Revista Musical Catalana. Núm. 168 Octubre 1998
Editorial: Feliç balanç d'un Grec molt musical / PANORAMA La Cité de la Musique, una realitat única. Sergi Comellas / Tercera edició del cicle El Primer Palau, una aposta pels músics joves. RRMC / Miquel Desclot o la música dels mots. Miquel Pujadó / La Simfònica del Vallès inaugura temporada amb nou president i gerent. RRMC / Presentat el diagnòstic sobre la realitat cultural de Barcelona. RRMC / Mikrokosmos: Uns Goigs de Pau Casals. Pere Artís / Tangents: El tenor Lloveras. Jordi Maluquer / XII Festival Castell de Peralada. Objectius acomplerts. Jordi Maluquer / Suggestiu concert del Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana. F. Taverna-Bech / XVIII Festival de Torroella de Montgrí. L'èxit basat en la multidisciplinarietat. Lluís Trullén / El Festival Pau Casals aplegà la coherència musical. Albert Solé / El no sempre exacte nom l'òpera. Miquel Pardo / DVD-Vídeo: Una realitat. Jordi Martínez Catalán / TEMA George Gershwin, l'aire de la música americana universal / Massa glòria immerescuda potser?... Josep M. Escribano Casàliga / Porgy and Bess, el genuí sabor de l'òpera nord-americana. Ferran Compte / Caldo de cultiu per als músics de jazz. Albert Suñé / MUSICALIA Bertrand de Billy. La batuta del nou Liceu. Mònica Pagès i Santacana / Herreweghe, Simfònica de Viena, Larrocha, Cor de Cambra i Orquestra Barroca de Stuttgart, Florence Quivar. Lluís Trullén / Cinquena edició del Festival de Músiques Contemporànies. F. Taverna-Bech / Salomé inaugura la temporada del Liceu. Jaume Comellas / SCHERZANDO Cesc / LLIBRES / DISCOS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
Muntaner, 300, Xamfrà Lalorja Tel. 200 81 00 Sants, 304 bis Tel. 440 24 48 CENTRE COMERCIAL GLÒRIES Avda. Diagonal, 200, local 8228 Tel. 486 01 87 BARB~RÀ DEL VALLÈS BARICENTRO- Tel. 718 97 51 Hermosilla 75 Esq. Gral. Pard~ • • Tel. 435 89., MAORID-2 LA VAGUADA- Tel. 730o18i.i SUMARI I'evista musical catalana EDITORIAL PANORAMA • •• •• •• •• •• •• •• •• •• •• • • A W 1..- àté .te l• Mu.Ñ'I•• Ml.. ~o~ el Dütlot TEMA ••,.,....... l llly SCHERZANDO LLIBRES DISCOS Ft·li~· l>llllltr~· r~·,, í.rt·r· molt musical l.u Citr th• lo l(,,,ique. ww n•ulitat única pe r Ser gi Comelles Tt•r•·••rn t•rlicici dt•l C'ÍI'II' El Primvr Palau, uno fll'"·''illif'l$ mtísic,·:.jtJLf«'.'f pe r RRMC Mhf1H•I Ot•.~c·l<lt o lo nuí.<it·u pe r Mique l Pufa dó tit'l.~ 11wts l.rr Simjilui('(l tiri r,.//tl~ inclltp;tii'Cl tl'lllfltJI'Iftfa rrmb 111111 prt•,<ÏCfpr¡t i fJ, I'I'('IIt pe r RRMC Pn•.•t•llttrt r•l ditrp,tr ò~ tit· .•o/Jn• lo rt•rrlitrrl Hr,·r•r•lflmt ntlturnl pe r RRMC ,¡,. Hilrrol. t•.•mo.~: ( " ·' Cuig~ tJ, Puu Casal.~ per Pere Arils Ttmp,t•ttt.;: Eltt•tror U pe r J ordi Maluquer oN!rfl!f \/I F;•.<tit•u/ Ct" tt•lf Út• f'pm fadu . Objectius IICOIIIfJfl'rt.; pe r Jordi Maluq ue r Su¡:¡;;l'.<tiu couct•rL clt•l Cor de Cambra Jp/ Pu/rru dt• lo lltbit·o Catalana pe r F. Taverna· Be ch \ 1//1 FeMivul dt• T orrot•lfo de .lloutgrí. L'l•lit buMtt r•u /u mult idi..<cipliuorilllot pe r Lluls Trullén El ft•Mir•rr/ Pou CtL.wrl.