en for·m u de d oble disc romparlc'. t•n què la gran vaca sagrada d'aquest instrument en t• l segle que ja s'acaba, F1·ans Briiggen . es •·etroba am.h eJ s seus dos superòeiwbles. Walter van I fauwt· i Kees B oeke. tot re' ivi ttt t·l mític t'l'up Sour· Cn •am , amb f'l crual anys 1' 111'('1'1' s'ha vien dedicat a In inl!·rpretació principa lml'nl d!' muswa co utempon!niu i mús ira an tiga de la 1111~~~ inhabitual. com a ra <\t·s ubLilior·. etc. Eu a lgunr~ tic· ll'S peces inclose¡; r n ac¡ut•;,t em·egistr·am en t , "'hi aft•griXI'n la cantant l sah el A l v;~­ l't'Z i la inLèr¡.> t'l'l ell' llaiit Toyolúko Satoh. Dl•rluïm t¡u c, conscients elf• la di mensió entre atractivu, inle t·essant i n ost¡.lgira d 'altu es ta úl tima fita discogràfica pe t· a t·a ell' our Cream. sorgeix 1·l nom de The otu· Ct'l'llm legacy. L' enregil>trament e>. ,.a fer en dues pat·t:,. La primera '"a ser t'i juny de 1993 a MonlcHtnli di Arezzo (Itàlia) i la s<·gona el jtiliol d e 1994 u Rt>nswoud e {Holanda). The passion of rc>aso11 (Ja passió per la •·aó) o Res musice {sobt·e tmí,.it·ll. títol dt-1 comenta ri qur acompan)a l'enn•gil'-tt·amlmt) són dos títol!, que en major o meno•· mt•suru e ns fan r etro bat· ami, uu ll' tnps en què la músi<'u com a disciplina humaniHlic·a l';.La va ilwlo:.a pn l'anomenat Quadrívium al ro¡;ta t de les matf-t'Ít'~ qui' a ' ui qualificarít>m t·nm a c·íèn cic:.. P arla t· dt• 1111Í~ica !>ovint comport a ' a pal'iat· de propor cions numi't·iques , d'harmonia tlt· lc·;, esfet·es, etc. Com un a nwna de r cfcr·ència a Iu JWI' petuïtat d e la n11ís ita, PI primer disc co ml'n ~·u umh J'urribada des de ll nn y del SO de les nauleR, 111('11 tre que el segon ac·uha amb la seva desapadció en l'espai. L'enregistrament. formal per un total tl1• 28 obres (14 en cada disr ), St'111hl a una petita n· fl r~i ó a Pntorn de les sono ri tats sor gides dc la nt(tltipJe r·ombinarió de flauli' S de bec que permet un ti'Ío com el que e n s or u p a. L' expl'ess ió "sonoritats., potser· J'haui"Íe m d e f1.•r· extensible a timh n•s, pr·opoL·cions. t·iuneb i t•s tèli- r ques so nores d'èpoques dife reots . En tr e it"s 28 obr·cs, p odc·m sentir-hi cantons p olifòniques dt> Cuilluunu• d<• Machaud , r l Fwneux , fume de Sol age o En emeLLillanl de Tr·éb o r (dos u btirlàssics d e I'A t·s Üor), una b o na quantitat de fragments dd VfatiiLScriL Baldwin, obr t>s d'algttns insib•ues cid t'l'nai~c­ ment, com H t>inrirh Isaac i Jannequin. e ntn: tl'~tl­ tr cs . L 'eo r f'g is tt·a mt•nt acaba amb uns cünons cie Jnbann Sebastian Baeh, i a mb una pat·àfrusi ~>o bn• B ach titulada Eclipse t'bcrila e l 1983 pel malt'Í.\. Kees Boeke. i bé la son o r-itat c·ontinuada clc flautes tl e b!'!