Revista Musical Catalana. Núm. 167 Setembre 1998
Editorial: Decepció al món de la cobla / PANORAMA Barenboim, Pollini..., noms destacats de la propera temporada d'Ibercamera. RRMC / Pere Valls i Duran. Una etapa en la història del contrabaix a Catalunya. Pere Valls i Pech / Com s'han d'escriure els noms dels músics eslaus? Sebastià Janeras / Mikrokosmos: Xiclets. Pere Artís / Tangents: Bing Crosby. Jordi Maluquer / Del seu affm.: Andoni Zubizarreta. Jaume Comellas / Els germans Pérez Molina en la temporada de la Caixa de Terrassa. RRMC / Eclecticisme en la temporada de ballet de la Caixa de Terrassa. RRMC / El bo i millor de Maria Joao Pires. F. Taverna-Bech / Recital estel·lar de l'Orquestra d'Andorra. F. Taverna-Bech / Ofèlia Sala triomfa en un Rosenkavalier d'envergadura. Jordi Maluquer / Música oberta, música tancada. F. Taverna-Bech / Maurizio Zanini o l'elegància del piano. Miquel Pardo / Europa homenatja Messiaen. Eduardo Notrica / L'Aula de Música Moderna i Jazz celebra el 20è aniversari. RRMC / TEMA Música rhetorica, el llenguatge musical del barroc / Quan els músics es revestien de la toga de l'orador... Lluís Millet / MUSICALIA Richard Bonynge. L'home òpera. Mònica Pagès i Santacana / SCHERZANDO Cesc / LLIBRES / DISCOS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
RICHARD BONYNHQ La batuta del bel canÍ. ~ Pere Valls, un nom català a la història del contrabaix BARCELONA Muntaner, 300, Xamfrà Laforja Tel. 200 81 00 Sants, 304 bis Tel. 440 24 48 CENTRE COMERCIAL GLÒRIES Avda. Diagonal, 200, local 8228 Tel. 48601 87 BARBERÀ DEL VALLÈS BAR lC ENTRO- Tel, 718 97 51 Hetmosilla, 75, Esq. Gral Tel. 4~~ r.tADRID-l LA VAGUADA- Tel. 730 4882 SUMARI t•evista mnsieal eatalana EDITORIAL PANORAMA TEMA MUSICALIA SCHERZANDO LLIBRES DISCOS •o •• •• •• • • •• •• • •• •• •• Borf'nboim. Pollini..., noms dntarattt de lo pru¡u•rtr tt•mporuda d'I ben-amera per RRMC f'¡•re l'al/., i /)uran. Uno etapa en la lri.,tòriu clt•l runtr·nbui.x a Ca talu11ya per Pere Valls I Pech Cn m .•'lrtrrt ¡/'('scrlur(' !!ls nom.• del.~ m1í.sic~ ps/nu . .,? per Sebastiò Jan eras JlT i/mJh<MIIIM: ,\ie/ t'I.~ per Pere Artis 'l'cmgt•nt>: /Jing Cr·o;by per Jordi Maluquer /)('/ s1•11 tif}in.: lnduni Zubi:arreta per Jaume Com e lias El> gt•rmtlll.>l'ért•: Molina en fa temporada tic la Cni.lo cie 'J'¡•rrasscr per RRMC Et:ft•t·tici.mH' l'li fa tt•mporada de baUet cle la Caüa dl' 1'1'rrasw per RRMC /~I bo i millt>r dl' .1ftrrin ) ocw Pim• per F. Taverna-8ech Ht•cital t•st n/·/(11· dC'o I'Orqne.•tra d'A ndon ·a per F.T.-8. Ofèlia S ala trionift• 1m un Ho~e n kava llct· d't•lltl(•rgnclurfl per Jordi Maluquer Mtísit·n obt•rta, mlísica llmcada per F.T.-8. Mrruri:io Zanirli o l'l'legància del piano per Miquel Pardo Europa homenatjo .lfe.uiaen per Eduardo Notrlca L' Iu/u c/1' lfú>ÏC'U lloderna i Ja:: celebra d 2Q(o llnÍII('('&ari per RRMC 'lusicn rhNorit·n, el llenguatge mu.•ical del barroC' Quan l'ls mtí.•irs c•s revestien de la t oga dp l'orador... per lluls MUlet Richard RonyngP. L'home òpera per Mònica Pagès i Santacana per Cesc 167 ] a en sou subscripto r? ~ ble, IJ \ria d mane uairel I ei fotog vi tat! mam dece1 tar ü Tot conv1 solue l) INFORMACIÓ: Sant Francesc de Paula , 2- Tel. 268 lO 00-08003 Barcelona lllOUJ nosti acus¡ hagu La . . . . 70 ...... d. allatiiiCÏIIIIIIIStaiiiiiOCÏIIdls li' APPEC. ilfDnucl6: APPEC llldll • Cltlllmp, 10, ter. Pw 88DD7Birceloll Tel.412 71128 fn: 317 83 I& 1-. dua ' unat¡ salva Sant per J el pu Tot certi ció, 1 ¡vi~ pot J lllant n· EDITORIAL a fi de la primera convocatòria de la nova etapa dels Pre1nis Joaquim Serra ha posat en evidència el context de dificultat en què es troba el concertisme per a cobla i la manca d'expectatives renovadores a l'horitzó. La idea de recuperar una iniciativa que en el seu moment va esdevenir un fet d'una validesa prou notable, no tenia res a objectar. Una altra cosa és, però, la forn1a en què s'havia de produir aquesta recuperació. Una forma que no podia ser de cap manera la simple, estricta i exacta continuïtat, en tots els aspectes, o en gairebé tots, respecte del moment en què es va produir la fractura. I en produir-se exactament això, un context de continuïtat gairebé fotogràfica, sense procli''Í tats renovadores mínimament perceptibles, la decepció havia de resultar inevitable. Tot, des de la forma de convocatòria fins a la resolució del jurat, es va moure en un context nostàlgic i nostrat molt acusat, com si el temps hagués passat debades, com si res no hagués canviat. La resultant final no podia ser sinó una mena de sensació de pèrdua gratuïta d'energies i de temps i, alhora, la insistència en una imatge rutinària i immobilista que no beneficia res ni ningú. Posats a salvar alguna cosa, ens quedarem amb l'aportació de les dues cobles, Sant Jordi-Ciutat de Barcelona i Mediterrània, les quals, dirigides per Jordi León, i en una obra per Joan Lluís Moraleda, va constitutir el punt més autènticament valuós de l'acte final de la iniciativa. Tot plegat ens porta a pensar, una vegada més, que el món del concertisme per a cobla reclama el recurs de components com imagina~ió, renovació de criteris, implicació de la societat musical més activa 1 viva, i exigència. Tot el que no sigui remar en aquesta direcció, no pot fer altra cosa que potenciar la imatge de ghetto marginal i de lllanca de nervi creatiu. Decepció al món de la cobla 167 5 -125 PANORAMA Barenboim, Pollini, Haitink i Ashkenazy, noms destacats de la propera temporada d'lbercamera per RRMC be r ea me ra arr iba ja a la quin zena e clició to l mante u int Ics C<H·acte l"Ístiq u es qm· l' ha n perfila t en els dane r !> anys. D' una part hi ha la potl'nciació, e n el pla q ua ntitatiu i qua lita tiu , de l'apor·tació 'irluos ís ti ca ins trume ntal cambdoti ca, d e l'altra Ja presèn(·ia d e fo rmacio ns s inúòniques d e prestigi clirigicles p er no ms igualme nt r e llevants . Tr e t me n ys tJt>r ceptible ~s e l ca t·àc te r ab s olutam e nt interna c iona l - tant pel 4ue fa a intèt'pre ts co m a program es- d e l' ofe na pro posada. A més, com a fe t a part, !>'ha d e d e!>tacar que una pe lita pa rt d e l cic le, a les acaballes, ja tindrà Ilo(' a l no u Auclito t·i. Amb u n to tal d e setze concerts, mé un fora d'abonament, h o m o fe r eix la p r esència d'un estol d 'i ndi, idualita ts d e gran r elleu amb a tenció especial al virtuosi!>me pia nístic i a batutes. Pe l que fa a l prime •· ap a rt a t, hom comptat·à a mb les a c tuacions d f' Ma u•·iz io Pollini , \ TJaclimir Ashke na zy, Ra clu Lupu i el jove Gia nluca Cascioü. Com és habitual, Polli ni no a van ça conLingut d e l progr a ma, mentre que As hke na zy basarà el seu en Chop i_n i una intro ducció d e sengles sonutcs d c Mozart i Beethoven. Rad u Lupu ofe1·eix u n programa no gens ha bitua l qu e ba rreja d es dc compo!>icio ns d c Ravel -entre I 167 6 426 Bernard Haltlnk les qua ls la con eguclíssima Pavane pour une infa nte d éfunt eamb Preludes d e Gcn .h win - obra b en insòlila en e l r e pe•·torí pianís tic-, De bussy i Bra hms. M és convencional és e l p •·ograma d e Cascioli, a mb o bres d e Mozart, B eethoven i Liszl. Daniel Ba •·enbo im coma nda el capítol d e grans rigu•·es d e la dir ecció. E l pianis ta i director a rgentí dirigirà l'Staa tska pc llc dc B erlín e n un progra ma típic de gir a: Concert p er a piano, ntím. 4 d e Bee thoven i la Simfonia núm.. 1 d e Brahms. La doble condició d e di•·ector i so lista dc Barenboim fa d ' aques t, pr·obablemenl, el concert més a ll·ac tiu d e la tempot·ada. Un altt·e n om de relleu éb el d e Lorin Maazel, que una H~· da més visita Bucelona amb b Sy mphonierorchester Ba)rri;. c hen, de la qual és el titular. F1 programa se centra en la befJi,.. sima Simfonia núm, 4. "Romàn· tica" d e Bruckner i robrirà d Concert per a clarinet de ~lo­ za r t, sense soljs ta decicüt. Bernard Haitink, batuta qut com l es an te riors se situen en un nivelJ de gran consideració, conduirà una orquestra simfò· n ica anglesa d estacada, la ),on· don S ympho11Y Orchestra. Cu· r io samen t, les grans formacion, angleses q ue fa pocs anys enl visita ven d e manera sovi_oteja· da , ara ho fan escadussera· ment. L'LSO interpretarà UD p t·ogra ma S trauss amb els pOf· m es Don Quixot i Així parlà Zaratustra. VaJer y Ger giev, un director rus amb un preclicament de:ta· ca t. protagonitzarà tlll altre rou· cet·t a tenir en compte. Al capda· vant d e la Filha rmònica dr Rollerdam, amb el cor d'aque,ta forma ció i la b en coneguda 1 B a r celona mezzosoprano Viole· . ' Ja Sinr· ta U rmana, ·mterpretara fonia núm. 3 de Mahler. El pro· g•·ama el completarà J'estJ·cna1 l ' E s tat e spaoyol del Conce~l p er a viola de So fi a Gub8 iduh· · · · ' solista na, amb la p artJ.ctpaCJO dc Yuri Bashmet. L'apartat or· 1 con· crues tral el completen e · • 1a Budape!l ce rt que o f enra , .. Bac h Orch estra i Zoltan .Korsl: a( progrm S. Bac COIU ~enes ter nm I COIICI tió sol un del• lacat ( inclou rtl de I no per corda ~rade Pel ( hra, d1 versió tegral 1 i piunt del vio i el 1 Tamhé ~ue té ni~ta , tec del PANORAMA , I :ayeris· J!ar. El lJellfs1· ~omàn· rrirà ri de ~lo- tia qut uen eo .eració, simfò· 167 Daniel Barenbolm Maurl:do Pollini la Lon· :a. Cu· Jaciom tys fDI ,inteja· ussera· trà UD :ls poe· coma director i solis ta, amb un programa dedicat totalment a]. S. Bach, i c1 con cert d e la \tufs Br diner Kammeror chesttr amb ~1ichael Erxl eben com · parlà a concertino director i l'ac tuatió &oHsta de Miklós P er ényi, lirector un dels violon cel·üs tes més des; dcsta· !aeats drlmomenl. El programa ;re con· mclou el Concert p er a violoncapda· relde Ha ydn, el Duet-Concertiica d~ no per a clarinet, fagot, arpa i 'aqut,· ~!!U da a ,v\'iole- }a Sim· El pro· trena • ; 011 cerl aiduli· soli>ta ·tal or· !1 ron· rdapt:l 1 Koc;~ corda de Stra uss i Nit transfiturada d'Arnold Shonberg. Pel que fa a conjunts de canlbra, destaca e n primer lloc la frr,ió en tres conce t·ts de la in~egral de IC's Sona.tes per a violi 1 piurw de Bee thoven a cà rrec ~el liolinista Pincbas Zukerma n 1 el pianista Marc Neikrug. També éb destacable el concert q~e té cair(' d'home nat,.e al pia. o I . nr-ta · \tatos av Richter a càrllt del violinista Víctor Trelia- alàlia violonceHista i la pianista Eliso VirEl programa està intela Sonata per a piano, núm. 2, "Gran Sonata " d e Txaikovski i el Trio nrím. 2 de XosLakóviLx. El Quarte t Borod in completa aques t apar tat amb u u concert dedicat exclusivament a obt·a de l'a r a esmentat Xostakóvi lx. La \ ' C U solista set·à present dins el cicle d 'aboname nt <'11 un únic recital a càiTec cl'Arianna Zuket·man. filla del ' 'ioli nista, una j ove soprano a mb ca rTcr·a e ncara incipient però ja molt e logiada. Un cas del toL diferent és el de la tan coneguda soprano neozelandesa Kiri Te K a nawa, que oferirà un recital fora d'aboname nt, com l'anterior, amb pianista acompanyant i programa pet· de te rminar. kov, la Gutman za lad ze. b"l'a t per Concerts de música al Jamboree fbercamera pt·o mou p e t· a la temporada 'iucnl un c icle de concerts que tind r à com a marc la con egud a sa la Jamhorec, dedicada al jazz. Serà un total de quatre prog•·ames, lres dels quals s'ofe rit·un Lt·es vegades i l'últim. dues, int e rpre tats per in s trumenli slc~> ca talans d estacats. Aquest cicle, de ca rac te rí tiques singuJan,, l'o brit·à el pianis ta Emili Bnrgalla els dies 7, 8 i 9 d 'octubt'e, i el conti_nuuà el duo de violí S t•r·gi Alpisle-Berna t Bofarull, que inte rpt·e tarà els <J.4 duels per a violi de Béla Bartók, e ls dics 21, 22 i 23 d'octubre. Carles Tt·epa l actuarà els dies 4, 5 i 6 d e noH•mbre, mentre que Pc r cus ions d e Barcelona ho farà e ls die 16 i 17 d·aquest mateix mc . 7 PANORAMA Lo recent edició o Vièno de tres obres de Pere Va lls, l'aparició d'un disc amb obro seva i lo d ifusió en concert de lo seva producció han reviscolat lo figuro d'aquest músic barceloní que ha estat un dels grans mestres del contrabaix o caso nostra . Pere Valls i Duran (1869-1935 ) Una etapa en la història del contrabaix a Catalunya p er PERE VALLS i PECH d e la introducció d<'l c·ont•·abaLx en Ie orquest•·es d ·òpera a l' in ic i del ·egle :-.\111 l'im, a rae tualital, generacions dïnsll'llntent is tes i d e eomposilon, han rll:':.e n volupal su ccessi\' a mc nl la tècnica instrumen tal, fin s a d o nai'-Jj wut ca tegoria p t·òpia enL•·e e ls inst•·umenls solis tes o d c con cert. En e l nost•·e pan o rama mus ieaJ, és palès e l clescone ixeme nl d 'algu ns aspc•ctes his tò•·ics r elacionals a mb la introducció de la tècnica d e l cont rabaix modern a Catalun ya, i a Espanya en general, L•·actant-se d'un instrument poc conegut pel públic i practicat per una minoria de mú ics. Entre aque ta mino ria. de Laca e l contra b a ixista Pen~ Vall i Dut·an. cl<'l qua l oferim a continuac ió unes refer·ències biogràfiques i bibliogt·àfiques. Des de la pu pectiva d e la recupe l'ació i catalogació d e la majoria tle ls seus manuscrits i d e l'ordenació d 'at>p cctes biogràfics fins al'a descon eguts, podem IJI'Or u l'al' u n millor con e ixem ent d'aqu es t autor, que és tal vegada una peça clau en 1a intr odu cció i e l d esen vo lupament de 1a mod e r n a tèc ni ca d e l contrabaix de q u atl'c cor d es a Es panya. Par tim de la seva d ensa exp ct·iència pedagògica, a va la da pet· una D 167 8 128 <> llarga llis La d c d e ixchlcs i continuadors. P er e Valls 1a né i\.e t· a abad ell l'any 1869. A e l a n) . iniciava els estu dis mus ical a l'Escola Munici pal d è MC•s ica, dirigida aleshores p e l mel>tt·e Joaquim Oller, mentre conlemporàniamenl in gr essa' a en l'escolania de l'església dc San t fèhx. Poste rio r men t va t l'aslladar-se a Bat·celon a amb mot iu d 'iniciar els estudis d c p c r feccionamenL mu sical amb e l p rofessor d e conlr ahaix Casimir Vüías i ta mb é amlJ el mestre dc s olfeig i d c teoria Fruncesc Mon lparl. Als 18 anys va t•·as lla d a •·-sc a la R epública Argentina, on va exercir la carre l'a musical de coulrabaixista en dif<'t·ent o •·questres: a la Gran Orque ta d e l Teatro de la Ópera. a l'Orquel:>la d e Con ciertos Sin fóniC'os i a rOrquesta P olite ma, Lotcs de Bue n os Air·es. Va p a rticipur també en les tcmpo•·adcs dr con certs d e Furlotti i dc Me lomi. Va ser nomen at p t·ime•· co nLJ·a haixista de l'o rques tr a de la Catedral de Bu enos Ai r es, i fo u a l'escola de música d ' aquella Catedral on rebé esLudis d ' hat·monia amh el professo•· .J a irne Xara u i d e con tra p u n t amb e l me stre B1·ach c tlo. Dt>s p1·és p c r·feccimlà la seva tècnica ins LI'llmen taJ amb .J osé Ro vcrla, con certis ta d e conLr abaix a Bue nos A.ires, que havia eslat dei,eh~ directe de l'üalià Giovanni Bol· lessiui. Aquells anys 'a fer ~rr· pel Brasil, amb la Gran Comp añia d e Ópera Italiana. fin· que, s obtadament i per motiu, familiars. va haver de tomar a Barcelona. En aquesta ciutat va desem~r lupa•· le seves activitats coma in lèrp•·et, com a professor i com a compos ito1·. Va ser cootnthai· x isla d e l'Orqu estra del Gran Teatr e del Liceu, de l'Ürflucstra Simfònica de Barcelona (dirigi· da per Lamote de Grignon), dt la Socie tat Catalana de Com·erll (dii'Ïgida p er Antoni Kicolau~ de la Societat de Cm1cert> CJà.. s ics d"Enric Granados, i de la Banda Munic ipal de Barcelona. Com molls altres bons irutru· m entistes de corda de J'Orqut--· tra d el Liceu, va ser cridat pd meslt·e P a u Casals per partiri· par e n la seva orquestra. amb I~ qual debu tà en e1 concert inau· guml el 13 d'octubre de 192fl. P et·e Valls va ser el primer con· tr·abaixis ta d e l'ol'questTa. enlol· tal de molls d els seus deixeble>. fins a l'any d e la se1•a 1110rt (1935). ' . E n la seva faceta pedagog•C!I, va du!' a Lerme la tasca dt> pro· fessol' d e contTahaix al Con•er· valot·i d'Isabel H (acwalJUent, del Liceu), probablement d~l 1899 a 1933. Aquesta plaça re,ta 1 vacant entre els an ys 193 ~ 19~2, ocupat Grata< uns a1 bai, a Ca>a Com l difonc! ni Bot dia, U italià tantbé tra, ur bar a pla d' baix t tloïa 1 ltlètod e talo tac el mandl 1·an 1 d'agr~ tls trc m~nt, PANORAMA ~b.ebk oi Bot. •r gin, • Coma. fm· motiu, 'semo- COIU a t'i com lTabai· I Gran :¡ucstra (di ri~· on). d~ oncet11 icolau~ s Cià!· de la dona. t inslrtl· )rque>· dat pd oartir~ 'runh b t inau· : 19~0. er con· , en, ol· ixeble.i, 1 mort ¡gò~Cll. ~e pro· :onsrr· :tJment. ni del ·a re_,ti }93~ i Pere Valls I Duran 1942, i poster·iorment va ser ocupada pel seu deixeble J oau Gratacós. També va ser durant uns anys professo•· de contt·abai\ a l'Escola <.lc Música de la Casa Provincial de la Caritat. Com a professor, va utilitzar i difondre els mètodes dc Giovanni Botte sini (Cr·ema, Llom bat·~· 1821-Parma, 1889), virtuós llalià del contrabaix i conegut també com a directo r d'orquestra. una tasca en la qu al va anihar a dit·igir òperes al Liceu. El pla d'ensenyament del eontt·abail que seguia Pet·e Valls incloïa també Lt·eballat· sobre els mètodes de Wi lhem Stua·m d ' I: dc talo Ca·nnm1·, el'A . Men golt, Staech, de H •·a bé i de E SiOJandl. Uns quants alum11es seus .. JCar- l'1 un Itomenatge d'ran ded' llgraunent l'any 1928. E ntre elnrenta-un signants del document, destaquem Joan Gratacós, Sal vador Escofet, Tomàs Goxens, Mateu Calvel, Josep Sega rr a, Santiago Sató, Antoni Goxens, Ramon Tardà, Conrad Bas, Josep Cervera Bret i Anto. ni Monlaner. La pràctica adquirida en la seva llarga trajectòria pedagògica li va permetre finalment escriure el seu propi Mètode p er a contrabaix de quatre cordes, en tres volums manuscrits que han r·estat inèclits. Repr·esenten una de les poques obres de tècnica d'aquest instrument escr·ites a Europa el segle XX i, probablement, una de les més antigues en la introducció de la tècrúca moderna del conLr·abaix a Espanya. Va alternar les seves activitats simfòniques i docents amb la par·ticipació en nombrosos concerts i r ecitals, en els q uals va donar a conè:Lxer el r epertor·i de co ntt·abai' de dive rsos autors; de manera d estacada féu la difui ~ d c les obre:. dc Bottessini i d'ell ma tei,. I eni r·e d' altr·es, \'a participar en l'Octet del Cafè Colón de Bar-celona. Conjuntament amb el mes tre En ric Cr·amlflos, va ser· iniciado•· i impulsor de la U nió de Músic de Catalunya, si ndicat pt·ofessional fundat l'any 1919, que ja l'uny 1924 comptava amb més ck t.~is-een ts socis. En el vessa nt dc compositor, Pere Valls va cscr·iure una gr·an quantitat d' obr·es per a contrabaix, amb acompanyament orquestra l o pianís tic. Des taquen lc>s tr·es Fa11tasies per a contrabaix i orquestra, una de les quals d'"Jlomenatge a Bott.essini" (compostes entre els anys 1894 i 1917), el Gran concierto obliga da para cortlrabajo (1906 ), la Fantasia andante con variaci01res, la Gran introducción y tarafltella , el Tema con variacion.es para contrabajo, la Tarwrtella concierto de contrabaja (1893) i la Romanza para co11tra.bajo y piano (obra que, en la seva tt·an scri¡.wió per a violoncel, va ser es trenada p el mateix Pau Casals en un concert de la seva Ot·questra a Barcelona). Són obres formalJn ent ben escrites, moltes de les quals traspuen una admiració per G. Bottessini, el seu t·eferent directe. Per exemple, Ja Gran introducci6n i tarantella és una obra formalment molt semblant a la Tarantella de Bottessini i pot consider·at·- e un homenatge al seu mestre a partir d·una personalital mu~>ical ben d efmida i pròpia. Entre les seves obr·es per a contt·abaix i piano, destaquem sobretot la seva Suite andaluza (1918), obra exaltada p er l'esp erit andalús. T é quat1·e parts: "Serenata", una serenata al vespt·e; "El polo gitano", una dansa gitana exulla11t; "Saeta", una process6 de Divendres Sant amh sons moros, i "Zapateado" , dansa tradicional en 6/8. Aquesta és una obra d e repertori en diver- 9 -129 PANORAMA ,., SEB E IJ¡·nbrii( L'Orquestra Pau Casals. Al centre de la fotografia, Pere Valls es trtllt a l'esquerra dePn Casals 167 se escole cur·opccs de contrabaix. com. pt>r exemple, a la Càtedra Reina ofia de :.\ladrid. També destacarem la Colecci6n de cuatro juguetes para contrabajo y piano (1912), amb les seves parts "Soledad'\ "Aromas del bosque", "EL canto de la vieja", "Mi nuelto"; i el caprici Sorp resa, per a con LJ·abaix i piano. En el seu catàleg, apareixen diferents obres dedicades a altres instrumen ts i grups instrumental ; ent•·e aquestes obres fem ressaltar la Gran fantasía para clarinete, el Concierto de clarinete i la dansa obligada de clarinet Las dos pintas; les Czardas, Romanza i Vie Tzigane, obr·es per a violi i piano: la Llegenda, per a ,·ioloncel i piano, oLra dedicada a Pau Casals; di verses obres per a piano: llfarinella, tarantcl-la dedicada al proressor de piano J osep Sabater; fdilio, dansa a mericana, i C'est flni, mar·xa dedi cada al pia nista Blai et; ruverses obr es pe•· a conjunt dc cambra: Canzonetta núm. 1, dedicada al violinista Gustau Nicolau; Canzonett a núm. 2, dedicada al v iolinis ta Fernaoclo Guerin; Canzonetla núm. 3; La promesa, erenata espa nyola; Que vous êtes heureux, vals lent de- L'obra de Pere Valls constitueix una notable aportació al desenvolupament de la tècnica moderna del contrabaix dicat a Enric Granados; Tmpresiones de la Sierra, suite en quatre moviments; dues sardanes: Lafont de l'amor, dedicada a Salvador Raur·icb i Sospirs de ma terra; una Col-lecció de tres marxes catalanes per a banda (Ca talun ya Vella, Els pastors i Colònies escolat·s); ri nalment, una sat·su e1a inèdita en un acte i tres quadres: La ccmción de la bruja, amb Uetra d'Anlonio Domíngu ez Ban-anco; diverses transcripcion s a] contrabaix a partir d'obres d' allres autors cl.àssics (R. Schumann , F. Handel, F. Mendelssohn, R. Wagner i David Popper, entre d'a1Lres). Finalment, va compondre una gran quan titat dc baUabJes de gr an difusió a la seva època. Pere Valls i Dw·an va mori •· a Barcelona l'any 1935. La m tasca p edagògica va ser continuada pel seu fill, Ricard Valh i Bigas (Barcelona 1905-1990), pt·ofessot• de llarga u·ajectòria docent al Conservatori del Liceu entre els anys 1937 i 1987. Recentment, l'aparició d'un disc amb obres de G. Bottessini, P. Valls i H. Fryba, en versi6 re· visada de J osef Niederbammer i Dieter Lallinger (Arnbitus, .RFA, 1997), l'ecüció de tres obres de l'au tor (Soledad, In.troducción )' t ara 11tella i la Suite andaluza) a càrrec de l'editorial Doblinguer de Viena (any 1996) i la difusió concertística d'algunes de les se· ves obt·es gràcies a Josep Queri J oan Palet, han desvetllat lïn· terès per una obra composiú1a i pedagògica important eu un món, el del contrabaix, tanma· teix limitat p el nombre de com· . positors i de mestres. IJobra de P ere Va11s consll· tueix u na notable aportació al desenvolupament de la tècnica moderna del contrabaix a EJ· pa nya, i concr etament a CaLalu· nya. Actualment s' obre un període clau per a la recupera: ció i la publicació del sen amph Uegat musical, fruit d'una ~r· activitat com a especia· llonaada 1:> Üsta del contrabaix. -f~ pe¡· rum•n ·~IÍill me, dt ror' Jl re_, far de Ca taso~. meï.,cn oenls. proble noms, 101 COl ms trc tot dc erròni1 urigillé Dc noms fora. É eix un france ."ban ¡ ~'for Encicl lrade, nir rn "ggl CU tÍÓ Cit rriteri. de, cJ¡ Iniciar 1na1rix l'nifab, drc, 01 ració ~ g¡tni~a !ISO) ries 1 IICL), rió al 1 qu~ r; PANORAMA Com s'han d'escriure els noms dels músics eslaus? ptr SEBASTIÀ JANERAS Js noms d e ls mú sics -compos itors, intèr·russos, prel s, e t c .ucraïnesos o d 'a ltres llengües d'alfabe-t ciríl·lic són -f)peciahnenl a lgtms- for~a rerurrcnls entt·e nosa lt res. Molt 101int aparei.xeo en els programe. de concerts. També sov int roro proceden ts d'aquelles lcrrt> fan concerts a di verso¡, llocs de Catalun ya. En tots aqu ests ta>OE, com és natur al, s'imprimfixen els pr·ogramcs ror-rcs poDPnls. I Ua vo•·s es p r esenta el problema de la lt·anscr·ipció d els noms, problema que cadascú r·e;ol com pot, amb Ja l(Ual cosa ms !robem davant rl'un a varietat do formes, sovi11L híbrid es o errònies, que d esfigu r e n el n om original. c•ls IHllll S ese r·its en car·àc ter s c iríl·li<"s. Oft·r eixo a quí, e n uua forma més simplificad a i comp lelu alhorA , l'a lfulw t ciríHic a mb Iu lransnipció ai ca talà: E Pn nlre :dia, s troba dePn sm conti· 1 Vallii 1990). :ctòria Liceu d·un essini, ;ió re· 1meri .RFA. De vegades, h om pre n e ls res de ción )' uza) a inguer lifusió les seQueri t l'in· i i tira i n un nòms tal com vénen d onats de allllla· : com· :oosti· ció al ècnica a Es· :atalu· e un pera· ampli 1 per· pecia· 1 fora. És Ua vor s quan el nom Lt·a~ix una forma d e transcr·ivc ió francesa, aleman ya, etc. Sovint :han pres com a mo d e l absolut lt! formes donades per la Cran Enciclopèdia Catalana a les en~des corresponents, sense teDir pre ent, potser, q u e la GEC >tgueix el sistema dc tra nsliteració científica, d'acord amh e l rriteri, llavors eocerlnl , adoptat d .e.. del començament p e ls q ui IniCiaren l'obra. 'H~n m atc i x, la ~ateixa GEC, a l'en tt·acl a sobre lalfabet cidllic, dóna un quadre, 011 es pot veu r e la tran~lite­ ració segons la Tnte mationa l Organization for S tandarclization ~SO) i segons l'Institut d c C ièn tle· Lingüístiques dc Rússia ~~~L), per·ò també la tr·a nsct·ip' aquesta Ja fo rma oo al cata ¡à. Es que ca] seguir en publicacions 1. A a 2. E b 3. B 4. r d 6. E t' E la cru e caldria seguir. Com a membre que he estat d c les diver ses comissions que han estudiat aq uesla q iiestió, proposo convençut que cal adoptar la transcripció a l català. P e r fr r això, es pot seguir la transcripció que apareix en el quadre dc la GEC, en el cas que es tinguin dcspt·éb dc consonan t: ie entt·e vocals, a l'inici de mol i d esprés d eis signes 30 i 32 o d es p r·és dels sign es 10, 27, 28 i 29 (i, tx, 167 [i]x, .sx ); Piotr Ílitx Txalkovskl tema de transcripció i transliteració dels noms russos al català. Aquesta proposta fou aprovada eJ 14 d'octu bre d e 1994 i ~s g u (Gorbatxov/ C uc•r·àssim ) I U (uct·aïn(>b) s. ,n; 7. que no siguin estrictament científiques; és, d'altra banda, el c•·ite ri que ha segui.L, pet· exemple, e] diari ''AVUI", que acostuma a do n ar form es COlTecLes. Aquests dar-rers anys, i a mb Ja problemàtica suscitada ta mbé a les bibliotequ es aJ moment d r catalogar l es obr·es (autors i títols) en llengües d'alfabet ciríHic, es feren noves re unions i s'elaborà, a petició de J'Inslilul d 'Estudis Catalans, i sola Ja clit·ecció de la professora Elena Vidal, 1ma Proposta sobre el sis- g, 8. € io en tots els a ltres casos (irúei de mot, entre vo- . eals, des¡Jrés de consonaut - llevat de les quatre a n let·io•·s-, després d els signes 30 i 32) i e ( uc1·aïn ès) 9. 3 z 10. .IKj 11. 12. J.1 I i (u cr·aïnès) I 13. J.1 14. K 15. JI 16. M ] 7. H 18. 19. 20. p o n k I m n o P r 21. e 22. T 23. y 24. s /ss (entr·e vocals) 25. x k h/ h (búlgar ) (la transcripció, també corrf'nt, en eh portaria con rusious) 26. 11; l u ,. LS 11 .J3J PANORAMA sa dific ultat si es tene n presents les taules que he m clonal. Aquesta es presenta, en can vi, a l' hora de sahe r on r ecau l' a cce n t tònic de la paraula, que no s'escriu e n les llengües eslaves ni en les transliteracions c ie ntifiques internacionals, i sí que s' ha de fe t·, per cont1·a, en una transct·ipció al català segtúnt-nc les n o r·mes d 'acceJltua ció . En cada cas caldrà tenir la scgur·etat de l'accent origin a l fe nt les comiH·ovacions n ecessà ries o cons ultant algun tècnic. Cal te nir presen t, e ncara, que les lle tres e i o accentuades hauri<>n dc dur· accen t aguL sempre. Fins aqu í he m pa rlat de la transcripció de llengües a mb alf ab e t c u·íl·üc. I aquesta tt·a nscripció, a diferència dc la tr·ansliler ació, no compor·ta signes diacrítics. El p e rill d'adoptar la transliteració en publicacions no c ientíiiques. més d e divu lgació, és que, sovint, no es dis posa dels signes diacrítics corresponents i llavors els noms qued{>n defor·mats. P er m'{>mplc: T xaikovski, 27. q lx (¡,empre so de 28. lli (i)x xci'I.) 29. IU sx (fo rma simplificada, qu<>, pròpiament, ha uria de ser: [i]x tx 30. 'h - (signe s up•·imil en l'alfabet mode rn) 31. hi 32. b 33. 3 e 34. IO iu 35. Jl IU Ca l nota t· que el dígraf KC es transct·iu pe r Ics i no pas per x , ja que podria portar confusion s i ro nfondre's amb el so xei.x (núm. 28). ¡\j~í: Alek sandr i no pas Alexanclr. Pe t· r·ao ns de s implificació es Lt·an c r·iucn a mb una i diver ses Yocal i gru ps de IJetr es : I bl I i (ucraïnès) = i les te nninacio n · JUÏ' I bnÏ I üi Jl1 167 =i Si e l nom es ten en a p a t·tir d' a ltt·es llengües, cadascuna de Les quals ha seguit el propi istema de tt·ansc r·ipció, cal tenir presen t les ec1ui va lè ncies següents: translite r ació a nglès ciríl·lic ISO/ ICL 1JJ s ~ ~è )I{ i sh shch zh q r eh x kh v i/j/y kh B Jlllbl v i/y t r anscripc ió fran cès aleman y castellà eh cbtch j/g tch s eh sch tsch zh tsch kh eh (f/ff) i/y i i/j y Les terminacions K1<Ï I Lm I üi esme ntadeó més amunt solen apar·è ixer transc rites e n al tres lle ngü es per ij o, més con cr e tame nt, pe r y. En català es tra nscr·iu , sim pljficada ment, per i. Així: Bortnians kij (t ranscr ipció a lemanya o itali ana, on la j té el so d c i) = Bortniansky = Bort- nianski. 12 Tran scriure les Ue tres de l'alfab e t cidl·Uc o adap tar-les a pa rtir d'altres llengües saben tn e bé la font, no presenta mas- w cata là sh [i]x shch sx (o [i]xtx) zh J lx eh kh J v v(f) i/y que en transliteració ha d e se¡- Cajkovskij, sense diacrítics es conve r teix e n Cajkovskij, <·osa que p ortaria a pt·on u nciar-lo b en difet·entrne nt del que és corr·ecte. Xostakóvitx transcriu bé Sostakovic, mentre que Sostakovic e l deforma. P erò q uan es trac ta d c llengües eslaves tl 'alfabe Lllatí no es pode n o metre els diacrítics que totes elles tenen, a ltr am en t, els noms queden novament deformats. Leos Janacek no pot Dmitri Dmítrievitx Xostakóvitx que dat·, p e r manca de diacrític>, en L eos ]anacek. D e fet. pere\Í· lar e ls d iacrítics, també podríem " transcriure" aquests noms en forma catalana; llavors lin· dríem: Léoix I ànatxek, cosa, evide ntment, inacceptable, trac· tant-se d'una llengua d'alfahfl llatí. Així es dóna la contradicció que els noms d'alfabet cirO·Iir els podem transcriure sen-t diacdtics, menlre que per a~ d'alfabet llatí hem de consenar· ne els diac rítics per tal de no drformar-los. Ofe rim a continuació una lli·· La de n oms més conegub dd món de la música transcrit; 1 partir de Ja fo r ma original en al· fabet cirü·lic. P er a tots el> qu~ s'ha poo-ut es dóna també el pa· l ' b Lr onínúc, molt usu al en e mon esla u . Ale ksàndrov, Anatoli • • ovn3 Arkhípova, lrina Konsttantin Atlà ntov, Vladí.mir Balàkirev, Mili Alekséievitx Belià iev, Milrofan Petróvitx . , . ni' Borodín, AJek sandr Porf rne . . . Stepànol'lll Drmtn ~ B ortm.an s t~; GtiiiÍ Dargo~ erg Diàguil Ozerjit Fedoss• Clazun Kont Clinka GrcLxa Tikb Griu de Guinú1 Ghia lpoUto "ikl Kabale Kalínn ~tal¡ Khri•L• Kitairr Kiuí, 1 Kondr: Lí>scnl llarké· llusso¡ Xijinsl Ohrazl Va~s Polian Prokól Ral.lliT PANORAMA Rimski-Kórsakov, Niko]ai An dréievitx Rojdéstvenslci, Gennadi Mik.b àilovi Lx Rostropóvitx, Ms tislav Rubins tein, Anton Grigórovitx Ruhins teiu, Nikolai Grigó1·ovitx Skr.iahi11, Aleksandl' Nikolà1evi tx Stravinslú, Ígor Fedórovitx (eU signava Stravinsky o Strawinsky) Svetlàuov, Ievgueni FedóroviLx TUJ:tx aninov, P ett·ó [Piotr] IvànoviL'X T xaikovski, Piolr Ílitx T xesnokov, Pavel Txemu.ixenko, Vladislav Védel , Artemi Lukiànovitx Vers tovski, Alek sei Nüwlàievitx Vixnévskaia, Galina Xaliapin, Fiódor I vànovitx Xos takóvit'x, DmilTj Dm1Lr_ievitx ~vilx críticï, ICI' CI'J· odr)em tWS CJJ s tin· cosa, :, trac· alfabel udicció cirO·üc sense ¡er ah serl'ar· no de- na lli>· ¡LS del ,crits a ] en al· els que ~ el pa· el m6n tínovna IX itx rievit.t i:JlOVÍIX Gennadl Mikhàllovltx Roldéstvenski Dargomijski, Aleksandl' Serguéievitx Diàguilev, Serguei Dzerjinski, lvan I vànovilx Fedosséiev, V1adímir I vàoovitx Glazunov, Alek sandr Konstian ouovitx Glinka, Mikhail Ivànovi tx Crelxan:ÍllOV, Aleksand1· Tikbónovitx Grindenko, Anatoli Guiaúrov, Nikolai [Nicolai Gbiaurov] lpolítov-lvàn ov, Mikbaïl llikh àilovitx Xaba1evski, Dmitri B or .íssovitx Kalínnikov, Vassili Ser guéievi tx Kastalski, Aleksandr ~~r~stov, Borís [Boris Christoff] KllaJeuko, Dm.itri Kiuí, Tsezar AntónoviLx Kondraixíu, Dm.itri . Líssenko, Mikola Vitalíovi tx ~larké\,;tx , . .' , ¡'gor B Ol'lSSOVltX Mus$orgski, Mócles t P etróvitx XijiJ•sk:i, YàtsJav Khómitx Oh raztsova, Ielena [Elena J Vassílievna Polianski, Valeri Prokóficv' Sergue1· Ser gu eJevltx ,· · akhmàuino·v, Serguei Vass.íJievitx R Cal obser var que per als noms de músics d'origen estranger (alemanys, francesos, etc.) es deixa la forma original. Així: Rubinstein i no Rubinxtein, com seria la forma transcrita del ci.rU·lic. P er contra, és millor de u·anscriure el s noms ja b en russificats, com és el cas de Kiuí (c.rue apareix generalment com a Cui). D'altra banda, es dóna el cas de músics que s'han fet conèixer amb la forma del nom amb què eUs mateixos signaven. É s el cas de Str avinsky. Tan1bé difer eix la forma com s'han divulgat., a través dels discos, els n oms, p er exemple, de Borís Christoff o Nicolai Ghiam·ov, els quals, transcrits, presenlell una forma difer ent, indicada en la llista. Per concloure, caldóa recomanar que en l a confecció de programes musicals, en els art-icles, estudis, llibres, etc. d e música s'adoptés decididament la tr anscripció dels noms d'alfabet ciríHic en la forma proposada, no deixant-se induir a conf-u sió p er formes cientlf:i.ques o pet· formes errònies, i evitant les formes hibrides, bas tant frecfiients, que mesclen en un male1x nom transcripcion s dü'ere:nLs. Una uniformitat cle ct·iLeri i de r esolució afavorirà en gran manera la consulta i la cotuprensió. INSTITUT JOAN LLONGUERES PEDAGOGIA MUSICAL I RÍTMICA DALCROZE ESCOLA DE MÚSICA AUTORITZADA PEL DEPARTM1ENT D'ENSENYAMENT DE LA GENERAUTAT DE CATAlUNYA Programació per anens i adolescents de 3 a15anys A parli r del dia 1 de setembre queda oberta la inscripció per alscursos del199el99. Rftmica: Pedagogia essencialmenl acliva que completa l'educació general. Relaciona els moviments naturals del cos, els ritmes artrstics de la música i les capacitals d'imaginació Ide- reflexió. Llenguatge musical i estudi de l'instrument: Grau elemenlal que prepara l'accés a Grau Mig. Classes per a l'estudi amateur de l'lnslrumenl. Matèries Complementàries: Apartir dels lO anys. Tallerde Teatre Dansa !fiurei jau 167 Programa per aadults CURSOS DHORMACIÓ PERWNENT DEL PROFESSORAT Anuals: •Formació musical en el Mètode Jaques·Dalcroze •Formació musical en el Mèlode Wlllems •Improvisació al piano •Tècnica de la veu cantada opa~ada •Uenguatge musical. Estudi dels di!erents elemenls que comporta la música. •Educació del moviment segons els principis de Jaques·Dalcroze. Té com aobjectiulacllilar el lliure conlrol dels membres i una m~or expressivital del cos. •Estudi d'un lnstnmenl Rauta de beo, Rauta travessera, plano, guHana, violi. Intensius: •La flauta al'escola: 23f24 d'octubre de 1998 i 23124 de generi 10111d'abril de 1999. Responsable: Lys Vilà •El Cant Coral aPrimària I E. S.O.: 20, 211 22 de novembrede 1998 Professora: Mireia Barrera ·El Blues, el Gospel i el Jazz clàssic: 6, 718 de novembre de 1998. Professors: Ricard Gili Vidal i Cristòfol A. TrepaI Carbonell Informació: Sèneca, 22 • Barcelona 08006 Tel: 21718 94 • Fax: 41614 48 Dímarts i dijous, de9a 12 h. (rnatlns) Totes lestardesda214 de 5ales 8 h. 13 .tJiJ PANORAMA Xavier Montsalvatge membre de l'AcadèmÍa de Belles Arts de San Fernando MIKROKOSMOS Xiclets Com és ben sabut, el procés evolutiu d'humanització de lo nostro espècie ho estol molt llarg... fins o arribar o lo situació present, caracteritzada (entre molts altres foctors) per l'adopció d'unes normes q.ue facin més planera lo convivèn- a lectura clel discurs titulat "Ll recóndita beUe:;a de In rn¡hj. ca" va sig11ijicar l'ingré., deL rom. positor Xavier Montsalvntgp a ¡0 R eal Acaclemia de Bella., Arte8 dP L San Fenwndo. L·a.e te va tenir lloc el }JO$Scrt tfia Cia. 167 Mudables ol llarg dels temps, ningú no en discu tirà - to nmoteixl'eficòcio en ordre ol fi pretès. Perquè aquestes pautes (allò que hom qual ifico de "bono educació") ajuden o exercitar un capteniment que, no solament eviti lo coHisió amb els altres, ans configuri uno harmonia de conducta. Òbviament, aquestes pautes es fan més potents que mai en l'esfera cal·lectiva, lo pluralitat de situacions de la qual porta inherent un codi concret per o cada opció. Quin dubte hi ha que un concert de música clàssica reclamo ols assistents un comportament altre que el que escau -posem per coso un partit de futbol? Conceptes com silenci, respecte o atenció, per exemple, els sentim inherents o l'acte musical al qual hom ossisfeix, que és -en definitiva- uno •re-creació" d'uno activitat de signe espiritual. D'ací que allò que contradigui aquest more és vist generalment com o transgressor d'uno normo implrcilo; per exemple: tossir, menjar caramels, etc. A aquestes transgressions (dissortadament, mosso esteses) col afegir, d'un temps ençò, la masticació de xiclets ... No discutiré cop de les argumentacions que em vulguin convèncer de lo bondat d'aquesta pràctica per o lo secreció salival, l'exercici de les mandíbules, etc. Però sr que afirmo que l'espectacle que donen no poques persones rosegant xiclets en ple concert al Palau (tant li fo que sigui uno aud ició de l'OSC com l'actuació del Cor de mormons de Salt loke City) és impropi, inadequat i irrespectuós; i transgressor d'aquelles paules de què abans he fet esment. I el nivell d'adrenalina se'm dispara quan constato -mosso freqüentment- que aquesta prèdica s'ho estès també a alguns ocupants de lo llotja d'oulorilots (ep! No dic que siguin autoritats, sinó ocupants de les llotges, lo qual cosa em fa sospitar que deuen estar implicats - funcionorialment o polfficomento lo seva òrbita... ). Sense ganes d'importunar ningú, em permeto apuntar que no; que no està bé! I que l'evolució ho de ser de signe positiu i no reculant o estadis superats... Pere Artís 14 21 de jnny i el nou acarlèmic /ro. norari va ser contesto/ pel tcrmb~ af"(r.clè mic Antonio lgle.