• nplegc~ la t'lJ!tt•rt\llt'Ía mu,'lt ierJI p er Albe r1 Solé ~~~ lf(J .'WIUf Jrt' t •.\"tt('lfJ UOIPI tJ"bpt' rfl pe r Miqu e l Pa rdo D1'1)-l'ír/r•o: Ull U twJ/itot p e r Jordi Mar1inez Catalón lJporp,t• Crr.•lrwiu, l"oit·e de lo músh·o (llllt'ri<·n"o uuit'~',.,'f, f .lleu.•" ~tohiriu immt•rpscudo potser? ... p e r Josep M. Escribano Casàliga Poq.,') unti B~,s .. d gt•twi sabor d" /"òpera uortl·ntu(•rit:nll« p e r Fe rra n Compte Caldo dt• cultiu pt•r uü mú.<it·s de jo:::; pe r Alber1 Suñ é 81•rtmlltf tft• Billy. /.o batuto t/('/ nou Liceu per Mònica Pagès i Santa ca n a llt•rrl'tt't•giH•. Simfor~it'lt de I it•II(I. Lorrorlw. Cur rlt• Combra i Orqut·~Lrn /Jurrot·ct tir• Stuttgort. Flort•nce Quit•ar pe r Lluls Trullé n Cillt¡llt•mt l'rlit·i6 cir•/ Fcsti l'ul de 11/úsiqul!s Coult•ttr¡Jnriillit•., per F.T.-8• Snlom Í' Íllflll/(111'11 Iu tt•mrm rodu del Liceu p e r J.C.C. p e r Cesc 168 ~ {)~~· ~-<e o '9 10 El • Pn mer Palau Cicle de Joves Intèrprets III Temporada 1998/99 Dimecres, 7 d'octubre de 1998, 19 h. Dimecres, 21 d'octubre de 1998, 19 h. Orquestra Nadonal de Cambra d'Andorra Orquestra Simfònica del Vallès Manuel Valdivieso, director Patrici a Mazo, flauta Manuel Porta, vio/f Javier Perianes, piano Jordi Mora, director Àlex Ramirez, piano Josep Antoni Casada, trompeta Joan Espina, violi Miquel Serrahima, viola Montsalvatge: Serenata a Lfdia de Cadaqués Bru eh: Concert per a violí i orquestra núm. 1, Haydn: Concert per a piano en Re major Haydn: Concert per a trompeta i orquestra Schumann: Concert per a piano i orquestra, op. 26, en Sol menor op. 54, en La menor en Mi bemoll major Mozart: Simfonia concertant per a violí, viola i orquestra en Mi bemoll major Dimecres, 4 de novembre de 1998, 19 h. José M. Fernandez, violi Albert Giménez, piano José Enrique Bagaria, piano Dimecres, 14 d'octubre de 1998, 19 h. Isaac Rodríguez, clarinet Mireia Fornells, piano Jordi López, piono Weber: Gran duo concertant Poulenc: Sonata per a clarinet i piano Mom pou: Escenes d'infants Guinjoan: Tres petites peces Montsalvatge: Cinc ocelLs en llibertat Albéniz: Fête-Dieu à Séville Albéniz: El Albaidn Venda de localitats • Palau de la Música Catalana Tel. 26810 00 Cervelló: Sonata per a violí sol Franck: Sonata en La major per a violí i piano Haydn: Sonata en Mi bemoll major Falla: Fantasia Bètica Liszt: Rapsòdia Espanyola :olvenI 1-inlent sofert 1 Cal i hom P' sovint any a l Aque ment a de la it sector una va ill>le d del qm rer as feble, I sa caso gwru prou p igual ta més ex dors a' ment a cultun Pel q Partinl tacar 1: DJSme . musica ca de espai a lent ac na, la 1 na, ent e Artase. Patrocina i organitza: /m~ /on~~Ó e~~~~ PALAJJ ~M7 ÜRGANJSMO NACIONAL D.E LOTERIAS Y APUESTAS DELESTADO fer esn van co por tan esdeve da. Ho més, d, Tot f les edit ta part força 11 EDITORIAL a presentació del balanç del Festival Grec 1998 mostra de manera ben eloqüent l'evolució feliç d'aquest esdeveniment i també la consolidació del model posat en mar xa fa tres anys. Guarismes com més de 176.000 localitats venudes, una ocupació mitjana