· pot fer la ilupt·cssió clr monotonia als no iníciu ts, som dava nt d \m c n t·cgistt·a ment d'adquisirió o bligada per a Íllcondit'ionals. e J.V.B. Beaufé parfaife, 0 1'aufomne du Moyen Age" Can.sons dels segles XIV i xv Alia Francetwu Opus 111 .. OPS 30-l n 1 grup Alls Ft·ancesca s ' ba fe t popular en tt·c e l:> disròftls del nostt'l' país pat·ticularment p eh, ~(·u s l'nn~gistrame n ts dc mlts ita nwcüeval, publicats sota el srgell di~cogràfic Opus Lll. En aquest segell , han sl'guit una u·ajectò r·ia am b E caràcter cronolbgiC' C'l'ntrada p r incipalmen t <'11 1•l t·e pet·tot·i fraiH·oflanwnc·. Així, r·àpidament , t'I'COr d r m el djsc d r di<' a l ul compositor Gautiet· J e Coincy (principi dt'i Sl'glt· '\tu), a les cançons tic tro- badou.rs i trouvèr~s tn temps de .Ri<·arrl Cilr Lleó (que tamilé en la '<~ tlD), als mott~ts i 1 ¡r1~ d e J. Ciconia i, 111¡., 1, ccntru ent. la sr1 u 11•1 del Llibre ll.'rmpl/ ' Montsermt (srglc \llt. Aquest cop AUa h cesca arriba amb un p e t·to ti certament fr., r er e ntre eh, tt 111¡ medievals i elrenaiwrr.... inl'ipit>ot. D'aquí In 1,,.. Lil·la de "ht tardor eh• l'~ dat mitjana'' , lot i IIUI·ti titol central del rlisr Bea~ té parfaite (brllc,a ,,.., f ec ta ) està pres clt• l'ol~:~ qu t' e nceta el prr·t·nt t•e¡,-istramenl. fet r clftr.' de 1996. i que pt•rtan~ 1 .AnthoneUo de Cast•rta dels r epresentant> tir l'• nome nat A ri:l Subtilior. Prccisamrnt, 8!1111'•1 111 r e nt estètic produït J França i pat'tirulnrmru al nord d ' I tàlia, al fii\J del segle Xl\' i print'l)li tk X \-, ve reprt>scntat " aquest disc per alp oh l'es anònínlt'· o la u¡. Fumettx fume tle S 1 ge. Aix'Í. done,, ind ftns a on total eh· 22 ol>;· difer ents d el t·epertnritt clusivament pt·n[¡l, t•ntn les quals tamhr tn1l~a pàboi.nes d'algmts del>J net'S del r eoah!'tnl'llt C me ne, com ara ri· ~· mestres Guillaum1• DI i GiUes Bincboi,. a F d'un a bona quantitatd• nònims ja ul·lutÜt•. La impressió gcnt•ral que es tt·acta d'un rnrt gis tt·ament d 'esJwrit ll to l·lògic en el cptnl c•, vulorar el dcsctHOiujll ment estètic dc la ' 1101 tul de la mítsicn drl fi dels tem¡1s mcdie' :tl, i ' seu pas cap al n·n. ment. L'hàbil comhin tímhrica d'obrr· 1' amh d'altres dïntrrf 1" d es nomé!i amlt in·ll rnt'nts, hatTejado lll."b~ contrastos rítmics 1 1m una interpreiiH'II·'1 rrt1l· me nt a curadu i hril~~ f an que Pl qwtlil!•-' nsat com a títol dt·l rr• b'ÍStl'ament sigui rmpr• tam bé en aque,te• 1 d e comen tari .. · b< parfaite. e J.V. B. rère5 tl, rd c,,r ,· é en 1a. ; i linl i, mé. ~ t'l'a rm ermeU ~ ~e \Itt Alla Fnr mb un rr· ent fr,¡n¡ ls lrm1, rnaLxrnwm 1uí la P"·dor del'r. :ot i <lu•d disc· Bea. eUesa ptr· 3 dr l'ohn perlam :aserla. mL; d~ 1 r ilitilior. aque:-i ll< produil • ticulai'IM' ia. al 6r prinripi d ~sent al .b~ ns dels xemrntllt a e), :;tal' ume Dn~r OÍ!>, 11 pt antilal d't dits.