~itrs. Cal lle.,tucar que l'esmentm/n a.cf.tdèmia té actua.lment deu me111• bres hmwrífics, sis dc/,y queri.! són catalans. Es tracto de VictòriQ dels Àngels, Alícia de Lorroclu1, Antoni Tàpies. Joan Antoni Suma· ranch, Fellerico Mayor Zaragn:a i el mateix Xavi~r MontsuiMJgt. També /ri fig uren el poeta m1dahú Rafael Alberti i l'escultor dono~ tiarra Eduarclo Clrilllicla. • l l'I euL Tratre ' E 111f 1111 cn>ndó lir·· D' 81•rtrtu dr juny drl 201 Cran 'f, ta In H( lrs di•·e Joan Slmfilni dell.ic1 plrun a ljO dic riu dr ambdut 1rll ini attnrnt rifa im Beril Parí_, i rionnl! M. Rosa Rihas, Primer P1·em.i de Composicó Caterina Albert i Paradís Ctnr¡¡l'l ca con onp1r•t a compositora i pianista catalana M. Rosa Ribes va guanyar el Primer Premi de Composició Caterina Albert Paradís amb l'obra El bes, amb text de Montserrat Butxaca. Aquest concurs, de caràcter anual, el convoca l'Associació Catalana de la Dona. El premi va ser atorgat el passat maig a la Casa Elizalde de Barcelona. • L phoniq• Francr. h•nmir ;itnl tJ, Saint L !Pr Kn1 tal de Dr••nu. Ka¡•t•llr Beques de la Fundació A . Pedro i Pons a Fum.lnció UniH· r·s itàr·in Agmtí a la l.niPedro i Pon;,. L,·ersital de Barce lona, con' o<·o un nd ~ crita total de lO be<fUt'!> - tl'l ,5 n1ilion, dl' pes setes cadas<·una- ad ri'~ aelc:. a 11 icencials per la L'niH• r~oitat dc Barcelona (l..B) i gradual~> :.upniors <·n música -dels conscn·ator·iA i\lunieipal i del Liceu de B<trcelona, una per cada Cl'nlrc- pe r rc•ttlitzn1· <'!.llidis dc pos tgJ·nu. D¡•s p•·~~¡;, dr Iu presentació d ' u na sòt·ie dc rcq 11 i~:>ilb -es pecificats a lc8 ba~;e¡;- cal Jllli>bar una avaluació dnvnnl una comissió qualificadora, crue en C'l ras llllll!liral serà integrada pel di t·rNor clc·l c·onservatori i tt·cs profCb~>O rs . El pe1·íode dÏn$cripei6 per opta•· u le<; diferents bequ e~ t;s de 1' 1 ni 31 d"octubre. Per a nu;, infm-moc·ió: Sc•c•·etaria de lo Fundació Peclro i Pon-.. A rt-n. Universitat de Ba•·celona. Gran \ ia d e les Corb Catalanes. 585. Paú rLUetres. 2n pis. 08007 Barcelona. T~ i ra'\: 93.403.53.53 (de dillum nd~ 'endres. dc 10 a 1-l h). D'altra banda. enguanr se t·rltbl'll el centenari d el naixement del Or: Agus tí Pedro i Pons. ¡·econr~ul 1 rll·est.igiós met«e i gran IJITJ31l.t dr b mús ica i les aJ'?ts. Entrr elh Ull'm~· U<'lcs commemoratius, que jn ,ao t•ome uçar· el passat maig, el pro¡ll'r 16 ll' octub•·e hi ha uo homenatge~ Ja Facultat de Medicina rlf la LI amb la p1·esència del president'1e a Cene•·alitat, Jordi Pujol; una t"'1i0: mb,e a ¡·oc tl l I>re• al CoHrp . ., àfi ;,te ro, ta de :\1et.,cs amb el fons bi!Jiiog~ lf . - d . p0 0 ,. 1 un .,. · • dï de Iu Fundactó Pe ro ' arle a Iu Reial Acadèmia dc~1r ri· nu, el proper uo\enilire. • ••>O t'iol Ho d renom dd mó rantanl \ m(~ if, De Jlttlori -lo F1 pair llessete per CÍI que o l 1Ícs d1 s:dido tomb re Cont ten!ro PANORAMA tge, ~mia Ie lai "Lo I nJÚJj. •I com. ·e a la rleA de ·sal dia uic holambé tenta el« u menr· als .1ón V'LCIÒnQ rroclta, Suma· agoza i 1/ralge. l nda/ÚJ dono¡,. \g Pari dt >na. Tri. ns a dí· ·raD Nous nomenaments artístics al Gran Teatre del Liceu J oan Guinjoan, Medalla d' Or de la Ciutat de Barcelona l pa~nt j wty Iu Co mi~si6 Exerutila tlel Coosm·ci d el Gr an Ttall'f del Lice u vu nco•·dat· u omc1111' IUI nou din·clo t· lllll!oicHI i Iu (J't'B!'ió de dos nom. cut·r.-cs ot·tístif•, D'aquf'sln mnnc •·u, e l nws ll·e Brrlrnncl dc Billy St't·à dPs d e l'I dtjnn)' de 1999 fiu~; u 1'1 de jnny del 2002 el dit·(••·Lo•· mm;ic ul d e l Gnm TPutJ'C llei Liceu, i I imh·à s ol[ Iu seva •·t•sp ousahilitnl -seguin t lt• ¡Jin•ctl'ius df'l l din•t•tcll' m·tístic , Joan MutuboschI' Ot·qn esll·a Shnlòuic·o i r l Cor d.-l Gt·a n Tea h·e del Liceu. Ln dN iiccu:i6 exclusiva i plena a II(Jllf'Stes fonnacions f11 df' 150 tlir~ l'uuy. El [JI'incipal o bjectiu dc Iu se\ n tasca és p •·ojct• t a r amhdnes forma t·ion;. ol m uwn niItO interuac iou al qu e els pertoca &ltnent a In st•,·o ll·uj t>c tò riu his tòrira i artí~Lica . Berlfnud d e Billy 'u mHxc•· a Parh i est11diil al Con~t>rvut ot·i Nnriooal Sul't•rio r de Iu t•apita l franr~..a. Alumne, e ntJ·c> d'altr·t>s, de GI'Orgt·s Pt·êle i llic hnrd Bonyuge, 11 comen~m· Iu ·eva IJ•ujec:tò ria on¡ucotral amb I'O n ·h C'stre SymphonilJue rlf' } t'JUJt'!> dc l'file d c> Fnuwr. Posle•·iot·m e nt va fundar· i O.•umir el càn ec d t> dir·ector um~ral de l'Ac urlè miu cle riile de Sainl Loui s. Ot·l 1993 a 199 5 vn !tr Kuprllmciste•· i directo•· musital de I'Anhaltisd ws T h eut c •· d c De>·ntt, i mé;; endavant pr·ime r· K~tpelbnristc>r i di r·ec tor mu~ icttl a,;ociut de ln Volksope•· df' ViN tU. Ha dirigit les m·qu cslrcs de més rmom i als Leu tres mé1o ¡H·c>o.ligio¡,¡o¡¡ ilrl tnón i ha coH uborat am b els n "'' solemne acte q11e va tenir lloc a l a/6 de Cent de I'AjuntaE mf'nt de Barcelona vn ser atorgad a E rulants més desla<·nts d el mom eut. ! mr, d'un ampli rcpc>rtori simJòai~. De Bill) té t Ul a mplbsim re- Jifttori opert~tic, que , a eles de .\to- .urgul i nl 1lf ~ _proptr l °potrocma Fun?ació Banc de Sabadell amb 22,5 milions de 3natge • pessetes Ires produccions del pro- la L'll, :ni dc l2 !U C~pil: Col·k~ liogrlflf ns: i Ull )ledk~ znrl fins al bel canto r omàntic, dels de W~~o"'ler i Strauss a Verdi, des del re pe t·tori francès al rus, i del bm·roc ru repe rtori del seglf' X.'\.. D 'altra banda, també vrut ser uomenuts els mestres Pe te t· Schneidc t· i .Josep Pons com u principru dir·cclo t· convida t i pl'incipal d.it·ector ass ociat, .respectivament. El càrrec de [>rÍilCi]>nl dit·ectot· convidut c omporlu la presència n~guhu· al capdavant de l'ot'CJUCSLt•a ulme uy.;, en nn espectacle per tempo r ada . Pel crue fa al càrrec de prin cipal directo 1· associat, rdlectei..x Iu vo· hmlal del Liceu d'encelar w 1a relació estable anlh tm jove dit·ccto r· d el país, la presèn cia del qual serà regular durant les properes temporades. Aquests do ~ càrrecs, u ow al Liceu. tenen tma durad u d t' tJ·e-. anys, prorrogable¿¡. • La Fundació Banc de Sabadell patrocina Òper a a Catalunya celrhra del Or. difCfilb ja 1ao Be rtrand de Billy per circuit Opera a Catalunya q~e orgori1za l'Associació d'A~~~ de. l'Opera de Sabadell, pre0 1 ' fundada per Mirna La- cambra. Concretament, el patrocini se e 1 , n es operes Tosco de Puc- ~nlro cini, Coss1 fon tuHe de Mozart i Aida de Verdi. Per la seva banda, el Deportoment de Cultura de lo Generalitat de Catalunya, entitat que col· laboro habitualment amb l'Associació, s'encarregarà de lo promoció per televisió d'aquestes produccions, per un valor comercial de 12 milions de pessetes, 4 per títol. • In llt>dalla d'Or de la ciuta l de Bnrcelonn c1 Joan Guinjoan p els .~eus mèrils crea t iu.~. El discurs dP p resentació de l m ú.~ic l'O spr a càrrPc del regidor de l'Ajrm/(llllf'lll Joan FuRtel~ que va. t>logiar t•l procé.~ que ha portat C uil~joa rr d 'un àmbit t~min entment ruro l tr con vertir-se en ww de le.~ gralls flgurr,q de la creadó rnusica.l de 1'/~.~tnl . Per la 1wva part, Joan Cuinjocm , N J r•l .seu p arla ment, féu. una rhfpnsa de In cr·eaci6 contemporc/nin, de la volu ntat cie l'ho me de .~t>r fidel, pPI que fa a la creació, al seu temps i a .si ma lt>ix. La interpretació de la seva obra ) ondo de piano va reforçar el protagonismt> del compositor de Riudouu en aque.H acte. L'acte va ser presidit per l'alcalde Joan Clos i pn el curs del qual van rebre 1(1 mfltei.tn distinció, pel.s seus mèrils esprcíjics, pf doctor Joaquim Barraqut•r i Moner i el rector de la Uuiver.silat Oberta de Ca talunya i antic rt•ctor de la Universitat Polilècnica Gabriel Ferra.tf!. • Estrenes per a carilló i tenora I passat 22 de juliol, durant e l V Festival Internacional de Carilló de Barcelona, van ser estrenades quatre obres per o carilló i tenora dels compositors: Xavier Boliort, Nit d'estiu; Concepció Romia, Tres peces en auguris estel·lars; Paulí Peño, Roselles de maig, i Albert Carbonell, Suite de danses, interpretades per lo carillonista Anna Moria Reverté i Jordi Figoró. En aquest concert, l'últim del Festival i que va ser dedicat a la música de lo Mediterrània, Reverté i Figaró van oferir també obres de Morera, Cardillo, Fronssen, Di Capua, Hort i lturralde. El V Festival Internacional de Carilló de Barcelona va comença r el 18 de juliol amb l'actuació del corillonisto Jacques Moassen, d irector de l'Escola Neerlandesa de Carilló. Van seguir tres concerts més -o bonda del de Reverté i Figaró-, o càrrec d' Andreas Schmid, corillonisto o la ciutat alemanya d'Eppingen (dia 19); de l'americà Karel Keldermans, carillonista o Springfield (dia 20), í de l'holandès Henry Groen, carillonisto o Gouda i Dordrecht (dia 21 ). • E 15 .IJ.) PANORAMA TANGENTS f¡ Bing Crosby la noticio de la mort d'un bon professional com va ser Frank Sinotro obre de cop lo caixo de les reflexions i surten o flor de llavi uno sèrie d'interrogants que el fenomen suscito. Per a un afeccionat al lied i a l'òpera, lo primera perplexitat és que anomenessin " lo Veu" un contant escassament interpretatiu que podia entonar de manera idèntica l'expressió de sentiments ben oposats. l a seva vida personal, l'aire simpàtic i el fet d'haver protagonitzat musicals cinematogràficament de gran èxit potenciaven, sens dubte, l'estricte valor de lo seva manera de cantor. Per això ens ve o lo memòria uno altra veu que va precedir i coexistir amb lo de Sinotro, lo de Bing Crosby, abaritonada, expressiva, capaç de molts més matisos. Es clor que Crosby, sense l'aura de pel·lícules de gàngsters o de màfia que acompanyaren lo vida de Sinatro, donava lo imatge de l'americà mitjà, familiar i bon jan que, pel que es veu, no ajudo gens o l'èxit mediàtic. A més o més, en les pel·lrcules que arribaren aquí interpretava un poper de sacerdot catòlic. Seguint el meu comí i les campanes de Santa Moria -que fou uno con tinuació de l'èxit de lo primera amb Ingrid Bergman fent de more superiora- eren els títols en qüestió. Això no obstant, recordo un disc -potser es deia Bing Crosby o París o uno cosa per l'estil- en què amb uno pronunciació catastròfica contova molt bé les cançons franceses més conegudes que amb aquestes versions distanciades es demostrava que tenien lo categoria de lieder del segle xx. Potser en el panorama operístic no es donen porol·lels ton morcats, però no podem deixar de pensar en el va lor afegit per o l'èxit popular que va tenir, per exemple, lo turmentada vida de Moria Collos o la peripècia vitol dels outoonomenots "tres tenors" ... Jordi Maluquer 16 436 n~ U ols l1lll o E cie IoM aquests de Colc tenes, 1 aplegar Els e nombr~ sociocit dents, e de Banc gairebé o Jep reunir r Moraleda i Martí Teixidor, guanyadors del Premi Joaquim Serra ls compositors Joan Lluís \lomleda i Mar·tí Teixidor van guaE nyar l"edició dels Premis J oaquim Serra que enguany ha rccuper·at l'Agrupació Cuhural Folklòrica Barcelona i RNE. En el marc del Festival Cr·ec'98, el passat 30 de juny va trnir lloc un concert en el qual es van inlcr·prcta r· les sis sardanes finalistes d'aquest apartat i Ics tres composicions simfòniqu es també d'aquest flmbit. El juJ"at, del qual fo r·maven purt J aume Cr·istau, Pere Burés, Pi lar· L ópez i J osep Solà, va declarar guanyadores la sar·dana dc .J oan Lluís Moraleda titulada A trenc d'alba i en segon lloc la titulada Font Bordonera d'Antoni Mas Bou. En l'apat·tat de compostcwn· sim[òniques per a cobla. va re.uhar guanyadon l'obra titulada Lesgui· Lleries. Suite per a dues coble. tf.. Martí Teixidor. En segon Uoc C' \I pL"emiar la composició Surte re/ali· vament còmica de Josep Blay. Un jurat anònim, amb \"oluntat dc representació del públic, va pre· müu· la sardana El pati dels taron· ge1·s de PepiLa Llw1ell. La intet·pr etació d'aquestes com· posicions .i de les que van obrir d concert, mnhdues de Joaquim Ser· ra van ser Ja Cobla SanL )ol'fli-Ciu· la~ de Barcelona i la Coula ~ledi· terTània, dirigides per Jordi !:e~~· excepte una obra, que va ser dir¡p· du per Joan Lluís Moraleda. I tanr con la:; 111tl1 Ior no COilJ ~~l"il cepI VIl ( pot I l'hil a l'I d'ur tant Decker triomfa al Colón am b El capvespr e dels déus ranz-Pa ul Decker, prin cipnl diF rector convid at de l'Orquestr a Simfònica de Barcelon a Nacional i de Catalunya, va aco nseguir wt èxit p ersonal remarcable amb Iu interpretació d'El capvespre dels dé us al Teatt·o Colón dc Buenos Aires. Amb aquesta ver·sió polla fi a la tetralogia wagner·ian a L'ane ll d els Nibelungs que aqu est músic ha ofct·t a l'esm e ntat teatre. La cr·ítica de Buenos Air·es ha estat "Imàuime en Ja vuJot·ació de la tasca de D ecker, to L posant-ho en evidètJcia fins als tituhH"s p••r·iodístics. Es el cas del diur·i " Ped11", que titulava: "Una altr(t vegacllL Decker ·v a ser garantia cie perfecció". "Cla l"Ín" destacava l'apor tació del direc tor· ale man y en el sub títol i la t·csta de mitjaus insistien en la seva tascu. A tuli d 'e· xemple , cal esmentar el que deiJ el cr ític de "Clarín", Armando li. Rapallo: "El mestre Decker rast! un cligne successor dels gra111 di· rectors cle l'òpem des del 1912 c&mb Arturo Toscanini, 1922 amb Felix von Wein tgartner. fors a O~l: Klemperer, Frilz Buscll i Ent I Kleiber. La seva versió orquestro ·va. assolir nivells antològics, per ¡Jrecisió dels tempi, per l'iJw!ua equilibri inl.ent ac01r.~eguil per Decl.:er en caclascuua de les set· 1 cio/LS instrumental., i pel gro~ 111 d'expressivitcLI. dels passatges s 1 f ormosos .de la colossal part/lilll , . Ja . wagnen.a.na. El r e pa rtime nt l'encapçniai'Dqul sop•·ano Hildeaard BehrCJtS, 8 . . t a Srcndrn. -'· acomp anyava "' B nmt . ) ·:wf• .,.. Paul Fr ey, Eric HaJvarson I "' Ue Vel"llet. • t¡ tam lerL t\i@ fN ·ell •e11 >an¡ Cfrl úni, rei~ bio I UN(li bru oio¡ el ~ ~ev, tni rac ~ lió .__ma¡ PANORAMA La Fundació Caixa de Sabadell pa trocina el cicle Xarxa de Música Clàssica a Ca talun ya Multitudinària Festa de la Música nes 28.000 persones von assistir ols 142 concerts que es van celebroro Borc:elono amb motiu ~e la Festa de lo M~sico el passat 21 de ¡u ny. Entre oqvesfs, el que es va celebrar a lo plaça de Cotalunyo, el Concert dels Cent Ba'ffies, vo ser el més multitudinari en ~or prop de 5.000 persones Bs altres més destacats quant o nombre d'assistents van ser el de I'As10cioci6 de Discogràfiques Independents, amb 3.000 persones; el Festival de Bondes de Música de lo Ciutat, amb gairebé 2.000 persones, i l'homenoige 0 Jep Nuix i Xovier Joaquín, que vo reunir més de 1.000 persones. • U Cui.m de Sabadell a Frmtlaci6 patrocinarà aml1 t'iuc milions de L pe<fsetes els conN•rts r/(' la propera edició del cicl(' Xar.ru tlt! .Músicn Clà<fsicn n CatoiiiiiJtl que començarà el prOpPr st•lt•mflrp. Aquest ciclr l"orgnuit;:;a, des de la seva crPcrció l'nuy 1995, Jo ventuts ilfusicals cie Cnt.alrmyn i compta amb el suport r/('1 Dt•pnrtnment de Cultura de ln Getwrnlitnt de Cutalu rrya. El.s corrct•rt.~ ti11dr(ltr lloc ri cator;;e poblcrcions catahmes. • Del seu afún. St·. Andoni Zubizat•t•eta ll·Justr·c e¡¡p01·tista i conspicu afeccionat a Iu nu'r&ica grau ~sicions ·es ullar .es guibl& dt e e; 11 relati· r. oluotal prttaron- Ya lS CODI· 1brir el .m Ser· di-Ciu· , )frdii León. ·diri~ I 1c dew ndo M. ·l'O lef di· • 1912 '2 nmb a Olio !1118 Erici ·uestl'lll .perill inusual it ptr es SP(· I grvu e! mh rrtitul'll }a1a b , ¡¡qui •enden. L;;abt- Estimat amic: l~s ohvi que no ens coneixem pf"rijOnahnent, pet·ò llliiii\Utrix qui és que no el coneix, a vostè'? ¿Qui no coneix una trajectòria professional tan t·ellevant com In srvu i també qui no valora i admira convençudament la dimen~ió humana d\m dels esportistes que mr;; bé ba sabut fer mai honor a aqu<'Sia accepció en el >rntit més clàssic? Per de:.comptat que no sóc rúnic admit·ador i valorador de la se,·a figura. Però amb molta seguretat nu són tants e]s qui han Jnadurat aquests sentiments com ho hr fet jo -i cüsculpi la immodèstia-, per una >èt·ir· extensa de t·aons. Raons que \'UU des del concr.ptc que tino cJe l'espol·t fins a una pdlctica intensiva t•n diversos camps, a l'exercici clcl per·iodisme esportiu i In mateixa docència e n aquest terreny. I ara voldria refermar que vostè és molt més que l'hi>lorial futbolístic més impot·tant d e tols els temps a I'E,tal t•spanyol. I fms i tot molt més que la imatge d'una conducta professional i ètica modèlica i, per tant, i dissortadament, prou e:.¡cepcional. Vostè és també una persona d'una finíssima sensibilitat intellerlunl, que es projecta en uns deler¡; d'una elevada exigl!nriu. l en el cas que ens ocupo, no ~:>ols ha manirrslul com ]j agrada el cant gr ego ri à, s inó que, a la !I'Vn època de membre de la plantilJa del Baq;a, la >cvn Jlr<"sf-tu•ia al Liceu era prou sovintejada. Curio•nmcnt, no tant a] Palau, on sí que acudien amb una ~r~tu t·egularitat dos compan ys .seus d'aqueUs anys U~Jf> pt•r al• airuanls de] futbol df" qualitat. Em referft\o als també admirats Txiqui Beguit·i¡,tain i Eusehto Snct·i•hín. 1en biluar-me en aqueslleJTeny, 'ull furgar en un a>pcctc que em sembla prou digne d'atenció. 1Jemh.rutimcnt Pn qu è ba caibrut el món de l'esport pt·ofesltonnl fot·neix l'aparença de la impossibilitat que en sen sibiJ ituls ,·cJ1narles com la el seu ~i, hi càpi.,.uen o . ' ~r~u 1 f¡ue l'excepció d'tma regla inl'Xi8tt·nt però assumu~~ de forma tàcita esdevingui gait·ebé una provorarw ohjet· te de sospita. ..\o dubto que, per a vostè, assumir la c.loble dimen'10 de mrntbre d'un món com el dc l'esport d'elit i mantenir intacta ]a seva dimensió humana i inLel-lec- tual no c.lcu haver esdevingut fiH•il. Conec d cas ci"UJ1 c~oJ.It•gn, una mica anterior 11 Iu S('VU època, quP va acabar· dues carret·cs univcrsiLà J•it·R s uperiors en e l dec u n¡ d c la seva trajectòt·in fn tiJolfHticn d 'alt nivell i qur aqur~L fet no el va pas beuefi<·iar. Fins i Lot alguna \t'gada va haver de supot·tat· l'l'nginyosn admonjei6 tJ'un directiu indocumental: "} aque.H. per què caram ha d'estudiar?"' I amb tol, un hom ba dc pt·egrmlat·-sc pt•t· què les coses han dr ser així i per què l'c~>pot·L d'elit ha de caminar impar·ablc de forma unidit·c{'rionaJ cap on va i pl't' què 1•alors essencial¡, amh d~> quals va n é ixer i van justifïrar la seva accepció moclel'lla han de quedar tan 1·adicalment ban dejats com queden; per què Lc,ni1· un Rl'ntit molt exacte d'aqurRis valcws i comp81·tir-los, inevitablement, amb inc¡uil•tuds (otiqu es i amb sen sibilitats intcl·lectuals, ha do constituir w1 Uast feixuc prt· tal de bastir trajectòrie~ cbpor·tiYes normalilzadf"~o i no excepcionals? P er què la majoria -no prccit.ament silenciosa- ha d'as~ociar, im¡>lícitament, esp ot·tista d'f"lit amb una figru·a antropològica més propent al brutu.s que a l'homo sapiens? Pet· què, acabo, això c~>devé gairebé una C'\igi•ncia social, si se'm permet po1·tar la qüestió a lt>s daneres conseqiièn<·ics? En la mesura en què vostè ha snhut na vt•gar amb tanta e legància en aquestes rubrües <:onvulscs. r ebi la meva felicitació més sentida. Pot C'tllnprendt·e com puc Yalorai' el resultat. I ara e~;.pPl'O que, altra vegada instal-lal a Barcelona, on es qu<'darà u r esidir. el tornat·f"m a veure al nou Liceu -no ~'estigui de YCnir al Palau Lambé i al nou Auòitot·i- i quf". alliberat d'urgèrtcit·s i d'obligacions espot·tivcb tan absorbents. poòt·à exf"rcir amb tola plenitud i t>em;e rèmores cspúrieN de cap mena, el gaudi d'ar¡uc¡¡tu sensibilitat pdvilc·giatla q u e tant l'honora i qm' t!btlcvé un referent Lan útil que les coses pocle11 acr d'una manera diferent tle com ISÓn de forma genera litzada. O potser més aviat, com aparei.xen i tambr com e& pretén o comé que bi(:,ruin o que apareguin. Del seu uffm. Joumc ComeUas 167 e 17 PANORAMA Isaac Rodríguez i Mireia Fornells, guanyadors del Concurs Paper de Música er Isaac Roclríi Jltireia Forl'n [.,'1/CIII )'llr la no-vena ediritÍ del Coll(·urs Paper de MlÍsica lle Cn¡wllude.~ per a la promo66 de jm,e.~ iuli!rpu•ls. Ln prova }in al (.~is jinalisles indiviclrmls o en b"T"IIfl) vn tenir llo c el ¡)(rssnt 1 O de maig r•n aqu f"sln poblnció de l'Anoia. Elj11ml t•.~lmm jiJI·ma.t per Antoni Uos Marbri , Alb<•rt Atenelle , Cè.~ar Calm e/I, #J(met Cnsnblanvas, ./nmnP Corlaflt>lla.~, Rosvan Necufai, Oriol Romaní, Enriqueur Tarrés i Manu el Villue11<las. Eu aquesta <•didó del concurs, lri r>an ¡)(rrlicipar un lo/al de 85 mrísics, .~oli.~lt>s o en dir•erses Jormndmrs, prortinenls de Catalunya. de dij(•renls prml.~ rle l'Estat esp anyol i d'AfPimmyn. • I duo formal p clarinet, E nd/s, piano. gtw;;, Guan yadors dels VI Pòdiums de Sant Joan de Vilatorrada de la ~>ibena edició d c lb P òd iums d e Músi<·a que o rganitza I'EM·ola d e '\-l úsica de Sant .J oan de \ ilatorratln han estat els següent:,. Cu tcgni"Ïa A: Jo~ep Surin yac, pia no, i Putr·icia i\l azo. flauta tr·u vrssrr·u, prrmi ex-àequo i premi cie l'ACC i FMC; Jl~ sca da ta Blanco piutto, i J on 11 Espina, ''i oH, pre mi ex-aequo. Va n obtenir accèbsi Ls : Anna Murtínrz, fluula tra\'esscra; .Josep Do mènech, oboè; Enric Pinazo c la1·inc t; Carleh Vallès. fagot; J oro i Pcyr6, tr·ompa; Annu l\1. P ér ez. clarinet, i Ntrrin \lvarpz, piano. Catrgol"ia B: F'mncisco J a, ier Parrja. flauta Iraq~ bt:ra. i \Iarcos Sanchez, guitar-rn. pt·emi ex-aequo i pr·emi de l'ACC i F~I C. Va n obtenir accèssit&: Jordi font, piano: ~Iercè l irc>, flauta Ira\ e;, cr·a; Gemma Ramo;,. 1\Iarta R cdondo. Rubén i\ieto i Car me Cama. flautes tra,esseres. • E 167 I ~ guanyad or;. Yiya Díaz - Piano Oc:. del MNocle "Cos-Art" • Consciència de les posicions i el moviment corporal en l'ensenyament del piano • Autocontrol emocional corporal • Desenvolupomenl de lo seguretat i aonfianço • Prevenció de tecnopoties ETCAB· Mortr 76, <'ntL 2" 18 438 T..!. i Fux: 9:l2IOJ8.30 08024 · BARCELONA CONVOCATÒRIES Vlli CURS DE MÚSICA DEL SEGLE XX. Or·ganitzn t pc>r· In Fundació l\lúsicu Contemporlmiu i l'Ajtmtame nt i J oventuts llnsiculs dc Sitges, té lloc c u tr·e el 7 i 1'11 d'uq uest setembre ui C('ntr(' Joru1 Maragall ''l'Escor·xador '' cl' nqu cst u població. El c urs, d edic at a l'c¡o~tudi pràc tic d c la mús icn cont<'mpor·àtúa, l'impru·te i.xen Mïcrucl Bofill (saxòfons), AU>e t·t Snnlà (composició), Xavier Coll (h'llÍltm ·u) i Ludovica M.oscn (piano). E ls compositors Gahr·icl Bmcic·, Zulc mu d c lu Cmz, Agnstín Gon:zúl~z Acilu i Cm·lcs Guinovtll"t ofN·eixc n clnsaes mngistt·aJs e ntorn de In Rf~vu olwu. Put· a més infot·mac ió: Cut·s cJc Míísicn d el Segle xx. CI Còt·Rega, 230, 2 u 2a A. 08036 Bat·celoun. Tel. i fru: 93.217.36.93. XVII I CONCURS NACIONAL DE JOVES PIANISTES CIUDAD DE ALBACETE. Organitzat per Joventuts Musicals d'Albacete, tindrà lloc o aquesta ciutat entre els dies 9 i 12 de desembre. Hi poden participar e~s pianistes espanyols que no hogm complert els 29 anys el dia 9 de desembre i que no hagin estol guardonats amb el 1r premi en ed!cions ?nteriors -exceP,Iuont els qUI vulgum optar ol Premr Especial Joaquín Turma. S'hi atorgaran quatre premis: 200.000, 100.000 75.000 i 50.000 pessetes, o mé~ de l'esmentat Premi Especial Joaquín Turino, amb 200.000 pessetes/ .per ~I millor intèrpret de lo mus1co d oguest compositor. Lo doto límit d'mscripció és el dia 6 de novembre. Per o més informació: Joventuts Musicals d'Albacete. Pl. Gabriel Lodores, 4. 02002 Albacete. Tel.: 967.22.73.50/ 50.01.91 (de dilluns o divendres de 1O o 12 h i de 16 o 19 h). In~ formació sobre partitures de Joaquín Turino: Archivo Joaquín Turino. Apartat de correus 507 66. 28080 Madrid. 1 CO,NCURS DE COMPOSICIÓ DE :\IUSICA DE CAliBRA JOAQUIM liAIDEU. Convocat pe t· l'Escola de Músic a de Vie. i d e d icat a la m e mòl"in elet pedagog i dir ectot· cle l'Escola e nll·c e l 1971 i 1992 Joaquim l\laideu, t é com u objectiu promow·c Iu compo8ició d'obres de camhr·u per· set· inte rpt·etades per •·studiants d<' m ú!!ica de grau elemental i dels do;, pdmers cicles d e l g t·au mitjil. La present con vocatòtia és p Pt· u tr·ios instrmne ntals d e piano i flos ins b'llluents (les couvoca tòi"Ïcs po r;tc•riors uniran vai"Ían L c•ls g ntps insb·ume ntals). Le8 o lweH ha n dc ser· inè dites i segons ch1c8 cnl cgories: ser intc r·Jn·ctncleí! ¡Hw A) pe1· ulmtmcs dc g•·au el<'mcmtul (8 a J 2 anys); B) pe r ser intc>qwc t nclet~ per aJunmes dels d os tu·imc•t•s cicles dc gr·au mitjà ( 13 u 16 un ys). La complexita t d e l ll t•nguulge h a d'adequar-se a l'edat dels al unr. tumh • ( e' la' difi cuitat ti•cnj. IU!&,( COIU De. del programe:. eds'E c a s f'gons nsenyameot). lA partame nt dr~~da d e les ob~es ha de ser d'un 1 tres mmuts. S'atorgnrnn rmmm (e. d os p t•enus per a cada caterrori d 100.000 i 50.000 pessete~. E~ju: rat, t:1 formaran Josep Baucelb 1\fiquel Bofill, lU unel Camp E•, G t·utthin i Carles Gu.inovurt. La dr~ a e m·ament és el elia IS tn lír m"t dlli cl'oc llml"e. Per. a més infOt·rnnci6: E!:!cola de Mústca de Vic. Tor·ras i Bages , 6. 08500 Vic. 1èl.: 93 . 886.29.71. Xl ii PREMI DE COMPOSICIÓ CIUTAT D'ALCOI PER A MUSICA DE CAMBRA. Convocat per I'Ajun. toment d' ~questa ciutat, poden presentar-s h1 tots els composilors arnb el no.m~re d'obres que desi!· gm, que srgu1n completomenl inè· dites i per o grup instrumental d'un mínim de tres i un màxim de nou intèrprets (defugint les formo· cians tradicionals clàssiques). S'o· torgorò un premi d'1.500.000 pessetes. Lo doto límit de presen· toció d'obres és el dia 16 d'odu· bre. Per a més informació: Prellli de Composició Ciutat d'Aico1. Centre Cultural. Av. del País Volen· cià, 1. 03801 Alcoi. CURSOS DE UESCOLA DE CORPORALS I ARTÍSTICS DE BARCELO~A. A<1uest c entre impartcbc IUJII sèrie d c c tu·so s anuals i hllenijÍIII udt·f'çats a dife t·ents coHeclius i d h¡cip lines. Cm·s Mètode Cos·AJ•I, ud.t·eçnt a actor s, bullarins i mÚ· sics. Ctu·s Mètode Cos-At·t i Vida Q u o tidiana, com a derienvolupn· mc>nt i e nriquiment p er sonal (amb classes individuaJs, si eni, per a problemes específics), asse •ora· m e nt corpo raJ per a i:oslrrnneltlb· tes, c antants i directors de cor i onruestra; as:;e ssorament corporal i mu&ic al per a música de cambra: e..cola de piano -des de la coll>· ciè ncia cot·poral com a procf• dt desenvolupament personal-, i au· dic io ns com a complement de lJ formació instrumental i preplll"l· ció dc l'autodomini. També, rur· sos intensius del 1Uètode Co,•.\rl durant els m esos d'octubre. no· vemht·e, gen er, març i maig: i eur· sos d e for·mació de pr·ofessor:> del Mè tode Cos -Art i de formació de )J rofessot·s d'Educació Corporal, a l' ' I n· pm·tir d e l Mè tode Cost-Art, COI"(l ami) e l cruTÍcnlum de grnu mitjà d'ensenyaments musicals erre ¡n-oposa La LOGSE. Matrícnles n (}a r·ti t· d'aquest sete mbre. Pe~ ~"~': bt·e inf01·mació més especdicn: EBcola de n ·ebaUs Corporal~ I Artistics de Barcelona. Marlí, 78: entl. 2a. 08024 Barcelona. Te~ ' fax: 93.210.18.30 (Sitges: · TREBALLS 3 894 .83. 79). ,., RRJ llar in ron>lilt clr,tafa mtí~t i muu la ·!. En I IJIJII•. f prritua 1lre' d La lc ,¡,. ,t•tr tlt l'ic¡~ clt l'E! amb Icc \larln Utx S1 Enrich dirrc·ci qur&lrr d cor· , aha dc L'òp rom {os tia lan Cambr mrnl, rall ric D)ia e In)· ('t tió Ca ('t'eta el I:ap k- ar Sinrfòo 1lirigei fincat l't'a. E (larcel· nrriau mestre Ríe11zi landès \rtucsl prr 29 El e PANORAMA alum. lècni. ~~ Dr. • La r d'un :gêli1D •ria dr El ju. ucelb, '• E1a La da. :lia 15 nació: 1rras i .: 93. 'SIClÓ USICA 'Ajun. poden osi!ors desa. 1t inè· nenlo' :im de ormo- ). S'o· 0.000 1 resen· J'ocfu. Pre1111 'Alcoi. Volen· ~ DE LS I ..ONA. sèrie 1 .ensiun :tius i I~·Art, i IJIÚ· i Vi1ln olupa· (nwb per n ,._,ora· Ientb· cor i rporal .mbra: cou,. ~é> dt , i an· de la epara· eur· ~s-Art no· i cur· !~ ·l'S ~ió del dr a , d'a· • grau ~rol. Js qut ale.s e er rr· cílÏl'B: ral> i :í 78. i rrt. : 93. Els germans Pérez Molina en la temporada de la Caixa de Terrassa perRRMC actuació el fUa 15 d'abril dc l'any vin.cnl d el duo dc· piano format pels gcrmu ns Lluís i llaria Lourdcs P 6rcz Molina ron>titucix una de les fites més d~,tarad eb de lu lt'mpcH·a rla conrerlistira que, com cada an y, pro111ou la fundació Caixa cic Ten·us- E <¡, En total seran vuil manifcsta••on•. dues operístiques, una d 'cspirituah negres. dues simfòniqu es llreo de cambra. La temporada comença aquest 24 dt ·etembre amb la rcp•·esentació d~ l'òpera Cos.~i Jan tul te a càt'l'CC dP l'Escola d'Òpe•·a d e Sabadell aml1 les \'cus de Cristina Obregón, llarta Rodrigo, Celcstino Varela, \te., Sanmarli, J oan Piazzola, Eva Enricl1 i Rocío Martínez, sola la dirccrió d'Aibet·L Arf:,"Hdo. L'o•·qur~t•·a és la Simfònica del Vallès i el cor el dels Amics de l'Òpcnt dc Sahadrll. L'òpera també clourà cJ cicle, comés habitual, i a mh la presència també hahitual de l'Òpe•·a de Cambra de Vusòvia. Concretament, oerà amb El rapte del serrall de ~lozarl. Aq u esta compan¡ia col·labora des d e fa for ça IIIY>en la temporada d e la Fundarió Caixa de Terrasa oferint l'es~tacle de cloenda. I:apartal simfònic compta amb ~·.· actuacion., d c l'Orquestra ~~fò~Jica E ut·opea , conjunt que ngr1x el violonceHis ta romanès fincat a Catalun ya C •·istia n Fiorea. El programa és dedicat a Ja par~el·la simfònica d'òpe res wagner•aues. Co nc.•·elamr nt, d'E l.~ mestres ccwtaires de N urember"' R' . o• I Jenzr, Par.sifal, 1ànhiiuser, Uhottndès errant i Tr·istany i / solda. Aquest concert tind ..¡, Ilo<" el rll'oper 29 d'octubre. El dia 14 d e gener actua1·à ]a Lluís i M. Lourdes Pé rez Molina Fi1harmònica d'Arnhe m tJU C d irigeix R oberto Benzi. Hi coHabot·arà el p ianista Derek .l.hnn, tJU P inlerpt·etarà el Concert per a pictno núm. 2 d e Beetho,·en en e l si d' un programa que obt·irà l'ohertm·a Cyrano de Bergerac d e J. Wagnenaar j completarà la Simfonia núm. 4 de Brahms . Ln con cert de caràcter -de felsimfònic, encara que igLú a cà•·r cc d'una nominal orque Lr·a dc cambra, la Filharmònica Txeca, é;, el que tindrà lloc el dia 25 d e març. J Wltament amb aquc:.la formació actuarà el Cor d c Camb r a de Praga, tols clos bOLa la cl it·ecció de Hilla1·y C r·ifftiths. El programa és molL ambiciós i d ' un g•·an atractiu i estarà integral per obt·cs simfoni.cocorals de Mozart i Vivald i. Del prin1er s'ofe ridt en la primera part la Jl.I issa. Brevis, K v. 194 i l'Ex11ltale Jubila te, K v. 165. La segona part és dedicada a Vi' a ldj, de quj s'inle rpretuà el S tabaL Mat er p er a m ezzosoprano i o rqu rslra i el Gloria pet· a soli!>tl's, f'Ol' i OI'!Jllf'Stra. El diu 1O dc descmiH·e d 'enguan y huudi actuat el conj u nl Thc Burharu Best S ingcrs, r.n un l't•c·ital, liCIIIJH'C agraït, d'es pil'ilulll!o ncg•·rs amb un •·epcr·tori t'O lli plf'l i gr nrrós. L'nc tua<"ió del B t·ussels Virtuosi en ¡¡ pcm w LJ·à gaudir d e les e' crHèncics d 'un instrument avui dia molt poc habitual, l'harmònica dt• CJ'Íbtall. prc>.C'nl en Lt·es obres de "loza rl, una dr K. L. Roelling i una a ltra de J, F. Re icahrsl, d'aquest ;,ingula•· progra ma. Jn,·enlal pt•r Br njamjn Fra nklin l'any 1761, C!>tà fo1·mal p r r, ap r oximadament, ~O c•sfen'b dt' 'irt.·e col·locacles en tuiJl'S progressives que són pressionacJ¡•s nmb t'ls dits humits. Aq u c~n insll'lllllf'll t va te nir w1a <•x istèneia pr·o11 especial, ja crue el 1830 VH set· prohihit aclrluint que c•l scu so Jli'Ovocava pa •·ts premaLu•·s, lombavu l' hom e més fo rt en men ys d ' 11nu ho1·a i tm-nava bojos els intèrpt·ets. El se u repertori compl'r n unes 400 obres escr ites t' ntrc el 1761 i 1837, i d es d el 1983 fïn s a1·a. Entre d ' altres. hau escrit per a ac¡ u csl instrument: Beetho' e n, M oza rl, D onizetti, S traus!>, llaas:.f', ~au m ann i ch111Lz. El ;,olista serà T homas Bloch. un dels a•·tífexs de la seva r ecupet·ació e n els dart·e •·s an ys. El con cert dels esmenta ts }faria LounJes i Lluís P érez ~folina serà el ¡wnílltim drl cicle i tindrà lloc el dia 15 d'alw il. El pl'Ograma l'integren obres rle Joaquim H oms, J oaquín Tur·ina, Manuel de Falla, Alrk¡¡u ndr Scriabin, Lgo•· St-ravinsky i la fnnlasi a feta per P. G raingcr !.obre m(Jsica de Porgy a11d Bess, q ue clolll·à el progra ma. Lluís i Lourdcs P é •·ez Molina fot·men ull duo d ' una gt·a n solvència artística i, d c fet, és un d els conju nls ca mbdslics estables catalans elf' ml-:. projecció. PANORAMA fan C1 wmpa Ballet del Teatre de l'Òpera de Wiesbaden I.T. Dansa 167 Eclecticisme en la temporada de ballet de la Caixa de Terrassa per RRMC na 'egada més la tempor·ada de ballet promoguda per la Fundació Cai.xa de Terrassa con stitueix una de les fites més r emarcables de rofe r·ta d'aquest art a Cata lun ya . Aqttesta edic·ió, que serà la quinzena, començar à el cap de setmana del 17 i ] 8 d' octubt·e í la integr aran un tota l de s is propos tt'S, a mb nou r epresentacions. IJofet·ta és variada e n estils e n un ventall que va des del neoclassic is me ortodox de¡ Ballet dc I' Òpe r·a de Weishaden, que inaugurarà el cicle, a l'a- U 20 440 vantguat·dis m<" no ultra ncc •· de l'I.T. Da nsa. pa sa ni p<'l ballet català a mb el s ignificat Esba rt Dansaire de RubL Hom 'ol potenciat· aquesta temporada d esp•·és qu e a l'a nLerior es cons tatés una certa •·cecssió en el nombt·e d'cspcctadon,, conseqüència, e ntre altres causes, de l'increment d'ofe r ta a altres jndrets de l país, especialment Barcelona . En a quc•st sentit, en i destacar que e l 4,9 % del públic CJllC hi assis teix és justament b arceloní, mentre que la t·es ta, a mJ) p1·cdomini loca l, abasta cinta ts i comarq ut•s ben allun yades de Te l'l'nssa. Hom p olcneia la polítiea de copt·oduccion de nous especia· cles amb companyies catalanf', òbviament priYades, perquè no n' hi ha d' ins titucionals, a la rt· et-t·ca sempre que les produt· cions crue s'ofer eixin a Terréè·3 siguin estrenes o bé siguin 'i 1lf· a casa nos tra per primera f~'{d· da, o tinguin un cert caire de\· Clus ivitat. El Balle t de l'Òpera de Wrii· baden, q~te tal com s'ha a$srn~a: lat ohriJ•à la temporada, ofenrn .· · ..J a111b un programa f orça ougu1" • una primera put inLeg¡·ada pt~ extt·ac tes de ba llets famosn,, · 1 o Ro· com Ciselle, Dott Qu1xo meu i Julieta, i d'altres. i una fi'· gona part e o la qual hom rl" Quall< bourg• quitie El s r~c ri llón¡t 1113 CI d'Ant e grafia partit1 picos, 'fil) ( ·ón dt forigi blo R -'ha o Rral. tl farn 10bre 1iolini prou .~nlon rirà Jl coreu¡ amb u El l comp1 'a, oft [H'r rnort de Pr·1 dr Re PANORAMA rrearà la musrca de J acques Brd amh coreografies dí' Ben 1an Cauwenbl'rgh, di n •ctor· dc la ··ompan)ria. Set·an temes com Quand on a que l'amo111; Les bourgeois, Le plat pays, Ne m e quitte pas, Amsterdam, e tc. El segon espeetaclt• sc r·à a càrn·c de la Cornpaftía A nt onio .llar·(Jilcz, lJUt' ofe rirà un programa en rp.rè des ta(•a l'adaptació d'Autonio Ruiz sobre la .coreo~.ralïa rle Leond Massine, dc la a ·s¡l{'('la· tala ne;. què no d a rt>rodur· ~rras..-3 o visira 1epl· ·e d'e\· e Wei>· !lsenya· oferirà aJ. amb 1da per tDIO>O,, · o Ro- 11oasrom re- partitura El sombrero de tres picos de àlanuc l de Falla. E l dis'l'h) del vestuari i e ls drcor·ats !!Ío de Roget· Salas inspit·ats en roriginal creat al e u dia pr r PaLlo Ruiz Picasso. Aquest balle t 'ha ofert recentme nt a l Teatr·o Real. EI programa, e l completen t1 famós Zapateado de Sar·asate ·r~b~c la pal'litur·a cl'aqu('SL gr a n nohnista amh coreografia ja prou prodigada pc:> r· l'es menta t \ntonio Ruiz. Finalment s'oferirà Mo vimiento pPrpPtuo, una toreograria de .José G t·ancro amh música d e J osé Luis Gr·cco. El BaUet dc Zu ragoza, tercera ~ompun.yia ljUC vis itarà Tcrr·a s,a' ofer·¡ 1·'a un progn:una mtegr·at • ['er quatre corcogr·afies : ta mort i la dottzPlla , sobre mús ica lleFranz Schube rt i cot·cografïa de Robert Noa·th ; La Sylphide, coreografia d'Augus t Bountonville sobre música de H. Love nksjold; L es flames de París. un pas a dos coreografiat pe r· Vainone sobre música de B. Assa fiev; i, finalment, Who ca re.~ ?, una b1·ilJant coreografia de George BaJanclúne. l.T. Dansa, o el que és el mateix, l'Institut del Teatre Dansa, és un a formació jove formada pet· joves baHarins sorgits, tal com apunta el nom, de l'Institu t d el Teatre, que d' aquesta manera te n en la possibilitat cl'enta·ar d\ma manera fluida i natur·a l e n e l món professional. La clir·ecc ió és d e Catherine Allard , una artis ta be lga dei.'\:eb la de )lam·ice B éjart i Vi clor UlJate i també d e Lydia Azzopardi i Flot·a Cusltman. Comptant amh u11 ba·illant his lo r·ia] a Holanda a mb el :\Tethe rlands Dans Theatrc, on Ya balJar la majoria de les c r eacions de Jiri Kylian, l'i 1990 va ingressar a la Compafiía Nac ional de Danza cridada per a cho Duato. El progra111a està integr al pet" dues estrenes encara no decidides, que formen part del capftol esme ntat de coproduccions, i la coneguda i bella cor eografia dc• Na c bo Duato sobre l' obra de Maria del :\far Bonet Jardí tan- cat. i la cor·cografia d e Ramon O llt•r I ioleta l/ , :.olll·e m ú :.ica popular juc\a. El ballet popular català torna a onrpar un lloc d es tacat e n ac-¡nt•s l c·iclc. ua dc la mà de l' Esbart Danbairc de Rubí, que dirigt•ix Eduard Ventum, amb un programa intcga·aL totalment per· coprod u cc ions amh la Ftmdaci6 Ca ix a dc TerTassa .i q ue <· o m p r· è n : L a f e s t a d e Vila.fi'an ca , amb coreografla de Joan F'osa s i música de Pere Bu ré!>; Poemes d'Ausiàs Jlilarc, amb cor·cogr·afia d 'Eduard Ventura i m(a;.ica dc Mane l Camp, i El llibre d e les bèsties de Ra- mo n Llull. amb mús ica de Pe t·e Run~, i cor eogra fia d' Eduard \ c ntur·a . C lourà la Le mpot·ada el Ballet de Sant Pc tf' rs burg de Boris Eifman, co mpanyia centrada en la per sonalitat d 'a4uesL artista que con¡, li tu<+, un dels fe nòmens mfs in Ler·essa n l s d el ballet rus sor·gits els darre r s anys pel seu C'aràctr1· innovador. EJ programa es tit.ula Gi.