del 57 %, més de 64.000 espectadors en espectacles gratuïts, 765 representacions i 139 espectacles constitueixen en si mateixos indicadors solvents d'uns resultats prou incontrovertibles i d'una realilat qu e compta amb una 1-iJILena d'edicions ininterrompudes sota la direcció municipal, al llarg de les quals h a sofert no pocs i no sempre reeixits avatars. Cal insistir en el fe t qu e sembla imposar -se un model precís i concret, i per tant, qu e boJn posa fi definilivament a un camí massa marcat per zigazagues quant a orientació, sovint desconcertants, i que feia que la ciutadania n o sabés ben b é a qu è atenir -se d'un any a l'altre. Aquest model reposa en uns quants aspectes molt definits: suport a la creació, especialment a la local però també cercant la confluència amb la internacional; compatihilització de la iniciativa pública i privada i obertura al més àmplia possible a tots els gèneres del ~ector de l'espectacle i també a una varietat al més oberta possible dels segments socials. Model que potser té en aquest darrer aspecte el seu punt més feble, pel simple fet que en massa casos no s'han pogut aconseguir uns preus de localitats prou polítics que p er·metin una igualtat d'oportunitats d'accés més exacta a sectors d'espectadors avui dia encara inevitablement allunyats del gaudi de la cultura en direc te. Pel que fa a la música, ens hem de felicitar de l'atenció tan especial que hom hi dedica. Partint de criteris oberts, hom abasta tot a mena de gèneres i en aquest sentiL h em de deslacar la progressiva incorporació de la música culta, que enguany ha tingut un protagonisme especialment acusat. Esdeveniments com la presenta ció oficiosa del nou director musical del Gran Teatre del Liceu, els concerts de l'OBC i de la Jove Orquestra Simfònica de Catalunya són fites que cal tenir en compte. També el protagonisme tan acusat d'un espai absolutament atractiu com el Convent de Sant Agustí, per on han passat amb excellent acollida i feliços resultats artístics el Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana, la Coral Cantiga, Anna Ricci, Agustí Fernandez i l'Orquestra de Flautes de Barcelona, entre d'altres, i l'esforç amb un tan elevat sentit qu e significà la producció de l'òpera Artaserse de Domènec Terradellas, són mostres també molt significatives. Així mateix, cal [er esment de l'important nombre d'estrenes de partitures de compositors ca talans que van convocar diverses noves produccions de dansa - un altre apartat de presència important- i lamentar que un accident impedís de gaudir del qu e era destinat a ser un dels esdeveniments més impactan ts de la programació del Grec, el concert de Friedrich Culda; Hom no pot oblidar tampoc els concerts de cobla i la molt bona acollida, una vegada mes, de la programació a la plaça del Rei. Tot plegat configura un tot feliç que res no fa pensar que no ha de tenir continuïtat en les edicions vinents. Sobretot tenint en compte la molt bona resposta que ha tingu t aquesta parceHa de la programació del Grec. Una parceHa antany, cal recon èixer-ho, sovint