çelfe Rouge i s'hi n•crea aquesta fi gura cabdaJ de la h istòria del ballet utilitzant mús ica de diver·sos a utor·s : TxaikoYski , Schnittke, BizeL, Adam i Asafic", i amb coreografia i Llibr·c t d el mateix Boris Eiímau. 167 PANORAMA CRÍTICA El bo I millor de Maria Joao Pires llwri'UIIIC'I'U. un 'Juriu Jooo Pirr•. piano. Quatre Impromptus D. 935 i 'frP.\ ¡wet·.~ per a piano D. 946 dc- Franz chuberl. Pulnu dt· Iu """iru Ca1uluua. 22 dc juny de 1998. pe r F. TAVERNA·BECH e ,. i tu h l t• m r n t. Maria Jono Pires Í'S ben eonegurla del públic barceloní, ja sigui tant per les srvrs urtua<·ions amb l'nrIJIH:sl ru do la ciuttlt com pels at•us dt·u concerts orl'l'tS eles dc l'any 1986 en les tcmpo•·udes d'Ibcrcamt·•·n. 1'r1•t d'nlguucs nctuaciom. heterodoxes (recitnls u quatJ't' mans i collaborant amb 1111 pe•·cns ;.ionista ), nquc~:t la piuni;,ta po•·tuguesa ha mos trat e n Ics st'' t'b ve r·s ions d e la mús ica d e \ loza•·t, Beethoven, chumann, Bt·ahm:. i Chopin un rigo •· lraductiu ab~>o lut, a .. p rc·tc que no li ha JH'Í\al d e mo;,trar la S P· Ya o •·ginal i ac usada p ct·s onalitat arlí~:t tica. És be n cc•·t que a ssis tí•· a un ¡·ccital cie Maria Joao Pi•·cs cons titue ix sempre una cita amb el món d e la fantas ia i d e l' emoc ió, i és p e•· aqu cbta en p ecial qualita t que e l se u òarre t· r ecital a l Palau su scità qu e la sala s'omplís df' gom a gom amb un públic expectant i tt·a ¡,bal¡,at. En l'apreciac ió de la m(Js ica i d ' una inte rpre tació, tiC mp•·e hi entra un ele me nt p e•·~onal qu e no ha dc coincidir fo r çosame nt amb el que posseeixin altres a feccionat , i també e n aque,ta val oració hi juga e l beu pape r l' es tat d'à nim, l'ambie nt que t'en vo lta i mil i un impode r·ables. A mb to t, diria que va é&;,e r e n aqu es ta danc •·a ac tu ac ió ou l\Iaria Jouo Pires va ofc •·i•· el bo i millot· del se u ut·t. Mai en s havia semblat tan concentr·ada eu s i mate ixa i idrntHicuda amb e l piano com aqu es ta vegada. D' aqu esta mane ra, podem dit· que el so s o•·gia cart·egat d 'emoc ió, pred s - mate mà ti cament exacte!- e n vo lum i suggen•nl en colo ra cio ns p e t· domu·. scnbl' exa ge•·a- V 167 22 442 ptt JOI Recital estel•lar de I'Orque&tra d'Andorra cions temperamentals o melodmmàliques, vida i màgia a les partitures dc Schubert. Obres que en el s eu esp et·it més íntim no s ón solament sentime nt o confidèn c ia, sinó ve ritable i profunda r e Oexió sobre la mateixa exis tèn c ia. És p e 1· aques ta r·aó qu e a vegades la mús ica d e Schube i·t, tan subtil no solament en el pla melòdic sinó en la disposició i el joc d e l'harmorúa, que a vegades els seus d esenvolupaments formals, si tlo s'és conscient d e la pec uliaritat en la seqüè ncia d c l'estruc tm·a a còrdica, pod e n s emb.lar reiteratius o ftn s i lot artificiosos i en conseqiiència produït· un cerl cansament a quj escolta la seva música. Cal r econèixe •· qu e la pianista portuguesa puntuant amb cura els silend s . la sonoritat d e ] es ha•·mon.ies qu e ma I g rat l'aparença d 'ésser simples r ep eti cion s mai n o h o só n i controlant la fluctuació de ls tempi, va sabet· escollir el punt jus t des d ' on les obres schubertian cs só n a més d e me ravellós artifici, veritable expressió es piritual, qualitat aqu es ta p er Ja C[Ual s'ha dit Cfi.I C Ja música -així bo consideraven els romà:rtlies- és el llenguatge que, s upet·ant la poesia i la filosofia, en s permet ex pressar sense obstacles e l nos tre p en same nt, sense qu e ai:..:ò, però, sig nifiqui amb claredat qu è és el qu e s'ex pressa ... Xl Cirlr d1• Mú;.ico o lo Unjvet·sitat. Orqucst•·a Nu¡•ional 111• Co mbl'll d'AnrlotTU. Concertino ili rector: Gerard Clorel.lllgnt', C!'l'\'1'116 i Ovoník. Paranimf de la Univl'rsitnt de Bam. lom1. IO de juuy tl<• 1998. Q dr L1 111 tiri COI'II dt' din~'!' iX trtulnr. p er F. T. -8. I Xl Ci<·le d c i\Iúhica a la U nive t·sital ,.a cloure les c\e ;, a c li\Ílats amb l'ac tua ció de l'Orqu es tra "\acional d e Cambra d ' Ando1-ra. 1àmb~ e 11 aqu es ta ot·a~:~ ió la sala va omplir-sP d e gom a gom i ce rtament e l públic va s eguir amh expec ta c ió l' actuac ió d els músics andornns, eh, <¡ulli ~, dirigit:. p er Gerard C la•·e t, van inte rpretar 1111 ¡)l'ograma be n intrrcssanl i Ut' contingut poc prodigat. Així es posà ru relle u , e n n o insis t i1· e n el •·epe rtoi'Í rl e ls composito r s barrocs i clàssics i, e n can vi, centra r-sc en partitures d 'acusat ac·cent r om à ntic, com ho posare n d e manire¡¡! la b ella Serenata per a cordes en Mi menor. op. 20 d 'Edward .Elgar i la Se- E renata p Pr a cordes en Mi major, op. 22 d 'Antonin Ovoní k, e ntre les quals s'inter calà un Concerti11o d c .J or·di Ce r ve lló - compos t ex pt·essam cnt p e r a l' orqucs t•·a andorrana- , r] qual ve nia a ésscl' un lúcid ex ponrnl. d e com PI llegat his tòl'ic •·csulllt absolutame nt vàlid al compositor coutempor·ani per dom•r forma u lt~8 Hevea creac ions. Di{,ruc m tamhé qu e en aqu est conjunt d c pa•·titur cs, s'hi posa va d e manifest un contingut m!ls ical, tècnic i virtuosístic r¡u~ solament poden expo•ar·lo en tola la seva signifirarió formacions d'un ni1tU instrumental dc primeri.~ sima categoria. com el r¡ut va mostrar I'Or<¡ur·lra acio nal de Camhrt d'Andona. Aixi, la pot';Íl sonot·a tan peculiar de b Serenata op. 20 d'El~ -osciHant entre l'c\prt.. sió romànti ca i l'atlliOSfrra sentimental dels antic, virginals a11glesos- 10 f,. ser tradu'ida puntualment amb matisos i inflrxiun> líriqu e s ,J'j nd iscutiblt e legància. Seguin el Coll· certino de Cervelló, rn qu è Gerard Claret \'a lluir el seu temperament dr yeritable artista, amb UD.I lectura comun.icati1a i dt brillant discurs. Certame nt, en aquesta ob11 Cer velló assoleix fite> imp ortants, lalll en l'e' Jllcl' c ió d'un melodisme de 0"' ble volada com en b claredat d'una forma<.\· posada sense circuoJioqu~ gratuïts i amb la utilitwto coher e nt dc r ecur.iO> "" nors per desenvolupar amb eqm·üb n· 1· UIJ'ttnttl se u cm·s. El concert fmalitzà a~lb Ja Serenata ell Mi maJor, 0 . 22 de Dvorak, In qual, P a 1a 1ecturn 1·mo· gràcies . cwnada 1. veheme ni ¡lrfs 101 andorrans va exltibir el seu admirable ven~alll 1 de coloracions, i tanth( seva suggestiva riquc;s ríun.ica. dir 1111e "rio-a. ,Jóe-r( drb hal rom f, una lambic \lfrl r alitzndo r.1 mot run. r JUilific 'Iu'' fcil ce nu dàssicE Subt·at rnd~nr· rnr~pt •u d pulrn1· ri .olu !lllats També ciar ri •oh 1 dr l'r, llJada 1 dritar ptr>on b. Po Lamhtt •onalit. El 1 IIIOT3c/ ala p uon, I ¡.ran r Premie lió dis fl'l!da. dQS au ¡¡tde laig I'C I!Udai n•·Cat rautor ~o• a t 1 PANORAMA CRÍTICA Ofèlia Sala triomfa en d'envergadura Rosenkavalier n 11 Dtr Rose11 kat·alil'r. de Rirhm·d S trau""· Comèdia per a mú.y;s d'Hugo von flofmartnhlhal. O•·qut•s lra, ror i ror infantil -k ròpern de Leipzig. Tnga '\'ieh.cn, Alfred )fu ff. Cornelia Hflfrirht, 'fomas \[iiwc>. O~lia aln. Dir. musical: Ji0ri l'out. Oir. eocl'nicn: \lfrefl 1\.in·hner. E~cenografia: :\larcel Ktlltr. rr,tuari: Joaqrhint llco·zog. Oper Ll'ipzig (Aieman13)•.\hril-maig dc I 998. pet JORDI MALUQUER fra lnal dr ret. EJ. Inam. tic r¡ue po.ar-lo :tifiració niwU rime ri.~ 11 el que :que!ln : arnbr1 a poe,ia u de b d'Eigar t'expru.mosfm antic. - vués· ualmenl rflexions ;cutible e] Con· elló. en . l'a lluir 1ent de rmh una iva i dt Certa· .a oh11 Eites im- re.\'J!O'~ e de mr eo b rma et· tnrloqub tilillllrió rso> ~ tvolupar rnital t1 itzii amb i major. la qual, ra CJnil- ~nl dei; ribir tol ventall ambéb riquril uan en una nova pt·odnrrió inLcn•cncn les musses chtables de l'Òpera de Lcipzig - l'Ot·questra tlel Gewanrlhuus i r is roN del mateix tralre- i la diri2l'i~ el dit·ector musiral tilular, Ji0ri Koul, es pot dir que és una aposta molt ..-rio>a. Si, a més, la ri i n•crió r·rruica es confia a un -H-.babituals de Bayreuth, rom~. Alfred Kirchncr. ja t> una dada per situar· r~irió del projecte. :illrrd Kirchner·, urr r·('alitzaclor que ¡;o,·inl ll·enra motlle;,. \'a fet· un di~>­ rurs molt elabor·at per· JU•tificar, al capdavall, 'luefeia una posada rn esetna for·malmenl moll rlà>sira dt'i títol slraussi!r. ïubratllava el p11n1 dc dc-t4rlèncin dc Iu burgesia r·itnrepresentada per· la cai •a dels Faninal p~lenciava molt el vestuari 1obre els ClliOJ·s sovint ruta ls de l'esccnogra lla. Thmbé va escolli•· polcmcíar el paper· dc Sophic, llolt .ovint com a c·enlrc dt l'e,cena i amb acccnlllada prebència al llnnl i dtixar més en segon pla 't'I ptr<onatge dc la m a r·iscnla. Pot,er, al capdavall, !im~ hi \a ajudar· la pcr'ú nahtal dels intèrp•·cts. Ei paper dc lo Feldlllorscltal/in va ser confiat 1 la preotigiosa lnga il!Oo, presentada com u !fan Iigtu·a a buns de la ~~ntiére. Va fer· una vcr·IIO d' tstant, un pèl massa freda. Vaig gaudir· rn4'- s fa dosanys nmb la prr·sonali1!~ dc dues llllrr·iscalcb que rarg veure a Munic: la clol!Uda i malenconiosa ri'An· Bclmke i rDe-Cntb Crtnc autoritària. eapriciosa i ~~osa rada de R e nul e Q Oi.ier·kop. Les dues sense arribar a la quaütal vocal global de la Nielsen, però que cscènicam en t se m' ha 11 cru edat més l:,'l'avalles tl la t·eliua (com., per motius ben diversos, larnbé les de Kiri Te Kanawu i Monlsenal Caballé). Alfred Muff va compondre un excel·lenl baró Ochs i el duo OctavianSophie va ser confiat als I riomfadors de la lempot·ada anterior com a Hanset i Gretcl, Cornelia Helft·icht i Ofèlia Sala. La H elfr·icht era massa merruda p er a l r·ol i no va pu ssa r d'una prestació co r·rec ta - recordo també un Octa' ian pt·odigiós, amb real s ges tos de xicot, de Gabl'iele Erhard-, alhora que la triomfadora de la nil va ser la valenciuna Ofèjja Sula. Puc lesI imonia r que el dia de l'estrena els decibels dels aplaudiments van gairebé doblar els adr·eçals als altr·es canlants destacats. "L'Òpera de Leipzig torna a tenir una estrella.", titulava l'endemà un dels cliar·is de lu ciulal. Va canlat· molt b é i tothom es va empassa r· que r ealment "en'' Sophie. K.irchner no va permetre que li passessin per·ruca i. com havia fl'l amb Grelel, va voler que la deixessin amb el seu aspecte natural. Hi va bavet· alguns xiulets per a Kout, p erquè, segons que sembla, van Lt·obar que Locava massa forl, tapant un punt els cantants. Cosa impossible on una obra musicalment tan complexa i que a l'estt·cnu caJja "asseb•urar". La Salo ha fel una gran t.emporac.la u Leipzig. A part d'aquesta òpera, ha inteqwetat. la Blondc d'El rapte del sernúl i, com hem Comella Helfrlcht, com a Octavlan (esque rra) I Ofè lia Sala com a Sophle (dreta) e n la producció d' El Clnfaller de 111 ros• de Lelp:llg dit. la reposieió dc llünsel und Gretel, en l'I paper dc Gretel, i novamcnl, rom l'any anterior; la rlc jo' r prolagonisUt, F.:lisai,Nh Zinunet·, d'una cxtraonlinàt·ia producci6 dc l'Eiegie fiir }iwge Liebende dc Henze. També hn runlat en concert àrirs de Buch, els Carmina B11rcma d'Ot·ff i La. Creació dc l:laycln. L'any vinNtl rnrara Sl' li presenta més cspl~ndid, ja que a més de participat· t• n la rcposici6 del Rosenkava.lier, fat·à lanrbé dc Pamina en una rro,·a produr- l'i6 de Die ZauberjWte i d l' GiJdu en un nou RigoLetto. Polber la gr·an estr·ena u Lcipúg sct·à el Saint Frcm!iois d'As.~ise de l\1e ·siaen, en què farà el dificil paper· d'àngel (a Sa lzburg t•l vn fer Dawn Upshaw). Fi-rmlrnent, al Chiltelet de Pnds protagonitzarà tma òpet·u d'Uclo Zimmet:ma n n soiJI'e uns r esistents alcmunys en època nazi. A Barcelona l'any vinenti'OBC també farà La Creació i el Liceu La flauta màgica. Veut·e'm r¡ui Cnb por·taran. PANORAMA e R T I CA PANORAMA CRÍTICA Mauri%io Zanlni o l'elegànda en el piano Música oiJerfa, música tancada Europa en Concert. )fmn·izio Zanini, piano. Stru\ Íthk\, \lbtiniz. Proi.Mil'\, Rt·uhm •. Ca,al d..l · de juny de 1998. Orqm•,lrn d1· Cnmhru ' lhtlt't' Lliure. Egberto Gismonti, piuno i gmtu tTU. Diro•t•t·iú: Josep Pons. Compo,icion. d'Egberlo Gi .. nwnti. 'l<·alt't' Lliut·o•. 18 dl' juny de 1998. ) 14't!!C· -l- per MIQUEL PARDO p er F.T.-B. t• mhl u. que ~>ls final~ dr ~oPglc són LNups dt• e ri bi. Ah!, e 11 t')¡, d arr r •·s tl n ys dd XV III tenim In HcYolució fi't'IIIH't'liU, t; ll q u (\ jdcrs, sis t e m es po lli i¡·¡¡ i dc ¡.çov~: rn bÓn qüe~> tiu11u1 s p<·•· ¡•stublit· un u ou o rell-e . 'làmiJ{· e11 les cla rt·cr·rs rll•cudt•!l d1•l Xf\ l'ari ' 'l'U tr·outollur molts del~> $<'Ull <·onN·ptt•s bàsics, atès qut• 1wr· si ¡,ols ja no signifïqu<•n <·ap ~ouport a lt•s u o' es te udi'ncieb que 'an sor·gint. \ix!, r n múbi<·u l'I> pa rla th•l deM·rèrlit dc la tonalitat. un p rim·ipi amb E'l qual b Ï1a' ia artieulat la t•oru pobició dur·ant dos seglrs. Drbcrèdit e n e l qual ju apar·cixi<·n fiah I er, g ut·r ¡, !'O lli tntu"'"'• Dchust.y, que tenint antcet•dt•utl\ lnn geui a l s r·oru Wagner, Bruhrm. Liszt i i\hrssorg&ki, ja etd tObbt'n camins a un a srrif• dt• rorn p obitor s corn Barlók, Str avinsky, Schünbcl'g, B!!r·g i Webcrn. els quals impulsaren una e' olució eHètica dc la qual diríem que s'ha alimcnlat gair·ebé tota la uf'ació ,ouora del ~egl e S 'f 167 X'\... 24 \r·a :.om una altra Hgada al llindar· no solament d ·una no\a centúria, ::.inó tam bé d'un nou miHenni. i com <·cnt o dob-cents anys enrere la humanitat Cbtà CE' rcanl olurions als p r·oblcme¡, qui' ¡,·ban bU~­ c itat e n el nostre s istema de vida a <·auba dt:lb canvis que s'han introduït amb Pis nvcnços tecnològics. Tamh(o, <·om és lògi<·. e u el vessan t a r·tístjc s'està inlrn iUIIl Cl'l'ar· UOUS horil:tonS ¡Jcr·què e ls creadors act uals pugui u evitar la rril e raci6 cic fór·m ules i estils. Tanmateix, el nostn~ problemu éb que encara -a ¡;air·elré cent anys de cli&tànc ia- con sider·em n o- ,-etats certes obres d e Schonber g, n o h em asbimilat cap dels nou, llenguatges derivats del dodecatonisme i e l melòman müjana ment formal, com també els pr·omotor s c·oncertístics, sembla.ntmc ut corn l'ànwlia majoria d els i ntè rpr·ets professionals i dels m(tsics que surten dels conserva toris, fugt•n dels concerts i dels r rpe r·toris en què figm·in obr es d.Stockhausen, Nono, :\faderna. Ligeti, Bou lez, eonsteHació dc noms que \'a aparèixe•· ra tol just una cinquantena d'an) s i que malgrat la se>a obra consistent i tol el que suposa d'aportació, segue ix condemnad a a ésser· difosa en cenacles reduïts i especialitzats en un a mttsicu conlem poràuia que com a núnirn compta amb mig segle d·existència i en els cruals tot ju 1;1l es comença a conèixer Scelsi, Takemitsu (compositors qu e, nascuts en aquest scglt', ja han mort ... ). Cet:tament, la 110stra fot·mació falla e n algun punt i diguem 1ambé q u e· Ics obres d'aqu ests "contempora nis" no sempt·e ban estat escrites amL la s uficie n t c lare dat tle pt·opòsits per impac tat· el púhJjc. 1 potser per·què encara anú la '·mítsica contemporània'· no posseeix una avanl{,rua t·da ben definida. es dóna la situació que molts pr·etene n erigir-se e n caps d 'aquesta música acèfala. on tol sembla vàlid i on Í'S fàc il assolir un cert èxit utilitzant recursos (jazz, mús ica inspiJ·ad a en esLils medievals, ritmes exòtics, etc.) j a ex plo tats e ls an ys vint i en q11i' res se'n s apareix. a mb co ntinguts veritablement r enovadors, però que ta nmatei.x posseeixen un toc de n ovetat i, aJ h or·a. manifesten l es necessàries es p etites sales d e concert ran, en qualsevol ciutat on els esdeveniments culLuL"als reben l'atenció que es men:L'(en, u na tasca fo11ame ntal p et· a la vicla musical d e la connmi tat. Les grans sales nu podeu ausot·bir Ja var·iada ofe rta d e programes i, llevat cl'un determinat repertori s imfoniroconcertístic, n o són majoritàriament J'entot·n més adequat per a la celehnció dels cli' cr·sos tipus dc m(•s tca. Barre!ona, seguint l a seva vocació de ca pital eur·opea, té necessitat de més ¡¡aleb peti te" i mitjanes i de d otar les actuals amb quipamenl exigihl.- que garanteixi les condic ions r~caicnls per a la pe1j'orma11ce. En justícia. els rontl.iciomunenls en q·uè va toca r Ma1,1rizio Zanini són ben lluny dc ser els millors, ta nt per a l' intèrpre t com per al públic. Cul insonot·itzar la sala d e ls sor·o lls exter·iot·s (és difíciJ rnantenit·la concentrac ió mentre s'està sentint el "dale alegría ... macareno" d'un grup que està tocant 30 metres m és e nllà a la via pública). Dit ai..xò, passem a Ja crònica de la Yelllada piatústica, dE' contin¡,r ul variat. Aquest jO\'e pianista itaÜà 'a d emostrar un e,¡ graob qualitats interpt·ctatives: un e:~o.'t raordinar·i domini tècni c de l'ins trument, elegància en el gest. pulcdtud en l'atac, preocupació pels contrastos cünàmics i una fluïd esa en l'expressió, cle les idees, a Ju 4ual contt·ihu'ia, sens dubte, la lleugeresa i l'agilit.al v h·tu osística dc qur féu gala en tot moment. La r·eyerbemció acústica de la sala no ajudà a la definició d els staccati en la Sonata (1921) d·l gor L L' Or_questra t1e Cambra Teatre Lliure (foto: p, Barceló, arxiu), Al requ•drt, Egberto GlaiiiOtltl re- r rminiseè11des d ' un passa l encant vigc111 pe•· ésSt' l' assimilndl•s seuse f'~­ for·~ · Ai\í l1 o vricm en compositoni que t>cnsc anar mrs rniJ!r dc ll'S modes del;, anys 'int. drl jazz més conwt·cia l i fin~ i Iol courcanl c~lih prop(•r·s antic;, r Ja,ecini& teb al~ fr·anee,.o,, b·han erigit i .-ls hau l'ncimlrcllat com el;, crcadon, mÍ'" cmblemàtir~ del momen t actual. Aquc~>t pot Í'bser· el cab de Ics mú~>iques d'Eght•r·to Cibnlonli. P ianista, guitarrista i ¡·om posi tot· IH·msilcr· que lw VI' IIt l'St udiat amb adia Boulungcr i havent assimi lat profundame nt lc~ arrels d<· l folklot·!! dc h1 !H'vu lrrra, l'es til dc Villa-Lohob, i igualment fnceles drl juzz delb auy~> quaranta -ri piani sme d'un En·o l Carner· o bé Ics ima¡.:inationb del Lrom- petista Gillespie-, ~~··JJ presenta com el rcdrmp· tor de Ja nova Imí•ica amh u'nes simples i ccrlrunrnl a tt·actives formularion• que, tant en els a.¡,rclt':i melòdic, com rítmir i harmònic. e,tan ben llun¡ -a distàncies sidcrol..- tk les personalíss-imes i rnnquidorcs trobalb d'ua :\Iessiaen. un Ligeti i. tn· u·e d·altres. d'un BnrtóL. En el programa dr mi es preguntava si Egberto Gismonti era deoroorrr· tant o bé apas.ionanl. Deia que la scYa mít•ira pol clesconcct·tar en ~ primer moment, perqut Lr·enca arn b gairebé ~ot· els esquemes us.octal• amb la música hrusilcr~· el j azz. el rock o In rlà,l· ca contemporània. Lo rta· ]j tat és que Ics sc veo obri'' n o va11 deixar de rrrnr· dar-nos tot de trarr> r#· r·acte rístiques del> r'~Jr<" El m es es m en I u I •· tk>I'IJIII'{Ir't 1 per I:JIIl, ré~ i ­ dia mrs en el 1'('1 Ul' li'OLar·n!ls davant d\mn mant·a ahsolu ta d c JIOVr1.!1. \mh Iol, i al mtli'!W dt• l'"''ibll'> ll'llll ~Ce nd<•nta­ li'lllr> r~l~lics, aí IJIIl' s'ha ~ reronèi\t'r' 1111e la rnúsia d'Egbrrto Gi:,monti l't'·oha apa>sionant tunt P"'l' b •t\a e\plo•ió de 'italilll, rom l•t•l ;,uggl'al iu d e~­ plt.,.ament del~ 'e:.ba nt~ ritmir i har·mòni1·, pel di~a dr comuni<•urió qut· · Nahlci" e nin~ ell i el plihlic. V<•rituhlemrnt. és t:: 11Ui crea 1\·spcctaclc, ~.s r amb el seu lot• tu· 'elte~nt i anahutul qui cnp1113 l'utulitori i, paradotalmrn t, srnHr Iu sova Pl1!~rnci u, In ~cv11 m(u,;ica P;r >i Sttla t:s r·cdueix 11 Ull :nnplt· <'X!'I'l't•ici per rn iiJUota¡· sons, dibuixat· rmr·eitt•r·at· fónnules he n ~l' )I tracIeo rn manual¡,; d c l'rlfniJO,Íció d'an yb, bu~­ l!nt' anys, cnrcr·t·... 'f, S ti'U' insky, umh la qual vu eucelu r el progr·arnu. E l srgon moviment, " \dagietto", ''a b ('l' t•l ntÍ'~ lluix. P n•ocnpat exee:.sÏ\arnent p el control dinñmit·. hi mancun1 un \it• d't•:.pontancïtat. Les l'Xigèncit•b ti'cniqurs cl'at¡u!':.ta par·Litut·a •·n robar·r·ora" n o b'ajubln\'en al tocar de Zauini. En Granada, um1 de Ics obr·cs que iutcgr·en la S uite E.~patiola, 'um senti r· un A lbéniz alin italicura, manc·at d 'a passiouamcnt, en quf- l' t•l¡•gàui'Í<I i Iu uellu sonoritat que el piu uista s alliu urTeneur· dc l'in str·uturnl no c rf' n qualitats suficients pe•· u In intcr·prrtaci6 d 'uqu¡·s la ob t·u. La Sona ta en Re menor op. N d1• St•q;c·i Prokófic\, adien t d'allò més a la tècnica d e Zanini, , .a es- devenir e l d etonant d e ls bri Uants dots d'aquest ar·LisLa. Gran cura e n e ls atacs, lot exiJ·ajenl l a màxima potència sonora rlel piano, sense per·dre el toc dl'gant i equilibrat. E n el '·\ ivace'' fina l ens mostr·à una netedat dc rt·ascig i un ::.entil prccib i enèrgic del t•itme que ajudaven plenameul a l'expres&ió dt•l contrast temàtic. Però on va exceHir l'art d'aquest pianista va ser e n la inlerprrtació d e la So- natu en Fa menor op . .5 de Bralm1s. Va saber p osar tola la seva sensibilitat mus ical al servei de l'obra d e forma inte Higent i vehement alhora, tol arribant a un final espectacular que solament un exu·aord.inari domini tècnic de l 'instrument fa possible. PANORAMA Europa homenatia Messiaen 07.00 I lli" ira Rteull 'tnlatlc rlou bu r:ro.lt•, per EDUARDO NOTRICA {ConeH pon~u lu Bl·rlfn ) i ha manera d'articular la músjca amb :l'ornitologia, l' astr onomia o la minet·alogia? ¿És possibl e la creacLO at·LísLi ca rn un camp de concentració? ¿.És compatible per a un compositor desenrotllar· un llenguatge d'avantguarda que renovi el sistema musical, amb el convenciment i la cer·te a en les seves pt·ofund es conviccions r eligioses'? L'homenatge a Oüvier )Iessiaen (1 908-] 992) ¡,' està portant a terme dUJ·a nl el 1998 a nou ciutats em·opees amb una exposició amb material gr à fi c inèdit, una sèri e de concerts i simposis i un concurs de composició. Els esdevenimen ts tenen lloc a Berlín, Colòn ia, Dresd en, Gorlitz i Mainz (a Aleman ya), LuxembUt·g, Breslau (Polònia), Salzbu q; (À ustria) i, fiuahnent, Pads (França), com a cuLninació de la celebració, el mes de febrer de J 999. El pt·incipal propòsit é presentar el p olifacètic desenvolupament estètic d el compositor francès als noranta an ys del seu naixement. H 167 Messiaen i els seus alumnes Després d 'Arn old Schonb erg, Messiaen pot ser pres com la segona fi gura del nost1·e segle que compleix el pa per de mestre d'una gener ació de compositors, alhora que va set· el cr eador d' un llen guatge musicd nou. U na linia imaginà ria uneix definitivamen t ambdu es personalitats: si Schonberg va ser el mestre i guia dels compositors de ]a primera meitat del segle, Mess iacn ho va ser per al de postguerra. P t·e- PrNu 1t·laL1dj ~udt:s n1 Lrorumt 10.09 'OTIC ]0.08 CASC ~imfon que-tr OOU\1. aoncou Cantal Jrnnife ~ter I ~co llit-.~ de !f \Jal Dl:(<¡ que> Ira oirl Sr Cambr líplfd• l'al•o; pi XATW lt. Orq JlÍiz, nent el r elleu deixat per Schonberg -mentor del sistema dodecafònic que organitza L'alçària-, el fr-an cès va anar encara més lluny, en assolir una mena dc serialisme integral, que compt·i'n no solament l'al!;àr ia dels sons, sinó també altt·es parà metres, com el ritme. la durada i la intensita t. :Uestudi per a piano ~Mode de valors i intensitat (segona peça de Quatre É tudes d e rythnte) és una fiLa en la hi tòria de la música . Composta durant la seva estada a Darm~o ta dt durant el mític curs de co mposici1S ell949, ajudà a definir les idees musicals de postguert'a i influí pr ofundament en la seva estèti ca j el desen rotllament posterior. La transcendèn cia d e la seva càtedra d 'Anàlisi al Consei'Valori de París queda rel'll!ctida en les paraul es de Piene Boulcz, un dels seus alumnes més br illants: "en els desert s, entre Les des ercions del Conseruator~ Ull honte ens aparegué amb la bali· sa evident ( ...). Ens va obrir les fin estres no solament a Europa. sinó també a tot el món, eliS ra dir que una tradició no és reJ si l'únic que fa és preservar les se· ves prerrogatives." I:es menJada càtedra es ' 'a caracteritzar per Ja seva inconvencional obertura i una indagació permanent: t1 ventall d' obres i Lendències ofer· tes per Messiaeu funcionà com 8 catalüzad or· p er a molts compo· sitor s en la recer ca dels ~eu; prop is llengua tges. "La direcció del seu p ensament era tan noca . ., deia en relació amb la Lm dtelO música occidental, que no podia deix ar d 'impressionar fo~w,: m.ent, la nostra. imagincLc!Ó. Van pr endr e part a la llegrn:l1•· r ia " classe Messiaen", entre d al· tres : Pierre Boulez, Karluein~ Stockhausen, lanllis Xenak-ls 1 George Benjarnin. coce~u. 06m). ~ conlu,Ki 135m}. i de~l .\n~rl,, dtCont~ \oIoni IL\RTL Itri per RhlaG tra5imr Prler ~I 13.00 GRAI~ u ''( TRAL Conrrr ljllt>lra Rill'rnh¡ hannòn Roman¡ quP<trn i'erlmo barmò Dani¡·ll lloo CLE\) ROC!S' ~ra•ol \n,lr~ · Simlbni Programació mes de SETEMBRE DILLUNS, 7 DE SEfiMBRE DE 1991 07.00 I:OBERTURA . \lú.-ka per conwnçar el dw. RtcuU d'obre~ bre_u~ pre¡eoll!de, per J~an \1\ <'~: In: r~.u butllrtin;; tnformauu~ 1 ¡,..,ndt•• musiralh. 09.09 BUTLLETÍ DE NOTICIES 09.08 SELECCIÓ DE ~0\'ET!\TS Pre;rntació dc Ics (•I times no1etat< discogràfiqul's upnrl'pnlt•h al rnerc.at. Espai p utro<·ínat per Dtscos Lusl<•ll6. 10.00 BUTLLETÍ ~OTÍCIES DE 10.08 CAPSA DE MÚSI- 11·i1 un ~ bnli· rir les uropa, ens ra , re.S!i les semtada !r per ertura :nt: el C.\ SCHUBERT: ~ímfonia n. 5. D ~85. Orqur•tra Royal Conce•·tgebouw. Dir.: .1\ikolath llarII!•IJ(Ourt.(27m). BRTTTE\: Cantata \radèmira. op. 62. Jemufrr \ '' nn. Hclcn Watt!-. Pttrr Pen'r.: 0\•cn Branni?'1· Cor i Orqut•,tru Simfòllita de Londre~. Dir.: Gt•ot·;e)lalrolm. (21m).\ 1\ \L01: Concert ¡wr n fagot i orquNra n. 12, R\ -~99. Daniel Smith. Orqut•blru dc Cambra Anglt•sn. Oir.: l'hili¡J Lt-dgcr. (Sm). RRAJJMS: \"alsos op. 39 Gc•·hard Oppitz, pia11o. (20m). KHAT\ATUIUA\': Mascarnlla,suilt. On¡neslra Nnrional E~­ roce~n. Oir.: Nermo ] lil'Vi. [16mpiOZI\RT: Quint<·t dc rorda,KV516. En~rmhlt>415. i3:ïm). RODRIGO: Trípt ic ~~ 'fo&-rn Cinto. victòria dels lngfl.. 'Oprano. Orc¡twsll·u dtConccrlhLamou•·l'u'\. Oi1:: lntoni Ro,-"\Jarhà. (11m). ll\RTI \1.: Ràp,odia-ron~r.rt per a \'iola i Or!¡ucst•·a. R1Tk~ Gol~ni,' iola. Or4uc~;­ ll1Simfòn•ca de Bl'rnu. Oir: Pttt-r 'laag. (22m). 13.00 GRANS I NTE- s ofer· &RAlS coma l\ 'flsJCA ORQl ESTRAL DE BEETIIO\ El\ om po- ; ofU• :recció r nora i de la podia fortn· .,,. .aero. Ten dà· 'e d'al· lheinz akis i Concert prr a piano i Ol'questra n. 2, op. 19. Ounil'l Barrnhoirn. O•·<¡urstra Filharmòni<·a dl' Berlín. (31m). Rilhlança pN· a violí i r'r?e¡tra 11. 2, op. fiO. I tzhnk ~r mau. Or4uc!!lra Fil ~arJ~lònicn d1• Berlín. Dit·.: arud Barrnboim. (9m ). LlOO ~IÚSICA DEl S.,.... " r , GI.EXX ~OGlSTER: Fantasia uur- ~da :o]~•·e uu h•ma popular. SnJ¡e~llvy, \~olí. Orqut•,tra ,¡ onwa de la HTBE Dil'.: \lft·ed Walter. (l4m). BA.RTOK: Concert per a piano í orqtH~btra n. 2. \law·izio Pollini. Orque,lra Simfòrúcade ~ica~o. Oir.: Claudio Ahhado. (28m). ZE..\ILI~SKI: Ge~iinge. Op. 5. Hans Peter Blochwitz, tenor. Barbara Bonney. sopt·ano. Anne Sofic von Ottet: mezz01;oprano. Anclreas Scbmidt. baríton. Col'fl Bonncy. Cord Garben, piano. (13m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA ~fUS ICAL l5.l3 CAPSA DE MÚSICA HAN DEL: Ant1u•m per l'H ospici. GillianFisheJ:LibbyCrabtrw.Chari~Brett.John ELwes. Cm·delaCalf'dralde'\\ïncbester. The Brandenburg Con~orL Dir.: Da' il Hi li. (28m). SCHIDL\."\"\: Trio amb piano. op. 63. J ean Hubeau. \lrmbre• dt•l Quartet Yia:\ova. (3lm).D\'OR\.K: Simfonia n. 3, op. 10. Orquestra \acional El>COCCJ>a. Dir: :\ct•mc Jiirvi. (33m). REUS'IER: Suite pt>r a llaüt en sol 01. Konrad Junghiinel. (9m}. R ·\KJ-G\IA~ I'\O\': R apsòdia sobr<· un tema cie Paganini, op. 43. Van Cliburn, piano. Or4ueslra Filharmòrúca de Moscou. Di1·.: Kiril Kond•·as b in. (25m). VJERNE: Mnrxa tl'iomfal del centena,.¡ cle Napoleó 1, per a 3 lromp<·tes, 3 trombons, 3 timbalt•s i Ol'b'IH'. Conjunt de metall Tbe London-Gabricli. Christophet· Bowers-BroadIJent, Ol'{.,'llc. Dit·.: Cbristopher Larkin. (8m). ELLINGTON:TakrlheCollranc.Jobn Colt rnnt>: saxofon. Jimmy Garri~on: baix. ElvinJon~: batci'Ía. (Sm). GI\ASTERA: Pampeana n. 3. Orquestr a Simfònica Simon Bolívar de Veneçuela. Dir.: Eduardo )lala. {19m). 18.00 AL!UANAC Un espai destinat a e'ocar i els fets més representatiu ~ drl pas~at musical. Gui6 i selecció d'Alex R obles. I'C' iure 19.00 REPERTORI DE CONCERT T XAlKOVSKI: Suite p e •· a on¡ul-!l!tra n. 3, op. 55. Orquest•·a Stmfòrúca de l'URSS. Dir.: E. Svetla nov. (42m). SMET Al-.¡A : El :\foldava. Pol.' ma simfònic del cicle "La meva pàtria". Orque.stra F"tlbarmònica de Berlín. Dir: Hcrbert \'on Karajan. 3m). n 20.00 BUTLLETÍ D E NOTÍCIES I AGE~DA MUSICAL 20.13 LA MÚSICA .\ DEBAT Programa a 1\·nlorn tlt• ll•mes mu,..it•als clïntet·i·~, n•alitzatamh la col.labonwiódl'l Conorll Catalit dt•la \Jú,i<·n. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CONCERT en•·egistrnt per Catalun ya \'lílt>ÍI'Il l'I dia l'I de maig d r 1998 a l Saló clt• Cent del'Ajuntunl('uldt• Burl'elona. CJ C LI~ SOLI STES DE JJOBC (Xl TE\IPOR \ D ·\). UOZ.\RT: Qunrtrt n. 18, K\ --16·1. BEETIIOVK'\1: Quartet n. 8. op. 59 n. 2 "HasumO\ ,.kï'. Quat·Lt>t <lt· Cot·da <\Jhèniz. (59m ). 23.30 NOCTLRN :.\Iú~ica Jlet·araharrl dia. Pn~­ sentacióa càrrN· d'Aifre< I 1aya. e,._ PROGRA'\IACIÓ DE NIT Repetirió dels últims programes. 01.00 i\ltSICA PER A COBLA 02.00 SELECCIÓ OE JA'Cl 0-1-.00 CAPSA DE MÚSICA DIMARTS, 8 DE SETEMBRE DE 1991 07.00 UOBERTURi\ )JlrbÍCa per· començar t•l dia. Recull d'obres bt·ru¡¡ presentade.. per J oan Vi ve~. Inclou butlletin» informatiu" 1 agendes mu~icak 09.00 BVTLLETÍ NOTÍCIES DE 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Pre•entacióde les Llltimt•, no"eta ls di~rogràliqt•r• aparegudes al mercat. Espai patrocinat pt>r Di,;co~ Cu.. tclló. 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE I 0.08 CAPSA DE ~rúSI­ CA NIELSEN: Con~·ert pe•·a' iolí i orquestJ·a, Op. 33. DongSuk Kang. Orqu<·~tr·n SimfòJÚra de Giilehor~. Dir.: i\1ytmg-Whun Chuug. (;{ lm ). :\10ZAHT: \1ihsa in honot·t•m Sanctissimac Trinituti:., 1<.' 167. Barbara Srhlirk. t lla Groencwold. :\Tarku" ~1'11<1- fl'r. Klau~ 'lerten~. Kollner l\.immlt'l't•hor. CoUegium Cartu-.ianum. Dir.: Peter '\eumunu. (30m). SCHL:\1 \.X.\: fanta~it>,.,tikke, op. ï3. Guy Oan~uin. clarinet. Jean KoN·nt·r. piano. (l:!m). ABEL: Simfoma n. 1 en Sol }I. Cantih•nn. Oir.: -\.~lt-ian Shepherd. (10m). ALBEl\'lZ: "\a\'arra. Orquf'tttra 'acionaJ d"E;,panyu. Dir.: \taulfo Argenta.l6m).lL\NDEL:TheLord is my light, Ant hem Chandos n. lO. Lynne D awson, soprano. lan P1tr·tridge, tenor. Cor i Orqucstm The Sixtecu. Dir.: llun·y Chrislopher$. (28m). AU RI C: Cinr hagatel.les. Philippc Co•· •·e i Edouat'd f:xerjean, piano a qualre nutnll. (7m). H.t..DOLPH D'\USTRJA:Septct enmim. on;¡m·Lium Clus¡,icum. (33m ). l3.00 GRANS INTEGRALS L.\ ;\llS l CA ORQLESTHAL DE BEETHOYE\1 Concert per a piano i orf(Ut'htru n. 1, op. 15. s,;atot;la' Rirhtt>r. Orquestra del Fe~tival St·hleswig-Holstein. Dir.: Chri~toph Escbrubach. (39m ). 1•1.00 1\fO!nENTS LÍRICS CHABRIER: Yaucoc-bardet lïls l1•r, opereta. MtreiUe Delun!:íl'll. Fra nt'Ís Omlziak. Jea n-Louis Grorgel. Conjun l vocal. Orquestra d el Collegi um Mu~ic:um dr Stms bour~. Oi1·.: Hogcr Delage. (llmJ. GUEH RERO: Lo Monte da, ~;a •·s u cl u. Linu Hua rte. Mamwl Ausensi. Julita Bcrmejo. Ge¡·anlo Monreal. Co•· Can tures de }ladrid. Gr·an OrquesLJ·a Simfònica. Dir.: Imlalerio Cisner os. (..J...J.m). 15.00 BUTLLETÍ DE '\OTÍCIES I AGENDA 'IUSICAL 15.13 CAPSA DE lUÚSICA G Lr ~:RE: Concert per a arpa i orquestra op. 74. Olga Erdrli. Gran Ot·questra Simflmica de Iu R àdio i TV dt! l'antiga URSS. Oir.: Boris Kltaikin. (28m).FIBICH: Primavera, poema simfònic, op. 13. On¡uestra Simfònica de Hàtlio Praga. Dir.: Frantisek Vuj nat·. (14m). WF.BACB: Simfonia en re m. Ricercar Consort. Dh-.: Arlrian Chamorro. (9m ). ARNOLD: Concert per a clarinet i orquestra n. l, op. 20. Emma J obn~o n. Orquestra d e Cambra Angle~n. Dir.: h o1· Bolton. (17m). C.\RlSSL\II: " li núo ron~t> un mar di piant.ï'. DueL 1 Courrrto Vocale. Oir: René Jacob~.(6m ). RO USS EL: Bacub i Ari ad na, segona suite cforque~Lra op. 43. Orquestra dr Bordeaux Aquitaine. Dir.: R obet·to Benzí. (19m ). TH0\1 \S: Eco~d'unsaltd'ai­ f,'lta.Susan Orake.arpa. (4m). BEETHOv El\: Quartet amb piuM n. 4. op. 16 bia. Plúüppe Cassard, piano. Raphael Oleg, violí. Miguel Da Silva, viola. Man· Coppey, l' iolonc·el. (27m). RUSSO: Streel Music, un t'OIICCt'l d e blues. Corky Sirgcl, hat·mònica i pia u o. Ot·queslra Simfònica de San Francisco. Dir.: Seiji Or.awa. (32m). 18,00 GRANS INTÈRPRETS TATIANA NI KOLAIEVA :X.OSTAKO\ IT\: 24 preludis, op. 3 t 1àtinna \ikolaieva, pinuo. (37m). SC HU)JAJ\'\: Tres romaner,, op. 28. Tatiana '\ikolo)e,a, piano. (17m). 19.00 REPERTORI DE CONCERT 167 BR\H\1S: Sextet dc corda n. 2, op. 36. \lembrrs de l'Octel de la Filharmòn ica de Brrün. (33m ). WEBER: 0berturrs d"'Oberon" i " Der Freischütz''. Orquestra Simfònira clt' la Ràdio de Baviera. Dir.: Rafael Kubelik. (19m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 20.10 JAZZ SELECCIÓ DE Programa dedicat a la mú~i­ ca de jazz amb guió d'Albert l\Iallofré. 22.00 AGENDA :\JUSICAL 22.05 ELS CONCERTS l'iOSTRES CO\CERT r nrl.'gi!:trat per Catalunya \Júsira el dia 4 de maig de 1998 a l'Auditori de lrs Cort:. de Barcelona. CICLE DE CO~CERTS A L'AUDITORI DE LES CORTS. l\fE;'-,DELSSOI-1"': Simfonia n. 8 per a cord<·sen Re \1. GRIEG: Suite Holberg, op. 40, en l'eatil antic per a Ot'<Jltestra dc conla. TX.AJKOVSKf: Serenata pet· a cordes en Do M, op. 48. Orques lnt Sinfo nieua. Oir.: Ft·anccsc LI A>nb'1J e t·e~. (83 m ). 23.30 NOCTURN Mttsica peracabareldia. Presentació a t•àn·ec d'Aifred Celayo. 2 PROGRAMACIÓ DE NIT R epetició dels últims programes. 01.00 NOUS PRETS INTÈR- 02.00 !:AUDIOVISUAL 04.00 CAPSA DE ~IÚSI­ CA DIMECRES, 9 DE SDEMBRE DE 1998 Música per començar el elia. Recull d'obres breus presentades per Joan Vives. Inclou butllelins informatius i agendes musicals. 09.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 09.08 SELECCIÓ NOVETATS DE Presentació deies últimes novelats discogràfiques a paregudes al mercat. Espai p atrocinat per Discos Castelló. DE 10.08 CAPSA DE lUÚSICA \1AHLER: Simfonia n. 5. Orquestra Simfònica de Rússia. Dir.: Evgeny Svetlanov. (73m). J.Ch.EBACH: Sonata per a pianoforte, flauta i \'ÍOÜ en Do M . .Tean-Pien·e Rampa], flauta. I saac S tern, \'Íolí. John Steel RiLLe1; pianoforte. (14m). DURUFLE: Quatre motets sobre temes gregoria ns op. 10. \'lary Seers,soprano. Corydon Singer s. Thomas Trotter, orgue. Dir: l\Iauhew Best. (9m). ELLJNGTOX: Stevie. John Coltrane: saxofon. Aaron Bell: bah. Sam Woodvanl: bateria. (4m). VIVALDI; Concert per a Yioloncel i orquestra, RV 424. O fra Harnoy. Orquestra de Cambra de Toronto. Dir.: Paul Robimon. {10m). GLI\'KA: Trio patètic per a clarinet. corno clibassettoipiano. Trio Werlher. (16m). DVORAK: Danses eslaves op. 72. Ro ya l Philharmonic Orches lr·a. Dir.: Antal Dorati. (35m ). 13.00 GRANS 14; 00 :\1ÚSIQUES DEL MON Lna finestra oberta a l'expressió musical c.lcls p obles d'arreu. 15.00 BUTLLETÍ DE NOTiCIES I AGENDA .1\"fUSICAL 15.13 CAPSA DE MÚSICA 07.00 UOBERTURA 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES Dir.: Christopher H ogwood. (3-lm). INTE- GRALS LA MÚSICA ORQUES1'RALDBEETHOVENS~­ fonia n. 1, op. 21. Or·qn~lea Revolucionària i Romàntica. Dir.: John Eüot Gardincr. (25 m). Concert per a piano i orquestra n. 3, op. 37. Slcven Lubin, pianoforte. The Academy of Anrient Mu~tic. BUSON.l: Ko nr.erts lück per a piano i orquestra, op. 31 a. .Tean-Fl-an!ioisAnlonioli. Orqueslt·a de Cambra de Lausana. Dir.: Lawrencc Foslcr. (20m). DOPPLER: Record d e Prnga, sobre temes bohemis per a dnPS nauteS Í piano, op. 2·l. l{obet·tAitken. Per Oien. Gcir I lenning Bt·aaten. (11 m). Pl RC ELL: )lúsica pel funeral (le la Rei na 'Jary. Sol i~> les vocals. Cor del King's Con sort. Cor cie! '\e,~ CoUege, Oxford. Thr King's CooliOt'l. Dir.: Robert King. (21m). F \LRE: Pd.lees i \Ielisaoda, ~u ite op. 80 (orqueblral per Koechlin ). Orque,tra F't.lharmiuút'a cie la l'iu tal dc )fèxic. Oi r·.: Enrique Batiz. (19m). JO\IMELLI: Simfonia per a saltiri, cor·da i elaverí, en Sol M. Kari-B einz Schirkhaus. Orquestra de Crunbracle Munic. Oir.: Hans Stadlmair. (8m ). MOMPOU: Músic·a t'allada. Quadet·n (. F. Mom pou, piano. (20m). LEKEU: Adagio, pe t· a quartet d'orquestt·a. Ensemble Musiqur Ohlique. (10m). BLAVET: Con rert pCI' a flauta tra\esM.• ra, corda i continu, en la m. \kademie für a lte )lusik. (14m ). T'\AlKOVSKl: Simfonia n.2.op.l7. ''Petita Rtt bsia". 01·questra Simfònica d e Xicago. Dir: Claudio Abhado. (34m ).18.00 \Ot:S I'~TÈRPRETS t;n espai prr conèixer els músics d'ara. 19.00 REPERTORI DE CONCERT BARTOK: Concert pera violí i orquestra n. 2. 1\lark Kaplan. Onrurstra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Dit·.: LawrPoce Fostel: (39m). TXAI KOVS KI: La donzella dc neu, op. 12. Introducció, mclodr·ama i danija. Onrucstt·a Simfònica de l'Acadèmia d<~ l'URSS. Dir.: E. Svella nov. (13 m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGE~DA MUSICAL 20.13 TElUPS D'Hm[[ NATGE .. VAUGHA!\ WILL!A)t; L A..'\l' S Simfonian.4en[alll. Orques_tra Simfònicade Lm. dres. Drr.: Bryden Thom;,,n. (33m). 4 poemes de frrdtgond Shove. Benjamin Lu. x~n,baríton.D~vidWillbon, ptauo. (1-lm). Varinciomper a conjunt de vent. (àdapt: Donald Hunsberger). Con• junt de vent Easlman. Dir.: Donald Hunsberger. (15m¡. Songs of 'l'ravel. Tboma1 Alien, l>arílon. Orquestra Simfònica de la Ciutat de Bir. mingham. Dir.: Simon Rat. tle. (24m). Valiant-for-'ll:uth. Cor de la Catedral de Worcester. Du·.: Christopber Robinson. (Sm). EllOOè Salm. Roger Judd, orgue. Corydno Singers. The Cit) ofLondon S infonia. Dir.: )lattltel\ &t. (8m). 09.08 ~0\ ~o ttt.ll> di rudr• 10.08 C.\ s.MGl 1iolí i a~ qurstr Stnatsp land-Pli ~rt.a~ ,\rie> p Chri>Lol ~tmh(e¡ · lept>r :13~Y . uroh-.1 22.00 AGEl\"DA )JrSI. TERSD \I.~El CAL 22.05 ELS NOSTRJ:S CONCERTS CO:NCERT enregistrat ptr Catalunya )fúsicaeldiald~ maig de 1996 al Centre Cul· tur al de la Fundació "LaCai· xa·•. a Barcelona. XIX FES· TIVAL DE J\IÚSICAA.\11· GA. BACH: Dos moviml'lltl d o la Suite BWY 1012. Ser na la per a llaüt enla m, B\'1'\ 1003. WEI SS : Swte rtl m. Preludi, Passacaille i Gigu en Re 1\1. Hopki nson Sntilb,llaüt barroc. (59m). ¡Sunfo limor~ 5infoni 122m). to ~lad limhÍ ~d Ro \larlin \e1ill \l.\SS moude barmò Dir.: K~ P\SCI boè~ib. Clnetz.r hoès.Si 23.30 NOCTURN !antha. Música per acabarel dia. Presentació a càrrec d'Alfred Cflaya. trabai. Schorn1 PROGRAMACIÓ DE ~IT Repetició dels últim' programes. 01.00 TE~IPORADA D'ÒPERA 03.30 GRANS GRALS ~íE· Emès dilluns. IERDI \ria de! roldo". Orques! Fran)<L j •ini. (I 13.00 Gil\.LS L\ 'Il TRALC triat ur! 05.00 CAPSA DE :u(SI· 43.0r,1 CA man. (5 DUOUS, 10 DE SDEMBRE DE 1998 07.00 UOBERTURA . Música per començar el dtn. R ec ull d 'o bres breus prl'~entades per Joan Vi ve~: lo: clou butlletins informauu;t agendes musicals. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES d~Roch u.oo BANC hiu>icaj laltàdi, lllltori 1 1'reviso (27m).l la jusLt \lu•ica. rion~ ¡19m). [O)[[. 09.08 SELECCIÓ DE ~orETATS ~lS:~ ·nra111. :ltiJJo. 0111.\0it F~ Un~­ ~llisco. om per o\dapt: ). Cou. n. Dir.: (15m t. ho ma~ ¡ucstra .dellir)n Ràt- L'll-uth.. le Wor- ~er Ro- e SalDI. on-don :.Ondon fwBH 1\llSl· lTRES ~ !per a1dr CuJ. !LaCai- [\ FESA.\TI- ~iment; 12. Son,B\f'í ~ rem. r·~ lia..Pre- ted~ fm >pro· R.-UH ~tació de b úJ times no¡('!a~ discogràfique" al?are- pl~ al mm·_ut. Espat p~­ trocinat per o.~eos ca~u·llo. IO.OO BUTLLETÍ \OTÍClES DE 10.08 CAPSA DE 1\JÚSICA S.\íAGNER: Com·e•·t per a rioUi acompanyament d'orquestra. VIC ll ?elbch~r. Stnabphilharmonu.' RhemIAnd-Pfnlz. Dir.: Weme•· Andreas Albert. (2·~m). DUNI: lries prr a F'arinelli. Aris Chri1tofellio,sopranista. [~n­ !tmblrd'instruments aneiens. Lliure Morauito, clavicèmbal. (13m). ARE~SKI: Sui~~ ¡~er a dos piano" n. :J, op. 33 "\'ariarion:.". S tepht•n Coumb>,lan~lunro (26m). DITTERSDORF: Simforua en Fa ll"Elresrat d' \ndròmeda". ¡SmúOJúeoa partir de lr~ '1ellmorfo,is d'O,idi). Wiener 5infonietta. Dir.: Kurt Ra pf. ttlml. RODRIGO: Coneierto \ladri¡wl per a due~ guitarresiorc¡uestra. Pepr i .\.n¡.d Romero. Academ) of St. \lartin-in-the- Fields. Dir: \e1iUe \forriner. (30m). \l\SSE~ET: Suited'EsrJa¡·monde. Orque;;tra Filbarmònira de Hong Kong. Dir.: Kenneth Jean. (23m). FASCH: Sonata pet· a dos oboè.,ib.c. en rem. Burkhardt Glnetzner i l ngo Goritzki. oboès.Sie¡¡fheò Pa nJ.., viola de pmba. •\rhim Beyer, eontrabai~ baCJ"or. Chri~>Linc Srhorw.heim, rlawcí. (llm ). I'ERDJ: "0, d'ulli ¡,rami ..:'. .\riadi'Minadei"Actelld"' \roldo".1lonLo,errat Caball~. Orqutstra Lírica de Ràdio FranVL Dir.: Gian-Franco Ma!Ïni. Olm). 13.00 GRA.~S GRALS I~TE­ U ~llsiCA ORQLES~-\LDEBEETHOVE\ J..e:. tnature' de Prometeu, op. t3. Orquestt·a Fllharmònica deRochester. Dir.: Oa,id Zinmao. (59m ). I DE H.OO ~IÚSICA ANTIGA BANCHIERI: lJ Zabaionc ~us!r~le(.\lilan l603)Cordf" Ra~ oSuïssa, Luganu. Sc>~aton de la Gioiosa \1arca 1r? evl!o. · n·u-.: Diego Fasoli!!.' (7 ¡ ~l-FLETXA"EL VELIJ': MJ~stn, l'nsalada. Studium .~~>•rae de Valèoria. He~> pe'no O~XX·Dir.: Jordi Sa, all. '111). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA IUUSICAL 15.13 CAPSA DE ~IÚSI­ CA GLAZU"'\TOV: Simfonia n. 3, op 33. Orquestra Simfònica de Bamherg.Dir.: ~eemeJiir­ vi. (-t.3m). BARTOK: :Microcosmos, cinquè volum. Claude Helffer, piano. (20m). CIM.r\.ROS.\: Concert per a obor i corda. Aif G. Nilsson. Reial Orquestra de Cambra Surca. Dir.: M.R. Liljefors. (10m). RESPIGHI: Belkis, Reina de Saba, snite d'orquestra. Philhat·monia Ot·chestra. Oit·.: Geoffrey Simon. (23m). TOLDRÀ: Vistes aJ mar Orquestra Nacional de Cambra d'Ando•·ra. Dir.: Ger·anl Clarf"t. (16m).BEfu~S­ TEm: Sinúonia n. l, '1eremie~" Christa Ludwig, mezzo-soprano. Orquestra HIharmònica d'IsraeL Dir.: Leo nard Bernstein. (25m). GRAG:\IA.."\1: Quartet per a due~ guitanes, clarinet i viola, op. 8. Consortium Classicum. (20m). 18.00 PENTAGILOIA Programa de dimlgació musieal. Guió i realització: Pere Burés i ÀJex Robles. 19.00 REPERTORI DE CONCERT WEBER: Invitació al vals, op. 65. Orquestra Filharmòniea de Berlín. Oir.: H. von Karajan. (9m). MENDELSSOHN: Quartet de cot·da op. 80. Quartet de corda Coull. (26m). BACH: Obertura n. 2. B\VV 1067. The English Concert. Oir.: Trevor Pinnock. (20m}. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGE!IIDA )fUSICAL 20.13 ·'A LA l\IANERA DE ....'' Cn com;datens proposa icomenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan Vhes.ProducciódeDolor¡¡ Busque~>.. 22.00 AGENDA l\IUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CO!\CERT enregistrat per Catalunya ){fuüca el dia 28 dl' juny de 1997 a l'Esglèsia Parroquial de Torroella de Montgrí. XVII FESTIVA.,L INTERNACIONAL DEMUSICA DE TORROELLA DE 1\IU'jTGR f. GLA..'VYADORS DEL 1\ CO~CURS IN- TERNACIO~ \L DEC \~T ·'JAL')lE \RAG \LL''. Obrf"s de \"ERDI. BIZET. SOROZ..\BAL, 'l \SSE\ET i ".\IOZART. t>ntn• d'ahn·~. Guanyadors del IV Concur~ Internacional de Cant ':Jaume Aragall". (7lm). 23.30 NOCTURN .Músicaperacahareldia. Presentacióacàrrccd"Aifrl'd Ct•laya. P R OGRAi,IACIÓ l)E NIT Repetició dels \dtim~ pt·obrrames. 0 1.0 0 J\1ÚSICA DEL SEGLE XX 02.00 REPEHTO RI DE CONCERT Emès el dilluns. 03.00 GRANS GRALS Emès el dimart~o. INTE- 04-.00 CAPSA DE )IÚSI- CA DMNDRES, 11 DE SETEMBRE DE 1 Ml 07.00 COBERTURA ".\lúsica per coml"nçar ri dia. Recull d'obres brru~ presentades per Joan Vhrh. Inclou butUetius infonnatillb i agendes musiral~. 0 9.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Presentació de l1•., ú ltime~> novetats discogt·àfique:. aparegudes al mercat. Espai patrocinat per Disco:. Castell6. 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 10.08 CAPSA DE " t ÚSJCA BACH: "O holder Tug, erwiinscbte Zcit" (Oh. dia propici. temps fa,orahle), cantataB\V\ 210(canlatade casament). Maria Zadori,soprano. Capella SaH ria. Dir.: Pal ~émeth. (33m). BALAKJREV: Simforua n. 2. T!Je Pbilha.nnonia. Dir.: Je,geny Svetlano,, (3ïm). LISZT: ~lort d'Isolda, S 447. U.slif" Howard, piano. (7m). DUfu\..'lTE: Concert pt>r u orguen.2. Hanne&l\feyer. Quat·· tetSonare. lchiro Noda, ¡·ontrabaix. (Hm). \JONTSALVATGE: Tres poblaJs illuminades. Orquestra '\acional de Canthra d'Andorra. Dir.: Gerard Claret. (9m). WEBER: Concertino pera trompa i orque~tra. op. 45. Ht>r- mann Baumann. Orquestra de In Ge,,andhaus de Leip?.i¡.r.Oir.: Kurt ".\Jasur. (13m). BRlTTE'\: Dan,e..Coralsde Glorio na. The Finzi Singers. Dir.: Paul Spirer. (10m). PAG \'\f\ I: Concert per a violí i orquestra n. 2, op. ï "La Campanella''. Jean-Jacques Kontot·o". Orquestra de Cambra Bernhard Thomas. Oir.: B. Thomas. (27m). SATIE: Ot'scripcions automàtiqtw!i. Embrions dcssec;lls. Yuji Tuknhashi,piano. (10m). 13.00 GRANS I NTE- GRALS l A MÚSICA ORQUESTRAL DE BEETH OVEN Simfonia n. 2, op. 36. Or que~tra Filharmònica de Viena. Oir.: Leonard Bernstein. (36m). Roman~ti Jler a violí i orque~trn n.l, op. -!0. Itzhak Prrlman. Orquestra Filharmònica de Berlín. Dir.: Daniel Barenboim. (7m). l.J .00 MÚSICS DE CAT \ LUNYA CER' ELLÓ: Vt>rs lïnfmit. Orqut•,tra Ciutat de Barcelona. Dir.: Jo:.rp Pon:;. (2-tm). J.SOLER: Pa:;,..io JesuChri~ti. i\I.Carme Bus tamante, soprano. Francesc Chico, baríton. MonLBerrat Torrent.or¡nte. M.Uuïsa Corl!u.la, clave. Josep Trotta. violonrel. Josep Catasús, viola. Di r.: Antoni Ros-M'arbà. (31m). 167 15.09 8 UTLLETÍ D E NOTIClES I AGENDA l\IUSICAL 1 5. 13 EL DIA DE UOlENT Programació realitzada a partir dc Ie~ peticions que els no::;tre;¡ oients han fet al conle~>­ tador de Catalunya :\lúsica, tel. 202 35 35. 20.00 BUTLLETÍ D E NOTÍCIES 1 AGENDA l\fUSICAL 20.10 EL DIA DE COl ENT Continuació del programa. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 E LS NOSTRES CONCERTS CONCERT enregistnt per Cataltmya Múl:lica el dia 28 de gt>ner tle 1996 a Terrassa, CICLE XARXA DE CLÀSSICA A CATALll"NYA. Ob res dc BACH, BOCCHERINI, TA,\t:IEVi \UI.A\'".Triof'lore!;tan. (64m). 3 23.30 NOCTLRN Mú~it·u ¡wrnrahar·C'Idia. Pre~enuwió a ¡•!Jrr·p<• d'.Aifn•d Ce- la ya. 20.00 pro- BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 01 .00 MÚSIQUES DEL 20.13 I.:ÀUDIOVISUAL C n programa d'.~cx Gorina. lUÓN 22.00 AGENDA .MUSI- 02.00 REPERTORI DE CAL CONCEHT 22.05 GRANS OBRES VIVALDI: Tito Manlio, òp<>- PROGRA.'\1ACIÓ DE NIT Rc¡wtirió dcb últim~> grnme~t. Emès el dim~~rttl. 03.00 GRANS INTE- GRALS Emès ol dinwcn~s. 04.00 CAPSA DE MÚSICA 07.00 (;OBERTURA '\fú~ticn per comen!;ar el dia. Recull d'obre~ brem pre~entades per Pilar Subirà. 09.00 AGE~DA 1\IUSI- 10.05 PENTAGRA'\IA Repetició drl programa emès el dijous. 1 1.00 EL DIA DE UOIENT Programaci6realit:r.adaa partir de les petirionH que els nostres oients han fet ai contestador dr Catalunya MCrsiea. te l. 202 35 35. 15.09 BUTLLETÍ DE NOTICIES I AGENDA MUSICAL DIRECTE DE LA ~USSA CONVENTUAL DES DEL MONESTIR DE .MONTSERRAT 12.30 AGENDA MUSICAL CAL PR.OGRA..\IACIÓ DE NIT 15.08 "A L\ :\l.\NERA Repetició dels últims programes. DE .... ·• CONCERT 10.00 11.00 TRANSMISSIÓ EN Bl'TLLETÍ NOTÍCIES 09.13 MÚSICA PER A CAL Simfònica del Tratr·E' drl Giglio dr Luc·<·a. Dir.: Gianfranç_o C:osmi. (22m). SCIIO\BERG:Salm l30per a ror· mi xl a cappE'Ila, op. 50 B. BBC Singer&. DÏI~: Pierre Boulrz. (Sm). G fLLES: \lotE'l a Sant Joan Bau tinte. Soli~tc~ Yorak Cor i Onp.rebtra Lc ConN•r·t Spir·iturl. Dir.: H cné ~iquf'l. (21m). :\Iúsiea peracahareldia. Prc·~entaci6 a càrrec de i\lar6 Jané. 01.00 .MÚSICA ANTIGA COMÍ'\: Ripoll, XI segle¡¡ d'hiAtòria. Cobla Mediterr·ània. Dir.: JosPp M. BPrnat. (Sm ). PREN \FETA: La va ll dr Maltlanrll,suitP per· a dues cobles, per·rusHi6 i nan·ador. Montserrat Cr·istau, narradora. Cobles La Principal de La Bit.h al i Srhatuna. Bernat Srllents, perrussi6. Dir.: Josep Pr·enafcta. (24m). SERRA: Intr·oducciói dam.a per a t res coble~t. Cobla \leditrrrà nia. Cobla Principal de La Bi~bai. Cobla La Prioripal del Llobregat. Oir.: ]t>sú~ Ventura. (Sm). SADERR.A: Adéu, amic. sardana per a tres coble~. Cobla Selvatana. Cobla \lontgr·in ... Cobla Selvatana. Dir.: ~I. Saderra. (Sm). Santa C:N·ílio de In Catedral dt> LuN•a. Orquestra Lirieo 12.35 APERITIU 1\IUSI- BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL COBLA 4 t·a en tres actes. Giancat·lo Luccardi. Rose Wagcmaon. Julia Hamari. BirgítFu1nilii. MargaretMarsl1all. Cor de la Ràdio de Berlin. Ot·qucslra de Cambra de Berlín. Dir.: Vittorio Neui. {238m ). 23.30 NOCTURN DISSABTE, 12 DE SETEMBRE DE 1998 167 15.10 EL DIA DE COlENT CONTINUACIÓ DEL PROGRAJIA. 02.00 REPERTORI DE Emès del dimecres. 03.00 GRANS INTE- GRALS Emès el dijous. 04.00 CAPSA DE MÚSICA DIUMENGE, 13 DE SETEMBRE DE 1998 07.00 UOBER.TUR.A Música per començar el dia. Rec ull d'obres breus pre:.entades per Pilar Subit·à. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA l\IUSICAL 09.13 JIÚSICA RELI- 15.00 DE TE:\tPORADA 17. 10 D'ÒPERA DE CATALUNYA \Tl:S ICA TELE:\ f '\'\\: Orphcus, òp er·a en tn·s nl'les. Roman Trekcl. Dorothl'n Roschmunn. Hulh Zicsak. Wemer Güra, Cor de Comhm RIAS. A<·odèmin dr Múfli('a Antiga de Bc dín. Dir·.: René Jarohs. (160m). SELECCI Ó DE Programa drdieat a la múaica dc jazz amh gui6 d'Alhert \la !Jofré. 22.10 AGE~DA ~IUSI­ CAL GIOSA 22.15 CONCERT DIAGI- CORRETTE: Laudate DominlllD. salm ]48 a partir de ··La Primavera" de \lvalcli. Solibtes vocals. Conjunt Yocaliinsh'lllllental de Lió. Dir.: Cu) Cornut. (21m). PART: Les benaurances. Chribtopher Bowers-Broadbenl, orgue. Tbeatre of Voices. Dir.: PaulHillier. (8m).VIVALDI: Nisi Dominus. Lvnne Dawson, soprano. C Íl ristophcr Robson , contr atenor. Thc King's Consort. Dir.: Robert King. (22m). M.PUCCINI: Magnificat per a solistes, cor i orquestra. Maurizio Frusoni. tenor. Enrico Nenci, tenor. .\laurizio Di Benedetto, baix. Cappella i\lusicaie dc Guió i ~elecció: Àle~ Roblr~. ~ARI 23.30 NOCTUM \lú~ica pera<·abarPidia. Pre&cntació a ràt·rpr ci r Mar6 JanÍ'. PROGRAMACIÓ DE NIT R ep etició dclb (rhims ¡>r·ogr·ame~. 01.00 ~tÚSICS DE CATALUNYA 02.00 REPE RTORI DE CONCEnT Emès el dijous. 03.00 GRANS INTEGRAL.') EMÈS EL DIVENDRES. 11.00 1 cu:~ BRJTfl DILLUNS, 14 DE SETEMBRE DE 1991 07.00 UOBERTURA )1úsica per començar el dia. R ecull d'obres breu. pr~· sen ta des per J oau \"h eo.ln. clou butlletins informatiu. i agendes musicals. 09.09 BUTLLETÍ DE NOTICIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Presentació de lesúltimrsnDvelats discogràficrues a¡rare· gu des ai mere a t. Espai pa· trocinat per Discos Castelló. ptra ul1 klnrti.Q Quartt·l RLBB~ "'brt ,,~ Gílt, F Jl,111rn~ Oir.:! I.~ BOGO,\ ci6, pa>~ Florri'O 1arrn. (! GR\MA fagoli ol llin. Ori \lanílol ~lfrild. LAWS Philip 10.09 BUTLLETÍ DE NOTICIES hlt.(3m 10.08 CAPSA DE ~Jts¡. 15.00 \OTÍC CA l n COll\ idat rns propo~a icomenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan Yhc:.. Produt·ció de Dolors BtN¡uet:.. 20.10 JAZZ g¡.oo CAPSA DE ~ItS]. lll'Sl KAB.ALEYSKI: Coocrrtptr a piano i orque-stra n. 3, m Re ::\1. op. 50. Emil GuikJ.. Orquestra Simfònica de b Ràdio de rGRSS. Dir.: Onu. tri Kabalevski. (17m). ~L\. RAIS: Ballet en Rond~au. )Jembre~ de Lc Trio Roayl (7 m ). )lE:\lJELSSOID: la primeranitde Walpurgi-,ba· la da de Goelbe per a solistr•, cor i orquestra. op. 60. Bri· gille Balleys, contralt. Frit· dcr Lang, tenor. Gilles Ca· chemaille, baríton baix. Cor i OrquestraGulbenkian.Dk! Michel Corboz. (35m ). HOFFMANN: QWlrtetcnFa \'[per a mandolina. vioU, l'tiJla i llaüt. Elfriede Kuruchak. Günther Picbler. Ao111D Baierle. Vinzenz illadk)· (16m ). KR01üiER: Cooct'rt per aclarineti orquCl!tra,op. 36. Thomas Fricdli. Orqur,. tra de Cambra Ang]N. Dir.: Antony Pay. (22m). \1LL\LOBOS: Carnaval da~ crianças. (Carna"l'aldrlsntll> bra"ilers ). Luizde ~roura Cctro. piano. (14m). DE~~: Suüe Florida. Engli>b~or1· bcrn Philbarmonin. Dir.: Da· ~id Llo,d-Jones. (37m\. BACH: ··ber Herrdenketan uns" (QueensrecordiJ~h~~ cantata BW\ 196. Don>~~~' fel. AJdo Baldin. \'iklau' Tú· Uer. Gachinger Knnt~rrr Stuttgarl. Bach-CoUegru~ SluttgarL Dir.: Helmutlr RJ· Uing. (13m). 13.00 GRANS INTE· ~~ÚSICA ORQf~ TRAL DE BEETHO\ r..• \ Simfonia n. 3. op. 55 ."Hrroica·•. Le Concert de• tions. Dir.: Jorcü Sav¡¡)]. ¡,j..jm •¡ 15.13 CA Rt,fEA J'on¡uej qurSolq Gamin~ tu~ \oc On¡u~s nia. Di 125m). R! riariono I rrUi, o~ J!IB.IIO. (1. IMraen( ~ud!icl (5m). R1 prr nu~ ro, guiU¡ \larlinJ ~nillt• RO\IB rlarinrt 11(llonr Quarte 123m). 18.00 19.00 CO~CB FAS CI "Di~Jag mann i Jle'· Aca in.th 0 .¡ llrown. fonia n. nií'adr Dir.: 125m)o~ "Ab, vol K\ 265 da. pia RF.:Si JI.OO ,f(:sJCA DEL SE- .. Beruon, piano. (4m). BRiffK\: Fanta..,in quartet ra ol#. , iolí, 'iola i 'ioOp. 2. Panwla Woods. Quartet ,\uduhon. (13m). RlBBR \: lmpro' isnciono .,bn•pere> per a' it·15inal dt~ Gde· Farnah}, op. 50. The Bo11rnemouth Sinfonit•tla. ()ir.: H.II.Schiinzeler. (15m). BOGD\~0\'IC: lntrorlurtió,¡mHsacllglia i fuga dr "Lu flor d'Or". Alice Arlzt, b'UÍtnrrn. (9m)., ECKHAIWTGR,l\I.AT'I'E: Cuncert pt•t· a fagot i orquestt·a. Vint·rnt Elün. Orqul'stra dc Camhru llanitoua. Ulr.: Simun Stn•ntfrild. (14m). LUTOSIJWSKJ: Mini Obt•rturn. Philip Joncs Bt·a~:~s Enbem~1(. (3m). 20.00 r.!'tL !A · el dia. • prr. es. In. aatim i DE DE 1ne~no. apare. paí pa· .a.•tell6. Í DE 15.00 BUTLLETÍ ~OTÍCIES I DE AGENDA 'll~ICAL ertprr ~.3.m ruildi. a dt la ~7·ha· 1ohste>, ¡o. Bri· lt.liil· ¡es Ül· tix. Cor In. Dir.: ~35m). et en Fa I.Jií. lio- lbChak. Anton [Jadh :onctrl tra,op. )rque.- ¡~~ J da· elsoetb U'll('.a;. WLS: b~ort· lir.:Da· (31m!. nkel3D Jahri\ ¡ri> So- au> Tú· lnt~rei legwm uth Ri· INfE· ~UES· on:' 5 "De- lf> ~· l.(.j.I¡D) mili< lgloi, violoncel Clifford GLE X.\ 15.13 CAPSA DE .'\tÚSICA R.UtE.\l: Durdunu..,, ~uite fnn¡uestra. Engli~h Bat·oqutSolol.lb. Dir.: John E liot ~anliner. (58m). DEBUSS): \·~·tums. Cor John \lidi..,. On¡ur,Lt'll New Philhar monia. Dir.: Picrrc Boulcz. l2.im).lt\KHM•\\f\OV: \ ·uri.lr~olll!soht·(' un tema Je Corrlli, op. 12. Ruth Laredo, piano. (18m). KREBS: Fanwiaen fn m. A.nth·é lsoit; orgu~. MicluJI Gibourenu, o bot•. (5m). RODIHCO: Con('(~t· t per a una festa. Pept' Ronwro, guitarra. Ararlemy o f St. ~lartin-in-the-Fields. Dir.: \e1ille '1nrriner. (28m). RO~lBERG: Quintrl per u clarmt:t, 1iolf. dues \Íolt>~ i riolonrrl, op. 57. Thea King. Quartet dt corda Brillt•n. t23m). 18.00 ALUANAC l'nto.pai dt>~linat a e' ot•at· i rtliu~e els fet s m~s rep t'l'· !tn!a~u, drl pat.,~>atmu~i.-al. ClUót~lrcciód' \lr'\ Rohles. 19·00 REPERTOR I DE CO'I'CERT r\~CH: Concert en He M !trJ~gd" (l,a ca~a ). lT. Buu- nn 1 R. VlatkoviC', tromfi"'· \eadcmy of St. Martinlh·the.Ficlds. Dir·.: ]onu ~~~ll.(l3m). WEBE R: Silll~ma 11• 1. Ot·fruestr·a SimfòD~ dt la Ràdio de Bayict·u. Wolfgang Sawullisch. 1 ·4m).MOZAHT: Yut·iucions >ou. dirai-J' (' )lamil n" n.' ' • 1\f 26" da • a. Paul Budurn-SkoR[.P~n.o!ottl'. (l2m). F\U. Slcihl'nnc, op. 78. Tho- t': BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA l\IUSICAL 20.13 LA MÚSI CA A DEBAT Pro¡;Tama n l'entorn de temPs mu¡;icals d'interès, realitzat amb la rol.labot·ació del Comwll Català de la Música. LA MÜS l CA I EL ClNE}lA 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CONCERT ent·egistral per Catalunya Mú&ica el dia 26 dc maig de 1998 al Saló de Ct~nt de r Ajuntament deBarcelona. CICLE SOLISTES DE liOBC (:\J TE\IPORADA).N IN-CLD1ELL: Quintet pt>r a piano i quartet de corda. BE~EJA.,l: Trio per a "iolí, \iola i piano. STR.\.l SS: Due o pt>ces pet· a quartel amb piano. GCI.\JOAS: Self-Paràfra~i per a quartet amb piano. Angel Jesúa Carcía. violí. Walter Ebenbeq.tcr·, \ioli. Joscphine Fitzpatrick,' iola. Gheorghe~lo­ tatu, violoncel. Albert Attenelle, piano. (62m). 23.30 NOCTURN Músic·a per acabar el elia. Prest•ntacióacàrrecd'Aifred Celaya. PROGHAMACI Ó DE NIT Repetició dels últims programes. Ol.OO l 1ÚSICA PER A COBLA 02.00 JAZZ SELECCIÓ DE 04-.00 CAPSA DE ~1ÚSI­ CA DIMARTS, 15 DE SETEMBRE DE 1998 07.00 COBERTURA Mú~>ica per començar el dia. Recull d'obres breus pre~oenlade~ per Joan YiYes. Inclou butlletins informntius i agenrlt·s musicals. 09.09 BUTLLETÍ NOTICI ES DE 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS P t·t•seutació de les últimes nove tuls discogràfiques aparep;ude~; al mercat. Espai patJ·ocinat per Discos Castell6. 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 10.08 CAPSA HE )I ÚS ICA 't\SSE:\'ET: Conct'rl per a piano i orquestra en 'li b '1. Stepben Coomb~. On¡m•~tru Simfònica E~roce~a BBC. Dir.: .l ean-\' C'i Ü,;~oont't'. (31m). PLRC:ELL: Ti~ ~a­ ture~ 's ~oi cc. Rl•né Jaeoh~. contratenor. "iclund Kuijken,' iola cic ~ambo. 1'\onrud J unghanl'l, tiorba. (6rn). CAMBl'\11: Quintt•t tlt• vent op. 4 n. 2. Quintet \rnold. (18m). R.STRAUSS: \nJ¡; de la suite del LullcL "Schlugobet·s" (Nata batuda), op. 7(), Capella de l' [~stal de Da·ct~­ den. Dir.: Rurlolf Kem¡w. (7m). MOZART: Simfoniun. 41, KV 551 ''Júpitcr"Tiw 1\cadcmy of Ancient i\1u~ic. Dir: Chdstopher llogwood i Jaap Scbrê.ider. (38m). SCRIAB1'i: 21 preludi~ op. ll. E vel) nc Dnhour~. piancr. (33m). CHARPE~TIEH: I n ohitumaugt!!>th.- imoc net• non oü~imae gallorum Re¡tinue lamentum. m(a ..ica pd funcr11l de la Rt>ina ;\lo ria 11-re~a. H 409. Solhte» ~oeal;.. Cor de Cambra de \amur. :\l u~it·a Polyphonica. Dit~: Lo u ib De\ Os. (2ïm). 13.00 GRANS GRALS lNTE- LA :\>lÚS l CA ORQUESTRAL DE BlmT II O\ EN Concert per a pian o, viulí, violoncel i on¡uestrn, op. 56 ''Tt·iplo Cont'ert". Lt~otwra Milà. Peclt·o León. Pt>cl ro C()rostola. Orc¡uest ru Filharmònít~a Nac·ional de À.ina. Dit·.: Han Zongjie. (:i8m). Obertura U.onoru n. 2, op. 72. Orquesll'll Filhurmòni<·a d'Hambur~. Dir.: Gt•nl AJbrecht. (1 Sm). 14.00 " OMENTS JJR ICS ARlES I DLO!:I D'OPER.\. 1Ionberrat Cabnllf>. Jo~:.cp Carreralt. \ou\'el Orchehtn· Philharmonic¡ue. Dit·.: Edoarclo \Iüller. (57m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.13 CAPSA DE MÚSICA DUKAS: Simfonia en Do J\1. Orquestra dc• la Sui!òStl Horuande. Di1·.: Armin Jordan. (4lm). GUERH IERI: Somita malinconica n Kolo. Ensemble Au t·ora. (4m). BACil: Concert per· a clavicèmhal, BWV l 056. Clwislophe Romsset. T h e Academy o f >\ncient \fu~ic. Dk: Clwistophcr Hogwood. (9m). PI\.RR'\: E lt>gía a Bt·ahms. Orquest1·a Fil- hannònit·a de Londres. Dir.: .\drian Boult. (10m). WEBER: Qujntct amb clarinet. op. 31, J.l82. Richard Stoltzmau. Quartet de Corda dc Tòquio. (28m). B \GCER: Simfonia t•n ' l i b 'L Orqm•stt•a de C11mbra Reina Sofia. Dir.: Gonçal Comellns. (16m). R \\EL: Balada de la Rt•inu morta. ~l ady \ lesplé. Dalton Bnldwin. (Sm). LE1-1 \H: Or i piula, op. 79. OrCJIIl'l\LL'a Joh ann Stmuss de \'ic•nn. Dit·.: \Viii i Bosko):;ky. (CJ m). R\MEAU: Nélée et M) rt hk Aguè~ Mcllon. J ér·onw CoaTéas. Fran çoise Senu•llur.. Donalienne MichclDunsuc. C11roline Pelon. Cor i Orq twstra LeK Arts Florit.~unls. Dk: William Chrislie. (35m) 1 8.00 G RANS JNTÈRPHET S T \TIA.\A ;\JKOJ...\IE\'A. BEETHm E:"t: 33 Yuriarion" ,olJrt• un "al' d'Antou Diubclli, op. 120. ''\arincions Dinhelli".1àtianu 'iikolae,a, piano. (.!Om). SCHDIASX: \lnria1·ions sobre un tema ot·i¡:; nul (\'ariacioru pòstume. t•n Mi h '1). Tatiana Xikolaeiva. piano. (13m). J 9.00 REPERTORI DE CONCERT Rl.\1SK.l-KORSAKOY: Nit de mujg, obcrtm·a. Orquestra de la Suisse Romande. Dir.: Et·nest Ausc~rmel. (Sm). MARr\JS: Pièces en Trio en mi m. T h c Purcell Quartet. (Hm). BRAI D IS: Variacions i Fu~asobre u u tema de llan<h·l op. 2-!. Martin ]ones, piano. (26m). SIBELIUS: Vals t•·ist. Academy of St. .:\fart.i..nin-thc-Fields. Dir. :\eviUeMarriucr. (Sm). ~ e -= a ~¡;:¡· 167 20.0() B UTLLETÍ D E NOTICIES I AGEND A MUSICAL 20.1 O SELECCIÓ DE JAZZ Pt·ograma dedicat n la música dc jazz umb guió d'Albert \laUofr~. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CONCERT enregistr at per Catalun ya Música el dia 16 de maig de 1998 al Sal6 del Ti ttt>ll del Museu d'Històr ia dr la Ciutat de Barcdon a . XX Iè FESTIVAL DE MÚSICA AXTlGA. PROVENZALE: La Colomba Ferita. òpera sacra cie Santa Ro..alia. La Capella delia Pietà de' Tur- 5 rhini. Gr·up I n:,tnunental de La CapeUa della Pi età de 'Turchini. Dir.: \utonio Florio. (112m). 23.30 NOCTUR!~ 1\'l(r~ira per acabar· el dia. Presentació a càr·reed'•\lfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels (rltims progr·nmcs. 01.00 NOUS PRETS INTÈR- 02.00 IJAUDrOVISUAL 04.00 CAPSA DE MÚSICA DIMECRES, 16 DE SETEMBRE DE 1998 07.00 COBERTURA :\1ú~ica pt>r romençar el dia. Recull d'obres breu& p rest-ntadm, per J oan Viw:.. Inclou butlJetins informatius i agendea musirnl~. 09.00 B UTLLETÍ NOTÍCIES 167 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Presentació dele;. últimes novelat:> discogràfiquc:. a paregudes ni mercat. Ebpai patrocinat per Discos Castelló. 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES 6 DE DE 10.08 CAPSA DE MÚSICA SIBEUUS: Simfonia n. 4. Or·queslrn Filharmònica de Bcdín. Dir.: J arnes Levine. (38m). CLE,IE:\'Tl: Sonata per a piano op. 37 n. 1. Dona tella Failoni. {16m). BER_;'JSTEl\: Suite de--~~~ Side Story·•,arranjament per a metall d'Erie Crees. London Symphony Bra~>s. Dir.: E ric Crees. (2-1-rn). "\lELS&'\": Prima,era a Funen. op. 42. Cor Unhtr:.itari "Lille :\luko". Orquestra Simfònica d'Odenae. Dir: Tanuís Veto. (I9m).A.SC \RLATTI: Simfonia rle concerto grosso n. 6. William Bennell. I :\Iusici. (7m). TURl.\'A: Sonata en Re. Michael Tro&ter, gui tarra. (11 m). C.Ph.E.BACH: Concert per a nauta i ot·queRtra Wc¡ 167 H 435. Eckar·t Haupl. Orquestra de Cambra "Cari Philipp Emanue! Bach". Dir·: (JarlmutHaenchen. (22m). STRAUSS, J osef: Vals del deliri, op. 212. Orqueijtra Filharmònica de Berlin. Dir: HcriJert von Karajan. ( I Om). SThtPSOl'\: 1nLratla, Ballet, Almanda, Ba- llet: La mia Snlome, ;\l ascarada,Ricercar. Ludwig Güttler, trompeta. Blechblii:.erenscmhle. (13m ). 1 3.00 GRANS ThïE- GRALS LA )1ÚS ICA ORQUESTRAL DE BEETHOVE\\' Concert per a piano i orquestra n. 4, op. 58. Maurizio Pollini. Orquestra Filharmònica de Berlin. Dir.: Claudio Abbado. (33m}. Obertura Leonora n. 3, op. 72 a. Philharmonia Orchestra. Dir.: OttoKlemperel: (15m). 14::00 MÚSIQUES DEL MON Una finestra oberta a l'expressió musical dels pobles d'arreu. 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA ~IUSICAL 15.13 CAPSA DE l\IÚSI- CA GRIEG: Suite Holherg. Copenhagen YoungStrings.Dir.: i\lorten Ryelund Sorensen. (21m).BLk~CAFORT:Jocs i danses ni camp. Antoni Besses, piano. (1-1-m). G.C_i\10:\"TEVERDI: "Omnes cives coelorum'', '·Dilectus meus'', "1è diligam'', "Surge Sancte Dti", "Domine Tu es", ·'O bone Jesu'', "Domine exaudí' ·, motels a una sola veu delllibr·e Affetti Musici. Ensemble Concerto. Dir.: Roherto Gini. (25m). MOZART: Divertimento n. 4, KV 439b. Conjunt de vent de l'Orquestra Filharmònica de Berlín. (15m). BALAKIREV: Concert per a piano i orquestra n. 2. op. po sL )lalcolm Bin ns. The Engl.ish ~orthern Philharmonia. Dir.: David LloydJoncs. (32m). REYER: •'Le Sélani', fantasia oriental en cinc quadres. Solistes vocals. Cor de la Catedral St. Htdwigs de Berlin. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Berlín. DU:: GuidoMaria Guïda. (SOm). 18.00 NOUS INTÈRPRETS Un espai per conèixer els músics d·ara. 19.00 REPERTORI DE CONCERT RAVEL: Històries naturals. D. Fischer-Dieskau. baríton. H. HoU, piano. (17m). DVOR.AK; Simfonia n. 5, op. 76. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Witold Rowicki. (37m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 20.13 TE:\tPS D'HO~IE­ NATGE \'ALGHAN \VILLIA..\IS: 40 Al\YS Simfonia Antàrtica. Norma Burrowes, soprano. Cor Fhilhamtòn.ic de Londres. Ot·queslra Fuharmòn.ica dc Londres. Dir.: Ad r ian Boult. (..J.2m}. A Bunyan Sequenre, per· a tres narradors, soprano, cors i orquestra (versió rarliofònica de "'l 'he Pilgr·im's Progt·rss"). Jolm Gielgud. Rithard Pnsco. Ursula Howrlls. Ai duu Oliver. Cot·ydon Singers. The CityofLondon Sinfonia. Dit·.: Matthew Best. (64m). 22.00 AGENDA l\lUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CO~CERTS CONCERT tnrcgistrat per Catalunya \lúsica el dia 14 de jull) de 1997, ni Palau de la Música Catalana. L\ FEST \. DE J.: \l.JL\ DE :\ú;SICA TRADICJO\AL I POPLLAR. Obre¡i de :\lORALEO\, YE"\TLRA, CASELLAS, T RADICIONAL, entre d'altre:.. Professors i -\lumnea de l'Aula de Música Tradit·ionali Popular. (7.J.m). 23.30 NOCTURN Música per aea bar r i d ~- Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repeli<·ió dels últims programe,. TEMPORADA 01.00 D'ÒPERA 03.30 GRA "iS GRALS Emès dillum. INTE- 05.00 CAPSA DE ~IÚSI­ CA DUOUS, 17 DE SETEMBRE DE 1998 07.00 l10BERTURA Música per començar el elia. Recull cl'obreb breus presentade& per Joan Vives. Inr lou butlletinb infonnalius i agendes muoicals. 09.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Presentació de l<>s úJtimes novetats d iscogràfiques aparegudes al mercat. Espai palrorinat per Discos Castelló. 10.09 BUTLLETÍ DE NOTICIES 1 rorda ~08 CAPSA DE ~IÚJ. sN: o DEB_lJSSY: El :\lar. <hqut.. tra Filharmònica de Lo., \n. ge1es. _Dir.: Esa-Pekka SaiQnen. (24m). BEETH0\1\ Andante i variacion, ptr a piano i mandolina. WoO -14b. Imre Rohmann, piano.Lajll!l Mayer, mandolina. (lOrn). GOLD~IARK: Prometeu,(), bertura op. 38. Orquflltrafd. hannònica de Budapest. Dir.: Andras Korodi. {17m). M.PLA: Concert per a flauta i orquestra en Si b~!, V2. Claudi Arimany. Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.:Jo,k Luis García. (16m).XOSTA. KOVITX: Suite de Ballet n. 4. Orquestra XacionaiE,oocesa. Dir.: :\TeemeJiini {13m~ \TVALDI: Glòria, R\ 589. J ennifer Smith, soprano. ~ancy Argenta, soprano. Cat. herine Wyn Rogers,contrab. Solistes instrumental.. Cori Orquestra The English C(Jncert. Dir.: Tremr Pinnock. (30m). GL\ASTERA: Sona· ta op 4ï. Eduardo fernandez, guitarra. (15m). R\fF Concert per a piano i or· questra, op. 185. Jean· François Antonioli. On¡ue.tra de Cambra de Lausana. Dir.: LawrenceFoster.(35m). ,11ri'. ••rtium ttrtaóc NÍ\D. 13.00 GRANS INTE· GRALS LA MÚSICA ORQUES· TRAL DE BEETHOVE~ Concert per a violí, op. 61. Itzhak Perlman. Orquestra Filharmònica de Berlín. Dir.: Daniel Barenhoim. {4-lm). 14.00 J\fÚSICA ANTIGA POPLLARS DANSES FRÀ"\fCESES DEL SEGLE XVI. The Broadside Band. Dir.: Jeremy Barlo11. (15m ~ :VIÚSICA DEL\ CORT DE D0:\1 DL\lS: Quatre canti· gas d·amor. Paul flillier. \to i direcció. :\largriet Tm~~ mans viella. Theatre of\01· ces. '(21m). )fERl'L\: Cançons, motels i sonatr. Conjunt vocal i instrumental Fitzw:illiam. (19m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES l AGEl'1DA MUSICAL 15.13 CAPSA DE àlÓSI· CA .1811 I HONEGGER: Simfon • • Orquestra Filharmònica T· xeca. Dir.: Serge Baudo. (22m) . .\IOMPO"t:: Quatrr melodies. Anna RiccL rn~r· - ¡r;:~ 0Ier. p12· zo-soprano. Ange no. (Sm). SPOHR:Xonetr'~' ual.,i,. 11(1. (li~ fonia f¡~ IS. \fu,J b Paix dr1ne. AL'TOR b.uo, rs un ban1 leeció) ~ ¡ort. (14 Christij rltntal ~ nin, h Simfòn Petri S munta Orque.l dape,l (30m). a 1iolo 109. T Hr n'o "lna 1 Id'UB ria Call rhe>ll·n (6m), 20.00~ ~OTÍ )JUSI 20.13 DE •••• lncon rnenllll da. Cu Joan y¡, ~B~ 22.00 CAL 22.05 CO:'iCJ CO\CJ Catalur febrer llñsie, ralitat ( Jqna).Q \fÚSJQ LEST~ ta cst \[0?\"~ \Elm 'tarin. fl~hiti la 'lli Cànw 155rn). DE I'IJI!~ llS.-\n. Salo- \1:.\: per 1 04-lb. Lajos 10m). 0 ro.n- ,('(lrdB i n·nt op. .3~. ,.¡¡tiumClas•it·um. 1r: ;:;rrKtiicker. (28m). BOTI E'l\1: Concert per a c~ntra­ baix n.l, ··Con~er~o ~· bra¡un(. )lario RICCIUll; c~n­ l!11bai~. Lui!!i Zanardi. ¡.uaao. (J.tm). BERJ10Z: SimfDnia fúnebre i tnom~al. op. IS. \(o,ic¡ut· dt•, Ga•·d ten& de ¡, Paix. Dir.: Dé¡,irf Do ndel ne. (38m). DIVERSOS ,\L'TORS ITALIANS: [I SoÍuzo recull dr música pe•· a uu b~nquct mrdieval. (Sel~cció) The \fewherry Con: &ort. (Hm). SIBELTUS: Re• Cltristinn n, m iÍsicn incirlrntul op. 27. Sau li Tiilikaioin. badtou. Orquestra Simfònica d' Islàndia. Dir.: Petri Sakari. (31 m). 18.00 PENTAGRAJ\L\ nano. IO.Úl· •ntralt. ¡.Cori hConnnOI'l t So~a· Prowrama de clh ulgad6 mu>icaÍ. Guió j realització: Pere Burb i ,\.lex Roble!l. 19.00 REPERTORI DE CO:\CERT USZT: El que "e sent a la muntanya, poema simfònic. Orqul'i\tra Simfònica de Budape;;t. Dir.: Arptid J o6. 130m). FAURE: Sonata per a rioloncel i piano n. 1, op. 109. Thomas lgloi. Cliffonl Ben.oo. (19m). ROSS I:\1: -ona voce poco fà" dP l'acte Id'U Barbiet·cdi Siviglia. MariaCnllas. Philharmonia 0•·rhet!lra. Di1·.: Alceo Gnllie•·a. 23.30 NOCTURN '\1úsira per acabar el dia. Presentació a <:àrreed' \lfl·ed Celaya. PROGRMlACIÓ DE NIT R epetició dels últims programes. 01.00 MÚSICA DEL SEGLE XX 02.00 REPERTORI DE CONCERT E mès el dilluns. 03.00 GRANS GRALS INTE- Emès el dimarts. 01.00 CAPSA DE MÚSICA DIVENDRES, 18 DE SETEMBRE DE 1998 07.00 UOBERTURA :\1úaica per començar el dia. R ec ull d'obret. breus pre~Pntades per J oan Vhes. I nclou butlletins informatius i agende~ musicalb. 09.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE (6m). 3tpnw,: Dark Eyr~. Gt·orgia on my mind. '\i¡:httime. Itzl1ak Perlman. O~t·nr Pt•t erson . H erb Ellis. Rn, Brown. Grad) Tatt•. ( 18m).· 13.00 GRANS GRALS INTE - LA :.\IL.5lC \ ORQ l Ec;;TRAL DE BEETIIO\ E'\ Simfonia n. 4, op. 60. Ot·questrn del Segle \.\ Jll. Di1·.: Frans B•·iiggen. (32m). BEETHO\'E'J: Obct·tm·a Leonor a n. I , Op. 138. Ü•·ttu t'stra Phill1annonia. l>i1:: Ouo Klemperer. (10 m). 1<LOO MÚSICS DE CATALUNYA GERHARO: Pando•·n, 1m i te pet· a dos pianos i pen·usNi6. Andrcw BaU . .Julian .Tncnbson. Richard Benjufielcl, percussió. (26m ). GRAN \DOS: Goye:.cas, ten·er quudrt-. :\'laría Ba, o. Ram6n Va··~us. Enrique Baquerizo. Lola Casariego. \lilagro~ \lartín. OrfcónDono¡,liarra. On¡ul'strn Simfònica d e \lndritl. Oir.: Antoni Ro~ \ farbà. (29m). 09.08 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL (6m). 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES 15.13 EL DIA DE COlENT Programació ¡·ealitzada a partir de Ie¡¡ peti,·iontt que clh nostt·et. oients han fet al t~ontcs­ tador de Catalun ya Música, tel. 202 35 35. 0\'EN PP· 61. 20.00 BUTLLETÍ D E 'iOTÍCJES I AGENDA l 0.08 CAPSA DE MÚSICA ¡ucstra n. Dir.: l!USICAL ~lm). 20.13 "A LI\ MANERA ernan~fi': ) I Or· Jean· rq¡te>- usana. (35m). INTE· 2UES· rrGA URS ;EGLE Baod. (15mt RTDE ¡canri1er. 1e11 'fmdeof\0¡. tULA: )nate:. ren- [ DE ~'DA ~fÚSI· :Uou. l. uca f. laudo. ~uatrt i. met· er, pia· netptl DE...." lnconvidatens prop osa icomenta la mlli.ica que li agrada. Gui6 i presentac ió d e Joan \ñcs. Producció d e Dok.r. Bu•quets. 22.00 AGE1\DA l\IUSI- CU. 22.05 ELS ~OSTRES CONCERTS CO'CERT enregistrat p et· Catalunya :\Iúsica el din-~ dc febrrr de 1997 a n:~ pai cic \lúsita i Dansa de la Generalitat de Catalunya (Burcelonp).QUATRESEGLES DE \IUS!CA ITALIANA . PAl.ES1'RINA: Missa Assumpta es t Maria (f•·a gme nt¡,). MONTEVERD I: Se 11 tina . ~~E~DJ: :at~t· noster. Avc · ana.PJZZETTI:Duceom~·i~oni corali. Sanctus, de c·\h!sa de Rèquiem. Licdcr .~mera . Dir.: Jo ~ep Vila. !~~IU). SELECCIÓ DE NOVETATS Presentació de les últimes novrtats discogràfiques aparegud ea al mercat. Espai patrocinat per mscos Castelló. DE VAUGHA..~ WfLL~IS: U- na simf01ua pastoral (n. 3). Yvonne Kenny, soprano. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Bryden Thomson. (36m). \UG~ONE: Val sa C horo n. lO i n. 11. Luiz de \1oura Cru.tro. piano. (5m). FI \LA: Con cert per a oboè i orque~tra en Si b :\L Ingo Goritzki,oboè. OrquestraHI.hamlÒruca de Cambra polonesa. Dir.: Wojciech Rajski. (20m ). BRITIEN: Simfonia per a ,·ioloncPl i orquestra, op. 68. J uüan Llo) d Wehber. Academy of St. Martin-inthe-Fields. Dir.: Nevi.lleMart"ine•·· (36m). TITOV: 4 cors p olifònics. Cor de Moscou. Dir.: VladislavSokolov. (23m). SAlNT-SAENS: La joventut d 'Hèrcules, poema simfònic op. 50. Nou vel Orchestre Philharmonique. Dir.: Marek Janowski. (18m). MERCAOANTE: 'hl si, mie cure Or la sull' onda", d'll Giurame nto. Agnes Baltsa. Ot·que¡¡ tra dc la Ràdio de Mun ic. Oir.: H einz Wallllerg. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 20.10 EL OIA DE COlENT Continuació del¡H"o¡.,rrama. 22.40 CONNEXIÓ EN DIRECTE A.'U B E L MERCAT DE LA MÚSICA VIVA DE VIC CO:.\CERTen directe des de I'Esglèsia dc l'IIoapitalet qe Yic. )1ERCA1' DE LA \ll'S IC..l\ UYA. DE VIC.. \fNti ;\Ju~icale. Emili Bruga lla, piano. Cor Madrigal: Oir.: \lireia Barrera. 23.30 NOCTURN l\•Júsicaperacabm·cldin. Pn·sentació a càrrec d' 1\lft·ed Celeya. PROGRAMACIÓ DE N IT R epetició dels últims pl'og•·amcs. 01.00 MÚSIQUES DEL MÓN 02.00 REPERTORI DE CONCERT Emè,; el dimarh. GR .\NS GRALS Emè~ el dimccrt>:.. 03.00 INTE- O 1.00 C.u>SA DE MÚSICA DISSABTE, 19 DE SETEMBRE DE 1991 07.00 t;OBERTURA \tí•sit•a pe r començat· el illa. Recull d 'obres breus pr<·~rntades p1'1' Pilar Snbir·i\. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 1 AGENDA MUSICAL 09.13 MÚSICA P ER A COBLA C RIST \ U: La ventafocs, ballt't per a duc¡, eobles i pet·<'uo;si6. Ht>rnut Sellents. Cohlt•s La Principal dc La Billhal i Sel\'ntana. Dir.: J aume C ristau. (13m). :\IARTMZ CO\TÍ'\: Fra Garí, poema simfònic ¡w r a ducs coble~, orpa i timbales. Cobla :\1edilt>rrània. Cobla La Principal del LlobregaL Oir.: J~sÚ~> Ventura. (I lm). GRIVE: AlmogD\ arenca,~>nrdana pern dues coh le~ i ta mhales. Cobla M~ clit('rrànin. CobLt La Prineipal dd Llobregat. Oir.: Jesú~:> Ventura. (Sm ). FONT: Cornellà Dam•a, sardana per a dues cohle.s i percussió. A•·tur Sala. Cobla La Principal el(• La Bi~haJ. Cobla Selvatan a. Oir.: Martirià Font. (4m ). l !AVART: Divm·Liment, pet· n ten ora i orgue. .loHep Gísp l.' rt. Lydit• Rifa. (12m). 167 10.00 AGENDA MUSICAL 10.05 PENTAGRAMA Ht•petició d<'l programa emès 1.'1 dijou~>. 11.1 5 CONNEXIÓ EN DIRECTE AMB EL ~IER­ CAT DE LA l\IÚSICA VI\A DE VIC CO'\CERT en directe amb 1':\uditori d' El Sucr e de Vic. \JERCAT DE LA MÚSICA VIVA DE \1C. La ~orli, narrad ora. Grup Instrumental de l'Orquebtra Simfònica del Vallèl.. dir.: Walter Bodreau. Quar·tet de Cla1·inels d e Barcdona. 211 l Gòtic Brass. EL OIA DE UOIENT Pt"Ogramal'i6 r eulitzada a parli r d e les peticions que els nosli't'S oients han fet al contestado¡· de Catalun ya l\1úsica, tel. 202 35 35. 15.00 BUTLLETÍ DE l'OTÍCIES I AGENDA MUSICAL 7 15.10 EL OIA DE t:'OJENT Continuació dc·l pro~rama. 09.00 BUTLLETÍ DE 'iOTÍCTES I AGENDA :lfUSICAL 16.15 COI\NEXIÓ EN 09.13 ~IÚSICA RELIGIOSA BRLCK."\'ER: Gran :\lissa n. 3. en fam. Karita :\fattila.11arjana Lipo\sek. Thomas .\'{o¡,er. Kut·t )loll. Cori Ot·questra Simfònica de la Ràdio de Bav;era. Dir.: Colin Davis. (65m). C HARPENTJE R: Miserere, H. 219. A. MeUon. I. Poulenard. H. Ledroit. W. KendaJJ. D. Kooy. Cors i Orquestra de la ChapelJe Royale. Dir.: Ph. Henewegbl'. (21m). V\UGHA"f WU..LT..-\.\JS: Tre& himnes cor·aJs. John Bowen, tenor. Roget· J udd, orgue. Corydon Singers. Tbe City ofLondon Sinfonia. Dir.: l\1atlhe'~ DIRECTE A.'18 EL MERCAT DE LA :utSICI\ VIVI\ DE VIC CONCERT en din·t·te amh r \uditor·i d'J<~I Sucrr dr \lr. 1\IERC.\T DE LA \IÚSICA Vl\A DE VJC. Cor \haJcli Dir.: Òt;<•ut· Boada. Srr<óÏ Alpiste, "iolí. Bernat BofumJJ, viola. Tr·io Art. Quur·tet Aquinaga. Quorlf'l Sux Collage. Ü•·quel:ll r11 Sinfonietta. Dir.: Frnnresr Llongueres. EL DIA DE IJOJENT Continuaei6 del r•·ogruma. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES J AGENDA MLSICAL Be<>t. (13m). 20.13 llÀLDIOHSLAL Ln progr·uma d',\Iex Gorina. 22.00 AGENDA CAL ~ILSI­ 22.10 GR.~~S OBRES ELGAR: \'a riacion~ Enih'llla, op. 36 Orque~tra filharmònica de Viena. Oir.: Geor-g 'olti. (32m). 22.15 CONI\EXIÓ EN DIRECTE A.'IB EL MERCAT DE LA MÚSICA VIVA DE VIC CONCERT en directe amb I'AudiLori d'El Sucre dc Vic. MERCAT DE LA WÚSlCA VLVA DE VIC. MOZART: L'empt·c¡sari teat¡·al. \1crcè Baiget. Eü.-,a Vflez. Jordi Mas. Antoni l\1an,ol. EloiJovè, piano. Aula d'Òpera del Conservatori del Licf'u. Dir.: Carmc Bu~>lamante. PROGRAl)L\CIÓ DE NIT Repetició del& últims programe,, 01.00 '\IÚSICA ANTIGA SERR.U 12.15 CONJ\'EXIÓ EN DIRECTE ..nm EL )tERCAT DE LA MÚSICA YIVA DE VIC CO:\!CERT en directe amb rAudüorid'EJ Sucre de Vic. MERCAT DE LA ::\IÚSICA VIVA DE VI C. Gorka Hermosa, acordió. Bernat Castillejo, flauta. Adolf Pla, piano. Daniel Chmelík, saxo. Ruth Lluís. piano. Jordi \ïlaprinyó, piano. APERITIU l\IUSICAL 15.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 15.08 ·'A LA l\IANERA DE....Repetició del programa emè, el dijou:. al vespre. 17.10 TE.,IPORADA D'ÒPER.-\ DE CATALUNYA :.