força marginada o si més no massa decantada vers el món obert de les músiques populars. Feli' balan, d'un Grec molt musical 5 PANORAMA La Cité de la Musique, una realitat única un equipament cultural a l'airr lliure, concebut per al retroba. tnenl i la unió dels antagonïs. tes: natura i ciutat, cos i esperit , saber i fer". Repte acom. A les portes de París, al nord-est de la ciutat, en un barri excèntric estretament lligat a la rerifèria parisenca, hi ha e parc més extens de la capital, on es conjuga, de manera ,natural, art, ciència i lleure. Es el Parc de La Villette, o simplement "La Villette", un model que revoluciona qualsevol concepte precedent d'infraestructura cu ltural. Per SERGI COMELLA$ 168 P et· comprendre La Villet- lc. cal pr·t>mlr e 's el temps C(\l<' calgui per passejarhi. A eure' aguí o allà sobrt> la ge~:>pa o a la Len·as a del Caf~ de la !VhrHique i mir·ar com passa la gent Res més. Homes a mb el po ·ut seriós, " raper s", patimrdors, músics amb els seus instr uments, famílies, enruuorals, turis tes, nens entremaliats, grups d'estucüanl , jugador s de pe tanca, siluetes e lran yes d ' iHuminals feliço i, fillS i Lot d e ' egades, monjos budi les r·ewl.Ïls al voltant de la font d els Ueon o un grup d e pellsr ogc l'\a,ajo a trelb, toU.. per les ma nifestacions d e La YiJJe tte. Amb aquesta població que t·e~rrupa totes les nacionalitats. tote les edats. toles les r ategor·ie sociop rofessional . apan~ ix q uelcom cre\'Ïdenl. El púhüc de La Villette és fet a imatge d el pa t·c, e paí ohet·t a to lhom i a Lole le c-ultures. Ve t aquí on ra u el miracle, en aquesta bar-reja d c gent vinguda dc tol a rTcu a la recer·ca d e pla cr·s divrwsos. I és que aquí tolhom pol Lrohar l'ocup a ció que li aga·ada , e l r itme que el sedueix. Teatr e, m(rs ica, cinema, ciències i tècniques, cia·c o, simplement, lle ut·e, pas ej acles, lectw·a a l'ombr·a d t>l a rbr·t>s, o j t>u r e a mir·ar· Espai de projecció de I'IRCAM el cel blau ... La Villcll<' ofcr·eix tot això alhora. Carlasc(r eseull la seva d estinació, pol or·ganilzar la seva j ornada a l seu gust, Lasta r·h o lo t al seu ritme, aprendre, pre ndre una cop a aua ns d 'ana r· a un concert o un espectacle i, com a cl oenda . subme rgi r·- e din e l::. estels i gaudir d e la nova il·lumiuació que la rul li d ó na. Amb 55 h eclàr et-s, e l Pa rc d e La Villette é un d e ls espa is verds m és grans d e Pa rí& i un àmbit d e coha bitac ió ideal d e disciplines científiqu es i artístiques. Ciu ta t jardí i jar·dí dins la ciutat, ban·i pont e ntr·c Par·ís i la seva p erifèria i conjunt on es barr egen natura i arqui tc clur·a , La Vil1e tte ha estat pensa d a pt•r r·econciliar tots aqu rsls JWin cipis . Fran çois BarTé, o rgunilzadoa· d e ls conc ua·s inte r·nac ional per a la cr ea ció d el pa rc ja ho ha via a nunciat: "es I rac ta d 'edificar ple r·t. Tot gtrardant la srva id entitat pròpia, cadascun dels seus tres pol s -la Grande HaUc i el Parc; la Cité de les Ciències.