\ féSICA 03.00 lato. commedia per musica. Gabriella::\lorigi. Daniela l,;ccello. Giancarlo Ceccarini. .\1a1·io Bolognesi. Tcatro delJ'Opera Giocosa. Orquestra Sinfònica de San Remo. Dir.: Cario Felice Cillario. (]4-tm). GRANS INTE- Emès el dijout>. 04..00 CAPSA DE 1\fÚSJ- CA DIUMENGE, 20 DE SETEMBRE DE 1998 07.00 DOBERTURA Música pt>r comPnça•· el dia. Recull d'obrt-s breu;, pt·esrntades per Pilar Subirà. CDL\ROSA: Ilfanaticobur- 20.10 SELECCIÓ 22.15 CONCERT llL\GI- NARJ Guió i , ~elcct·i6: \Jc, Robles. 23.30 NOCTlJRN \lúloil'aJwrac~ban•ldia.Pre­ srntac·ió a l'àrr·ec de .\Iaró Jan~. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició tleh, últims programes. 01.00 MÚSICS DE CATALUNYA 02.00 REPE RTORI DE CONCERT Emè:; d clijouR. 03.00 GRANS INTEGRALS Emès el diwndre~. 04.00 CAPSA DE ~IÚSI­ CA DI LLUNS, 2 1 DE SETEMBRE DE IH8 07.00 t08ERTURA .\lú--ica per comc·nçar el dia. RectJI d'obres breus preSt>ntadl'~o pt>r Joan \"hi'.,, Inclou hutlletjn;, infonnatiu~ i agf'ndc·~ mu~irals. 09.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE JAXZ Programa dedicat a la música de jazz amb guió d'Albert :\lallofré. DE 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Presentnció dl' IeH últimes novetat<> dis<~ogràliqucs apare!,"lldt-s al rnrr·cat. Espai patrocinat per Discos Castelló. 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES 02.00 REPERTORI DE CONCERT Emès del dimecre.... GRALS 8 lLOO TRA.'\Sl\IISSIÓ EN DIRECTE DE LA l\IISSA CONYEl\IUAL DES DEL MONESTIR DE ::\101\1- 22.10 AGENDA MUSICAL DE 10.08 CAPSA DE )1ÚSI- CA CHERT.JBI.I\1: Mi,"l.lde laCoronació dl' I Hei Carie, X. Cor i Orqu!"'tr.J Philarmonia. Dir: Rircardo Muti. (:>Om). J.Ch.B,\CH: Quartet J>t'r a flauta i corda. op. 19 n. l. Bcnt Lar·~en. Pl'der Elbut•k. Ilenrik Ol~rn. Bírtlw Holbt Chri5tJ·n~<'ll. (13m). CHABRIER: Suit~ pa:-toralr. Orquestra d(' l'LI~LI'r. Dir.: Yan Pa~<caJ To•·telirr. (19m). CAMBL~l: Coll(·cr·t !)l'l' n piano i ontueHLra op. 15 n. 3. Ft·ant'O R<'doruJi. Orc¡ucstr·a de Cambra dl' Milà. Dir.: Paolo Voglier·i. (14m). C lllmUBI- TO: Suilf' popular at·genliua. Narci~o Yt•prR, guitann. (26m). BERNgns: El triomf de Neptú, Ruite. Royal Liveq>ool Plrilhumronic Ot·chc.,Lm. DiJ·.: Bnrry \Vol'(l~­ worth. (22m). GRA~ \DOS: 6 cançons amalòricl> (\1aña- ni ca era, .\lira que so1 IIÍIÍ.l, Amor déjame!. Llorad ((¡. razóo que tenei:. razóo. En vuestro.s \'erdcs ojueln. DO! mosLL·ats vuestro ,·alor. .\o UoreÏJ; ojuelo~ porqueM f$ razóu, Serranas de Cuell(j~ Carmen Bustamaote. •opn. no. :\lanuel Garl'Ía .\lorant~ piano. (16m). ' 13.00 GR.I\NS INTE. GRALS LA MÚSICA ORQlES. TRALDE BEETUO\'EXQ. bertura "Coriolà", OJl. 62. Orquestra Fill1armònica La Scala. Dir.: Cario Maria Gin. liu.i. (9m ). Concert per a YioiJ i orquestra, op. 6}. tran>crit per a piano. Manrizio Pollini. Orquestra Simfòoirn de la RAI de .\lilà. Dir.: Franco Caracciolo. (-!lm). 1 ·1.00 MÚSICA DEL SE. GLEXX \1LLA-LOBOS: A·:mhio a Ja to. \\illiam BPnoeu. Oauta. Charles TunneO. violollcel. (llm ). CORIGLL\.\0: Elegia per aorque.l:ra. fF'ramminghi. Dir.: Rudolf '\'itrt· he n. (8m). ZDDlER.\t.\\": Pet·spectives, música pt'Taun ballet inutginari. Aifom i A· loy·sKontarslq, piano. (13m~ RE GER: Sonata per a clari· net i piano n. 2, op. -19. E. duard 81·unner. GcrhardOfl' pilz. (23m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES l AGE~'DA MUSICAL 15.13 CAPSA DE l\IÚSI· CA PURCELL: ''Who canfrom joy refrain?'', oda per a l'a· nh·er:;ari del duc de Clou· Celiler. (1695 ). Gilliao fW.er. Te:;sa Bonner. Jame> Bo11· man. Rogers Cowy-Crump. John 'lark Ainaley. ~lirhatl Gcor!!e. Cor deJ :Xe~< CoU~ d'O..:ford. The King'• ConsorLDir.:Robert.Kll¡g.(21mL RDISKI-KORSAK0': Collcert per a ~~el i on¡u:~· tra de venL:Solisw;defCR'·· Orquestra de.J .\lini~teri tl<> Defensadei'L'RSS.(ím).D~: KAS: Variacions. interludi 1 fmaJ sobre un tema de Ra· mea¿, Jean Huheau, piano. (17m). DEL MILÀ: Quatrt' fanlaRies. Jordi Savall. An: drew Lawrcnce-King. Serp Ca~ademunt. Euuicr Br~u· dao. Lo r enz Duftscbnu~. (l6m). .\1ACJ_)OW~LL: ~: núa, poema srmlònrc op. OrquesLTaSi.mfònicadei;;n· dres. Dir.: Kenneth J\}ern. (13m). B.MARCELLO: 5~~' nata per a flauta dr bec tn .,lm. o! lla (&nl.J. waJI (trt. 111 .trun ,;, Po>l rOn¡u Gu<'nn 111m). Coron Rndgr oa-.Jo Polgar. J,rg.C Ho 11tt t••nlu>) \ikolnu PONC~ ,\nclrrs ~ 19.00 CO~CB CI\1:\R na duf• Sol )1 o, ziktr. PauiKul [19m). J riadon PauiCr. BORO aiBIIf~>dl que<lra la('U.D~ SAMS~ Carmrn ram~ v¡ rriru, Pi 20.00 ~OTÍC }IUSI C~ 20.13 I B.\T Prn~raq lllr•mu¡ twtatq Con-I'IJ 22.00 t\L 22.05 CO~CE CO\C~ Cataluq ¡unv de dr 1~\j~ na. CIC eoac. ciu prn 85. TX. "Rfrort 70. J07 Galan,, qu~l Ser 0 rgt> 'In lonfrl. { , niña, td CQ. •n. En )'. 01), >r,:'\,¡ IJ()f1 enr¡\ •Op ra. rantr. NTE. LES. E~Q. p. 62. ien La aGiu. a ~ioU nscrit Polli. Ica tle rnco >bina • Oau· cio lo n. !A.\0: 'Fwn- Wert· !.\.\\: ~ra un ~oiA· 3mt ,dari- ~9. & NI Op- DE ~NDA 'sl. ~ODI a l'a· Glou· •t.bn Bo~>· rump. 'clmd 101Jer Con· (24m~ ~ Con· ~~ eri dt ~l.Dl'· ~lmli 1 ~~Ra· p1ann. tuatr~ [. An· ¡}e~ pran· amid. ; lA· 'P· 29. rwn· ({]ei n. :Soer en !<!lm. op. 2. Su~a'_lne ~~·haf­ rrrt. Han• Lud"tg lhn.rh. r&n) J \."\ACEK: Cuprircio pU 8 piano (mà esqurr.ra) i in·tnw1eob de 't>ul. \ tktoril Po•tniko' a. Soli>tt>~> de fOrt¡ur,tra dr París. Dit·.: Gurnnatli Rozhdel>t' en!>ki. r2!rolJI07h.\RT: \li~sa dr la Coronació, K \ 31 7. Joan R!lll•er>. Elisnbeth v1m Vlngou•.Jo>t'fProlbrhku. Laszló PrJgar. Cor Arnold Schon!Jfr¡¡. Cboralsebola lil'r Wit·oH Ho01llrgkapt•llt•. ConCflllu•Musicubth• Vit'na. Dir·.: \ikoluus Harnoncurl. (26m). PONCE: Conrit•rlo ciri Sur. .\ndtésScgoviu,b'ltÏLurrn. Or·qurstru Simfònica dr l'Aire. Oir.: Enriquc Jordú. (25m). 18.00 AL.i\1ANAC lo e;pai destinat a t>voc·ur· i rniure els fet~ més repn•Cfnllltiu~ del pas~at mu~iral. Guit.i•elerció d'o~C>. Roblrs. 19.00 REPERTORI DE COXCERT Wl\ROSA: Concert per a du~- Oautr' i ot·qut•slra en SoDI. .\. Ltaf.lawa. D. Hunzikrr. Orqut~stru dc Carnbt·u Pau!Kurotz. Dir.: P. Kuentz. 119m). F.AL'RE: Tema i \'ariarion• per a piano, op. ï3. Paul Cro~>lcy, piano. (17m). BORODI.:\: Dauses polo, t,janrs d'El príncrp lg01: Orque.tra Filhat·mònica EHiotaca.Dir.: KurtRI.'del. (12m). SARASATE: Fantasio sobre Carmrn,op. 25. Thdí Pn pnvrami, \'iolí. Chri~topho Larrieu, piano. (7 m). 20.00 BUTLLETÍ DE XOTlciES I AGENDA UUSICAL 20.13 L\ MÚSICA A DEBAT Programa a l'entot·n rle tl·.,_ ma~icals d'interèt. rcalíuatamb la coi.Jahoració el el Con.rU Català de In 'lú~ica. 22.00 AGENDA l\tUSI- CAL 22·05 ELS NOSTRES CO~CERTS CO\CERT enr·egistrat per ~atalunya \fltsiea el din 4 de ~uy~e 1998 al Saló dr Cent r AJuntament dr Ban·doCICLE SOLISTES DE , BC. STHAUSS: Cu pr·ic~';Jlt'r,a sextet de ¡·onla, op. -j¡ TXAlKOVSK I: St•xtC'l iOfcord de Flt>l'ènc·ia'', op. Ga..Joz~f .Topot·ret·. A na !rut, \'loli. Jolln \fi1·6. Mi~utl ~~rrahima, viola. Chct.rge lo~nlu. Llu(¡; Sed6,' ioouncel. (.,lm). tO 23.30 NOCTURN 'lúsica prr acabar el dia. Presentació n càrrec d'Alfred Cela)a. PROGR¡\¿,tACIÓ DE 1\'lT Repetició dels últims prog¡·ames. O1.00 MÚSICA PER A COBLA 02.00 SELECCIÓ DE JAZZ Oif.•OO CAPSA DE MÚSICA DIMARTS, 22 DE SETEMBRE DE 1998 07.00 UOBERTURA Mú8ica per començar el dia. Recull d'obre11 bt·eus prescnLad!'s per J oan Vives. Inclo u butlletins informatius i agl•ndes musicaJs. 09.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 09.08 SELECCIÓ NOVETATS DE vetat>; di,cogràfiques aparegudes a l met·cat. Espai paLrocinal per Discos Castelló. 10.09 BUTLLETÍ DE NOTICIES J0.08 CAPSA DE 1\fÚSICA KALINNJKOV: Simfonia n. 2 en La M. Orquestra Simfònica dc l'Antiga Unió Soviètica. Dir.: Evgeny Svetlanov. (38m)ECOUPERIN: Conce1·t pet· a fagot, clavicèmbal i violoncel n. 7. J esse Read. Karcn Flínt. Doug 1\lcNames. (16m). BJ..A¡\'CAFOR'f: Camins. Antoni Bes:-.es, piano. (15m). BJZET: L'arlesienne, música incidental. \ lnrcel Do,;sognr. recitadot·. Cor Kaak Gregoor. Cot· i Orquestra Filharmònica de la Ràdio i TPlevisió Belga. Dir.: Alexander Rahbari. (SSm). RHEI~BERGER: Quintet nmh piano, op. ] 14. Quat·lel Sonare. Horst Gobcl. (32m). i\IARTINI: Pastoral<'n Oo.\1 pet· a dues flautes i baix continu. }lassimo Mcrcelli. Nicola Guidetti OrlJUCslra de Camhra Benedelto l\1arcello. (4m). GRANS ' a, piano. (18m ). social·ió de l'Opera de J'E,.,tat de \ïcna. Ot·qtl('~tra Filharmònica de \ irna. Dit·: Claudio Ah bado. (19m). 19.00 UEPERTORl DE CONCERT 'l \SSL\ ET: 11111ïs. \l~dita­ INTE- GRALS LA MÚS1CA ORQUESTRAL DE BEETHOVE:\' Si mfonia n. 5. op. 67. Orque!llra R e,·oluc ionària i Romàntica. Dir.: J obn Eliot Gardinrr. (32m). Fanlasia per 11 pia n o, cor i orquestra op. \ikolaem. Tatiana :\ikolae- ZELLER: L'ocellairt• (t·xtractes). Erika Kiitb. Rc•nate Holm. Rudolf Schot·k. Cor Günlher Arndt. Or·t¡tlt'~h·a Simfònica dt• Berlín. J)j¡•,: Fhnk Fox. (32m) G1~1 EN EZ: E l bailc de Lui~ \Jon~o. I nc•¡, Ri vadcueira. Ten·ha Bct·gun¡::a. Cal'los J\.lunb'11Íu. Grr·a•·d o 1\lonreal. Ana Mudu Ft•t·nií.llllez. Cor Co ntem. dc• Madrid. Orquetlll'a Simfò nica. Dil·.: ALunlfo i\rgt•nta. (23m ). ticm. \nnc-Sophie )lutter, 'iolí. On¡ne.. tra Ftlharmònica dt> Bt'rlín. Dir: H erbert \on Karnjan. (7m ). H AYD"\1: Simfonia 11. 7. "El migdia''. •\rndt•lll\ of St. :\1arliu-in-the-Fit'lcl~. Dir.: ~e' iUc Marrinrr. (22m). SIBELIUS: Les Ot•eii nidt•s, p oema simfònic Clp. 73. Ot·qut•stru Simfònica dc lo !'iulat dc Binningham. Dir·: S i mon R allle (llm ). PIWKOFJEV: Simfonia n.l, op. 25 "Ciàs~it•a". Orquesh·a Filhm·mònica do Los Angelcs. Oir.: 1\nclr~ Previn. (15m). 15.00 BUTI.LETÍ DE NOTÍClES I AGENDA l\fUSICAL 20.09 BUTLLETÍ DE NOTICIES I AGENDA l\IUSICAL 1-l.OO '10:\tENTS LÍRICS 15.13 CAPSA DE 1\IÚSI- CA Pre~entació de lr~ últimes no- 13.00 80. ) l auriúo Pollini. piano. SoUs te:; , ocak Cor dr l' \~­ T:\AIKOYShl: Lt·~ estm·ion,., (wr~i6 per a Ol'l}ltr,.,Lra), op. 37b. Orquestro Simfònic·u dc Detroit. Dir.: "\'t·cme Jüni. (Hm). 'I ERC\D\\'1'1<~: Cont·erl pet· a rlarinet t•n Si b. Thomas Frit•dli. Orqur¡,Lra de Cambm del Sudol'•l d'Alemnnyn Pfor·zlwim. Dia:: Paul Angerer. (15m). SJI \. VE RS: Untlreidt>d . Stt•phane Gt·apelli. 1\Tartin ' luylo t·. ClaireMartin. (4111). LINLE\ (el jove): [n yo ndt.' l' gr·ov<', cantata. Julia Gooding, soprano. Cor i On¡m~llll'll 'J'hc• Parley of Jn stnunt•nls. Dir.: PauJ Nirhol ~on. ( l · ~m). RIZET: Simfouia t•n Do. \t·ademy o f St. '\llm·Lin-in-1 ht•Fieldb. Dir.: \. Mat'l'iner. (32m). BRCCKr\ER: lnlt·t·mczzo per a t¡ uintet dc• corda. Quartet Sona re.\ lndimir .\IendeJs,ohn.' iola. (8m). DEULS: Suite :\oruegn (The Council of the Peoplt•). mút>ica incidental. Orqut•slrn Simfònica Eslovaca, Brnti¡;lava. Oir.: John Hopkins. (25m). HOITETERRE: S<·gona suite del 'egon llihrt>. Paul Dombrecbt, ohor. Wirland Kuijkcn, 'iola dt• gamba. Robct·L Kohtwn, clnved. (18m). 18.00 CRANS INTÈRPRETS TATIANA N lKOLI\EVA MOZART: Con cerl pet• a piano i orqullstra n. 22, KV ·l82. Taliana Nikolac\a. Orque~­ tra de Cambra de Litunnia. Dir.: Sauliu~; Sondeckis. (38m). PROKOFlEV: Per·c i el llop , op. 67 , ll·ansr1·ipri6 Uiurc per a piano de Tatiana 20.13 SELECCIÓ DE JAZZ R(llmon Colomer con"et·sa amb un compositor al \.oh.anl de In ~e' n obra. 22.00 AGENDA l'tiUSIC.\L 22.05 ELS CONCERTS NOSTRES CO~CERT enrE'gistrat per Catalun ) a l\1Crsira el dia 13 d'abril d t' 1996 a l'Esglèsia cic Sant Corm·li de Collbató. CI CLE D'ORGUE A COOLBATÓ. Obre~ dcJohann SeIJnstiun BACH. JosE'p Vicent Gi rwr, oq,'lJI'. (42m). 167 2:3.30 NOCTUUN Mítt'if'n per acabat· e l dia. Prrst•nLncióucàrTecd'Aifred Crlaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels graml's. últim~:> Ol.OO NOUS PRETS pro- INTÈR- 02.00 UAUDI0\1SUAL Ot.OO CAPSA DE liÚSICA DIMECRES, 23 DE SETEMBRE DE 1998 07.00 UOBERTURA Músiea per començar l'I dia. Recull d'obres breus p rE'scntadcs per J oan Vives. Inclou hut.1lctins informatius i agendes mus icals. 09 .00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 09.08 SELECCIÓ NOVETATS DE Prc~cntació de !es úlLimcsno\'elat'l discogràfiques apare- 9 gudes al mercat. Espai patrocinat per Díscol> CahtcUó. 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES 167 DE 10.08 CAPSA DE MÚSICA SCRIABT'\: Concert per· a piano i orquestr·o, op. 20. Vladimir fu.hkena.zy, piano. Orquc;,LJ·a Filhannòni(•a dc Londres. Dir.: Lorin 1\Jaozel. (27m). CORHETTE: Sonata JICr a nauta i clavicèmbal, op. 25 n. 4 " Les amuscmcnts d'Apollon rhcz lt' r·oi Admète". Lc Nouveau Quatuor. (13m). KORNGOLD: OfHuman Bondugc. Na1ional Philhannonir Orclreslra.Dir.: Charles Gerhardt. (12m). BAX: In to tue Twilight, poema simfònic. Orque&lra de l'Uls ter. Di1:: Bryden Thomaon. (13m). LlSZT: \[issa chot·alis. Lynlon -\tkinson. \1ark Tinklcr. Chril>topher Royall. William Kendall. Richard Su art. Cor del St. John's College, Ca mbridge. Stephen Cleohury, orgue. Dir.: George Gue&l. {32m). GJl.,'LIA.\1: Quartet e n La '1 per a mandoljna, 'ioU. 'iola i Uaül. Edith Bauer-Siai!\. Günther Pichler. Anton Bruerle. \'inzenz Hladk). (16m). YAUGHANWTLLIA.VIS: \Jboscde Windsor. Cor de I'Or·questra Simfònica de Bournemouth. The Bourne mo uth S infonietta. Dir: No rman dcll\1:ar. (18m). CLEMENTI: Simfonia n. 4. PhiJharmonia Orr hestra. Dir.: Claudio Scimone. (29m). 13.00 GRANS INTEGRALS LA \lÚS I CA ORQLESTRAL DE BEETHOYEX Simfonia n. 6. op. 68 '·Paalot·al''. Orqut>stra Revolucionària i Romàntica. Dir.: J ohn Eliol Gardiner. (..J.lm). 14.00 MÚSIQUES DEL MÓN Una fmestra oberta a l'expressió mu!iical dels pobles d'aJTeU. 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA l\IUSICAL 10 15.13 CAPSA DE MÚSICA SPOHR: Simfurua n. 5, op. 102. Orquestra Filharmònica E!~ta­ tal Txecoslovaca a Kosice. Dir.: AJrred Walter. (27m). DEVIENNE: Concert per a nauta n. 7 en Mim. AJain Marion. Orquestra Filharmònica dc Ja Ciutat de Ni ça. Dir.: l\laximiano Valdés. ( 18m). GLAZU~OV: El Mar, fantasia orquestral, op. 28. Reial Orquestra Xacional Escocesa. Dir.: ::\eemeJiirvi. {16m). B. \CH: "Aria varia ta alla man iera italiana", BWV 989. Glenn GouJd, piano. (10m). E.STRAUSS: Greeting Valse, sobre temes anglesos. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: John Georgiadis. (6m ). ELGAR: "G rania i Diarmjd", música incidental Op. 42. Jenny Miller; soprano. Orquestra Filharmònica de Londres. Dir.: Bt·yd en Thomson. (13m). BRIXI: Concert per a orgue i orquestra n. 2 en Sol M. Alena Vesela. Orquestra de Cambra Bohuslav Marlinu. Dir.: Frantisek Jílek. {20m). BRUCKNER: TeDeum lauda.mus_ WAB45. Pamela Cohurn.lngeborg Danz. Chrístian Elsner. Franz-Josep Selig. Giichffiger Kantorei Stuttgart. Bach-Collegium Sluttgart. Dir.: Helmuth RiIling. (25m). ~IO)IPOU: Cançons i danses (1 a 6) Remei Cortés. piano. (22m). 18.00 NOUS PRETS INTÈR- Un espru per conèixer els músics d'ara. 19.00 REPERTORI DE CONCERT DVORAK: Simfonia n. 7, op. 70. Orquestra Filharmònica de Viena. Dir.: Lorin Maazel. (40m). WAGNER: Tannhiiuser, obertura. Orquestt·a SimfònicadeXicago.Dir: Georg Solti. (15m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 20.13 TEMPS D'HOl\IENATGE VAGGIL\..~WILLIA.)JS: 40 A.XYS Fi ve Tudor Porlraits. Elisabeth Bainbridge. contralt. John Carol Case, baríton. Bach Choir. New Philharmonia Orchestra. Dir.: David Willcocks. (46m). Suite per a viola i orquestra. Frederick Riddle, viola. Bournemouth Sinfonietta. Dir: Norman del Mar. {26m). Bt>nedicite. Heather Harpet;soprano. Bach Choir. Ot·queslra S imfònica de Londres. Dir.: David Willcocks. (14m). Lord, Thouhastbeenour Refuge. The Finzi Singers. Harry Bicket, orgue. Dir.: Paul Spicer. (10m). 22.00 agenda musical 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CO:\CERT enregistrat per Catalunya \Jú;.ica el dia 5 de setembre de 1997 a la Ba,ílica dc \[onl¡¡erra l. CO~­ CERTS D'EST!~. RO'IA~­ CES SE.FARDITES: :\lelodies anònimes i Textos dels segles XIH-XVI. Ensemble Ecccntus de Viena. (52m). 23.30 NOCTURN ~Uu•ica per· acabar el dia. Presentació a càrrcc d'Alfrcd Cclaya. PROGRAMACIÓ DE NIT R epetició dels (rltims programes. 01.00 TEMPORADA D'ÒPERA 03.30 GRANS GRALS Emès diJJum. INTE- 05.00 CAPSA DE l\fÚSICA DUOU$,24 DE SEtEMBRE DE 1998 07.00 I.:OBERTURA )fú~ica per començar el dia. Recull d'obre¡, brcua presentades per Joan \'ives. Inclou butlletins informatius i agendes musi<·ak 09.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Presentació dc Ics últimes novetats discogràfiques aparegudet. al mercat. Espru patt·ocinat per Discos Castelló. 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 10.08 CAPSA DE MÚSICA XOST \.KO\ ITX: Simfonia n. í. op. 60 '"Leningrad''. Orque&tra rtlharmònica de Londret.. Dir.: Bemard Hrutink. (80m). CHOPl"\: 3 nocturns per a piano, op. 9. \'ladímir Abhkt>nazy, piano. (17m). )10ZART: "A Berenice e Vologeso spo!ti"- '·Sol nascente in qtteslo gi orno", recitatiu i ària KV 70. Lucia Popp. Orque&tra del Mozarteum de Salzburg. Dir·.: Leopold llager. (li m). FASCli : Quar tet en re m. Ca meeata Colln . (8m). RODRIGO: Conrert &ercnala pet· a a r·pa i orque~;tra. Calher·inc Mid1el, at;pa. On{ue&tra Nacional de l'Opera de Monte-Cario. Oir.: Antonio de Almeida. {24m). MA~ZO~J: Mas¡,e: Homenatge a Edgar Varèse. .Mau- rizio Pollini, piano. Orqu~ tr~ FUb~·mònica de Berlín. Dtr: Gmseppe Sinopoli (20m). . ¿~ GRANS ThTE. LA. 1ItSICA ORQLB. TRAL DE BEETHOYt\ Concert per a piano i or. ques~~ n. 5, ?~· 73 ':E~~ rad or .l\launzro PoU llU. Or. questra Filharmònica dr Berlín. Dir.: Claudio Abb.-t. do. (39m). 14.00 MÚSICA ANTIGA FARINA: Capprircio slravagan te. Ri cercar Consort (l8m).l\1ARENZIO: Se1¡uel dolor,madrigalsdel6èllihrt.. Ensemhle Clement]anequin. (23m ). DA..~SES POPL. LARS JL~GLES ES. John Playford's Englisb Dao~ Master, 1651. The Broad,j. dt> Band. (15m). pin. T~ f13m). 1 ,iolon Byl frlmu•~ atr t!3m). < ditt. (O Janel B Orqur~ ~t•B. pard. ( 20.09 ~OTI ~!US lO 20.13 DE..• .' LO COll menta I da.Guil ~"~~.i 22.00 C.\L 22.05 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGE~DA COt\ CI ~illSIC..U. Catalu ¡utiold Gual dJ \1L 15.13 CAPSA DE liÍ:SJ. CA BORODIX: Simfooían.2-t. pica". Orquestra Sinúònira de l'Acadèmia de l'Estat <k l'URSS. Dir.: Evgueni S1e· tlanov. (31m). E..-'lESCO: Deset per a instruments de lent, op. 14. Orquestra dr Cam· bra de Lausanne. Dir.: La11· rence Foster. (24m).LECCE: Concert pera mandolina, cor· da i clavecíenSoi.M. UgoOr· landi. I Solisti Veneti. Dir.! Claudio Sciroone. (12m). RODGERS: \\inercor \"i''hrn (tema jazzístic).Arnetl Cobb i el seu Octet. (5m). BJZET: La Jolie Filie de Perth. (Di· 'erses àries i fragments~ June AndersoiL Alfred oKnnc. }largarita Zinune~Cnr de Ràdio França. :\omelOr· che&tre Philltarmoníque.Dir; Georges Prêtrt>. (25m). GA· LL'PPI: Concerto a Qualtro en Si b ~I. Quartet Aglà~a. (9m). BER..'\'STE~: ~ ~lt )fusic (Detesto la mu•Jra ~ Roberta.Alexander,sopran~ Tan Crone. piano. (6m)· :,. CHUBERT: Trio amb plllllo op.lOO. D 929. Gerlmd Oppitz, piano. Dill_lil.r) ~ttlo­ vetsky, violi. Dav1d Gerrnga>. violoucel. (47m). 18.00 PENTAGRAMA " nIU. Progt·ama de divuIgacJO si cal. Guió j realització: Pe· t·e Burés i Alex Robleb. 19.00 REPERTORI DE CONCERT WEBER: Quintetpera da· rin et i corda, op. 34. Gu) Dau- co~c¡ a ÒPER \ALLS •amarit DRE:\ aJoan prano.) nasiCJ n,mezJ quidn, mf1,C \'ela i I Gru¡1l~ bitum. J 157m). 23.30 llú!ira Pre,¡on( vinya. PROGJ Repetic P'tmh¡ 01.00 GLE X: 02.00 CO~CJ Emè~ e 03.00 CRAQ Emès e 01.00 CA DIVEN ll1tM 07.00 llú,iru Rrru)) -totad1 1i or· Em~ pi-Or. tea de IJ¡!Ja. ~·Trio de corda de ParÍ!.. ·23111 ).HAYD~: Concert per arioloncel Hob. \1lb:l. \nntr 8\·lsma. Orquestra Taftlm~ik. Dir.: Jean Lamon. t!3m}. GLL'CK: Orfeu i Eurídít't'· (Dues àries de l'òpera). janet Baktr, mrzzosoprano. Orque>tra de Cambra An~e,a. Di•·.: Raymond Lep- paril (10m). 20.09 BUTLLETÍ ~OTICIES I DE AGENDA MUSICAL riGA ~ stra. ~D~Orl 'equel inilil't'.. aequin. 'OPL. John ~nc~~ ood.•t- i DE E,~DA ~ú:sr. r2·t. lfònica ~tat de ~E~ [ Cam- 1: La11· ECCE: ?a, cor· fgoOr· i. Dir,: '12m). ·Wben tCobb liZE'ê b. (Di· Ls).Ju· l{rau,. m.Cor vel Or· 1e.Dir; 1). G.\· iuauro ~]àia. l Hate ús ica~ praDO. 1m). S. opiann ~dOp­ Sitko- ringa¡, ~OIO• 20.13 ''A L.A MANERA DE.... " UnconvidaH•ns proposa icom¡•nta la música que U ab'l'adu.Guió i prrsrntació dr Joan Viycs. Producció de Dolors Bu~queu.. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CO\CERT enregi,.trat per Catalunya )lú~ica el dia l de ¡uliol dr ·1997 al Tralrr .\.eh·ià Gual de Barcelona. FESTI\AL D'ESTIL GREC 97. ÒPERES DE CA)IBRA. \ALLS: Cal 33-33 o ri hon •amaritñ. 'VIESTRES QLADRE:\'Y: Acció musical I per duan Miró. JUiia Arn6, soprano. Emili Rosés, Wnor. Ignasi Campà, baix. Anna Rieci,m~zzosopt·ano. Bid Mct~­ quida, recitador. EntCI' G6mrz, Carme Olivella, Esther Vela i Eulàlia Vela, piano. Grup Instrumental Vol ad Libitum. Dir.: Jordi Rossinyol. (57m). 23.30 NOCTURN \lú>ica per acabar r i dia. Pre'í'ntatió a ràrrec d' •\I f rrd Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició drls últims prop1me~. Ol.OO ~rúSICA DEL SE- GLE XX 02.00 REPERTORI DE CO~CERT Emès el dilluns. 03.00 GRANS CRAI.s INTE- Emès el dima1·ts. ~.00 CAPSA DE MÚSJ- ~O i6: Pes. ~~!RES, 25 DE -•smaRI DE 1998 :J DE 07.00 UOBERTURA . n ~lúsica començar r 1 ( 1a. Re- ,.er 1 rull d'ohrrs hrrus prc~tad~s per Joon Vive!i. In- clou butlletins informatiu~ i agendes musicals. 09.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Pre~enlació de les últimes novelats discogràfiques aparegudes al mercat. Espai palt·ocinal pe1· Discos Castelló. l 0.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 10.08 CAPSA DE MÚSICA MENDELSSOHN: Athalia, música d'esctlua op. 74-. Daniellt• Borsl. BrigiHe Desnoues. Carolyn Watkinson. Jron-MarcAvocal. Souad Nalt'ch. C01·s de Lió. Ot·queslra Filharmonia de Lorraine. Dir.: Bernat·d Tetu. (6lm). í\L\RAIS: La Rcvcusc, l"\:84 (Quartlliht·e de peces de viola). Jordi Savall, baix de viola. Ton Koopman, cla,ecí. Hopkinson Smith, guitarra barroca. (9m ). LEKEU: Fanla,ia sobre lemes populars angevins. Orquestra Filharmònica de Lieja. Dir.: Pierre Bartbolomee. (13m). BA.X: The Tale the PineTn:es Knew (El conte qne sahirn el~ pins), poema simfònic. Orquestra de I'Úlste1·. Dit-.: Bryden Thomson. (17m).13RLXI: Missa integra, Nov. I/46. [bolya Verebics. Clu·istel Borchers. Scol Wcir. Joachim Gebhardt. Cor nú.xt Kühn. Orquestra dc Cambra de Praga. Dir.: Helmutb Rilling. (29m). SCHUBERT: Quartet per a flauta, guitarra, viola i violoncel. Clive Conway. Gerald Garcia.Paul Silverlhorne. Charles Tunnell. (32m). 13.00 GRANS INTE- GRALS LA .\I(SICA ORQüESTRAL DE BEETHOVEN Egmont. mú•ica per a la tragèdia de Goethe, op. 84. Ruth Ziesak, soprano. Urich Tukur, recitador. Orquestra HIharmònica d'Hamburg. Dir.: Gerd Albrecht. (45m). Les Ruïnes d'Atenes, obertura op. ] 13. Orquestra Filbarmòrúca dr Viena. Dir.: CiaudioAbbado. (Sm). l l·.OO MÚSICS DE CATALUNYA CASABLANCAS: Cinc moviments de Freaks. (Suite de Ja música incidental per a l'escena). Conjunt instrumental. Dir.: Benet Casablancas. (19m). TOLDRà: Quartet de corda en do m. "Per l'Art". C'ersió per a orqut'hlra dt• corda). Orc(ut•stra dt• Cambra de l'Empordà. Dir.: Carles Coll i Co~La. (25m). R ,\. VEL: La Yal,.,r, lnln,t•ripci6 per a dot-o pianos . .\I. Lou rdt·~ i Llui, Pérrz \Iolina. (11m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.13 EL DJA DR DOlENT P•·og.-amaci6•·ralitzada a pm·tir de les pel idons q tu• els nolitres oienl8 han rt~l al eonleHtador de CutalunytlMúsica, tel. 202 35 35. 09.13 l\IÚSICA PER A COBLA LLL '\ELL: •\le'\.andre. Cobla J tl\ eni}dc Bellpuig. Dir.: Jo-<'p)l. Bt'rnat.(5m).DA.\SES TRADICJO'\' \LS CAT.\L. \.:\'ES: La Galn de Campdc,ànol. Cobla Saul Jordi. Dir.: Jordi Lt'ón. (6m). .:\10R.\LEDA: Tirant lo Blanc, pot'ma cavalleresc per a cohla. Cobla Montgrins. (15m). BERN\T: Suite n.l. Rohet·t Armengol, pe1·cussió. Cobles MrcliterTània iSahadeU. Dir.: Jesú~ Vt'ntw·a i Bm·uel. (15m). SE RHA: Remenb1·ança. Cohla La Principal d'Ainsler- dnm. (•l·m). 20.09 BUTLLETÍ DE NOTICIES I AGENDA MUSICAL I 0.00 AGENDA MUSICAL 20.10 10.05 PENTAGR.Al\IA Repetició del programa emès ri dijous. EL DE DIA DOlENT Continuació del pr·ogmma. 22.00 AGENDA ~tUSI­ CAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS Concert rnregistrat prr· Cutalun}a Músira el dia 20 de juliol de 1997 a l'Abadia el<• Sant .\Iat·tí de Hiells. L'ESPLENDOR DELS \tETALLS. Obre~. de SUSATO, FRANK, PEZEL, I JAN O EL, PURÇELL, GE RS IIWl N i SCHO\TBERG, ent•·e d'altres. Sponlanrous Br·uss de Lugano. (46m). 23.30 NOCTURN Músit•a per acabar d dia. Presentació a c·i••·t·c•rd'Alfr·rJ Celoya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetirió dels últims programes. 01.00 MÚSIQUES OEL 1\IÓN 02.00 REPERTORI DE CONCERT Emè.\. el dimaru.. 03.00 GRANS 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA i\JUSICAL 15.10 EL DIA DE UOIENT Continuarió del programa. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 20.13 DÀUDIOVISUAL lJn progr·ama d'Àlex Gorina. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 GRANS OBRES G\LlJPPI: La caduta di Aclamo, Oratori. i\1. Zampieri. E. Palacio. S. Rigacci. ~1. Schmiegt>. I Soli!>ti Vent>ti. Dir.: C. Scimone. (98m). 23.30 NOCTURN INTE- GRALS Emès el dimt•cres. 04.00 CAPSA DE MÚSICA DISSABTE, 26 DE SET~BRE DE1998 07.00 IJOBERTUUA Mú&ica per conu•nçar el dia. Recull d'obres breus presentadeb per Pilar Subirà. 09.00 11.00 EL DIA DE I.:OIENT Pro¡,.'l'amal·ió t·ealitzada a partir dr lrs peticiom.que els no¡;trt•s oients han fel al contestador de Catalunva \lúsica. tel. 202 35 35. · BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA l\IUSICAL \lúsica per acabar el dia. Pre~en La eió a càrrec de ;\faró Jané. I,ROGRMIACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes. 01.00 MÚSICA ANTIGA 02.00 REPERTORI DE CONCERT Emt•s del dimecres. 03.00 GRANS GRALS Emèb el dijous. INTE- O.J.OO CAPSA DE ~IÚSI­ CA 11 DIUMENGE, 27 DE SETEMBRE DE 1998 07.00 UOllERTURA 'Hí•~icu pt•r t•omcnçn•· el diu. Het·ull cl'obrr~ IH'I'Uh prebeotude>~ prr Pilar Subirà. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA 1\lUSICAL 09.13 MÚSICA RELIGIOSA BRITTEN: ll ymn to St. Pett•r, crp. 56 u. Andr·cw Lums· den,or¡.,'lw. Tlw Finzi Singr•·s. Oir.: P aul Spiccr·. (6 m). F'ASC li : Mis~ a (lmwis) l'n Re M. Andrea lhlt1, ~op•·a no. Elisubelh \Vilkr,contr·ull. Reinhart Cinzcl, tenor. Olaf Biil; baix. UullcnHPr Mndrigalisten. Virluo~i Saxonint' . Dir.: Lu1hdg Gütt ler. (15m). B.MARCELLO: Salm \.\ 11. Roberlo Bah-on i. Guy de '\lry. KJaub \lct·trn~. \ll'mhre, de la ..Capella l:lavarin. (-l8m). HAi\'DEL: "0 corne, let u" sing unto the Lo•·d... anlhem n. 8. (Salm 95). Patrizia 1\.wella, sopr·ano. Jnmc>. Bowman, rontr·ateno•·· la n Partridge, trnor. Co•· i Orquestra Thc Shtrt•n. Dir.: Ha •·r-y Ch r·i>.tophcr~. (30m). 11.00 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE DE LA !\fiSSA CONVENTUAL DES DEL 1\-IONESTIR DE MONTSERRAT 12.30 AGENDA MUSICAL 12.35 APERITIU 1\fUSICAL 15.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES 15.08 "A LA DE .... " DE ~tANER.\ Hepl'tic·i6 dt•l programa cmè:. el dij oul> al \e~p•·e. 17.10 TE'\lPORADA D'ÒPERA DE CATALUNYA 1\JÚSJCA HALEVY: LaJuivt>,òperaen cinc actes. Julia Varady. J osep Ca1·rcr·as. Junc AJJderson. Dalmau Gonzalez. :Ferrurcio Furlanello. 1\mlwosian Opera Choru!l. Philharmonia Orchestra. Dir.: Antonio de Almeida. (183 m). 20.30 SELECCIÓ DE JAZ:l Programu dcdic:ut a la música de jazz amb guió d'Albert Mallofré. 12 22.30 AGENDA MUSICAL nen~> 22.35 CONCERT IMAGI- monel. Cot· dc· NARI Guió i selecció: ,\Iex Robi es. ToLt. Conc·f'ntus mu¡,icus de 24.00 NOCTURN \lúsica per acabar el dia. Presentació a càrrec de )laró Jané. PROGRAJ\IACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes. 01 . 00 MÚSICS CATALUNYA DE 02.00 REPERTORI DE CONCERT Emès el dijous. 03.00 GRANS INTE- GRALS Emès el divendres. 04.00 CAPSA DE ~IÚSI­ CA DILLUNS, 28 DE SETEMBRE DE 1998 dc Bad \it>na. Oit·.: \ikolau¡, Harnonrout·t. (25m). SUK: Serenata per a corda. op. 6. Camt•t·ata B('rlla. Oir: Thomas Fü•·i. (26m). \.REJCH \:18 variacion~ i una fànlm.ia sobri' ''Se vuol Ralla re'' de Les 'Joel'~ dl' Fígaro, per a flauta, ''iolí i' ioloncel, op. 51. Jenn-Piet·rc Hampa!. I ssac Stt>rn. 1\ilstisJa, RostropoYilx. (l ïrn). 13.00 GRANS INTE- GUALS LA i\tÚSICA ORQUESTRAL DE BEETHOVEN "El Rei Esteve",m(rt~icu d 'l'scena, Op. J 17. Ambt·osian Sin~crs. O•·questra Simfònica dc Londrrb. Oir·.: 'lichcl Tileon Thoma.,, (2~m). Simfonia u. 7, op. 92. Orque~>tra Rt>' olurionària i Romlmlicu. Oir.: John Eliot Cardinet·. (38m ). 07.00 COBERTURA 1-t.OO )lÚSICA DEL SE- )Jú¡;ica per començar e-l din. Rec u 11 d. obres breus presentade:. per Joan \ives. Inclou buúlelins informatiu, i agendes musicals. GLE XX KOR.\COLD: Simfonia op. 4-0. Orqurstra Sinúònica de Lo nd re,., Dir.: -\.ndré Pre' in. (53m ). 09.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 09.08 SELECCIÓ NOVETATS DE Presentac ió dc les últimes noveta ls discogràfiques a paregudes al mercat. Espai pau·ocinal per Discos CasteUó. 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 1 0.08 CAPSA DE 1\IÚSICA DVORAK: Simfonia n. 3. op. 10. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Witold Uow;cki. (35m ). Dt;RA"'TE: ''Alme, ,-oi che provru;te,. i"\mor. )letilde è morta''. dos duel"decarnbra.Judith ~el­ son. soprano. René Jacoba, contra-tenor. Concerto \'ocale. (12m). CERYELLÓ: s~ nata in cinque tempi..À.~el Jesús García, violí. (16m). DELIDES: Suite del ballet Sílvia. New Philharmonia Or·chestra. Dir.: Charles Macker!'as. (16m). PAISIELLO: Concert per a mandolina, corda iclavecíen DoM. UgoOrlandi. I Solisti Veneti. Dir.: Claudio Scimooe. (14m). BACH: -'1ch glaubc, Heber Hel'l', hilf meinem Unglauben!" (Crec! Aj udeu In meva manca de fe! ). cantata BWV 109. Marcus Klein. \1ichael Stumpf. Paul Es.bwood. Kurt Equiluz. :Max van Eg- 15.09 BUTLLETÍ DE NOTICIES I AGENDA MUSICAL 15.13 CAPSA DE ~fÚSI­ CA CALUPPJ: Magnificuten Sol M per u sopnmo, cot· i orquc.>stt·a. Ana Maria Miranda. Cot' dt• Camlwa de Berna. Orquestra dc> Cambra del d'Alemanya. Di r.: .J.E. Dühlc>•·· (22 m ). DOPPLER: Canr,:6 d'amor, tema 'a•·ial pe1· a llau la i piano. op. 20. Pet· Oien. C(•ir Hcnning Bran ten. (10m). \1E~DELS­ SOU\: Simfonia n. 1, op.1 I. Orque,tra Filharmònica de Londres. Oir.: Bc•rnanl Haioud-oe~>l Link. (2 7rn ). J .(li).STRA USS: Waldmei~ter. obe1·tura. Orquestra Filharmònica de Vit>na. Dir.: Claudio .\bbado. (9 m ). OUF'\Y: Alma R ed emptorio \luter. motet. A.ndras Soós. 1\gmés Dobs;o-.ay. Ja nos i\1t>7.ei. Sd10la H ungarica. Dir.: Laszló Dobszay. (3m).HENSEI.:T: Conc:t·•·t per a piano i orc¡uPstra op. 16. Mat· Ham1•liu. Orquestra Simfòni cn Escocesa de la BBC. Dit~: .Mat·tyn Bruhbins. (30m). CI\MBINI: Simfouia corwertanl pe1· a flauta, dos 'ioli ns i orquf'stra, M ReM. l<'runco Rt•dondí. Orquostra de Cambm dr Milà. Dir.: Pao io Vaglieri. ( 16m). BRAHMS: Simfonia n. 2, op. 73. Or~estr~ Filhal'll1ònita de. Berlin. Dir.: H. , 00 1\J. raJan. (40m). 18.00 AL.\t.\NAC Un ebpai destinat a e'O<"arr reviu~e els fets rn~ reprt. senta lius del pa,;sat rnu,il:!), Gtúóisclecciód'Àle.xRoblh 10.09 \OTI 10.08 C\ snu rió dr 19.00 REPERTORI DE CONCERT qur,tra SlBELIUS: Pel.lees i \lrU. sanda, suite op. 46. Ro¡al Philharmonic Orchestra. Oit·.: Yondani Butl. (30m). A•hked Sr ren u natn a SCHUMANN: Escenes d~l bosc, op. 82. Cbristopher Cll:aja Sager, piano. (23m). 20.09 BUTLLETÍ DE NOTICIES I AGENDA l\IUSICAL 20.13 LA MÚSICA ADEBAT Programa a l'entorn de te· mes musicals d'interès. rta· litzat ambla coi.Jaborariódd Consell Català de la )[ú<ira. 22.00 AGEi"'DA )ll!SI· CAL 22.05 ELS CONCERTS ~OSTRES CU~CERT enregi.trat ptr Catalunya l\[ú.J;ica el dai 26 de juny de l998alYerousTfatredeBa.rcelonarlinslnpl1l· g•·amaci6 del Festival d'E,tiu Grec 98. FERRANSOR: ¡;Q. BRA PER A PIAJ\OFOilTE. Josep Maria Hoger,for· tepiano. (56m). 23.30 NOCTURN ra dr Q llodini. rrrtog etntus~ \ikola (IOrn).l maleït, questra Riccarc ;;:a~~1 dine DJ Robi' ri qur,tr rional an·Pa~ G\\11 n.l. op Ro1al rht,tra (33m). ;t:1~ tiri. O \!unir. 118m). , forma ~ ,JanRiU ,Jepiu1 13.00 GRAI,S Música per ac-abar el dia. Presentacióacàrrecd'Aifml Celaya. LA Ml TR\L Simfon PROGRAMACIÓ DE !'11T questri Romàn Cardin Repetició d els últims pro· gram es. 01.00 liÚSICA PER .~ COBLA 02.00 UAUDI0\1SU1L 04.00 CAPSA DE )lÚSI· CA d• \lel to¡rhor1 brecht. turaop harmòl Claudi! \amr~ 115.01 ·~dr Vl DIMARTS, 29 DE SETEMBRE DE 1998 07.00 UOBERTURA Música per començar el dia. Recull d 'obres breus pri· sentades per .Joan Vives: In: clou butlletins informauus 1 agendes Jnusicals. Lado. ( de la 11¡ Orqut•s \ieoa.( !lOm). 1"--0 FilE E. Singin' (Selecri 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES O'Cour 122m).l 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS 1.1.. Toti Presentació deies últime>llll' vetats discogràfiques B!lBfl" Cantor lritnad. Luqu~. nònira n Ka. Grati teprt. ;icai. toblr.. 1 DE )feli. llo¡al stra. ~s ~!i 0 'b pbtr 3m). DE ~'iDA de lt· ,m. :ciódtl (ú,ira. ln.:s1. r~ al per !lai 26 htsTe· la pro· l'Estiu R:L().. tFQR. 'I; for· t~llf,.,. al mrrc.at. E,pai p~­ trllo. tro Sinfò1úca. Dir.: Ataulfo Argenta. (27m) ¡o.OO BUTLLETÍ DE ,\OTÍCIES 15.00 ll\lfinal pt'l" 1)¡.,('0" 10.08 CAPSA DE :\IÚSI0 STR\\ f\SKJ: La t•ousagrarió de In prinJO\t•ra. Ot·qut>tra Simfòn.ica \len~a~1a de Berlín. Du:: \ laclumr :\sW..eoazy. (3·1m). FA LLA: Sm•nuln per a pia no i bCI"Coatn antlaluza. Maria Rosa lloJini. (9rn).HANDEL: Concerto grosso op. 3 n. 4h. ConW!IUsMu~icnsdr Viena. Dit:: Xikolaus l-la t·notu•o nrt. (lOm). FRANCK: El t·açador malrï" poema simfònic. Ot·qur.tra cie Filadi'lfia. Oil·: Riccardo \luti. {16m). BEETHO\EX: Cantata pelnomronmentde Leopold Il. '\adine Denize. Janw:, Doin~. Rqbfrt Gierlach. Cors i Orqnt•tra Philhat·moniu ritlDal dr Cracòvia. Dit:: J<·an·Paul Penin. (25m). P \C\.\1\I: CotH'f'rt pr•· a\ ioií o. I. op. 6. \ehudi '\lrnuhin. Ro¡·al Philham10nic Orrhe.•tra. Dir. \lberto Ercdc. l33m}. LJIOZ.\RT: Simfonia rn Re \1, '"La boda camP"'tre"'. K.H. Schick haus, ~u lliri. Orctueslra de Cambra dc llunic. Dir.: lla ns Stadlma it: (18m). SATIE: Fl-agments en rorma de pera. Wynckl' Jordanoi LeovunDocsdnUJ; duo de pinnos. (15m). 'm- 13.00 GRANS din. ~ ~:m spro· r ~ el dia. ¡ pre· e>.ln· atiwi DE DE ca . INTE- GRALS LA ~IÚS ICA ORQUESTRAL DE BEETIIOVE:\ Simfonia n. 8. op. 93. Or1«t~lra Rrvoludonihia i Romàntica. Oir.: .John Eliot Cardinrr. (2·1m). La \'i et òriu ~e \\ellington, op. 91. Oclophoros. Dir.: Paul Dombnocbt. (1·1m). I<idrlio, obc•·turaop. 72 b. O•·qur~t•·n Filharmònica dr \ it•na. Dir.: Claudio \bbado. (6m). Zur :ia_mrn~frirr, obertura op. lh Orqurstra Filharmònitadr\lena.Dir.: Clauclio \libado, 17m). La eonsagració ~la llar, olwrtura op. 12-!.. .rqurstra Fílharmòni1·n fit• 1•fna, Dir.: Claudio Abha1lo. onm¡. li.OO MOMENTS LÍRICS ~¡R~Ep!GERB BROWN: ngm lnthe roin musir!tl • ' (Se! · o·trJó)Grnr K1•lly. Donuld De9h~r Rrynol1ls. 12.•11°""?': n).CHAPI: Elt nmhot· dc p-anaderos. Trt·rsa BPrgan~ 'l'oñy Rosado. Cados S. r. qoe. Rafael Campos. Cor -antur~dc \fadrid. Ot·qut•t>- BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA ~IUSICAL 15.13 CAPSA DE MÚSICA FASCH: Obertura (suite) en •·e m. \ir·tuosiSaxoniae. Dir.: l-udwig Giilller. (34). l\100DY: Suite en l'estil francè8, pern harmònica i arpa (1979). Tommy Reilly. SkaiJa Kanga. (16m). LEKEU: Introducció simfònica al¡; "BurgraYes '' On¡w.•str·n Filhannònica de Lil'ja. Dir.: Pit•rrc Bul"lholomre. (21m}. R.STR<\USS: Mt18Íca de festa de la ciutat de Viena. The London Brass Virtuosi. Dir.: Da,·ícl Boneyball. (12m). CARISSDH: Hihtòrin de Jeftè, oratori a 6. Cantus Colln. Dir.: Konrad J unghiinel. (24m). DEBUSS"\: En hlnncetnoir. per a doo piano~. Claude Helfer. Haakou Au¡;tbo. (15m). C.Ph.E.B \.CH: Simfonia per a 2 \ iolin;, i baix continu. H. 585. Les Adit:u"X. (9m). S \UGl ET: Les Forains. baUet. OriJlll'~lra dels Concerts Lamon•ux. Dir·: Henri Sauguet. (27m). J 8.00 GRANS INTÈRPRETS TATIANA NlKOLAEVA HIMSKJ-KORSAKOV: Cont·er·t per u piano i orquestra, op. 30. Enregistrament fel pe1· Hàclio França. Tatiana .Nikolaievu, piano. Nou vel Oreheslre Philharmonique. Du~: Sergiu Comissiona. (17m). BACH: I.:artdela fuga,BWV I 080 (Conlrapunctus la LX). Tatiana Nikolaeva, piano. (37m). I 9.00 REPERTORI DE CONCERT GROFÉ: Suite del Gran Calión. Onruestra Simfònica de Detroit. Dir.: Antal Dorati. (3ím). LISZT: Fantasia sobre temes popular:. hongare¡,os. J orge Bolet. piano. Orquc:;u·a Simfònica de Londt·ct;. Dir.: I van Fischer. (16m}. 20.00 BUTLLETÍ D E NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 20.1 O SELECCIÓ DE ]/\:Z:l Programa dedicat a La música de jazz amb guió d'Albert J\lallofn'-. 22.00 AGENDA CAL ~IUSI­ 22.05 ELS 'iOSTRES CONCERTS COXCERT enrr¡,ri~trnt ¡wr Catalunva '\Iú,ica rl din 8 dr juliol de" 1998 a la ..ala "Paper de '\Iú,ic-a" de C:arwllades. CO,CERT D'ESTIL'. FRESCOB \LDl: Torcatu. BRAH\IS: Sonntu rn mi m. op. 38. SCHL. \T \ '\ \: Cinc prcesd:rstil folklòric, op. 102. FAlRE: Elt•gia, op. 21. Pa· pillon, op. 77. C:ASSi\ DÓ: Rcquichroh (dc{lieadanl'nu Cusals). Groq(inn Buinl-Smit h, ,-iolom·cl. ilhll·icln Kom.tuntinovn, piano. (Mm). 23.30 NOCTUHN Música per nr·au¡u·1· l diu. Presentació a rànrc d'AifrNl Celaya. PROGRML\CIÓ DE NIT Repetició clrlb últim~ programe~. 01.00 NOUS INTÈH- PRETS 02.00 SELECCIÓ JAZZ Df~ 0·1.00 CAPS\ DE MÚHCA DIMECRES, 30 DE SETEMBRE DE 1998 07.00 UOBERTURA Música per t·onwnçnt·l'l din. Recull d'ohrt•s ht·('lltoi Jll"l•seutndet~ JU~•· Joan \ïv<>s. Inclou butllf•tins infurmatiuH i agendes mut>irals. 09.00 BU'I'J,LETÍ NOTÍCIES DE 09.08 DE SELECCIÓ NOVETATS Presentar ió dc lt•t~ (J!tinw~ nuvetats di$cogrilfir¡ues aparegude-. al men·ut. E:.pai patrocinat pe•· Di:.ro~ Ca~>trlló. 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 10.08 CAPSA DE MÚSICA WEBER: '\Iissa 11olemni~, '·)lis..a del caçad<1r". Soliste", cor» i orqm•.,tru de Saint .Michel de :.\Iunir. Dir.: Ernebt Ehrrl. (45m). G.S ,\MMr\.RTI'H: Concr•·t pe•· a llaula dc b!'C' en [•à 1\1, Ensemble415. Di1:: Chiara Bunchini. (12m). DUKAS: Lu plainlc,au loin,du faun('.Jcau Hu.beau, piano. (Sm). J V.STAi\flTZ: Simfonia en Sol. Orquestra de Camhm Janucek d'Ostravu. Uir.: Zrlt•npk Dejmek. (7m). GERH \RD: AJegría,, ~uilr. Or·qut•:;lrn dc Cambra drl Tl"alrl' LLiure. Dir.: Jo;,cp Pon~. (J3m).D.\R- GO,IllHSJ\.1: Sercnate:- de Sant Pett>r,hu~. Cor de In Rtulio i 'I(>I('\ i,ió de L'nin~rud. Dir.: Grignr) SandJc1: (2·hn). TELE"'\L\..'\': Suite J~l" U flauta ell' hec i Cot•cJa en Iu m. [.J,zló Czidra. Orque¡,trn de Camhra .Franz Liszt. Oi1·: Ja no~ Holla. (31m). BAC \HISSE: Concrrtino per a ~uilurm i orq1w~Lra, op.ï2. \an·iMl "\epes, guitana. 0•·t¡ut'Sli"U Filhnnnònicu d'Espunya. Dir.: H. Frühheck dt> Bm·gus. (2:im). 1:1.00 GRANS INTE- CH.\LS LA MÚSICA ORQUESTf'L\L DE BEETHOVEN Simfcmiu n. 9, op. 125. 0•·que~tl"ll Revolucionària i l{omilntica. Di1:: .Tohn Eliot Gu•·dint•r·. (60m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.13 C.\PSA DE ~IÚSI­ CA S' I E\H \\ntAR: Serenata op. 31. OrqueMtra Simfònica de Gothenhu~. Dir. :.\. Jar\i. (+lm). LlSZT: 11.1uslral'ion~o cie l'òpera L \fricana, S 11 S. Lf'slie H oward, piano. (19m). LO El LLET: Concet·t per· u Oau tu i orquestra en Re ' '1. .Jean-Picrre Rampa!. Ot·!Jllt''-tr·a Antiqua Musica. Dir: .J arqul'sRous~eL(9m). BAX': Nyrupholet, poema simfònic. O•·queslrn Simfònicn de Lonclre!l. Dir.: Bryden Thomson. (I 8m). M.HAYDN.: Quartet de corda, P 116. Quartet Son arc de Frankfurt. (1] m ). A.SCARLATTI: Suufoniade com'N"to grosso n. 5. William Bt•nn!'tl. LenoreSmith. l.i\Ju~id. (Sm). VILLA-LOBOS: Quatre cançon!i de "La Sel' u de r Amazones' (instrumentació d'Alfred Heller). Mc•mbre~ dt> la Societnl de Cambra \''illa-Lohos. (12m). BEETHOYE~: Cantata sobre In mort de J o~epb Il. i'\ndint' Denize. Jame;, Doing. Rohe1·L Gierlach. Cors i Orquestra Philharmonia :\neional de Cracòda. Dir.: Jt>un-Paul Penin. (37m). 18.00 NOUS INTÈR- PRETS Unebpaipt•t·conèixet·els múd'aru. ~ic-s 19.00 REPERTORI DE CONCERT LJSZT: Consolació n. 3. Vlnd ínrir HorO\IÍtz, piano. (-!om). 1J 1\.YDN: Simfonia n. 8, "La tarda"'. Aradem} ofSt. \larún-in-Lhe-Fields. Dir.: C\ille ::\larriner. (18m). 13 SELECCIÓ DE NOVETATS Pre•entació de les úllimes noveta ls discogràfiques aparf'gudes al mercat. Espai patrocinat per Discos CasteU6. 20.0() 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES BUTLLETÍ DE NOTICIES I AGENDA 1\fUSICAL 20. 13 TEMJ>S D'HOMENATGE VAUGHAN WILLTM1S: 40 ANYS Una simfonia londinenra. Orqut•stra FilharmònicadeLondrrs. Oit·.:Adrian Bou It. (4.J.m). 5 VUJ·iacionsde "DiH'S and Lazarus". The J acques OrcheRtr·a. Dir:: David Willcocks. (11m). Simfonia Pastoral, Margarel Price. New Philharmonia Orchet~tra. Dit·.: Adrian Boult. (34m). English FolkSongSwlc.AradcmyofSt. \Jartin-inthr-Fieltk Dir.: 1\cvillc :.\farriner. (10m). 22.00 AGENDA ~fUSI­ CAL 22.05 167 ELS NOSTRES CONCERTS CO~CERT enregi!>tral per Catalunya Músira el dia 23 de maig de 1997 al Teatre La Fat·àndula dc Sal~atMI. )10ZART: I.:emprr~ari, obertura, KV l86. HOMS: Variarions sobri' un trma popuJar català. STR \VINSKT: Pulrincl.la,suitc. SCHUMAl\'N: Simfonia n. 2 en Do M, op. 61. Orqul'biJ·a Simfèmica del Vallès. Dir.: Jordi )fora. (83m). 23.30 NOCTURN Música per acabar rl dia. Presentació a càtTec d'Aifred Cela) a. PROGRA,\IACIÓ DE NIT Rrpetici6 drb últim~ programe;,. 01.00 TEMPORADA D'ÒPERA 03.30 GRANS INTE- GRALS Emès dilluns. 05.00 CAPSA DE lJÚSICA DI.IOUS, 1 D'OCTUBRE DE 1998 07.00 COBERTURA Música prr començar el dia. Recull d'ob1·rs hreus presentades per Joan VivC!J. Inclou huuletins informatius i agendes musirall!. 09.00 14 09.08 SAI\'T-SA E:"'S: El Caro aval dels animal!!. Enkcmble \Iu& iq ut• Ohlique. (24m). D. SC\RLAITl,O.: Sonata. K 10-1. Yir~iniu Blar.k, r.laH•r.í. (6m). BUTLLETÍ NOTÍCIES DE DE 10.08 CAPSA DE 1\IÚSICA HAYDN: Concert per a oboè i orquestra, Hob. VIIg:Cl. Lajos Lencses. Orquest•·a Simfònica de la Ràdio de Stuttgart. Dir.: Nevillc Marriuer. (22m).IRELAND: Vexilla Regis, per a cor, trompetes, trombons i solistes vocals. Solistes vocals. Cor i Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Richard Hickox. (12m). LLOBET: Quatre cançons populars catalanes. José 'figuel Moreno, guitarra. (9m). l1ASSE..\"ET: Le Cid. música de ballet. Orquestra Simfònica de la Ràdio Txeca a Bratislava. Dir.: Keith Clark. (19m). A.:\IARCELLO: Concert per a oboè n. 5 ··La Cetra... Heinz Holliger. Louise PeUerin. Camerata Bern. Dir.: Thomas Füri. (7m). C.SCHll)lA.Y\': Variacions sobre un lema de Robert Schumann, op. 20. Konstanze Eickhorst, piano. (]lm). COWEN: Simfonia u. 3, "Escandirurva". Orquestra PhiU1armònica Estatal a Kosice. Dir.: Adriau Lea per. (39m). BOCCHERINI: 11·io per a dos violins i violoncel, op. 34 n. 2, G 102. La Real Camara. (20m). LISZT: Tres sonets de Petrarca, lieder. Bruce Bre,~er, tenor. François-Joel Tbiollier, piano. (20m). 13.00 GR~S INTE- GRALS 14-.00 )IÚSICA Al~TIGA :.\LL\GSCRIT DEL REI: Cançons de "trouhers" i trobadors. Ensemhle Perceval. (23m). DA,.\SES DE LA CORT DELS DUCS DE BCRGO~A. Conjunt vocal i instrumental La Maurache. (31m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.13 CAPSA DE 1\'IÚSlCA KABALEVSKI: Suite de Romeu i J ulieta, op. 55. Orquestra Simfònica de Moscou. Dir.: Dmitri Kitacnko. (35m). F.BE..\'DA: Simfonia en Do :'\1. Orquestra de Cambra Eslovaca. Dir.: Bohda.n Warchal. (1Om). HO USS EL: Rustiques, op. 5. Jean Boguct.piano. (Hm).J\CQL"ET DE LA GLEHRE: '"Jacob et Rachcl .., cantata n. 3. Sopbie Boulin, ~.opnno. Brigitte clavecí. Haudrbou•·g, Françobe Bloch,' iola de gamha. Dir.: Guy Robert (tiorba). (13m). WEBER: Simfonia n. 2. On¡uf'stra Simfònica de la Hàdio de Baviera. Dir.: W. Sawallisch. (18m). J.Ch.BACH: Cran obertura (!iimfonia) pet· a doble orquestm, op. 18 n. l. Orquestra de Cambra Saint Paul. Dit·.: Pinchas Zukerman. (13m). GINASTERA: Donzas argentinas, OfJ. 2. Suzanne Jlu¡,¡;on, piano. (8m). BRUCIJ: Conrert per a clal'inet i viola op. 88. Thra King. ~obuko lmai. On[ue~>lra Simfònica dc· Londre,. Dir.: .\lun Francis. (20m). DELALA.'\DE: ConlitcborTibi Domine. S 56. Soliste' 'ocals. Le:. \rts Flori•sants.Dir.: \'filliam Chri!>tir. (26m). 18.00 PENTAGILUlA Programa dc dh ulgació musical. Guió i realització: Pf're Burés i Àlex Roble~. 19.00 REPERTORI DE CONCERT HOYEGGER: Simfonia n. 2 "Per a cot·da". On¡uestt·a Simfònica rle la Ràdio de Ba' irra. Dir.: Cl11u·les Dutoit. (26m). VlVALDI: Concert per· a nauta de hec contralt, corda i ha ix continu, RV 428 gardrllino". Oan Laurin. Bach CollcgiumJapan. {10m). VERDI: Don Cario, ballet dr la Reina (Actt• III). Orquestra del Te al rf' \Jla ScaJa. Dir: Claudio \JJbado. (16m). •·n 20.00 BUTLLETÍ DE :'JOTÍCIES I AGENDA )IUSICAL 20.13 ''A LA :\L\NERA DE.... ·• Un com ida tens propo,a icomenta la músira e¡ uf' li agrada. Guió i pn~'rntació de Joan \'ives. Producció de Dolor::. Busquet!!. 22.00 AGENDA i\fUSJCAL 22.05 ELS CONCERTS Conrerl enregistrat per Catalunya Música el d ia 17 dc març dc 1997 al Centre de Cultur·a Conlt•mporània de Barcelona. HO.\tlEl'ATGEA XAVIER JOAQUIN. Obres de CAGE, \1USSER, LEVITT<\\,CORTJEAU'<.SAM.l.iELS/FRJED\1 t\ 'fX i NOSTRES PUÉRTOLAS. Percu,rion, de Barcelona. (50m). ¿¡Pop 23.30 NOCTURN )1úsica per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Aifnd Celaya. PROGRMIACIÓ DE '\lT Repetició dels últim> pro. gram es. 01.00 MÚSICA DEL SE. GLEXX 02.00 REPERTORI DE CONCERT Emès el dilluns. 03.00 GRANS GRALS Emès el dimarts. rTm·t· llwn INTE. 04.00 CAPSA DE niÚSJ. ~~ diodf B¡1 Strn,ttj ,¡mfunl qur-tral [)ir.:Ed (3.00 GRAI.S 11.00 CATAl! llll1 1 Urt op. barmòn. Hrian \1 Of:'·Ci d'liti n. no. Joa CA DIVENDRES, 2 D'OCTUBRE DE 1991 07.00 UOBERTUR.\ )lúsic.a per començar el dia. Recull d'obres breu' prr· sentades per Joan 'lH'~. {n. clou butlletins informatiu, i agendes musicals. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Presentació de les últimes novetats discogràfiques apartgudes al mercat. Espai pa· trocinal per Discos Castelló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE liÚSICA PROKOFIEV: Sirofoniao.2, op..lO. Orquestra 'l"aciooalde França. Dir: lbtisla' Ro;tropolitx. (38ro).RESPIGID:D Tramonto. Carol )ladalin, mezzosoprano. Orqur>tradt Cambra A.nglC>'-8. Dir: .llirtdo Bonavera. (17m). CRl· SELL: Introducció i \BIÍllcions sobre UDa melodia~ ca. op. 12. Thea King, .clarinet. Orquestra Simfòmca ~ Londres. Dir.: Alun Franct•. (l Om). CHOPf.\: LesSíllid~ suite de ballel (orquestraCl de Roy Douglas). Orqul'.>U"a Simfònica de ]a Ràdi.o dr Berlín. Dir: Heioz frJrkr. (29m). HOTIETERRE: La Noce Champêtre per a fogo~ ela vi cèmbal i violoncel. Jr,;t Read. Karen Flint. Do~gMe­ Names. (6m).MOMPOli:.lletC quenanas. Ol·me11 Busta· mante, soprano. c~'D~: ·· bro, piano. (16m).. a ¡oLa Creació, ora ton per bX· listes, cor i orquestra. B?b~ XJ:2. Enregistrament pu · . e Contin 22.00 CAL 22.05 CONC E COi'iC~ Catalun dt maig !:tntde) !!lona. I rORQ~ SL\Fm Suite '·J Ctmctrt lla n. 2 LES!: S~ p!eró, ':a«~ De.¡ ltn.,,ml'~ ~ant, e lla \lrt( France& 23.30 j litis ica Pl"f er.Kurt \JoU.Lu: à2Popp. Kurl Ollmon. Cor 1 ()n¡ue>Lra Simlòrura tl r lo RàdíodeBavicra. Dü:: Leona:d lltrn>tein. (33m). CHA\ EZ: \imfonia d'Antígona. Or~traSinlfòrúra dc Londt·e~. ()ir.: Eduardo Mala. ( I l m ). s pro. 13.00 GRANS L SE. DE lNTE. IÚSI. INTE- GR.US DE [J.OO MÚSICS CATALUNYA \OÜ: Tirant Lo Blanc, ballet op. 50. Orquestra F'ilbarmònica dl' Lmuln•s. Dir.: Bri1m Wright. (47m). VEROl:~Ciel! Mi o pudr·c>!", duel d'Aida. I!ona Tokody, Roprano. Joan Pon~. lrurílon. Orqurstra dc l'Opera Hongure,a.Dir.: Er\in Lukúc¡,, (Sm). 15.00 BUTLLETÍ DE \OTÍCIES l AGENDA 1!1SICAL ta ' el díi. ~prt­ [e>: lo: ISIIU.,I DE r DE ~esno­ ~~are· 1aL pa· isteUó. DE ÚSICA úa n.2, onaldt lo,tro- ~ID:D tdalio, stradt AlfreCRl· ra ria· ¡ja SUP- • clari- úra dt ranci;. ílfJdt,. stració [UI.'liln ~ill dc rrickt. tE: La I fngo~ l. Jesse ugMr- IJ:lla'Busln· os Ce· ~YDN: r a.olob\· )úh]k. 15.13 EL DIA DE COIE:\'T Programació rralit7.ada a partirdrb pclicion, que els no-tre> oient> han fel al conte¡,t!dor de Catalunva ~lú~ica, ttl. 202 35 35. . 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA llCSICAL 20.10 EL COlENT DIA DE Continuació del progrnma. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 ELS CO~CERTS NOSTRES CO~CERT enregistrat per Catalunya \fúsiru el dia 20 dr maig dr 1997 al Saló de Crntdel'Ajuntament dr Barfl'lona. PRESE:\'T\CIÓ DE I:ORQUESTR\ \lRTf:LTA Sl\TO:\IETTA. PL RCELL: ~uíle "\bdelazer". B \CU. Conrrrt per a \ iolí i on¡ u es'I. PERGOIra n. 2, en LEsl:Stnhat \'fa ter. Oriol \1PJeró. '1olí. Anna \'foreno':a>alk·,•oprano. )lat·í~a '1artJn.... mnzosopmno. JonJ i Replan!· rlavicèmhal. Ort¡uc~­ ~a \trtèlia Sinfouieua. Dir.: rancesc Llougueres. (7 1m ). 'li 23.30 NOCTURN llúsica per acabar I.'I di a. p~ t . , eelaya."ac10acàr·r·ecd' Alfr·rd PROGRAMACIÓ DE NIT Repelició dels últims p rogrames. 20.13 CÀUDIOVISUAL. t;n programo d' \lt•'\ Gori na. 01.00 MÚSIQUES DEL CAL MÓN 22.00 AGENDA :MUSI22.05 GR.A.t" 'S OBRES 02.00 REPERTORI DE CONCERT E mès el dimarts. 03.00 GRANS GRALS Emès el dimecres. INTE- HEROLD : La Fillt> mal gardée, ballet. Orque:,tr·n tl~ la Royal Opera Hou,c. Covent Garden. Dir.: John Lanchbet·}· (94m). CA 23.30 NOCTURN l\lúsirn per acabat· r i dia. Presentarió a càrre<· dc 1\'lart'í Jané. DISSABTE, 3 D'OCTUBRE DE 1998 PROGRAMACIÓ DE NIT R epetició dels (rltims programes. 07.00 UOBERTURA 01.00 ~IÚSJCA ANTIGA Música p er començar el dia. Rec ull d'obres breus presentadeb per Pilar Subirà. 02.00 REPERTORI DE 04·.00 CAPSA DE MÚSI- 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA ~IUSICAL 09.13 :\IÚSICA PER A COBLA 'lORALEDA: Retaule :\Iallorquí, glo~:>a per a cobla i timbals. CoblaEisj\Iontgrins. (llm). LLOA'XSI: Fantasia Hr·ica. Cobles 'lediterrània i Sant Jordi. Dir.: Joan Llws '\'loralcda. (llm). VICENS: El cant del batre, sardana. Cobla La Principal de La Bisbal. Dir.: .Tosep Cassú. {ll m ). TOSI: Messidor 89, peça p er a cobla .i banda magnètica. Cobln Mediterrània. (13m). 10.00 AGENDA MUSICAL 10.05 P ENTAGRAMA Repetició del programa emès el dijous. 11.00 EL DIA DE COlENT P rogramació realitzada a partir d e Ie:, peticions que els nostre~ oien L~ han fet al contestador d e Catalunya :\-Iúsica, tel. 202 35 35. · 15 .00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.10 EL DIA DE 110TENT Continuació del programa. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES l AGENDA MUSICAL CONCERT Emès del dimecr es. 03.00 GRANS GRALS Emès el dijom•. INTE- O.t..OO CAPSA DE MÚSICA DIUMENGE,4 D'OCTUBRE DE 1998 07.00 110BERTlJRA :\fúsica per comrnçar l'I dia. Rec ull d 'obres hr't'Uh pr·esentades p er Pilar Suhir·à. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 09.13 MÚSICA RELIGIOSA )iOZART: Missa longn, KV 262. Mechthild Bach. Claudia Schubert. Chrisloph Prégardi en . Franz-J obef Srlig. Kolner Kammerrhor. Collrgi um Cat·tusianum. Dir.: Peter J\"eumann. (30m). ECOVPERI:".: )fagnifical ani ma mea. :\lotet. Jill Frldman i 1sahelle Pou]cnard,sopr anos. Gregory Reinhart. baríton. Jaap Ter Linden, ha i'\ de" iola. Da' ill :\1oronr}. orgue. (13m). STRA\T\SKI: Potrr .i\'oster. A' e Mar·ia. Cor dr la Ràdio Televisió dc Belgrad. Dir.: Bor·ivojr Simi r. (3 m ). GESUALDO: Tt·es motet" Solistes inalrumrntals. Cot· Monteverdi. Dir.: J ohn Eliot Gardiuer. (13m). DVORAK: Salm 149, op. 79. Bam hini di Pt·aga. Cot· Filharmònic ric Pn1· ga. Ot·qtrcslra Filharmò nica T'eco. Dir.: Jiri Bclohlavek. (10m). h.OD.\Lï: :\li~>~a bre' i~ pt'r a t.oli~tc~. COl' i 0'1,1"Ue. .Tnson James. James Gilc hri~t. Su•phcn Ricc. Steph en Laylon.orgttl.'. Cor del K.ing's Collt·~t·, Cambridge. Dit·.: Steplw n Clrobury. (28m). lLOO TRANSI\flSSIÓ EN DIRECTE DE LA !\fiSSA CONVENTUAL DES DEL MONESTIR DE ~fONT­ SERRAT 12.30 AGENDA MUSICAL 12.35 APERITIU 1\'IUSICAL ~t~fcursUTLLETÍ DE 15.08 "A I..A MANERA DE.... " R1•pet ie ió del p1·ograma emès t'I dijou:,. ul vcspr·c. 17. 10 TE~IPORADA D'ÒPERA DE CATALUNY\ ~IÚSICA ZA.."\DO'X..\1: I Cavalieri di Ekeblr. drama líric en quatre nclel!. Fiorenzo Cossotto. Lanrlo Bartolitú. Gina L ongobardo Fiordaliso. Mario Lupe ri. Cor i Orquestra Simfònica de la RTV Italiana d e Mil il. Dir.: Gíanandrea Ga ...azwú. (115m). 20.10 SELECCIÓ 167 DE JAZZ Progr·a ma dedicat a Ja música dc jazz amb guió d 'Albert Mallofré. 22.10 agend a mu~ iral 22.15 CONCERT IMAGINARI GUIÓ I SELECCIÓ: ÀLEX ROBLES. 23.30 NOCTURN Mú~>ica per acabar el dia. Prr•rntació a càrr ecdeMaró Jané. PROGRA.,lACIÓ DE NIT Rrpetició dels últims prob'Tames. O1.00 l\fÚSICS DE CATALUNYA 02.00 REPERTORI DE CONCERT Emès el dij ous. 03.00 GRANS INTEGRALS Emès el divend1·es. 4.00 CAPSA DE MÚSICA ~~111'lto dt. Ca¡alunya M6<lro 1•~• «<""""!"''"(RI). Bo"' EhJT, MouiJii;i i IUhen d"Ebre: 10~.5. Tnn \ha: '17.3. Pr.nrat: 92.2. \h C•rn¡o, lloix Camp, Uai~. P•ne<f¡..., Con. 111!.; ~tb.rlo'lirra~onh: 1(15.4 Bai• Prnrdh: 105.9. Garri¡<u••· J\op1eru, l'la <l'Lrgrll, S.¡tamo, Sr~riil1 Lr~tll: 91.9. Carraf: 91.9. Ah Prurdt•. Anoia. lla~r• i lkJ'!(UedA: t.., f. llt Llobrrp1, Dorrrl•>n<'•. \ollh Oo•oidrnu•l i Vall~• Orirnr.•l: 1 Ol..l. Mar••me: 96.·1/1 OI.S. O•ono: 100.5. Sul•un¡.o: 89, j, Gornn~• i l'I• <l• I'E.~any: 96,7. l..a Sd>a: 96.7/88. 7. l'o) .r;"'J"'"b: 87.R/'l6. 7. \h hn•ponJA i Jl<,.••U6: 90.8/87.6/93.7/96.7, Gorrntu: 97 .1. RipoU¡.., HIO.;;.tl05.8. C•Nionya: 88.1. \h l .,..,u 88.6. l'all on J ""il >Palla ro Sobirà: 88.6. "U>J1:9Z.81101.2. 15 CONCERTS Opeo Papl'r Trre. \lichel Doneda, saxo soprano. Paul R;;contrabaix. L;. Quan i\ inh, batcc·ia i percussió. (l\ïts de )[ú,ica). ~ r~ 10 SETEMBRE 20,30 h Fundació :\liró Alfonso \ilallonga. veu, piano i acordió. Federico Lecbnrr.teclat.i nwlòdu·a. Cario~ lhúñt'7., contrabai'\.. (:\ib dl' :\Iú,ica). 23 SETEMBRE 21 h Palau Orque~tra Simfònica dc• Barcelona i '\!acionaJ dl' Catalunya. Coral Carminu (tlir.: \J. Ríob). \u nu Cor~, boprano. Anna Feu, ooprano. France"c Gurri~o•a, lf'nor. Tenor i baix per determinar. Dir.: Andr.._ Parrott. '107.arl. (frstivol \lozart). 24 SITEMBRE 19 h Auditori Wmtcrthur Angcl Jcsú., Ga•·cía, violí. Chrorghc \Iota tu, Yioloncel. Albert AtrotUe, 25 SETEMBRE 20 h Auditori Winterthur 26 SETEMBRE 19 h Palau Salvarlor .\1ac·tínez, Oautn. Disa Englísh. oboè. Dolors Chiralt, oboè. Larry Pu8sin, darinrt. Jost>p Fu~tf'r, clai'Ínl'l. Sílvia Coricelli, fagoL Salvador Allll'rola, fagot. Da\·id B. Tbompson, trompa. Dirtrirb Hcmunn, trompa. Rt:icho, Duuzi, Ro~etti, Mozart. (Festival t\lozartj. Orquf'stpt Simfònica dt! Bnrcclnna i Nacional de CataJunyu. W011 Kim. piano. i\n¡;t•l Jvst'ls Gurc•Íit, violí. Ashan Pillai, viola. Dir.: AndN·~ Parrotl. Mozart. (Fhtivul Mozart). 27 SETEMBRE 19 h Auditori Winterthuc· Quartet A rwmi~. Rosurio Hf'J'nóndcz, violi. Ana Galan. violl. Susunnt \fagnus~nn. \'Íflla. "'úrin Calvo. violoncel. Mozart. (Fesh\'all\lozarl). 2B SETEMBRE 20 h Auditori Winterthur Quartrl Gnudf. Jozpf Toporcer, 'ioií. Jindricb Bardon, violí. Joan Miró. Yiola. Gheorghe !\lola tu,' iol on cel. Mozart. (Fes li \Cal ~Ioznrt~ 29 SETEMBRE 20,30 h Audüori Winterthur Off.lia Sola, ~oprann. lta Bnrhheister, me?.Zosopraoo. Daniel hirrb. lt•nor. Alfrrci Rritl'r. baríton. Wolfram Rieger, piano i direcci~. Schubert. Jcnnl'r. Brahm~, Ros,.,ini. (Schnhertíada a l'fila). piano. l\loz111'l. (F<•sti,al Mozart). 30 SETEMBRE 3 OCTUBRE 167 21 h 19 h Palau Palau Paper de )lúsica Eisa múlt corre \ro ri so t cwns i tualital hauslit Ica talo milers despré, eions), minera d'rstele l'es pui tudi q despré! tiui. I d'idee~ punts l Orquc..,tra Simfònica de Barcelona i :\acíonal dr Catalunya. )lagdaleoa BarrPra, arpa. Flauta per determinar. Dir.: Andrrw f>arrott . .\lm~art. (~e' li' al \lozart). ~ia enl Orquebtra Simfòniru tlt• Barcelona i Xacional de Catalunya. Daniel Li~orio, piano. l>i•u Engli ..h, oboè. Larr) Paosin. clarinet. Da,·id B. Thomp~on. trompa. Sihm Coricdli, fagot. Dir.: Andrew Parro1t \lozart. {FI'sti•al 'lozart). El ca l'esp Sturm-Ber¡!k Quurtt·U & Shoko Kuroe. finalistes del VIII Conro~'> Paper dc \lú•it·a de Capf'llade;;. 'tozart, Boc('herini. Dvórak. ~osn 1an srt La 1 d éi, SCb't del seu la seva molt te de l'esg nit al una ra obra va i cor, ~ cti~Liau per les però n• b al s pràctic. funriot música pre~cin Des treball; Sant } retrata la sant riquesa dirncns llurti11 , llO ins d'a<IUC! nre~tra. 16 lectiu i lilat- PANORAMA - I. El so i les seves múltiples correspondències t. i ral o. ldl'l',.. - ·boè. goL lielricb ~ !" 1\iln, \ndrtw •sano• ¡ari). an lrt). ~ •maó. toneu!'> Al'obra de ~Iess i ae n s'uneixen t1 so e,'Uher ant i les cons truccwns inteHccluals a mb l'espit·itualitat crist.iana. L'es tudi exhat~>Liu del cant dels ocells {ratalogà el ritme i Ja melod ia de Jllilers de cants d 'aus que de>prés utilitzà en lrs seves c reacions), l'estructUJ·a de •·oques i minerals i les con slel·lacions d'estels i la seva o•·ga nilzació a l'espài també van set· lemes d 'estudi que Mcssiaen tr ans fo r mà després rn ma te ria ls com positius. Incansable coH eccionis ta d'idees i objec tes onors, els punts de contacte entre coio t· i so fan ser molt més que una ana lopa en les ~>eves produccions. El camí cap a Vespiritualitat La profunda dispos ició r elí~osa lle la música de .Messiaen és. segut·amenl, un de ls aspectes del eu ari que més rc n ecleixen la stva personalitat. Va ocupar molt temps el càrrec d 'o rganista de l'església de la San tís ima 'lh nítal de París, motiu pel qual una part fonamental de Ja seva obra va ser composta pe r a o rgue i cor, sobre textos i temàtiques crí~tianes. Per tany a l'Església per les se\ es obre~> pe•· a orgue, pl'rò no es preocupa d ' integmrlf, al servei del culte. :\o hi ha pràcticament rnu tea r e ligiosa fundonaJ en la e' a obra, sinó mú~ica dïnspiració t·eligiosa que Pre>cindeix de tota ce•·imònia. Des del 1975 fin s al ] 983 \'a treballat· en la seva únic·a òpera, Sant Fran cesc d 'Assís, en què ~etrata el camí de l mà•·tit· fin s a ~santedat en vuit qua d t·es. La fHJUesa única del so les e no rmes dilllCilSlons ' ' cor, ones (so lis tes, ·\lat'l'mot t· or ques tt·a de més dc llO instruments) i la d tu·ad a fan d'aquesta composició una obra lllestra. Les mateixes raon s - l'efectiu . I 1. Ia gran d'•o. in t turncnla •llat- la tra nsfo •·men en un Olivie r Messiae n a l'Òpe ra de Paris (Palals Garnle r), l'a ny 1983, davant les partiture s de ls vult quadres de Sani francesc d 'Assis compte pendent en més d'uua te mporada lírica. La f i dels temps La més cèlebre i més vegades inter pr etada obra de cambra del segle XX és el Quartet per a la fi dels temps. per a violí. ,rjoJoncel, clarinet i piano. D'altt·a banda, aquesta és la SC\"8 únjca obra dc cambra. La dada que la tran ~> ror­ ma en una p eça singular és que va se•· composta al camp de concentració de Gorütz l'hivc•·n del 1940-41. Allà va ser estr enada pe] mateíx compositor i a llrt'S presos francesos amb instrumen ts en males condicions. La interpre tació va ser scgllida per un auditori de més de 5.000 oi.enls "amb una atenció i entesa que mai més no vaig tornar a experimentar a la meva vida", segons les seves paraules. En r esposta a l' hon o•· q ue l' envoltava j en una situaci6 personal desesperant, Mcsbiacn r·ef"usà r et•·atar la i'i del m6n amb vis ions ho•·•·ibles de l'apocnlipbi, s inó que la trans formà en un a nhel de lli berta t, bellesa, conbol i csplt'ndor. El leitmotiv dc la fi de l¡, temps i la J e rusalem celestia l -a la qual es r eferei.x el títol de 1t'b t'xposicion s- van estar pe•·mant'nlment presents en les seves obr·cs. Oli-.ie r Messiacn va mm;r e l 1992 1'11\ olla t d el r econe ixement i d ' una aura de "compositor excèntdc", que també van arribar a titl lar dc "sulfurós". V e pita lï que acompan ya la seva tomba a Pl'lic lte r-Saint Theoffr éy és una citació presa de l' obra Harnwai per a sopra no i piano d el 1945 i quC' sinte titza les fonts d' ins pirac ió del seu a rt: "Tous les oiseaux des ètoiles" (Tots els ocells de ls estels). PANORAMA I:Aula de Música Moderna i Jazz celebra el 20è aniversari Enguany se celebren els 20 anys de la activitats i concerts de celebració, ja encecreació de l'Aula de Música Moderna i tats al Grec'98, continuen durant les FesJazz, centre que en el seu moment va ser tes de la Mercè i fins al maig vinent. Com pioner tant a l'Estat espanyol com a la a co lofó, s'està projectant organitzar un resta d'Europa i que actualment està ads- gran concert, emmarcat al Grec'99, amb músics professionals vinculats a l'Aula i crit al Conservatori del Liceu. Durant el curs que ara comença, la ce- amb la col·laboració d'un músic internalebració se centrarà entorn de dos objec- cional, que podria ser Paul McCartney, tius principals: la commemoració de l'a- Michael Camilo, Gary Burton o Chick niversari en si i continuar el camí de Corea. Un breu repàs biogràfic d'aquest cenconsolidació dels estudis de música moderna com a part del sistema educactiu tre reviu aquests vint anys de feina ascenamb les mateixes condicions i avantatges dent i positiva vers els aspectes que emque la resta de disciplines. Les diverses bolcallen el món de la música moderna. Jo1e, propi i ~nlrr ( Gaír la >CI I ~é un ~lmr per RRMC ~ Aula de Música va néi/ :\er rany 1978 com a dE'partament de música moderna del Centt·e d"Es tudis Musica ls de Barcelona que dirigia Àngl'l Solc•·· L'Aula comen!;ava així el eu camí de Ja mà ri'En•·ic Ilen·era. Antonio P eral i Arthur Bernstein, essent la primera escola d'aquest Lipus a tol l'Esta t es pan~ o l i la primera alten1ati' a e ri osa al e- tudis d e múl>ica cià ica dels conser' alo ri -. llerrera. Peral i Bernstein van aplicar com a model d"em;en) amt'nt el sistema del Berklee College of \lusic de Bo Lon, centre on es 'an formar, i 'an completa•· el planter de professor amb )fanel Camp, Gabriel Ro,ales. Rafael E scolé, Ricard R oda. Pedrito Díaz, Àngel Perci•·a, Lluís \ idal i Rafael de la Vega. Uany 1980 es crea la Big Band de l'Aula, que dirigeix Antonio Pt't·al. i s'or~a nilza el primn cicle de concerts. al qual participen, entre <faiLres, Tete :Montoliu. La alsa de Pedríto Díaz i la Fania All tar . També cal destacar aquell an) la 'i i ta .i la master class que va ofer·ir el trompetis ta Dizzy Gi llespie. :Lany següent l'Aula es desvincula del Centre d'Estud is Musicals de Barct'lona i es tt·asllada a la seva seu actual, una antiga escola d el carrer de Monlomès, a Vallcarca. ErJU-ipada amb la inú·aestructura necessària i amb més de lres-cent8 alumnes malriclllats s'inicia una nova etapa. D'altra banda, la Big Ba nd attua amb Chick Corea i Cary Burton al Palau de Congre sos de Barcelona, al cicle Jazz a la Tardor, i es p resenta al Palau de la ~lú si­ ca Catal ana amb TeLe )lontoüu i ~úria Feliu. També es posa en marxa un segon ciclt' dt' concerts, a la mateixa sa la cl"actcs del cenll:e, en el qual p ar·Licipcn, entre d'altres, Carles Bena' eut, Joan Albert Amargós i un altre cop Tete Montoliu. L'any 1982 es contracten nous professors p roced ents dels Estats Units, la Big Baud conti nua el se11 periple ascendent -amb acl"Hacions, ent•·c cPa ltn•s, al Festival de J azz dt' ant t•ha~tià-, i el t•·ompetista Clark Tt•rry i d seus músics im pa rLci"'.t' n un u sè- rie de master classes. El 1983 s'arribava al màxim d'alumne; matriculats fins ara, quatre· cents, i es crea l'Aula de Sant Sebastià, i l'any següent la dc Madrid. Aquest mateix any el pt·ograma d'estudis és reconegut pel Be•·klce College of Mosic i els cinc primers nivells de I"Attlu són convalidats com a equiva· l enls als clos primers del Ber· klee. També e1 1984, rescola é~ r econeguda com a centTe de for· mació professional per la Genc· •·alitat de Catalunya. El 1985 el cen tre oruanitza el primer Semi· nari de :\fúsica Sintetitzada i el seoúuari Berklee in Barcelona. amb Gary Burton al capdaraol. En aquesta època els alumneo dt l'Aula van canviant, atès qut s'hi matriculen menys professio· nais i més gent jove que co· •8 mença de zero. AL'<Ò obligara •·eplanteju el programa educa· tiu pe•· tal d'adeqttar-lo a la no· va silttaci6. L'any ]986 es creu_el Departament de Música Sinlelll· :.~ada i Ja Big Band deixa de ser u na fon11ació p•·ofessiooal per esdrY<·ni•· una formació de lrr· ha U pt'r als alumnes d els ni\ell• crea rAula b' ..., . _~_am e es upet·•ot·s. panyol ro rara ulilitz( d'e,hu meni,. 1rtl 111 t¡uc fo 'íavicr do. Se zato pt Ires it 1987 ' (llr el tlerna ,e, Pt· rlterr d'aquc anòniu t• con de Mú tlagògi dent. , per lli rtu·sos ~i6 Qlll rreaci( \lusicé rntr·a < plantt• per 1r u~pee •i• tne rantpa PANORAMA I nce- Fes- "' ~om r un amb Jlo i :rna- tney1 :hick cen.cenem- no. 1983 rmne, JaLre· Sant la de ny el ·uegnt nsic i l'Aula ¡uil'a· Ber· ola f> e for· Ge oc· )85 el emi· ,a i el el ona. n·ant. JCS de ; que ·es~o· e co· ;arà a duro· la no· rea ri ntetil· ]e )~f 1 per e tre· Jivel6 rAuta Ju~e, un pt·o~ranut d'estudis propi i específic pe •· a la a lumnes tntre 6 i l.J an) s. Gairebé deu an)::. d cspr·és d e la se1a rn•arió. l'Au la esdt'' ingué un centre co negut i r c:-con e~t mrs enllà de lf'<, fr·o n tt•t·e espanyoles i 'an st•r moltes (i encara ho són ) les e:.coles que utilitzen ris aeu s programes d'rstudi i els mè todes d 'ensen yament, ana litzats i a pr·ovats e n e l 1ru moment p e•· una comissió que formaren Ca rics G uino\ art, X111'iCI' Bonas tre i Albe rt Jh gudo. Seminaris i c urst>ts o t·<>a c nitzats prr· l'Aula (•onti nuc n a a llrrs indt·ets de l' Estat i l'any 1987 ,.a ser autor·itzada a ator·~r ri Diploma en \lúsica i\lotlerna de nm.titut Ca talà d e ~o­ w. Pt·ofcs ions (f\ C.\t\OP). En rltrrren) r mpreaaria l. al final tl'aquell an~ <'S di aol la ¡,ocieta t anònima que coma nda ' a l'Aula i e, constitueix la Fundació Aula de 'Iúsica. i bé l'aspecte p edagògic ru nciona en línia a¡,ccndeut. que ¡,'amplia amb b eques per aJJar a Boston, amb nou¡, Cllrsos rspeeiali tza ls i c>n con nexió amb el món p r ofessional, i la rrrarió del Centre d ' In fo r·màtica )lusiral, l'asp ecte emp•·e!>arial flltl'a en crisi. Així, l' an y 1989 es planteja el tanca rncn L d eJ een tt·e (lrr mar1ca d ' 3JUlS · ' · . t!C~OIHHni<'S 55 ." (lesa la seva activitat d UJ·ant ilo mesos i d es pn~s d'una eficaç rarnpanya de btlll"ibil itzaC'ió a l!. mitjans d e comunicació, l'Aula acon segueix r ep rendre les se\ e¡, activitats gràcies a diferents inicia tives privades . "Cna nova etapa s'obria l'an y 1992 e n incorporar-se la Fundació Aula d e :M úsica a l'e¡,tmetut·a del Con servatori del Lict>u i satisfent així dues necessitats. D'un ca n tó, el d esig del Conse•·Yalori de comptar a mb un Departament de Música Mode rna i, de l'altra, el d esig de l'Aula de comptar amb e l s upo r·L d ' una institució musica l oficial i de pr·estigi més que r econ egut. D'alLt·a banda, l'Aula continua la scva r elac ió cad a vegada més estreta amb el B erklee College of ~1us ic de B oston i participa e n raleshores projecte -avui r ealitat- d el centre Liverp ool lnatitute fot· P erforming AJ:ts (LI PA), que dirigei.'{ Pau] )lcCartney. D es d 'alesho•·es r Aula p ortà a term e la darre ra i més impo r ta nt r eforma d e l seu programa d 'estu dis, atesa la constant e' olució d e les necessilats d e la mateixa pt·ofessió i, p er tant, d e Ics n eccesitaLs d e l' alumnat, a mb Iu c reació de noves a ssignatures . També el conven i amb e l Berklee College es con s olida i p e rm e l a ls aJu.mnes de l'Aula fer el prime•· cide a Bat·ce lo na i continua r· l'esp ecia litat a Bos ton. P ersonatges d e g•·an relleu en e l món d e la música moderua i el jazz, nacionals i intc•·nacionals, t•ontinuen impartint classes magi:.Lnd :. i col·laborant amb l'escola, rom tampoc no •·csuha gens difícil t•·ohar exalumnes de l'Aula a la majoria dels grups d e múbit·a de pop, •·ock, jazz, e tc . de mé:. hil U\ ui dia. També cal d esLaca•· que un d e ls professor s, Thomaa Lorenzo, va guan ya r el 1996 e l p rt•mi a la millor cornpobició intf'J'IItlCional de rock contc mpo•·ani, q ue va co n vocar el LIPA, amb l'obt·a Th e I mmigra nt. El jurat e ra format p er Pau l MeCa r tney, Elvis CosteUo i Gt'orge Mat·tin. 11Aula ha desenvolupat t.'ll1lhé una important tasca edit01-ial pel que fa a l'edició llibres i mètodes cl'enscnyunw nt df' música nmderna, r e('Oneb'llls i utilitzats a nombrosos ('Cilll'<'b d 'cnsenyamenL Podem desLaca•· l'edició Té(:nica de percusión Latina de Pt>clrito Díaz: els mètodes de solfeig titmic, educ.ació de foïda, ha nnonia, anaojaments, piano, baix t•lèt•tric i guiLatTa; elllihre de lext Te- ue oría mnsical y armonw modema d'Em-ic I ll'n·era, editat per Bosch; i més t•ndavant Técnicas de arreglos para la orques/a modenw i Teoría musical y armonía moderna, vol. T/, també tPEnric l:icrTera. Ar· tualmenl l'Aula de Música del Conse•·va tot·i d e l Liceu , que és mcmbr·e fundadol' dc la Xarxa l ntPrnacional B crklee, con tinua Ics seves aclivitats sota la direcció mus ical i pedagògica d ' E111·ie AJber·ich . 167 TEMPORADA SIMFÒNICA 1998 - 99 - - - - - - - - Apassiona't 9110198 10110198 r 1110198 16110198 17110198 16110198 e Al A•A o lve.t Nelluug er Copiand Copiand BlA Copiend Rosslnl Chopin Al AM Bettfoz E Ll"renco Fo~lut, dlfiC10f FloumcoOJtvac,mtruo BlA G.aryla~'' t~r Schubert Brucknor Poulonc Co!td Ant.ct Eor:ohns Mahler BT La Sca1& do Seta. Obert.n Corocerl peo • ~ano •or..,..W num. 2 Smlenlllanl.lsi>ca op. 14 09 21 D Bl 611 l.Jw•ence Follf!lt, Q,roctor ~G:~~z~:\~,.,.. e 914/99 10/4199 1114/99 E Bl B'A 23/4/99 2414/99 25/4199 Bf B>.l Al<•ll'od<IWMO<êrtc1 Hc:JtKiC &o Al NA ._,,.~rd<redor CM 'On Zocii!Win pano o Sa"o•dor Mat'llnéZ. tlaa1a 30/4/99 e 2/~/99 AM 1 /~/99 Berlloz Dvorók Loll Sog-.rolam, d'"''tor I'IOIO!Kol ~~ 7/5/99 8/5/99 eAT 9/5/99 AM l'lo e Patterson Chopin AV B"'hms Guln)oan Mozart Bnlhms 191121119 20/12198 anti~ Beethoven Beethoven Beethoven rats Bach de Beolhovan Beethoven Sagorstam Lolo hem Slbellu5 Haydn LaCreaclr! ID<·~t Rlosl E Gerhard BM Bruch Dvorék er den Sèrie Música d'Espectacle Srr;-r.ülrl.'l"- CtJnfl()efal)in)•~ IÚJJ..\ï s..•-I"UI:.3q>.!IO IN.!.5J 1!1-tVII/98 Iii 7/11198 G'• GT GN GT 111121118 121121118 R. Lamota de Gngnon J.Limote de Grignon Bemstein Bemstein Bemstein Gershwin Gorshwln Gershwln 12121117 D ... Bl BM 1511 /99 16/1199 1711199 22/ 1199 2311 199 2411 199 3011/99 3 1/ 1199 5/21119 612199 712199 "" 20/2/99 IIAil 21/2199 GT 1312/99 fll!rBii /i¡g Btl/99 10/1199 ¡¡¡¡- Hoydn CeM!Uò Brahms Frw-l'aul DeeS ... d' «<ot l,JrU..e 51~ ~f, St'ptll'IO Johnwn 1<-.~~ef\ ~t'tQ GN MUsica dec:ineml GT e Ravel Prokohev Beethoven E Wagner Wagner AT NA ar BM Festival Mozart (Concerts Simfònics al Palau de la Música Catalana) Wagner AT AM 1 Chatlas Grfeg Andrcwl'luloll, do!bc:lor Anna c.. ~ Ar!na Feu. IOfl'ano 2319198 '09''""' Strauss Sl:nlun Francesc Gillrf•QOP. !onDI Mestres (D<.M Rlos) D Bl BM Holsl AT ll<ohler IoM Mozart Mozart Mozart ~ozart Tenor a detetm'""'' a.~, a d"!"""'n• Coral Cir!Ml Ro«ol El 11 3019198 eu • Tokemitsu Talc:e:m.tsu Bnlhms 1913199 2013/ll9 2113199 o Sl Ravel R.,.l Con certs de ca Nous abonaments pe" coffeu, per (4• q) 317 54 39 f~ ttltfon amb tarqtta dc JO 12 12 (24 hort>l, lln> a115 dt fullo! El> dl.. 23124 dt fullole> ~u de I'Orque~t.ra, Vialaietat\41 amb nou~ Abonaments: rwov.acJó d'antltt. abona li ful) tl 2'9 de: maig. c~dotal902 pasaf'òln oli::~ ve.ndo1la rt!.t.J. d'nbofl;lmtni.J ¡)la ranL !re se reno com Això Mosolov Ptoko tlev e... dels XVII des dels de s1 però a ...... 1313/99 1413/99 manr dica. ra 1 part fonH tuïci cath ten 1 28/9198 Sornlmo-9 eSl CIO fi! barr na t Soprano 1 determ r.ar S.r1l~ 1 de1em'l•nar 14/6199 15/5/99 1615/99 J artic etc.- ear.r c.vnwu Beethoven Berg Strauss IJ Se9•"'"" L.t.... a~nce Fo~r. dlt'edor JL61h lio•orlh. """'""" Gr'IJ Feddort¡, lonor Cor~l.us Hatlptm.\M ba.• Montsalvatge Brahms 27/11/98 26111198 26111198 GOnka Rac:hmanlnov Txaikov.sJd Sibelius Stravinsky 2 1/11/98 Wll/98 "fle.t p¡ano Mortoca R¡¡gliiM• O.Yid Ba'lo<.1"'0S. vdl deMonbl!tr&l (Du .l Boll.,) 13/11198 14/ 11/98 15/11198 26r.l/99 2713199 2813/1X1 41. pral. 08003 Bart•lono, de 9 n 21 h Telèfon d'lnforn¡acló: 93 31710 9~ meu en g lliUSl ORQlJ ESTRA SIMFÒNI CA DE UARCELONA l NACIONAL DE CATALUNYA u LI o R Q.U E s T RA Di recto r Titu lar: l awrcncc foster 11 que de}¡ ratt TE MA n els darrers anys, els melòmans que canalitzen la seva afecció vers el món de l'anomenada música auriga reben missatges força reite::~· ¡;;~ rats - per exemple, en comentaris ll!ltoUJ:t ~"''~ de programes I enregistraments, ~ articles de publicacions musicals, etc.- sobre la matèria que aVUI hem escolli t. El tema de les relacions entre el llenguatge musical barroc i la retòrica clàssica ja havia estat considerat d'una manera metòdica, exhaustiva 1 serwsa - a partir de les fonts teòriques dels segles XVI, E ini'\A1~15 sill,~ XVII I XVIII- Musica rhetorica, el llenguatge musical del barroc des de finals dels anys quaal ranta del nostt·e segle -sense comptar amb altres intuïcions significatives que dal'~rr:; ten de principi ______.. de segle. En les darreres dècades, ""'"'ell però, ha estat assumit amb força S'*-;.t renovada tant pels investigadors com pels intèrprets especialitzats. Això ha propiciat, d'una banda, nous punts de vista sobre l'enfocament analític del repertori barroc en general i, de l'altra, una praxi musical virtualment generalitzada que s'ha imposat en tots els àmbits de la interpretació i que ha superat tant els conceptes de la inspira- -- ¡S!!~ ' 1<>n' ·- l51J-'lA _:r.e ., • ció subjectiva de rang r01nàntic com aquella visió fèrriament quadrada i mesurada pròpia dels anys cinquanta. En el pla històric, una llarga i progressiva evolució de les funcions de l'art musical, que s'anà gestant des de l'època de l'humanisme renaixentis La, contribuí a l'aparició de nous gèneres musicals, evolucionà de manera diferenciada en diverses àrees culturals, afectà la música vocal tant de filiació catòlica com protestant, deixà la seva petja sobre la música instrumental 1 culminà en un sistema minuciosament codificat, màxim exponent del racionalisme barroc, amb els grans compositors alemanys del barroc tardà. El tema és enormement ampli i complex. En intentar donar-ne una visió genèrica, que intenta ser exposada amb claredat i simplificació -obviant aspectes col·laterals i una exposiCió sistemàtica de la història musical paral·lela a tot el procés- proposem només una primera aproximació, que pugui ser un punt de partida útil per al lector que ho desitgi. TE MA Quan els músics es revestien de la toga de l'orador... per LLUiS MILLET ~ s la música un llenguatge? És capaç, amb una pn•cis ió raonable, de traduir sensacions, comunicar sentiments o, fin s i Lot, expt·cssa r idees? O la seva bellesa rau només en una conjunció abstt·acta de sons i formes en cJ temps, com pt·opnguà Hanslick al segle XIX o, més Lanl, el compositor I gor Stravinsky? Al llarg de la histi>riu -segons les funcions que, en cada circu mstància, hom assignà a la música- les respostes teòriques a aquesta qüestió han estat diverses i aparentmen t contradictòries. En qualsevol cas, les solucions di,crgents proposades per al tema provenen del fet que la música posseeix una amplitud tan gran corn la mateixa naturalesa humana. I. per això, pol incidir sobt·e els h omes en Lots i cadascun del!, niHIJs del seu ésser, des de l'estricte i sentimenta l del jo fins a rabstracte i intel-leclual, des del merament visceral fms al de l'espe1·it. Però aqut>st no és el Lema central del nostre articlt>, si bé hi Lé u na relació manifesta. E l qtte ara eu s proposem és mostrar l'existència -particularment tUb segleb XVII i XVHI- d'un corpus important de música fonamentada en el model del llengua tge parlat, no sola mrnt pel p araHelisme entre la frase mus ical i l'oració gramatical, sinó també -en una esca la més àmplia- per l'adequació del discurs musical a J'articulació inlema de les arts de la paraula i de l'eloqüència, segons que fou exposada en els tractats clàssics de retòrica -i de la seva aplicació pràctica, l'ot·atòria- redescoberts pels humanistes. La fita no et·a pas, principalment, aconseguir un disseny fo rmal adient. sinó vehicular de manera eficaç el contingut e."pressiu de la música, p er tal de fer-lo inteHigible i convin cent, inicialment unit a la declamació d'un text i, més tard, deslligat de qualse' ol connotació Literària, en la música insh·u menta l. Totes aquesteb transformacions r esponen històricament a un cam; essen cial en la fmalítaL de la música. De fet, com ha remarcat Claude V. Palisca, el catalitzador del ba rroc musical (el pedode en el quaJ e ns rentr·e m, que se sol situar aproximadament entre el 1600 i el l 750), és més aviat un ideal expl·essiu qur no pas un con junt estable de tècniques musica ls, ja que existeix una raó bàsica que acredita la fili ació barroca d'una música: el convenciment que la seva funció rau en el de Ut·e i el roder de mobil itzar els afectes, les passions, una E 167 aspiració q ue ha esta t profusament teoritzada i Ja codificació de la qua l cons tituei.x una de les mani. feslacio ns més típiques del racionalisme barro¡·. En les da r reres dècad es, han estat p recisament els executants especialis tes en música antiga, mé, qne no pas els musieòlegs de formació un.iverbità· ria , els qui ha u estimulat l'interès per la retòrira musical, Lot posant e n primer pla l'aplicació dt•h seus principis - i de l'anomenada Teoria dels a[er· Les. que n'és un aspecte puntual- per fo rjar tw nou ideal i11Lerprctatiu avui virtualment generalitzat. Per·ò, d!' semblant manera, també l'eshtdi cienúlir de les fonts teòr iques originàries ha propiciat tm apt·opamcnt més genuí a la música barroca. en dri· )>ar cr a pliear-hi els mètodes d'anàlisi formalista tradicional, propis dels clàssics YÍenesos i del· r·omàn tics classicitzants, en favor d'una concl'pci,j méb a utèntica i dinàmica . El que ara segueix intenta de ser una introduc· ció genèrica i divulgativa, sense pretensions d'ori· giualit.al. a aquest tema tan suggestiu i apassionant, que defugi, mentre sigui possible, una Lerminolo~a massa tècnica, sense trair el rigox conceptual i la cla t·edal exposi ti va, malgrat la eomplex:itat i la pm· lixital d' un tema del qual en cara r esta fer una sÍJt· tesi defïrtiLiva (cosa que en s ohligaràaobviarnom· hrosos aspectes més o menys coHaterals). a(, trò c·tir,J Ju,·ionJ una rn oumrt només mrrlie1 1ifnt si El «nc I(Ur Q( conre¡ Des¡ ren eh Raó i sensibilitat Dos aspectes concrets de la filosofia musical drl, grecs contenien ja in nuce una polaritat -ciència i comunicabili tal, norma i sentiment- que anticipa dues cares del n ostre art que, en un futur mé• 0 men)S llun)à, hom intentarà reiteradament dr conciliar. D' una banda, Ja c<)lúsica de les esfem•. d'ori~Ten piLaaòric: el moviment dels astres orihrina o o d . una harmonia musical í, doncs, la música es rlf una imalge sensible de L'ordre còsmic en què ,e sustenta el món. De l'a ltra, la doctrina de l'ethos 0 el ca ràc-ter dels modes i, en conseqüència, dl' la ·e· va inlluè uria mor al sobre els hun1ans. L'edat mitjana he re tà Les con cepcions 1nusicals dels grecs. Si el caut gregorià, ent1·e altres coaes, assu mí la fun ció dc predisposa•· els fidels a unn ae· ·' la Litud adrquada p er rebre el missatge religros. polifonia primitiva se s us tentava en els fonaroru~· ' • • . ' • teoncs tua mov1blcs de les consonane1es P1. [ai'Òfl· '<> qucs. A banda de la categoria super ior atorgada ·t:dc X le, cor oir-a ci"Or 1 frontl'l moder dPfÍ;i, tir Pll nar, d1 ció. Et •entir la glòr Jlrt· ac COUIIJQ tratlici ;'hum, En ; comen entre , lars 111 rntio i TE MA n a i la 1auj. re. ament 11 rué, rsítà. tòrica o deb r aire· n nou .liLZaL !u tífic iat un n dri· nli.•ta i del, :epci1í ·oduc· d'on· ~uant. olo~a al i la a pro· 1a sín· •n01ll· ¡) de6 rnria i ,ticip3 mé~ o nt de err>•. ripoa :sdr, f ¡uè ,e rltos o la · l'- coses, na ur· ós. la rueotl agòri· rgada Retrat d'Orlando dl Lasso (1532·1594), profusame nt esme ntat com a pre cede nt pe ls te òrics de l segle xvu. A la dreta, pàgina manuscrita de les SaCI'fle l edio11es propltetoe Job. al, teòrics -a ls científics- 1·especte d els músics pràrtir·,-el" cantors-, lïn!> i Io l en un estadi força e\OIurionat. una peça polifònica e1·a co nside r ada com una manifestació auditi~a d e propo1·cions musicals oumrri!(ltes i t·esponia a una concepció metafísica i oom~s subsidià riament t>sL{'ti<·a: per al pe nsador medieval. la bellesa no era una categoria independent sinó una irradiació d e la pe l'fecció ontològica. El «nomhrt>•>, com a principi lògic d e la divinitat I(UC aetiva i s ustt'n tn l'luu·monia còsmjca, és una concepció medieval d e •·ang dogmàtic. Després dels c nonnc!> esforços que protagonitzaren els rompositors d e l'escola francoflamenca del >egle "' pet· perfecc iona~· les lle is -o verificar totes I~ romhinacion:. possibles- d e 1'esc1·iptura polifònica -que li ha n \algut e l titol honorífic d.Edat d'Or del contr a punt-. la música és encara a la rrcmtet·a indecisa <>ntre la ciència j r art. en el sentit modem deltt'rme. 'lanca' a encara una conquesta tlecisha. la d e les qualitats c¡ue rha\ ien de com ·ertiren un \f't·tader art de ~t'd ucció, capaç d·e mocion~r, de crear el llenguatge del cor i de la imaginatiÓ. En aquest sentit, aviat. el segle ~VI començà a 'entir la necessita t cantar alguna cosa diferent d e la glòria de Dé u, de posar barre r es al contrapunt per arostar·-sc a la naturalesa. Se nse abandonar la composició rtlli~iosa, que conserva la importància t~aflicional gràcic~> al prestigi d el papat, la música • • shu 118 1 111tza 1 es tm·na t·eali!!ta. En aquest contexl. i ja des dt> final del segle XV, comença a procluü·-sc un dis tanciament progressiu entre els dogm<>s dt> la c iè m·ia musical tradicional · sens ihle. entr·e ·' · a u d ·tt1va lar~· rn""L. "" ca ) 1· 1·cx¡wnenc1a · d e1s ·· nts eqw'Líb ns ratio i sn~ nsus, a mh e 1s con.,e¡,ruc e1t. teòrics qut' intt'nlt'n conc·iliar les dues esfer es o que --en limita •·-st' a u na nposició d e consells pr·àctics p<>•· a la ('Ompo~:o i (• ió- ('viten una confrontac ió. una e\OJucÍÓ Ímpar·abJr at01·garà la primacia als aspectes rmpí•·ic·s d c la música, que s'all unya progr cssi,anwnt dc• l'àmbit tradicional d e les arts libe,·alr. pe t· assumi r la categor ia d e «bd la ar b>, eqtúparable a Ics a•·t¡, plilsliques i Jjleràries. En aquesta dir·t>cci6 - i a t •·a, és de nous gèneres com el madrigal o, òbvia ml' lli, l'òpe t·a- la mús ica cel.'ca d'es tablir u n llenguatge propi ulo•·gan l una atenció preferent a la vi'iualitzueió plàstica d e l tex t i recolzant-se e n ee r·t¡, artificis cxpn•st.i us propis del Jlenguatge parlat i <h· les art!. literàries. No menys significatiu és el f<>t que, aJ¡;e~le '\' 1, e mparant-se en la Poètica tr \ris tò til, eb c·on!>olida una tt·iple di"j_ sió d el concepte de mús ira en Teòt·ica (sp eculatio m entis, ratio). Pràctica (habilitat, sensus} i P oètica (creació i im enció). La n o \ a «.\lúsica Poè tica>> s'integt·à ràpidament en el¡; plans d·estudis d e les escoles de llatí. Tot això d ete rminà l'ad\cnime n t d els nous ideals estè tiC!> que UOJnÍIHtt·an )('S f, U C'C'CSSÍVCS i he terogènies e tap<>s d t'l han·oc musica l. (Cal r e marcar e l [et que alb'ltns mu s icò leg~> situen la Lt·ansició e n tre e l rena ixement i el ban·or en f'ls mes tres italian s -o actius en aquc!lt paí::.- e ntt·c• 1530-1630. enquadrats en l'auomenat manit'l'is me musical, a l CJua l per tan yen cl('terminadcs olwes d 'autors com , en tJ·e d 'altr es, C. de Wet·t. Lu zza!>C'hi, Caecini, Montever di -Seconcla prattic:a-, Gesuald o, Marenzio o Orlando di Las~>o, alguns ci'C'lls p rofusament esm entat¡, eom a excmplt• t' n els L•·aclat¡; posteriors del 5egle ~' 11 que C'On.,ti tut•ixcn (e¡, font~; tcòritfUE'S ori- TE MA ginàr-irs U<' l'aplicació de la r etòrica musica], si bé hom en :.itua els pa·imea·s els precedents, frns i Lot, en algun& mesta·es de l'escola francofiamen ca.) L E N v O VE MVSICHE Ars Di~endi 167 La r{'lòrica era l'ar·t de l' eloqüència, de l'expressió ot·al i cscr·ita, fixada per una normativa que, introdu"ída a Crètia pels sofistes, es conservà i s'enriquí al llarg del temp s. Gòrgies (p erpetuat en el Diàleg dt• Plató sobre la R etòrica) el evà el «parlar bé» a un idea l de cultura i, més tar d, Aristòtil distingí un elt~nlCII L psicològic de la paraula, que és passió, im itació i fi guració, al costat d'tm elemen t purament rac iona l i l ògic: la for ma és l'ornament extern del con tingut, mentre que la substància es fo namenta en el 'alor pragmàtic de la paraula. Els romans assimilaren aquestes teories, com ho pro' en el ta·aclat de Ciceró De inventione o la Instilutio oratoria de Quintilià, redescoberta el 1416, que con stituí una de les primeres fonts en què es fonamentà Ja crei.xent influència de la retòrica sobre la mú:.i<'a. La ftnalitat d 'aquesta disciplina era instruir r o.·ador en l'art de controlar i dirigir la resposta emocional de la seva audiència, tma fita que -en eh. compendis leoricomusicals més tardans- substituia·ia l'orador pel compositor o l'intèrpret -el cantant- j concr etaria la finalitat a «mou t·e els afcctes» -és a dü·, les emocions, les passions- dels oients. La influència dit·ecta de la retòrica clàssica en la música s' inicia amb l'humanisme renaixentista de final del segle XV, quan aquesta disciplina entrà a formar part deJs programes educacionals de les escoles i univet·sitats, tan t als països catòlics com als protestants i, don cs, tots els ciutadans cultivats posse"ien coneixements profunds de la matèria. Aquest fet 'a deixat· una petjada s ubstancial en les actituds dels compositors, tant en la música sacra co m en la profana, i va proYocar el naixement de n ous estils i formes musicals. Però, d'una manera generalitzada, no fou fms al segle XVII que la retòrica i ]'oratòria van proporcionar a l a teoria estètica i a la pràctica musical una terminologia racional sistematitzada, per mitjà d' analogies entre les dues disciplines, concernents a definicions d 'estils, formes, maneres d'expressió, metodologia compositiva i tota mena de qüe&tions r elacionades amb ]a pràctica musical. Des que la orient aci6 a·etòrica de la música barroca va evolucionar, a partir de les preocupacions renaixentistes pel significat i la intel-ligibilitat del text {com, per exemple, de les discussions teòriques de la Ca merala F iorentina), pràcticament tots els elements d e la música que poden ser qualificats de ban·ocs (en la música italiana, alemanya, francesa, -- .. Dl GIVLIO CACCINI D Ell' TO RoM K'N o ~ I I \... IN FIRENZE .. A P PR E S S O I M A RE SC OT 'VI M DC I· anglesa ... ) deriven directament o indirecta de con· ceples retòrics, definits en infinitat de traclals, apat·eguts p rincipalment entre principi del segle XVTI i final del XVUI, com, entre molts d'altres, Mu· sica poetica de J. Burmeister {Rostock, 1601), Le nuoue musiche de G. Caccitú (Florència, 1601), llarmonie universelle de M. Mersenne (Parí;, 1636), Musurgia universalis d'A. Kircher (Roma, 1650). Der vollkomene Capellmeister de J. ~lai· theson (Hamburg, 1739) o Versuch einer Amceisung die Flote traversière zu spíelen de J. J. Quantz (Berlín, ] 752). La procedència geogràfica plural d"aquesle' obres teòriques indica que es tracta d'un fenomen comú a lola la música europea. Però l'evolució dr la música italiana -i llatina, en general- restà me• centrada en els problemes inherents a la deci8Jila· ció musical d'un text -i en la seva plasmació sensi· ble i tealt·al- i es distancià sense esfor ç de la poli· fonia. En canvi, la música alemanya -tol i t¡ue músics tan reUeva nts com Praetorius o Schütz a:· similarcn substanciahnent alguns corrents mu~i· cals italians-, en aprofun dir de manera més espe· culati va i abst1·acta en la for·ça significativa del 1lenguatgc inhet·enl a )'sty/us grav is, edificà pr(l· ga·essiva ment, des de final del segle .\'VI fins al XVIIJ, uu sistema coher ent i altament racionalilzat de l'expt·essió musical, aplicable tant a la Jllús:ra voca l com a la música instrumental, de for! carat.. ter pro~ tal dese tre que, li1n. Confi Progr raHelall \lúsira ;¡rió 1 ·fleriocl¡ kurue df Gali1 tirae p~ 'Lrió, a rn e.ror trarlal proposa re, reto ottulad dium. rons1¡11 risla co aquest ~e l'i&! ~in1 I k,.o ¡, TE MA ~!t ~fffommcnc E ~~c@tciffc~ ®ritnbli~t ln-i·tTg·e allet· bcrjrni~cn E:iarl)m, ble tint~ auifftn 1 !bnnm 1 unb 11oUfonunm íalnt ~abm mup1 ·bec ctncc ~avenc , mit E:~rcn IUib 11?11{¡!11 ODI'jl*nloiU! tf'I .t>amburg, 'ntrtrgtJ )tbtí~ lcn ~trolb , •7 39. XVII ~COU· letal>, segle ¡, Mu· I XVIII: le nuove muslclre de Caccinl i Der ter ¡Jropi. Per ai.'<ò, a Alemanya, Ja retòrica musital desembocà en un a actitud contemplati va, m enlrec¡ur, a Ilàlja, ho féu f'n una direcció representativa. t), Le L60l), París, 1 [ oma, Mat· isung luantz ueste; aornen ció de B mé; Jama· sen Sl· 1 poli· i que tz a~· musi· espr· ra del ~ pro· [ns al 11itzal 1(LSira aràc· Configurar un discurs Progressivament, en l'època que ens ocupa i paraHelament a la importància que adquireix la •\lúsica Poètica>>. assistim a l'apü cació a la compo,ició musica l d 'u n a termi nologia r etòrica rperiodus. incisus, inventio, dispositio, decoratio, fismrae, licenteae, etc.). Ja el 1563, un manuscrit de Gallus Dressler titulat Praecepta musicae poelicae ¡>arla d ' una organi tzació formal d e la corupo•itió, a imatge de les parts de l'oració gr am atical, en e.tordium, rnediurn i finis. Més tard, l'esmentat tractat de BurmeistCJ·, d e l 1606, és el primer que proposa una r elació sistemàtica i ordenada d e firuo reHctoricornu sicals, to t ad tl ptant Ics LJ·es parts esmentades dc la composició musical -com a e.:wrdium, confirmatio i epíleg-, a mb r e ferències c~n~tants a mestres importa nts d e l'etapa manjel'lsta com, pa1·ticularment, Orlando di Lasso. (En aquest sentit, és emblemàtica l'anàlisi d es del punt de.vista l'CLòric p r esentat p e r Claude V. Palisca, se~~ Ics directrius d e Bur·m c is ter, d el motet de 0 ' fn me Lransierunt.) Si, al llarg d els anys, no tots els compo~>ilors - i n o tol:. e ls paï:.os- 'an a plicar. en la totalitat dl' lc>. ob re~-o, lc!> pt·escripcions retòriques d'una manent tan rígida i s i::.temà tica com h a' ia d t> pn~srr·iun' \lattht>~-oo n ca p a mitjan segle '\\lli, é~> e\ i den l, pt•a·ò. que !>t''n St't'\'iren invariablement com un mitjà p t'r doua1·-hi fantasia i 'arietal, pt>l fE't c¡uc ut¡uf'>.l;; conceptes forma\ cn pat·t d c Iu m etodologia u t. ual associada aulo m ò licamenl al procés dc compobició. En abo,·da1· una o bra nm ~:~ica l d e la mateixa m anet·a que un orudo1· projecta i planifica el seu discurs, caldrà I'<'Spec taa· unes etapes que hom p odria concretar (unificaul unn te rminologia no sempre literalment coi nc iclcnt ) en: I.- lnventio, per c:;tabli r la eorrcspoudèn c·ia d els affetti amb cada unn d c les p arts ric l'obra, d 'acord amb e l caràctca· i Iu idea o lrs id ees que es proposa dc r e prt'SI' nlar. JL- ElaboraLio, per oq~anitza r e l desplegament d e l'obra des d e l pun t de \' is la d e la SE'' a articuJació formal, d 'acont a mb l't>squema lògic d el disc w ·s clàssic . III.- Decoratio, per· aplicar· en determinats passatges d e la composr('IO una sèric d 'at·tificis d'escriptura, amb la finalitat d'embellir·, reforçar o r emarcar est a·a L~gicame nt a lgun es idees, mitjançant l 'as~:~oc i ació d e certes figures re tò riques amb les corr esp o ne nts figures musicals. Cal r·etenir a qu rstcs I l't'S eta pes pel fet que estan esLt·etament relacion ades a mh algu n s d els procedim ents més sin¡,rula r·s, fceunds i origina ls del sis tema de retòrica musica l 4uc es tt•m exposant , com són ]a teoria dels afectes -amb r t>lació a la pt· imera-, ] 'es~ truclura formNI del Ji ~:~c·urs -amb relació a la segona- i Ja doctrina dc le~o fi gu r es -a mb 1·elació a ]a tercera. 167 Desvetllar les passions (lnvenfio) Com a resultat d'aquesta intt·icada relació amb les doctrines r t' tòa·iqu es, la mú:.ica ban·oca assumí com una de les finalitats estètiques primordials l'assumpció d'una unitat c~o tilíst i ca fonam enta da en unes absll·accion s em ocio n a ls, anomenades «afectes». U n afecte (.1ffekt, en a leman y, d e l grec pathos i dellla tf affect us) cons is tei'' en un estat emocional racionalitzat, o pass ió. Aquest concepte prové d els escrits de fiJosofia natural d'alguns pe nsadors com D esca rtes, Fr·a nc is Bacon o Le ibniz. Concretament, L es passions de l'éi.me (1649 ) d e Descartes - que proposa una c•xplicaci6 rac iona] i científica sobre la naturalesa fi s iològica d c les pass ions i la n aturalesa objectiva d c l'e moció- exer cí una gran innu èn cia sobnl l'art mus ical. Amb això con vergiren les doctrines a ntigu es d els quatre tempe ram ents o humors, la tt•o ria de l'elhos i les preocu- 35 155 TEM A 167 pacions df•la greca per controlar les emocions, redescobertcb des de l'època de rhumanisme renaixentista. La n'presentació de lea passions esde"ingué una necessitat estètica ineludible per a la pràctica totalitat dels compositors de qualsevol nacionalitat de l't>poca barroca i la base fonamental de diversos tr·actals. El compositor -com l'orador- era constret a pt·ovocar en l'oient estats emocionals idealitzats (tristesa, od i, amor, joia, temor, dubte, etc.) i qualsevol aspecte de la composició musical reflectia aquest ¡.wopòsit. Entre les moltes obres de teoria musical que contrihLüxen a definir i sistematitzat' Pis afcc·tes, cal esmentar com una de les més significatives la Musurgia universallis, sive ars magna consoni et dissoni del savi jestüta Athanasins Kil·chcr, on proposa per primera vegada una teot·ia dels intt>rvals musicals relacionada amh els afectes. També caldria esmentar diversos tractats ci'AndTeas Werckmeister, de gran valor per comprendt·e Ja música alemanya del bruToc tardà, que combin en la racionalitat de les ciències matemàtiques amb conceptes retòrics relacionats amh la teoria deia afectes. Tola els elements de la música -ritmes, estructura hannònica, tonalitats, característiques melòdiques, intervals, formes, color instrumental, etc.posseïen el seu caràcter afectiu propi i, d 'alguna manera, tots els eslils i les tècniques de composició del barroc són conseqüència d'aquest fet. Cal ptmtualitzar, però, que compondre música amh ttna unitat expressiva i estilística fonamentada en els afectes en tant que conceptes 1·acionals i objectius comporta una actitud radicalment diferent de la dels compositors del segle XL'\, amb la seva creativitat emocional espontània. En aquest sentit, potser seria oportú de recordar la tesi de Diderot en La paradoxa del comediant: en poques paraules, un actor -un or·ador- serà més eficaç, comunicarà millor el seu missatge, en la mesura en què més fredament i lúcidament sigui capaç d'exercir els t·ecursos del seu ofici. Cap paraHelisme, doncs, entre el palhos barroc i la subjectivitat romàntica! Tornant al procés compositiu, en el marc de la Inventio, el compositor decideix el caràcter psicològic {els afectes s6n minuciosament catalogats: Kirchet· n'esmenta 11, Quantz 18) de la composició (estiJ, Jïsonomia rítmica i melòdica, tempo, tonalitats, etc.), a més -en una obra vocal- de detenninar els loci topici -els mols clau- dominants d'una obt:a, secc.ió o moviment. . La prescr·ipció d'un estil adient per a cada cir·cumstància fou una preocupació constant dels teòrics. Així, K:irche•· inventarià nou maneres o estils (dramaticus, melismaticus, madrigalescus, ecclesiasticus, canonicus, motecticus, phantasticus, hyporchematicus i symphoniacus), que es correspo- nen amb ror·mes o situacions musicals determina. des, i insinuà que era el caràcter de l'oient aUò qo~ determinava la seva predilecció envers l'un 0 l'aJ. Lre. Posteriorment, A.Jherlo Basso ha emmarcat la totalitat de l'obra de Bach en cada un dels estil, rmentals. Aquestes leo ries int1uenciaren Lot:. el~ àm. bits de la cultura musical europea, frns i tot al. països més perifèrics (a titol d'exemple, 1·emar. quem les reiterades referències i exegesis dels estil. musicals descrits per Kircher p1·esents en el Mapa Armónico Universal-Barcelona, 1742- del Mestre de Capella de Santa MaJ:ia del Mar i de la Catedral do Barcelona Francesc Valls, l'autor de la cèlebre Missa Scala Aretina. que tan enceses poJèmiqurs originà a la seva època). En virtut dels temperaments desiguals, born atorgava a cada tonalitat un cru·àcter especíl'it, ttne¡, ressonàncies particulars. Si, d'acord amble. teor·ies de l\lattheson, el Mi menor és « ••. afligit i trist ... , però de tal manera que encara hom pugui esperar conhort», heus aqtú com el primer Cor dr la Passió segons sant Mateu de Bach, per posar un exemple prou conegut, s'adiu d'una manera tan paradigmàtica amb aquestes característique•. O encar·a, quina tonalitat podria respondre millor a l'ària de contralt amb violí obligat '·Erbarmt mich·' que el Si menor «desolat i malenconiós•? O què millor per al cor final de l'obra, en un compàs ternari gairebé de berceuse, que el Do menor •ex· tremament carinyós i, alhora, també una tona/i· tat trista ... »? A banda de la tonalitat i les harmonies, també intet·vals, patt·ons melòdics i dtmics, moYiments dr dansa, instruments, etc. tenien assignat un signifi· cal afectiu concret i, en el barroc tardà, la per· rnanència invariable d'un mateix afecte era consí· derat, tamh~, com un mitjà racional per presenar la unitat de la composició. El dinamisme de la forma (Eiaborafio) dium, r. ramt•nt da bora ple. en teu de I ~>lru~ Un cop establerts els elements musicals adient> per expressar· el contingut de l'obra, L'Elaboratio fL\:a el desplegament formal de la composició en el temps. Així, en una gran part de composicions barroques d'una certa extensió -vocals o instnmtentnl'" hom pol detectar una articulació interna que res· pon a les parts del discur s clàssic: a) Exordium {intJ·oducci6); b ) Narratio (exposició de les dades ·, de•la te· eJel problema); e) Propositio (presentacJO si); d) Confut.atio (presentació dels contra~gJI· ments); e) Confirmatio (reexposició de la tesi, re· forçada), i f) Peroratio (conclusió). Aquesta estructura, de fet, no és altra co~a qut' una ampliació de les tres parts de l'oració (e.xor· ngen i[ rulaci6 lfrcera re; rnéc parts. Cont orient¡ cobren que ur (laràrn r~;t. E r¡u~ l-J. Con ce TE MA Les preocupacions científiques I les especulacions teorlcomuslcals confluïen en els grans pensadors de l'època. A l'e1querra, una de le1 nombroses planxes científiques del savi fesuïta Athanaslus Klrcher. A baix, diagrama dels diversos estils musicals tal com foren inventariats a Musurgl11 Unlverst~lls. hom cífic. fnh lr; fligitr pugui madrigalescus :or rlr sar un ra tan m. O iJlor a barmr Ss•? O om pà• dramaticus r •e.rlonali- Profà canonicus Religiós també mtsdr 3ignifi· a per· comrsernr adient: 10rario 6 en el barnr •ntafr:~e re,· ,rdium dade> In te· l b~rgu· fSJ, rr· :;;a qu~ (exor· dium. medium ifinis) en què s'at·Liculaven retòritamcnt els anlics motets. I, en la seva forma més elaborada, é¡, clarament recognoscible, per exemple, en el Cor inicial de la Passió segon.~ sant Ma~eu dr Bach, on és vertebrada, a més, pels episodis lllSll'umentals d'rnllaç. També l'ària da capo, d'origen italià, és un exemple frapanl d'ar¡uesla artitulat•i6 (pt·imera part = a-b-c; ¡:;egona parl = el; tercera part = e-f). cosa que, d'altra banda, no és )' . , • tt> m·~ e cb ¡ue una líptca estruelura e asstea en lTes part~. ~ontrmplades des del punl de vis ta d'aquesta or~entaci6 r·etò•·ica, moltes obres instnunenlals re- · 1 · d e t ¡·tscurs muSlca · · · ongman . sentlt C!Ibr·cr1 .... ¡ seu qut• una anàlisi fonamentada exclusivament en Jlaràml'Lr·rs clàssics és incapaç de posar de manirr-~. En aquest sentit, voldríem esmenta1· l'anàlisi qu~ H. H. Cnget· proposa del pt·imer moviment del Concert de Bra.ndemburg núm. 3 de Bach, verilitat, 'crció per secció, amb nombrosc¡, citacions li- terals del tractat de MaLLheson. Per al lector que vulgu i comprovar de qu.ina manera els J35 compasso~:> d~expansió tonal i temàtica (1·epa t·tida en t1·es grups de tres instr·uments de corda -vio]i.ns, violes, violoncels-) que formen el movi men t s'articulen en les parts esmentades, en facilitarem ara la distribució en les parts del cliscurs: Exordium, compassos l-8; Narratio, compassos 9-1 5; Proposi to. rompassos 16-46: Confutatio, compassos 47118; Confirmatio, compassos J 19-131 ~ Peroratio, compassO!> J32-135. Hom es pot !>Orprentlre de l'e~tensió comparativament gran rle la quarta secció. A banda d e la possibilitat que 1·cspongui a algun simbolisme munèric que deseoneixem , cal dir que en aquesta secció - introduïtla por un motiu temàtic com pletament nou, amh un gir harmònic inesperat sobr·e la dominant d<> Do, i articulada en dh er·ses subseccions cla t·ament delimitades pet· cadf>ncies- Bach tingué la id ea genial, i concordant amiJ el significat retòric ti c la Confuta- TE MA 167 tio, de confr·ontar aquest motiu amb els elements \en lemàlics més reiJeyants de les seccions anteriors, en totes les combinacions contrapuntístiques imaginab les del material i instruments i en tm cicle extens de tonalitats. Finalment, hom remana amb clan?uat el triomf de les idees de la tesi del discuxs! Tampoc no podr-íem deixar d'esmentar, en aquesta secció, una certa sensació de premonició del desenvolupament de la futura sonata clàssica. En suma, si l'escriptura de Bach sembla tan evident, lògica, a un oit•nt modern mitjà. és que la seva organització coincideix amb l'ar·ticulació d'un discurs parlat i, doncs, amb els nostr·e::. esquemes de pensament. o emfasitzar par·aules i idees deltext.l\lés lard. un Doctrina de les figures musicals (De~oralio) L'exemple més complex i sistemàtic d'introducció per analogia de conceptes retòrics en l'art de la composició musical troba la seva aplicació en la darrera fase retò.-ica del procés creatiu, la Decoratio, uua vegada establet·ts el contingut psicològic bàsic cie Ja peça i el seu esquema d'at·ticulació fot·mal. Això comporta la utilització d'uns certs artificis de llenguatge per· tal d'embellir les idees, o remarcar-ne alguns aspectes segons necessitats puntu als, amb una mena d'imatgeria retòrica. Com hem vist, ja des del renaixement, i tant en la música sacra com en la profana, els compositors empra- di\erse~ figt~~·es retoricomusicals per iHuslrar gr-an nombre de teòrics alemanys, seguint rrxem· ple de Burmeister, s'esforçar·en a catalogat·-ne una ingent quanlilat, amb la sevanomenclaturagregao llatina original, i a establir una equi,•alència musi· cal C:\Lremament minuciosa. CaJ dir que la doctrina, bàsicament alemanya. dc les lïgures musicals presenta nombrosos conflir· tes de terminologia i definició entre diversos leÒ· rics de l'època i crue no ha arribat a una clara sÍ!-· tematització. El catàleg més detallat de f¡gure; musica(¡,, degut al minuciós estudi de H. H. (nger sobre la retòrica musical publicat el 1941. inclou prop de 160 figuL·es, extretes de clefmicioJlS i de•· cripcions d·un gran nombre de tractats deb ;egb :XYIT i \\IU. J\Jguns intents d'agrupar-les en unt> poq ue ~o categories {figures de repetició melòdica, figures basades en imitació conlrapunt:ístira. ligu· rel> for·mades per estructures de cli.ssonància, figu· res in ten à}·(jques, figures de pausa, etc.) no ban general una síntesi universalment acceptada. AlgunC?s figures responen a associacions i analo· gies força evidents (Abruptio, Elipsis, Interrog.a· tio, E:r.clamatio, Passu.s duriusculus. Grada/lO, Gireu/atio, Sttspiralio, Mimesis, Pleonasmus, etc.). unes altres requereixen un major coneixenwnt d'un Uenguatge que er-a familiar als estamrnls cul· teb de J'època pet·ò que avui ens és bàsicament e~· tranger (el Cantor protestant era, al mateis tem¡J', profeSSI nrixem~ ~~musi profuo¡ !e-qual a~ tu ah. '0' era po,iiÏH pliraci~ En el d~•prét '<'gle \1 J•~r pat lr~ seg \ndré pecles 1 inle'lli' dcbpré¡ lrc els r¡ur aq1 músiru l!tn~ar musira afectt·~ TE MA : .. ·. ~faltn(n~A~fbd/ S¡itbti'orn in ~(uQfcf)c ~dmfn sebracf2t/ burd} o. Cornelium I ~ecferu/ r ).)nt>An jd30 · · ~it ,&;itt ~Utt~étt t'tt~ . n SYldo~cwcn 1 bnruntct Or ~..,"'~~t~~nti: . .nqfg a'ft~t 1tmt» t~t/ ,... k / · nru¡ / ~~YJ( ~c~~tmè(ntr ~ ·(.~. .·.#:e~~ 1 :::\ litrapunéls~rtín ge~etfet/ ·:.Jicflirfcl} <5~1Qcn;sr~n~f. · ' G4~f. ~4pt!Cmettt"ti.: ISlrar ·d, Ull exem- e uua ·ega o musJ· ,aoya, ,oflic· s teò·a ~i;- ,gure' Jnger ndon i de•· se~e: unes )dica. f~­ figu· J han malo· rog11· latio. etc,). ~Ulenl s r:ul· ol es· :rop:. El corrent retòric que, d'alguna mane ra, hauria comen~at en les obres de Blnchois, Josquln i Lasso, entre d'altres, conegué el punt culminant en els compositors alem-ys prote stant. I més concretament en les cantades I motets de Buxte hude, Schüh i J. S. Bach. Pàgina anterior, Schütx i els seus cantors a la capella de l'antic castell de Dresden. A la dreta, edició del 1628 dels Solms de Dovld de Schüb. professo1· dP r etò rica i o.-atòr ia). Avan çar e n e l coneixement d'aqu C'sls rerursos p ropis d'w1 Uen guatge musical històric, p erò, en s p ot revelar aspectes profunds i desconeguts d'obr es mestr es, algun es de l!'ll quals, fins i tol, són hen conegud es dels p ú blics actuals. En tol cas, el coneixement d'aqu ests recur'4h era un mitjà a u xiliar per· a la metodologia composillva més c¡ue no pa s u n mostt·ari exhaustiu d'aplicació mecanitzada. En el cas de la fïgur·a emblemàtica de J. S. Bach . dP,prés de la visi6 r·omàn tica {"ompartida per tol el '~'~le \lX des del r·edcsrobrimen l de la seva f~gtu·a per part de Fel ix MC'nciC'lssoh n, a pl'iocipi del nostre segle, Ics conLt·ihurio ns de per sona lita ts com \ndré Pin-o i Alhe r·t Schweitzer h a n presenta t as~ectes que semhlen un a intu ï ció p r e moni tòr ia d e la tnlrrpretaci6 r etò r·ica que, més de rnig segle d~sprés, s'h a a na t o l)l"in l pas p r ogr essivament enlre els investigad o t·s i in tèrprets. El lèxic musical t a l'e ntorn de la aquests auto r·s han co n fi«ur·a qur o n, , iltStca t·eligiosa dc Bac h ha don a t peu, per ò, a pe~ar que aquest c-onj unt es tereotipat de figures musicals era una p a r·t essencial d e la teoria dels 11a . arerte~· ba '.'oca, mentre q ue actua l ment sem> ·,· '· 6,~mp~ ~utnOt anacOcng~cn are~~cn ~eoa~etn/ batr ~inena~ bem ~fp§a6et~/!'as ~nbrt/ btr olrtn bdonOtcn Wldobtt)cn/ n>or• úbcr (on~ dn jcgfid)cr q)fafm scfun. ~- f- ./1.-..d<"'' gcn n>crbcn tan. ~i~ ~~utf. 6&cflf. fott~et&att~ ~~t~2df:~ 1 · ~~~~~ ­ (8(btudt.$U B~eybtrsf/in tOdffèn/-. · . · • • .r . ,fep ' ~cora -!lotfmant AnAO 1~18, 1 • prevaler la idea C)ll <' ma i 110 h a existit un a conno tació afec ti va en lC's figu rt's musicals de les q uals acabem de parlar, sin 6 q ue aqu estes - més q u e una m en a de leit motiv a la manera wagneriana- són , únicamen t, mitjans pt> t' decora r i r·evestir una •·epresen tació a fecl iva prce-. i!>tent i per afegir una ten sió dramàtica addicion al a les paraules i conceptes poètics. Epíleg ~o és p er atza r q u e a{·ahem aqu est article esm en tan t Ja figm·a dc J. S. Bach, que re p resenta el tï na l i la cul min ació dc tota aqu esta è p oca i, alh ora, u n a síntesi in oïcJa dc mt-s de tres segles de música i cullu r·a occidenta l. La seva música clou un cicle histò ric a mb dim cn~:~ i ó el<' ple nitud , me ntTe que la geue r ació segü c•n l - r <'tn·cst>nta d a p e ls sens propis fills com posilo r·s, pr-inci pa lme nt J oh a nn C hr istian i Ca ri P hilipp E ma nuc l- j a té la mir a d a fix ada e n altres h oritzons. Sensi ble a to tes les innovacion s del seu temps, però :.emw d e:.enlend re's d 'w1a secula r he t·è'n cia gl'nt.>alògica, ~;ahé d ominar com 167 TEM A Ric he noi l'àml La s' Barce de l'C Teatn favor cc Sl~ Les funcions de J. S. Bach co., a Contor de Sant Tomàs a Leipzig indoïen l'ensenya.,ent de la retòrica. A la dreta, Escola i església de Sant To.,às a Leipzig segons un gravat de J. G. Krügner (1723). enam or orde mon qt cor l'insl 167 ni ngú un autèntic llenguatge musical capaç d'emocionar i commou re, però també d'expressar idees i, ñns i tot, u na concepció del món. En paraules d'Alberto Basso, «l'originalitat d' una obra no resideix, a l'època, en el f et que sigui un producte "inèdit" i desconegut. Aquesta ha d'estar, d'una banda, en total adequació amb les necessitats clel moment. De l'altra, ha d e correspondre a un ordre predeterminat, a un principi de construcció, a una regla , a una ratio, a un fundamentum matbematicum que d e vegades és més important que la mateixa construcció, que la inventio i l'elaboratio. L es qualitats d'elegan tia, de suavitas, d 'o,·namen tum i de decor·atio, entre d'altres, no són atributs secundaris o simples complements del di.scurs. Al contrari, en constitueixen la raó de ser. La seva. justificació. tant més p erfecta en La mesura que rejlect.eix l'harmonia mundi, el cicle d e la creació que posa fi al caos. En conseqüència, el que és sagrat i el que és profà no proposen una alternativa i no són solucions en oposició dialèctica. R epresenten, en canvi, una gradació, una prog ressió». En aq uest final del segle XX -en una època de tr·a nsici6?- en qu è ens preguntem pels valors mor·als cu lt ur·a ls i es tètics que r egiran el futur, en un temps de simplificació j de cuJtura d~aparador, en l'època del minimalisme i dels «tres tenors>>, ens sembla molt adequat d'evocar -ni que sigui succintamenl i su per llcialm ent- aquell autènlic llenguatge musical, tau su btil, elaborat i precís, capaç de desvetiJru· sentimen ts i d'expressar idees, que van configurar els mus1cs dels st>gles )..\'JT i xvm. pensadors més relleranb BIBLIOGRAFIA: CIVRA, Ferruccio: Música Poetica (Introdu:.ione alla retorica m usicale). Tori.no, 1991. DAMM.ANN, Rolf: Der Musikbegrij]' im deutschen Barock. Armo Volk Verlag, Koln, 1967. GONZALEZ VALLE, José V. : Música y Retórica: una nueva trayectoria de la ..Ars Musica• )' la «Música Practica» a comien=:os del Barroco. SE)!, «Revista de Musicología». Madrid, 1987. :\L\N fATES, Maria Rika: Mannerism in Italian J1usik and Culture, 1530-1630. )lanchester (ni· 'ersity P1·ess, 1979. .\'lLLLER-BLATTATJ, Joseph: Die Komposition.s· leltre H einriclt Schiitzens in der Fassung sinrs Schüllers Christoph Bem.hard. Barenreites. I(a,. sel, 1963. PALl SCA, Claude V.: «Ut oratoria musica": The Ret horical Basis of Musical M annerism. The Jle· anning oj'Mannerism. Ham10ver, New Hampshire. 1972. SCIIERJNG, Arnold : Die Lehre von den musika· lischett Figu ren. «Kirchenmusikalisches Jabr· buch» xxr, 1908. . U TGE R, Hans-HI"i nrich: Die Beziehungen :m'IS· chen Mu sik und Rhetorik im 16-18 Jahrhunderl. Wiirzbu rg, 194 1 (reedició, Georg Olms Verlag.l:lil· desh cim-New York, 1979). per MÒN S! ment es operísLi -Sí, E diar a xeble d el qrwl raci6 1 fer mol nista, t eh grc ..Crieg, ta vidG Londre. santqu nova n raig de recci6 e -Què ma òe 1 -Sen nnt~~ica , plet, 111, romun i orquest lot ell/ re.tsita, una dit MUSI CALIA RETRAT RICHARD BONYNGE l:home òpera Richard Bonynge és un nom indiscutible en l'àmbit operístic actual. Lo seva última visita a Barcelona, a l capdavant de l'Orquestra del Gran Teatre del Liceu amb La favorita, ens ha permès comprovar el que significa un home enamorat de l'òpera, un artista que intenta ordenar amb les seves mans l'espectacle total que representa la conjunció de la veu, l'instrument i l'escena. rani.\ per MÒNICA PAGÈS I SANTACANA i ens fixem en els seus ,tzione 'órica: , y la SE.,f. Lalian : Cni· ition.l· sines KaI· •: Tire ,e Me· ,shirr. %!.ViS· ndert. 1 ,. !Iii· S inicis, sorprèn bastan t trobar una carrera pianística hrillanl que finalmeu! es tomba ca p a la d:ir·ecció operística ... -Sí, exactament, jo vaig estudiar a Anglaterra amb un deixeble de Busoni, llerbert Fryer, el qual em va donar una preparació musical excel·lent. Vaig {tr molts concerts com a pianista, vaig arribar a tocar tots ru grans concerts romàntics -Crieg, Rakhmàninov...-, però la uida operística i teatral a Londres és tan intensa i interesJant que cada vegada em fascina~a més, fins que finalment rmg decidir dedicar-me a la direcció d'òperct. -Què és el que més l'entusiasma de l'òpeL"a? -Sens dubte, és l'espectacle musical més integrr.Ll, m és complet, més 1·od6. El fet d 'intentar comunicar una obra que inclou orquestra, veus, jt.tntament a1nb 101 ~llle,gua.tge escènic que ne. . re.~srta .r,a .'J' · que 1a d.trecct"6 twgta una. dimensió molt més àmplia i rica. Hi ha molts elements que cal unir i has de tenir una visió molt oberta i molt clara de la música que estàs transmetent, del que realment vols que arribi al públic. -Quina seria la diferèn cia principal entre la direcció operística i simfònica? -En primer lloc cal tenir en compte que hi ha tuJa distància molt gran entre el director i els intèrprets; hi ha tot un espai escenogràfic que el director ha de saber controlar. El fet d'intervenir-hi tants elements: els cantants, el cor, l'orquestra ... , lògicament, ho fa tot molt més complex, però en el fons s'ha d'arribar a aconseguir el mateix, s'ha de saber molt bé el que uols que s'escolti i això és comú en tots els àmbits de la música. - Què és pe1· a vostè el que exigeix fonamen talment la seva feina, què seria el més impor·tan t de teni 1· en compte a l'ho1·a de dirigit· una òpe1·a'? - ln stint. La direcció només és ww qiiesti6 de posar-se en la ment dels altres i saber copsar i tra11smetre el que l'obra vol donar al ptí.blic. És molt important 110 oblidar mai que el drama està en la nuísica, i, per MUSI CALIA MUSICALIA R E T R A T R E T R A T Richard Bonynge dirigint l'Orquestra del Gran Teatre del Liceu, al Palau de la Música, durant una versió A la dreta, .losep Bros tant, que ha de ser la mateixa música, la que creï L'atmosfera que l'obra demana. Per a mi no té res a veure amb wt discurs racionalitzat, tècnic, sistematitzat d'alguna manera; jo treba.llo des d'aquest instint que he elit abans, des de la intuïció elaborada de com s 'ha d'interpretar una òpera. Per a mi no té cap altre secret. -Evidentment, uposo que el fel de ser· el marit d'una de les sopr·anos més importants de la h istòr·ia de l'òpera, Joan Sutherland, l'h a d'haver inlluït d'una maner·a molt especial a l'hora de dirigir· les veus ... -Sí, és clar. Enguany ja fa més de trenta anys que som casats i vaJ (I dir que tols dos hem ap rè.~ molt l'un de l'altre. Evidentment, conviure al costat d'una ca-ntant m'ha obert moltíssim, m'ha ett.~enyat enormement. com saber b'IÚar-les de la manera que puguin donar el millor. La veu és l'instrument -Sí, per a mi aquests autor¡ ''Bellini, Rossini i Massenet són els autors que han sabut entendre millor la veu" més prec10s, però alhora més delicat i per això és molt important saber en cada moment com es pot ajudar a trobar l'expressivitat justa, el tempo necessari, els mil i wt factors que inter venen per al seu lluïment. Crec que avui dia la. gent va massa de pressa, volen ccmtar-ho tot de seguida, i a.ixò és molt p erillós, poden arri bar a maiaguanyar la. seva veu. en molt poc t.emp s. -De fet, es podt·ia d ir que vostè s'ha decanlal més avial cap al belcantisme dc Bellini, Rossini, Massenel... són els que han sabut entendre tnillor la veu. En fan urr tracta· ment .sublim i demostrerr en tot moment conèixer molt bé la seva tècnica. Cada òpera és di· fe rent; totes tenen moltíssimeJ coses interessants, però jo necessito trobar-me a gust, que In música m'ompli totalment, qut encaixi del tot amb el meu tem· perament i La meva sensibilitat. -És p er això, potser. qur no ba dirigit mai Wagner? -Sí, exactament. No he diri[it mai cap òpera de Tflagner sen;Í· llament perquè 110 m'hi trobo bé, en la seva música, no la 51 copsar... De la mateixa manera que no m'atrau gens la 'furan· dot i que tW he dirigit mai QtJ¡el· lo de Verdi tot i que Lo mera dona flt'l~ insistit moltíssim que la dirigís en aquesta òpera, però no m'Iu veig en cor, 110 1~ res a veure amb La meua sem~· bilitat. No sé gairebé com e.tplr· car-ho. Jo he tingut la gran sort depoder escollir en tot moment les òperes que 'VOlia dirigit; i a~tò, és clar, m'ha p erm ès aprofundir en els au.tors que més m'agraden i no arriscar-me en aquells que tenen. menys a. veure amb el men temperament. El meu preferit, a banda dels que Aenr anomenat abans, sempre ln P$tat i serà Mozart. Per a mi, \fo:art és incomparable, és un ~~ni a part, no es pot mesurar amb els mateixos criteris que la l!.!ta. En les seves òperes és on ~/ment em trobo m és jo maIPLt, més a gust dirigint. -Què és el que l'atr·au més de k' òperes de Mozar t? -suposo que el sen sentit vital de la música.. fli ha molta ~ent que ha ana.litzat del dret i · ;.¡:; ue/ re ve'•• ef stgnt¡tcat, per exemP!e, de La flauta màgica el seu ' . cosa lllllb0 l' que rsme maçòtuc, . lrobonro fI bé, molt utteressant. p,erò ¡ ca no oblidar que Mozart escrivia r. JOnamentalment per a ~ gent, perquè la gent passés una estona agradable i di.streta. La seva música és molt més visceral... Si després es volen. buscar o trobar discursos ideològics en les seves obres, ho trobo perfecte, endavant, però jo crec que té poc a veure amb L'essència de la seva personalitat. - Vostè també és bastant conegut en el món operístic per· l'afany d e voler r ecuperar· obres i autors actuahnent oblidats. H li ha molt cami p er fer· eHcanl en aquest sentit? -Sí~ indubtablem.en.t. Abans hi havi a compositors que havien tingut molt d 'èxit en el seiL temps i que no se sap ben bé per què, ara ningú se'n recorda. És el cas, per exemple, de Nico lò, un autor que va tenir moltíssim d'èxit a França, a París, on fins i tot encara es conserva un bust seu a l'antic Teatre de l'Òpera. Aquest home va escri ure obres d'una gran qualitat musical i és una autèntica llàstima que les ignorem. A mi, p ersonalment, m'apassiona remenar manuscrits i reviure òp eres perdudes en un arxiu. El que passa és que és una feina molL complicada, p erquè La majoria de les vega.des falten moltes parts, és molt difícil reconstruir totes les particeZ.Zes i per això n.o n'hi ha gaires que es puguin recuperar totalment per difondre-les en un teatre. També vull dir que m'entusiasma la sarsuel~; la trobo simplement deliciosa. -Quina p ercepció té de l'escena operística actual? Creu que ha canviat molt en els úJtims anys, que l'òpera ha evolucionat cap a aJguna banda en conct·et ? -Sí, en certa manera, lti ha hagut bastants canvis, potser més a nivell formal que en l'essència. Abans eren m és populars els directors musicals que els escenògrafs, cosa que actualment és a l'inrevés. Ara. es té molt en compte qui fa el muntatge, l'estètica de tota l'obra; una estètica, d'altra banda, que generalment no es correspon mai amb el veritable caràcter de l'obra. Crec que CURSOS , DE FORMACIO PER A MESTRES ESPECIALISTES I PROFESSORS DE MÚSICA 1998-1999 • Educació infantil • Educació Primària • Educació Secundària • Escoles de Música i Conservatoris • Info rmàtica musical • Gestió d'Escoles de Mú sica **** TALLERS ' MONOGRAFICS ESPECIALITZATS **** Cursos d•estiu i d•hivern mm Genemhtat de CatalUnya Departement d'EnMnya.ment MUSI CALIA RETRAT 167 44 J().J això fonam entalment té a veure amb un problema d 'egocentrism e. Qua n vaig com ençar, als anys cinquanta i seix anta, hi lwvia la referència que donaven Jlisconli, Z effirel/i ... , tols aquests g rans nom s que sabien copsar l'harmonia escènica que necessita t ota òpera. Ara la tendència. general Ps voler trencar esquem es, innovar. També ha canv iat p el que .fa a la direcció operísl ica en si. Aba11s, els directors d 'òpera e!i form cw en als teatres, al costeLl d els cantants i dels compositors. Això s'ha anat perdent i actualm ent sembla que qualsevol director simfò nic s'aLreuetx t a dirig ir una òpera. sense, d e vegades, ni tan sols p la ntejar-se m olt s elem ents que són .fonamentals en aquest gènere. És molt important con èixer a fo ns les obres i la naturalesa mateixa del que implica tota. L'òpera: lo veu, l'o rquestració, els cors, l"l dramatism e d e la música ... -lCreu que en aquest sentit, e ncara que ja se n' ha parlat molt, els espectacles com el dels t n•s tenor·s han p ogut fet· molt de ma l? ... -Evidentment. E n prim er lloc es parla d 'òpera quan un esp ectacle així no hi té res a veure, ni pel fet de no haver-hi escena, ni per la música que s'hi interpreta i, sobretot, p el fe t que canten amb micròfon, cosa totalment contrària a l'essència nwteixa de l'òpera. El que precisam ent busca el gènere operis tic és saber projectar la v eu naturalment, potenciar la capacitat d'un timbre, remarcar els ma.tiso.~ de ls diferents registres. El micr~fòn és l'antítesi de L'òpera. -Ara q u«' eSm(•nla la potència dc la veu. ¿c,·cu que la indús n·ia discogr àfica, els discs, empen yen Tot i el seu origen genuïnament australià, de Sidney, Richard Bonynge s'ha modelat com un perfecte cavaller anglès, d'una presència impactant i rotunda. La seva educació artística, operística o, simplement, musical no es redueix a la batuta, sinó que traspassa a l'interlocutor i mostra unes formes d'un refinament malauradament poc habitual actualment. El seu sentit comú, la seva eloqüència posa clarament de manifest que l'autèntic instint artístic no té res a veure amb la parafernàlia egocèntrica que sempre s'ha associat amb la sensibilitat humana. Bonynge rubrica en cada paraula l'amor gratuït, la devoció que li inspira l'òpera, el gènere total que la seva personalitat, barreja de lord anglès i cowboy nord-americà, sap destiHar d'una manera única. el públic a demanat· més volum de so, més polè nr ia sonora? - En certa manera és aix i. La gent s'acostuma a escoltar òp era als aparells de casa seva, amb el v olum que ells d esitgen i això rep ercuteix a l'hora d 'escolt.a r òpera en directe. D'alg una manera est.em ma.lacostwna nt l'orella; la realitat mai no es correspon amb la reproducció a.rt~fic ia.l qu.e s'a.c onsegueix en un enregistrament f et en un estudi. Es crea una distorsió que de lltOment no sembla afectar g aire, p erò encara no sabem com arribarà a f erho en un futur. - Vostè té moltíssima di... cografia en la seva carrtra. Quines creu que són lr, principals dificultall! • l' hora d'enregistrar òprra! - En primer lloc cui t~. nir en compte qu~ en un .estudi mai no s'arriba a aconseguir l'atmosfera que hi ha en un teatre. Aquest condicionant é.1 el primer que s'lw d'intentar vèncer. S'ha de fer un es· forç afegit per aconseguir la concentració necessària qu.e permeti transmetrP amb la mateixa in tensi/al com es faria en un escena· ri. A m és a més. s'hi fan talls, s 'interromp sovint i això encara dificulta mb la f eina, però no obstant això, no deixa de ser inlf· ressant. -Quan parlem deb grans teatres: La Scala. d Mett·opolüan. el Caml Carden, el mateix Lireu, ¿tToba que s'ha estandar· di tzat molt el públic ope· rís tic? -No, crec que no. Cada país és diferent. El Metro· politan, per e.r.emple, tol i ser un d els teatres de més p es, t é un públic bàsica· m ent turístic, vull dir que és molt heterogeni, quers pol p ercebre el f el que hi v a molta gent que nomts està d e p as i que no segueix cap t emporada à'&p era en concret, sinó quP tan sols hi va p er dir que ha anat al M etropolitan. Això per regla general. A ls teatres europeus, la tradició és més sòlida. però cada lloc és diferent. La Scala t é un públic molt diferent al d el Cove1tt Garden o al dr l'Òpera. d e París. I aguí a Bar· celona, es nota de seguida la tTadició operística qtte es viu ~n aquesta ciutat, hi ha 1111 ca/ui molt especial. -Esperem que la propera. l't'. gada qu e el veiem dirigjr ja srgur al nou Teatre del Liceu... -Io també ho espero. WDI1 - J..l 'liqur 2.·} Cabil'I 111.11 3.·} Mures Con5li ta. .J.••; t:ll d inougt ;:: per MON I Po -Q -Uiqu Ca~trllm riJir co1 fJuditor per això dF~Iiccu·.¡ recorrNs mmrcl11t tió cle ro, -Com porurl u 11 -:1/'Ar tiritals 1 mé.1 rle /1 laxar.rn rtnils, u fesbarl 1 7u• rlesp 110/1 con rada, pe1 lal!./es e poble i /' lllanen p qa/ de l'I ~o disp¡ Gmb la e lt~ta. -Qur rió dl'l 1 •ic•a? -.~qup vidm la llò,lica ( IÍr, /'(),.1 bra ¡['1) 11 lit.t Cant ~O.!Ira rt do.l espec MUSI CALIA ma di•. 1L]ITORIS DE C A T A L U N Y A - - - - - - - - - -- arrera. Auditori Miquel Pont ;ón 1•• <~ls ¡ de Castellar del Vallès òpera? cal teen un ·riba a 1.-Nom: 'l.osfera teatr~. Lés el 1tentar e$· '!Seguir essària IS metre :ensitat escena. 'hi fan o11int i 'ta mis )bstant deb cala, cl Co1·ent Liceu, Landar- 'Íc ope· '· Cada Metrll!e, lot i de més bàsica- dir que que el que hi nomél no sedo d'ònó qut que ha ixò per .s eurosòlida. 3nt. Lo lifercnt , ol Je a Bar· tida la ; viu en q calill el'n 1e· ja sigui Auditori Municipal \üqurl Pont. 2.-Atlreça: ri Colom, s/n. 08211 CnstrUar del Valli>s. 'IH: (93) IH.J.J.J5. 3,-Arqllii Pt'/e.~: 1111 ~r inle- ------ Pl·n~ Mogus i llaresma i Pen' Roeu i Hounw11s. ConStl'U('Ior: Jose p Ardèvol i VolIJl. ~.-Auy tl'it~au¡.rurcrci6: ¡;¡I de srtl·mhre 1988. vu f'r•· l'u etc inaugural amh un concert dc l'S l'Orquestra Simfònica del \allès. 5.-Cost de la construcció: 70 milions, finançats per la GenenlliLal, la Diputació i r i municipi. 6.-PropieLat: munieipul. 7.-Cestió: municipal mitjançant la Rebriclo ria de Cuhuru i de la comissió Viu la Cultura. 8.-Afomment: 380 localita ts. 9.-CapacitaL d'ubicació d'inlfJrprPls: T é unes oúdcs d'I'Scl'lla ri d'li m d'amplada, o.l.5m de bot·a i 8 m d!· fundu•·i<1. Lt'~ p•·imerl's- filc:. dl' l'liti in•~> són mm ibles. I 0.-J;)wrimutlitnl i/o polil'a/t)ncia: C'll la pt·ogramaci<J hi ha IIIÚ ~il·u, tc·nt l't' i ela mm. L les uctil•ilnl lo clP ll'~ t•ntituts loca ls. ll. -1'em¡wrCida t•sta!Jie: Iu dc 1997-98 {-¡; Iu lr!'lzt•nn. d'octubre tl IIIU I'Ç· 1 2.-Prt·.~!4llJWI!t ordino ri: h1 gN·è•win di,pmm d 'u na 8 milious dc• (ll'b~t·tt•s. per MONTSERRAT PUIG oan Monte~> OliiCI'U~> é1> d gerent de l'Auditori \liquel Pont dc Castella•· del \'allès. -Qui e•·a i\Iirru<'i Pont'? -\fique/ Pont era l'alcalde de Castellar del la/Ips quan e.~ l'a deritlir came11~·ar la construcció de r4uditori. l'ci morir sobtadam en t i per això l'Ajuntam ent va pensar a dedicar-li l'Auditori, p erquè tothom m:ordés qup vu .~er durant el .~eu mandat que es un preii(/N• In. deci!iód~ construir-Iu. -Com és que· vostès l'nu 111111 ternJIOracla lan curin, d 'orLu l11·c a març? -·ll'tluditori, hi jèm les sem'.~ nt·lirituts totes les entitflts fo ra ls; a mil de la temporada estable, hi ha buarxa d'espectacles infantils i jureniL!. 1111 grup de teatre amatew: ftsbart de Castellar: PIU 1robàvem flit cle.1prés de . et mana anta Pra •oir complicat allargar la IPmporoda, perquè a més d'aquest es en t ilill!,/es e.1coles de dansa, corals del ¡.¡ble i l'Escola de lf1ísi('(l ens pf demanen per fer-hi Pis festivals de fillOl d~ curs. Un altre factor és ciue 110 d1sposem d'aire condicionat i lllrlb fa c:cdorla situa ció és molt mo- J IP.Itn. .•-Qu~ d drstac·a riu de la r>roorrama1:> r~o el 1997-98 e n l'n po•·tnt de múSica'! . --Aquest u lemporo.dc~ hi hem coiii _muca Creen. 1 eu l'c>stil m.(Ss clii.ç11( l'O . b' rquestrn N OC/Ottcd de Cam~a ditndorm i el cor IICi cional Pehb Cantors rl't l 11dorra. Però eu la QOI/ra C(l I /f Jo¡ r " eret tambe' hem posal 1 espectacles més e 11 lfiiP /'a.~pecte ~;1!Q~ lct Pol~/ònica de Puig-reig musical és important, El bestiari de Pere Quart, a càrrec del Cor Montserrat , i un altre còctel vienès amb JlJ. Teresa Vert, .~oprano, acompCInyada de flauta, fagot o clarinet i piano, i una parella de bnlladors. -Què és i quine:. funcions fa Iu comissió Viu la Cultura? -És una comissió formada pt!r 8 persones. els directors dels grups de teatre amateur i els de les corals: a ml.'sura que ens arriben propostes d'espectacles, jo els les envio per si poden anar-Los a veure (normalment hi anem ICI regidora i jo tCimbé), i així, quan ens reunim pPr decidir la programació de la temporada, ja tenim. una opinió .formada, perqnè entre tots wm deu persones. - E11cara eus hauria d'explicar un parell de coses més. Com funciona l'nspcetc econòmic? Tenen subvencions? -En.~ interessa donar més oporlllnilats a Tes entitats locals per tal que no es desequilibri el pressupost. Te- nim els njuts que t P tat/torn~ LCI Xarxa. cfp Teatres de la Gcm>¡·alitat i ODA dt• La Diputació. Mirem de ser m olt rw.~tl'rs per nuar creixent a poc a poc. - 1i·m·n prnaal qui• faran per al draè nni' e1·sari? -Sl, e1M faria il·ltMió que tornés a t•enit· la Simfònica del J'clllès, com ara fa deu anys. empre hi hem tingut unes relacions molt corclials, algww temporada ells t•enien a assajar a l' luditori, i ens van dir que faran el ctmc·ert amb molta i/·lusió, prel'iMIIIII'III per (l(¡uest bon veïnatge. E11 uque.~ta lliMa deji11ur en.s estem planteja11t Íllstaf·[a,· aire condicimwt a la saln i podríem allargar 111111 mica la t c>mporacla . El n•ptc dr CastclJar del Vallès pn s~a pet· gunnya •·-se ••I públic jove i n11111t c ui•· el difícil equilibri del p•·csbupost, sense rebaixar la qualitat dc·ls r~>pcc ta c lcs. Bon desè a;ni' t•r;,a•·i d!' l'Auditori l\(iquel Pont, t(tH' Scl'u la caLo•·zena temporada. HERZ:AN (ONCIKT 5JtifÒ~{(_ '1 ' ... .,, ú t, "'' ' ' /A l,.t- • ' -ú (¡{ 'lA ' 5'11LfFfl7 ~Jtt:H . I i; - ~ u 7 ÒPERES Salorne d(• Richa rd Strauss La Vierge de .Juies Mussenet Octubre 1998 Dies 11, 14117 Pelau de la Música Anna Tomowa·S.nlow, Robert Hale, Kenneth Riegel, AnJa S.l¡a, Claude Pla • altres. O.recdó musiCal: Peter Schnelder/Frank Beermann Novembre 1998 Dies 15118 Palau de la Músa Montserrat Caballé, Catheone Dubosc. Carme Hernàndel. Àngel Odena i altres. D11ecc16 musrcaL José Collada 1 Parsifal do Hiduud Wagner Norma de Vincenzo Bellini Alcina de Georg Fricdrich llaendel Linda di Chamounix e; ,;Jhf"!lll Desembre 1998 Dies 27130 Palau de la Música Robert Smrth, Eva Marton, Hans Solin, Bernd Weikl, Nlkolai P\JIIhn, Robert Holzer I altres. Direcció musical: Antoni Ros Marbà Febrer 1999 Dies 9, 13, 16, 19, 20, 21,23124 Teatre VIctòria Sharon SweeVSusa!'l Neves , Verónica VIllarroel, Gegam Grlgorlan 1altres. Direccció musical: Slefano Ranzanl. Direcció d'escena: Franclsco Negrfn. Coproducció: Gran Teatre del Liceu/ Grand Théêtre de Genève Març 1999 Dies 10, 12, 14, 17, 19, 121 Teatre Nacional de Catalunya Luba Orgonasova. Vesselina Kasarova, Ewa Podies, Maria José Moreno, Thomas Randle i Markus Elche. Direccró musical: Rinaldo Alessandnni. DirecciÓ d'escena: Herbert Wernicke. P1oduccr6: Oeutsche Oper arn Rhern (Düsseldorf) Abrll1999 Dies 7, 10, 13 118 Palau de la Músrca Edola Gruberova, Carmen Opnsanu, Josep Bros, Car1os Alvarez, Enric Serra, Marcello Lippl, llxaro Mentxaka I altres. O.recció musical: Ondrej Lenard Maig 1999 Dies 9113 Palau de IP Música Kallcn Esperlan, NeU ShlcoH, Elena Obraztsova, Askar Abdrasakov, Kohslanlín Gorny I altres. Direcció musical: Frédéríc Chaslln a:cmo~~~ dc Guclano OonizeHj Luisa Miller dc Giuscppe Ve1·di Die Zauberflote La flauta màgica dc Wolfgang Amadeus l\fozart Juny 1999 Dies 11, 13, 15, 17, 18, 19,20122 Teatre Vlclbrla Ana Marra Martrnez/lsabel Monar, Josep Bros/Claude Pia, Cyndia Sleden/Milagros Poblador, Wolfgang Rauch/Àngel Òdena, Harry Peeters, Steven Cole i altres. Direcció musical: Josep Pons. Direcció d'escena: Joan Font (Comediants). Nova producció: Gran Teatre del Uceu CONCERTS I RECITALS Concert Final "Viñas" Concert Sanchcz/Zajick Concert Sl1icoff/Yurisich Gener 1999 dia 24. Palau de la Música D~reclor d'orquestra: Javier Pérez Batista Abril1999 dies 14 116. Palau de la Músrca Ana Marra Sénchez. soprano: Dolora Zo¡ick. mezzosoprano. Director d'orquestra: Antonello Allemandl Abrll1999 dia 29. Auditori de Barcelona Nell Shrcoff, tenor; Gregory Yunslch, banton D11eclor d'orquestra: Paola Carignani Concert Ül'questra Simfònica Liceu Concert Cmbcrova/ Oprisanu/Bros/ Alvaroz Febrer 1999 dia 17. Palau de la Música Director d'orquestra: Bertrand de Billy Abrll1999 dies 23 124. Palau de la Música Edita Gruberova, soprano. Carmen Oprlsanu, mezzosoprano. Josep Bros, tenor. Car los Alvarez, barllon. Director d'orquestra: Ondrej Lenard ï Recital Bl'yn TCJ·fel Març 1999 dia 27. Palau de la Música Bryn Torfcl, baríton; Malcolm Martfneau, piano Orqu~sj ¡·a Simfònica i Co1· d el C1·an Teatre d el Liceu ® Recital Olga Bol'odina Maig 1999 dia 15. Palau de la Música Olga Borodlna, mezzosoprano; Dmrlrl Yeflmov, piano Hecita l Sarah Walke1· Maig 1999 dies 16, 18, 21 I 25. Teatre Victòria Sarah Walker, mezzosoprano; Roger Vlgnoles, plano GRAN TEATRE DEL LICEU LLIBRES DAHLHAUS, Cari: Fundamentos de la historia de la música Barr•·lnna: G,.¡~¡,,, Ediluriul, 1997 (ScJ'Íl': ClaOt•-'lu. nn'••Írn/l.i-.IMÍn ). wulamento¡¡ de lct historia de Iu música. rom diu el matei' Cad Dnhlhans en el br·t·u JH'Òit•g dd llibre -<Jur 'a ;;r•· rditat o•·igi- F 167 ualnwn t ''" a lt>muny amb el títo l Grundlagcn der ll usil.·gr>stchichtt! i publicutl'tl11) l97i- no preL~n sH cup introducci6 a la hi:>tò•·ia de la rnín!Ïca. ni l~tmpoc un comprndi mrtodològit· f(U(' c'plifJui cio; pa¡, Ol! ~~·guit, prr arp.•e:.t p('n~ador fonamental drl ~e¡!le '\ '\ en la !>eva ta~ca d'iu' e .. tigador hi:. tòric rwmplar del •·omanliei!.me alrman). La publicació pre-enta m~- a\ iai el caràt'lt'r de ..er· un •·eculi de notr, r-par-e, retiaNade• mé per la npce;.~ital qut> té l'autor cl'aclarit·-,c a si matci' -i en con~eqüèn­ cia tamh~ al .. all•·rs- dubte~ i inlt'ITOganl:. que \"an sor¡;inl a partit• dr J'e."\:rrrici intt>Hig~.>nt de la p•·ofcssió. que no pa, pel desig d'c,posar un t'O• teòric positiu mé' enllà del po~icio­ namenl crític. El filò,uf \a a rt'molc de l'hi,toriador..:e-muny entre le r-dt't,t>- que dei'a oberte• el di-c·ur,. coherent de relacion~ entre r-de\1'niment!- mu,i<·ah.: d' aqu.í que aquell últim no faci e¡¡carafalls de l'eclecticisme com a sistema, q u e poLSt>l' sí que seria una filosolia insignificant per al teòt·ic. però per a lïústo•·iado•·· en can\Í. pol coo,tituir un mètode raonable i factible. Però eclectici&me eo DaWhau;;; significa, :.obretot, una ,·oluntat de concòrdia i una militància a favor dr la tolerància entre e,colt.- ,. Eo aquest senti~ és ben significatiu que gairebé cadascun dels deu capítol~> dt'l llibre fmalitú amb una exhortació als benefiris que per a la història de Ja musH·a pot representar l'encreuament dels resultats prO\"ÏDents de pe•·spe<~­ lh es metodològicp.•e& diferents o fio:; 1 tol antagòniques. És un poshllat bàsic en el pensament de DaWhaus. per exemple. la conciliació que s 'ba de poder arribar a donar entre estètica i hi tòria. la doble possibilitat que té una obra musical de ser 'Ï!.cuda com a presència t>I>Li-Liea inqür~>t iona rla i exempta dc l'entorn i, a lhora, la ~t'\ a capacitat de set· inteqwetada c•om a clocumrnl p •·h ilt•giat f) Uf' srr·Hix pe•· t•xplicar una època hi¡,Lò•·ica <ll'lc nn inada. Done b~, l'I p r océs dialh•tie ~Ubtrptiblc dr ser rstahl('l'l l'nin• p osi<·ions apar·l'nlntrnt nntagòniquc;,. que I ra d iciona.lmcnL t'nfnmtuva idt·alistcs i historicibtcs, i fi "'' en ve•·sió mé~ •·c·cc••L contnlposava eKLI'tH·t 11 r a listcs i sociolo~islr& dr la urúsi<·a, r-s ('lliprat per Du bl hatrs per ;;up rnu· a lll·l's f01·mcs dc litigi: per t•,cmplc, el rruc poL r...: i~Lir cntrr la crítica d<· Le,tol> (oujccLc de la mu;.icologia aead{·mica) i la bi tòria dc la ~e' a rect>pció enLJ·c ri púhlic al qual ,·an adn•çat~ aquells textos. É!t un imprratiu pe•· a l'hi~.-tori:~dor dc la música dt>l~o no¡,trr, die~, en, 'e a dir la llarga e'pcriència d'aqur~l im e~tigador dc •f'tantu any.,, de •·eforçar ri;, 'inclt>~ entri' Lrnclèncieb en comptt>s d'emfasitzn•· lr~o diferències mctodol ò~iquc:,. El "pluralisme metodològic" -"l'lín i e pro- jPcte actual en contra de la tt>oria mar:tistc1 de la històriCI", i no estar de ml-, indica•· lc;, •·cscrves de mrna idealista que srmprr ha indisposat Oahlhuu, amb l'intent d'hj¡,toria('iiÍ total dc l'ohm d'art mu:.ical feta pl'r Adorno-. la concurrència ..imultània de diferents proccdimrnt., que donin •·aó dels fels lnu.:.i1•ab. ;, la sortida mé- airt¡,a 1 • • IUt li t·esLa a la l1r-tòria d~ música perquè pugui con. tinuar-se afirmant rom 1 acti\'i ta l científica. El pluralisme metodoJ(,. gic és Fargumrnt mé. 111• dt>t·ós que a la durrrrÍ¡ dels setanta -abanJ> dr la caiguda del " ur d• Brrlín- l'histor iador t~ gr imia en contn clt•l do•· . . ' mansme nJai'XJsta. Pot.er després d 'aquella data r, l'ímica solució que Clh lJ Ueda, per ò dc tolc~ ma. neres, q uan Dahlhnu, en! recorda en el capítol •r· gon. ''Historicidad 1 canicter arLÍstico", t¡u~ u '·Les premisses de la teoria de l'art, sobre les qualt pot bastir-.~e la hiMori¡¡. de la. música, són. per la seua banda. J, caràcter igualmelll hi!f¡¡. ric". o quan. a .. ¿Qutl •· un hec ho en bi~toria de 11 música?" (capítol 3)1'au· grufi~ tor ens diu que un fet històric és una hi11Òt~>Ï. una construcció artilicio·a confegida pe•· l'ltistoradfir a partir de les dadeb em11Í· ..ïques... Quau Dahlhatll ba pogut retrnir rn una r1· posició tan esplèndida aquests principi~ com·luents. significa que la concòrdia esdevé tin; i trJt encar·a possible amb lr> e·· corrialles del mar~:.m~. També el que de fonarnrn· tal sobrensqtÚ d'aqueot úl· tim tindrà resen·at un Uoc -potser ja no d'bouordins el plm·ali"llte metil' do lògic. e Cèsar CalmeU El cant esp_lrlf fudeoe .\(i,J Mus )lnclwz. Harmonil1 lia gru¡ A 198 "la inLe mu•ira rr au·ira En ambd meHit f o~ en Wl 0011> rné !llU• fe. ut• i tan d'e 11tnb ri~ •lc• , llú,ica R• ~i el Ft' \ntign d( quincena tinrra, pa dr Ot01io CI disc l'atJ•nci6 , rtgistrall llluuiu M1 1ltdicat ~~ ·ira jud1 rlou un ltme, l'OC 1mb d'a ~tnt inot b ba,e d' pi, del gè ay. ka111 &.1. \o cal IV CERTAMEN DE MÚSICA Vila de Salou ¡pJfc tle tua da\'a 1 oó 1le 111oh esp Dies 13, 14 i 15 de novembre de 1998 Grablc e1 de la mú ca. Lna l ca lluc ~ o u ESPECIALITATS: piano, violí i guitarra i!(U~St CATEGORIES: A (fins a 20 anys), i B {fins a I S anys) Organit:zen: Per més informació: Tel.: (977) 38 09 62 Adreça: dValència 26 43840 SALOU 48 r lluny unie •l!J lllig 1 ta la rert tur!, est (1tttatÍ\ e rolli r& el f'a. tot s DISCOS a c¡u. de la JÍ t(l•¡. com a od..]i,. ¡¡I, (1<>· ureru . ri~ la lr dt or r,. el dogPotH·r latu é, rus 11' El cGnfo espiritual Judeoespañol .\liu Musica. Dir.: Migucl S6nrh~z. Jlarmoniu 'luudi IIJl-r·i¡·a. fS 111&· lliS CD> tol >f· l 811 qu~ /e(Jrio qua lc .storio- a. ~ón, la. de histo- ~ur e· lin Musica 1~s un grup format l'an y 1985 qu e Ni d edic·a 1 la interpr1·taci6 el <· la mú,ica medieval i dc la mú•iea judeoes pnn) oia. En ambdós repertoris h a mtHit fins a con, lilu it·>t en una de ]e;, f Ol'llla- A I'Íon> mé~ aclamaclc~ al~:­ mn• feslÍ\'al~ eb pt>cinlit- a de l.t ~l' i també r n t•.:.de\ c ni- !) l'auun frt llltllh pòte>i. \lú,ica Religiosa dc Cut>nra i el Fcsti,•al d e M (r ~i ca \ntign de Bar·celona a In Quinecna i\lusic·al D<~nos­ limn, passun t pe l Fes tival deOtoño dt' Madrid. El disc l]Ue orupn u•·n l'ntenci6 é;, ri prime r c nrr~istl·at per ul srgcll ll armonill '\lunrli lbét·icu i és dffiiea t totalment a la mú~ra judt>ocspany oia. lndou un total de calorzr ttme, l'oca]¡, qur alte r·nc n liDb d'alt rrs exclu siva~~tnt instrumen tal:. :.obre I& ba;,r d'instruments prop¡, drl gènere: kanun, ud, llly, ka, a]. kemanva i r·eo- ificio,~ orador , empí· .hUra n.· JllllU· èndidn ~onrlo­ ue In i IDt les e:. :-xismf. lS 13Dlf Jl- lrbt úl- un IIDt' ]000f- tnet&- meU 2 d'chpectrc mé, am- pli. drs de la Scmuna dc ~- . ~o cal dir· que a<l u cs t •pl~c de material en ~>i­ tu~ da, ant d'una prod u cde r at·a cte r·íbti rt u e~ molt rspecífiques, ela a& ificablc ru l'ampli ' en tall ' · an tr·opològid~ la rnusrca ca. Unu t.ipolof,.;a cie nrús ira que quan, co m en IIJUest cas, poua e n les llunyanies del més enllà drlmig mil-lcnni, dificu lta la cert irïcarió cl'l'xacti•mle r·. tud' est']< 1 JSLJqucb Jiretatives. Pe¡· molt que. tonr és el cas que en, ocu pa, tot sigui pre<.idit p er 110 un tre ball d ' im' es t.igaci6 l'igo•·ós i profund. P erò, é:. clar, le¡, fonts sempre !!Ón {'OnfusCb e n basar-se cu mat erial qu e ha arrihal p e r tmdi c ió oral. ine' itnbiPmenL pertor bada en e l cur·s de la his tòria p e •· innuè n c ies cuhlll·a ls ncu mulades. Ta nmateix, l' ilnporlan t p c· r dumunl d c tot és el gm t d ' autt'nlicilal que r cspinr el producte; la se nsació <JII e tol el " qu è" s'ofc•·eix i el '·com" s'of er e ix. r es pon a u ns c rile-..is dc> ri¡.;o•· i d'aulcnli citat -eu] ins is ti t· en el te rm emolt aprofundits. Les intl'I']H'elacio ns tan refinadumc nt pulcres i e-xactes. tant e n e l pla vocal com e n lïn~trUJu ental , i la capacita l d e comumcac1o que res pim tol el djsc res ulten va lors notabilíss ims que afavorei.xen la credibilitat d e l que se n s ofe r eix en aques t treball. Un lr·e haiJ qu e, malgrat la llun ya ni a dt> refet·ents culturals, acaba e n vai:nt d n ostre ànim i em¡ subme q ;eix d c forma i mplat·n ble e n aques t "alLre" món culLut·al i e n s el fa se ntit· més prope r· i fa qtt e acttbc rn a ssaboriut un Lot d e sugges tions incxplicablc·s pet·ò a Ja lï e n o rm ement gr atificants . Aquest seria el gr an mèrit d el co mpac te e n el pla purame nt co municactiu. En l'i nte l-leclual, el seu valo1· ~s. tal com he a puntat., permetr·e e n dinsar-nos amb autorita t. en un món cu IL u rul ge nera li Lzadamenl poc coneguL e J.C.C. Contrast Ludo' iea '1osca i .Manel CoJllp. pianu. Romo•au. Couperiu, Bacb, S(•o rlatli. Edi<'ÍOnl• \lbert Moralcclu. an e l Camp i Ludo vica Mosca són d os dc s tacul s mu ~o tcs -cm r·esis teixo a limita r -los en l'estricte dc pianis t es~eh'fnenl que al llarg d e lc!> se,·es trajectò ri es han demos- M lrat una' o lun t at cir tt·ao;passat· lú r idamc nt el ~ límits dels ca m in~ mn:..><n ft·es at ~>. Amb una prodn c<·i6 fm·malment molt plut·al - :\lane! Camp- i arnh IIIHI d<•dicaci6 molt im¡uieta u l'estudi d c la mít;,ieu lnu·rocu - Luti o\ i1•a l\lo"c·n- , e n aques t dibc han ajuntat els se us dei en, u rt ís t ir·s per· co nfrgi r un produ ell• atípic, tre ncador i a ll wrn su gges tiu. Eli tra cta cic• s itua r· p ugmes hcllíssi nu•s cid h ru·r oc més ct.lrir ll· - Bn1· h, Scar-lau i, Hamca u , Cuupe rin-, r n un no u l'cHHrxt significa t p er la incot']IOt·ac ió d c co mpun r nts bilsica me nl jazzís t.ic~t i també> d 'altres entroncat!, 1' 11 c•l classici!>mc popula t· dt• qualitat d e l no, tr·r ~<'git• -estàndanl,., La tasca no rr~ultn fàc·il i el pct·ill c.le caut·r ¡•n ll t•u gereses i en fri, olital~> l'ra massa C\ ide nl. Tan C \ ide nt com la ~>uggNaió CJllt' ofct·ia a dos mú¡,ir~ pt' t'manenlment inMtlis ft' L~>, la cr eativitat quP poclia Hil p osa r la seva idea. En aques t disc hi ha, so ta l' apu r e nçu d ' un trar Lamen t lli u r e -('] joCJ cl' impro\ isactons é!l rrm a J·cahlc- , un tre ball moll calculul, nwlt. rigorós. a fi dt' no u·ai t· Ics essrn cie!l de la música bat·rocu ni. alhora, pertorbar· un clímax d e rt'IIO\ af'i6 i d'aporta ció pc•·sonal molt. individualitznda. El resultat é~ un pr<~­ ducle radicalme nt tlif<'r ent que sego n~ le& cam rte ríst.iqucs d e l'ohm rf'ÏA més o m en y~ p e l que fa a]., objectius establ1•rt!.. t¡ue ens ofereix realment una no' a dimen-.ió tic la mú~< i­ ca barroca. m és prop era i menys en cotillada. !iC n~c p et·drc per·ò l'en cant dc· les seves essènC'Íeri me lc) el iqueR i harmòniques. És un di ~c qu e a la fi deixa un cort regust e'¡wcial, com irutuictanl i qur demana un apro fundi m ent. potae•· fio ~; i tot mé,., agosa r at r n Ull!! línin que n• molt mPn ys ha toc·at fon s. e J.C.C. Emili Vendrell. Vol. 2 Emili \,•uclrdl. tenor. Cunçó c·utulana i ¡•:.ran)oln. \ria R.-c·urding. u t'I que és un Cbfo¡·ç molt d ' agraït· r nclegnl pt'r· Aria ltc•t•onling dr r·ecupe ru ci6 dc 't•ur, prestigiosrl'i d e In lírica ca talana i esp unyolu, !H]II I'S t doble co mpacte co ns tit ueix una d r les files mf.s clc·Htucud cs. És tam b é l'I >wgo n dedicul a la fi gu ra rxcep cional d'E m i li Venri r e li, clt•r, prÍ'b d'un prime r· que• Lt·nia un cert. ear·àc te •· antològic. Aqueat, lw n allr·amcnl, bC' c·c·ntra en la dime n;,i6 lil'<lc r í:. tic·a llei cantant har·c·f•loní. i encara cl' w1a marwt·a prou expücit.a e n la drdiea d n a la ca nçó catalana, qu e Ol'U p a ducs te r·ce rc~o pat·ts d el conjunt dels I l'mc~ que s ' hi of<'reixen. Tot i qu e Emili VendreU va C'-cel-lir en els diversos ft·ont r. dt• la lír·ica c¡uc afr ontà: orutori. lied i sa ¡·Mtel a, é!l hCIH! dubte en !'I !'llmp li t•d t•r(stÏl' on l'S vu n posa t· amb més evidè ucin let. sc've~; qua litats més genuïn es. Ocs d'una dicció exacta a una m usicaljtàt <'xc¡uisida, passnnt pe•· una t>x prt'~siviLaL depurada qui' fa q ue cada ver s i cada frase ad quit·eixj Iu seva inlcncionalitat poètica i comunicati va m éb autèntica. E n uq u r, t se n tit, l 'exper u.na r·ccon·c~ L ten ~ I' Ïn c¡uanlcna d e lemes co n&Litu r ix un a utè ntic goig. \"(•nc..lrc ll e n& mostra l'rspiPndid P,a d'uns temes gai r ebé to lt. rl 'autor·s catalan¡, - 'Jò lclr·à. Vi ve;,, Zamaeoi&, AU6, Ylorera, ~ico­ lau. .Meb t. r·es i .Bou-, ha ~ tit s e n gran part so bre poemes d e p<~eles catalans ul'-r matei x cl esla ca t s -Gar·cés, Ca1·ncr, Maragall , Ver·dague r, Saga r ra, A lcoYe r, Malheu, Guimerà i Apd·le" Mt~str·es. També la licderís tica ca~Lc llana és prese nt de forma <.iguificat.iva amh 'illancPLS popula r s i te rnes d c P acli lla, Longiis i Laca- E 49 DISCOS llc, expressats també amb una riquesa expressiva notable. El fet qur algunes recon&t ruccions s' hagin hagut dc fer sobre material origi nal molt antic -es poua fin s al 1927-, fa que a vegades la qualitat del so no sigui desitjable, element que esdevé gair·cbé una constant - d 'alt nt banda no poc justificable- en un tipus d'iniciativa com aquesta. Cal celebra t· també l'út i! i generós fuLlet que acompanya el disc, que couté tres LTe- baUs: de Joan Vilà i Mll·6, Esteve Valls i Salvador, i Josep l\1. Monràs i Parent, que són d'una gran uliütal per situar la f'i.,ITI.lra i el contingut del doble CD. Tot plegat ens mena a la constatació de trobar-nos davrult d'un producte honest, d'un enorme atractiu i referència cabdal p er servar i gaudir de l'art privilegiat d'una de lt>s figures de la lírica catalana més destacades d'aquest segle, inserit en el si de Ja forma musical en la qual més va exceHir. e J.C.C. Un important arxiu musical rus es publica en una col•lecció discogràfica I segell Gaudisc distribueix des de fa poc una de les coJ.Ieccions discogràfiques més insòlites que ban aparegut darrerament al mercat. Es tracta del fruit d'una troballa de característiques extraordinàries que va tenir lloc a l'arxiu de la companyia estatal de ràdio i televisió soviètica (Gosteleraclio, actualment Ostaokino), que comprenia un total de ni més ni menys que 400.000 cintes musicals i gravacions russes realitzades en el decurs de 60 anys, la majoria de les quals mai escoltades abans i en interpretació de gran part dels músics i formacions soviètiques de l'època. Ríchter, Xostakóvitx, Mravinski, Kabalevski, Vishneskaia, Temii·kanov, Rozhdcst vensky, Oistrah, Kogan, Shafran, Rostropòv.itx, Mcnuhin, Rubinstein, Gilels, Asb.kenazy i també Del Monaco, Arkhipova, Domingo, Pavarotti, Freni, Masur, Gavrilov, Menuhin, JGssin i Karajan. Entre les cintes descobertes, n'hi ha de Gilels en recitals enregistrats entre la darreria dels quaranta i el s vuitanta. El catàleg E 167 d'Oisll·ah es remunta als anys trenta, i inclou dir . . l' b , . .er"~ mlerpretactons e o res contemporames mai editade.1 fi . tomereta ment ns at·a, em·eg¡straments del Doble conl"p{j de Bach, tant amb Menuhin com amb George Enr-• A.ixi mateix, l'histò.ric recital ofert el 1949 a 1Io.cou ~ cantant nord-aJnen cà Paul Robeson, en què cantà en ,¡d. dish, fr·ancès, espanyol, anglès i xinès. Larxiu c~nli també enregisiJ·aments videogràfics, incloent-hi el~ concursos Txaikovski de piano i milers d'hores amb Rirbtrt Oistrah, Kogan, Rubinstein i Mennhin, entre d'altre,. ' El valor d'aquesta coHccció s'ha determinat en ¡mil milions de dòlat·s. Aquest material encar·a és objecte de catalogació. Cal fer esment del fet que el personal que va ten.it· cura d'a· cruest urxiu va saber preservar-lo fins al punt dc desobeir ordres d'esbon-ar algunes cintes de Xostakóvitx. En una entrevista realitzada al president del Servei Federal d1 Televisió i Ràdio de la Federació Russa, Valent{¡¡ Laloutk.in, va manifestar: "EL nostre objectiu és preselllar una enciclopèdia de la música, un retrat complet de la cu/. tu ra russa. Sota el comunisme hi havia la sen:;aci6 que la nostra cultura era diferent de la de l'oest,peròdefp¡ sempre hem estat molt integrats a La cultura mundial. Encara que se n'anés. Rostropòvitx sempre va ser corni· derat rus. Xostakóvitx influí en La música de més en/14 del Teló d'Acer, encara que algunes de les millors inter· prelacions mai no vagin poder ser escoltades. Per dm, aquesta música pertany a la història del segle X.\. E111 sento molt emocionat pel fet que ara podrà ser e5colta· da.'' :\fentrestunt, unes delicades i llargues con,·erse. m menar a un acord amb la companyia Telstar, la discogri· lïca independent més important del món. que s'assegurà els dt·ets exclusius p er al llançament mundial del calà1!1Abaos calgué que un grup important de músics i figure~ destacades de Ja societat r·ussa publiquessin una carta oiJerta al president Ieltsin en què demanaven suport ptr tal que les guvacions poguessin ser disponibles arreu del móu. 'lèlstar ha clonal a aquesta coHecci6 el nom dc ·'Reve· lalion", el títol de Legends of Russia, i des que el mes1lr setembt·e passat es vaJJ eclitar els primers títols, se'n pu· bliquen vuit al mes. e RRMC ~!li~-~- ITI111ftmj]amRfkmD CATALUNYA MUSICA I REVISTA MUSICAL CATALANA CI Sant Fancesc de Paula, 2 - 08003 Barcelona Butlleta d e domiciliació bancària Senyors, el• agrairi que amb drrecal meu complelllihreu. atengui'] els rd>uts que el• present.orà CONSORCI DEL PALAU DE LA.b!ÚSICA CATA· LANA. pel pagamtnt de la meva subscripció a "CATALUNYA MUSICAIREVlSTA MUSICAL CATALANA" N" Entitnl N' Agència Dít91 control N" Compte DDDD DDDD DO DDDDDDDDDD Titular - - -- - - - - - -- --UaociCaixa -----------A,g~m·ia - - - -- - - - - - - Adreça agència oblació - -- - - - - - - - - Signatura Col omplir les tfode• correctament Butlleta de subscripció 50 470 Nom i cognom• - -- - - - - - -- -- - - - - - - - - - - - - - Prore~!lió - - -- - - - - - - Carrer Telèroo - - - - - - - - - - - P o b l a c i ó - - - - - - - - - -- - -- - Dte. - -- - - - - Província - - - - -- -- - - - - - Oe8itjo rubscriurt'm a partir del número O Faré efectiu l'import mitjançant umh la quot.o anual de 4.200 ptes. O O taló bancari 11dju111. semestral de 2.350 O O doonkilíaci6 bancària. Per o 1ub•cripciono a l'estranger. consulteu d prtU· E~ wm ~ Generalitat de Catalunya di ver.,.. ade. rr~ Exposició Ara és demà - Catalunya. Reptes de futur. COIICttt Ene·at scou r>d en yid. i U CODlf eL, COD· Ritbtfr, :re,. ~11 A CATALUNYA, ENTRE TOTS FEM ARA Ïlllil !Ció. C~J ura d'a. 3esobcir En una :!eral de Lazout· •tar una ! la cu/. 1ci6 que ·ò c/ejPI 111ndioL •r COM· é.~ enllà rs inlu· 1 er dm, XI. E111 e$COIIO· ·ses 1·an .isco~à· megutà catàleg. i ftgurrs 1a caria ~orl Jlfr :rreu dd : "Reve· l mes de se'n pu· ) EL BENESTAR DE DEMÀ. A Catalunya treballem per guanyar en sanitat. en serveis. Guanyar en natura, en educació. En progrés. I tot. per guanyar en el més important la nostra qualitat de vida. Entre tots hem fel una Catalunya forta I sana. Som el cinquè país del món en esperança de vida. Tenim 300 àrees bàsiques de salut. I la distància màxima d'un hospital se situa a només 30 km. A més. gaudim d'un bon sistema educatiu. Essencial per a la integració al món laboral 1 factor decislu en el nostre benestar. Les noves tecnologies com l'lnternet. la videoconferència i el cable lacillten el treball I permeten un estalvi de temps. Temps per gaudir en una Catalunya encara més solidària i acollidora. Entre tots, estem lent ara un pals amb un futur encara millor. Un pals que tingui en compte les necessitats de tothom. P erquè a Catalunya Ara és demà Catalunya Reptes de futur J. ~ sono -- .......... 2.204