¡ la Cité d e la :Música i ConsenaLori- contribueix a donar co· herència al conjunt. La Cité d e les Ciències dóna u na visió basada en la interactivi tat d e la tecnologia i el saroir f aire industrial i cientific: cen· Lre d 'exposicions. de documentació, d e r ecerca, de fo rmació i de comunicació, té una de les hi· blio tequ es cienlifiques més im· portants del món a l'abast efec· Liu d e Lotbom ... La Grande Balle s'encarr·ega de la p rogr amació cultural dc In casa d e La Villette, del recintr Paul-Delouvrier, de les vint-i· cin c follies i els jardins temàtics. Programacjó que segueix les di· r ectrius d ' afa vorir i potenciar l'art popular, els a mateurs, l'cdu· ca ció civica i ciutadana, r oberlu· ra a l'altre i les noves e:-:pre>· sions d e les cultures urbanes. Finalme n t, la Cité de la ~l ú,i· ca dóna a to tes les categories de públic els mitjans de conèixer i d 'aprofundir el plaer de la mú.i· ca i, amb el Conservatori .\acional S upel·ior d e Música i Dan,a d e París, s'abole:i.'<CD les Cronte· r es e nlJ·e a c(\Lells que ensenyen. a prenen i fan música. La Villette també és un lloc de • · · on r etr obamen t arC(\LiLectomc, una trentena de creadors de prestigi han aportat les seves for· un conjwlt qur mt>s i han sio-nat o explica tol un segle d'aquest art.. Més enllà del concepte arqlU· , aYUI. 1a SC\'3 utiJit· ' es ' . pero, tectoruc, . l . , . zacro 1 e sentlJUent de cadascú d que fan ¡.arccuh La Cit Music Defin de ia Mu difícil sa un i de sínte1 la seva quecs tr de ¡wojt !"a tegraL tE de músi donar-la pen¡uè nileU < La Ci té na de adrcçad del no i ,ional r tina mu roberta una ein t'per in doncs. e drtall e colós de cald l'i a poder e ~ions i a Ela de la ~plícit¡ repúhlir PANORAMA .•, l'aire To ba. jonis. espe- ~com- o. Sfva liiJ, ®O .... fil r•..__.,...., 1!!1 ......... ~- • ric~ lallei .cies, i ;erva. ... 18)~.... - r CO· Esquema del Parc de La VilleHe, a Paris dóna :racti· :at'oir ; cen· 1f'llt3· ó i de es bi· :S Wl· efec· m·ega de la ecinte vint·i· 1àtics. es di· :wciar l'edu· oertu· :s. ~fú•i· ies de ·i:u'r i músi· ~acio­ Oan;a ronte- ·nyen. Joc de ;, Oli t·s de !S 1t for· que . art. arqui· utilil· scú d - IB..,..._ [1]._.. lill-- la id t•a d' una Cit é de la i\lu¡,ique 'a anar m aduAlgunes xifres r a nt l'll el p ensam e nt -S uperfície cons truïda : 53.200 m 2 • La Cité de la clt•l::-. si.'U!-. <T eadors lïns a -S upe rfície d'exposició del museu: 3.1 50 m 2 • a rriba r u un projecte Musique -Ins truments d el fons d e l museu: 4.500. d ' una gran cohe r·è u cia i 900. ntment: ermane p exposats -Instruments com plem cn ta t·ic la t. Definir què és la C ité vutori: consrt· l e d estucüanls a r e p -Allotjaments El •·csulta t fina l és un dr la Musique és una tas82. co njunt ar·quiteCLÒ11ic tadifícil i que en s impope d "erlame nt adaptat a -Cos t d el proj ecte : 665 MF (17.000 milions d r ,a un impot·tan t esfor ç la seva fun ció, i alhora de síntesi. La causa n'és pessetes). d c gran b e llesa i d'una la seva com¡)lexitat, ja Fons documental impo rtà n c ia r econ eguda que es tracta d'un ccutt·e -Centre d c documentació dc dansa i mús ica: in lcrnacionalmenl: Pr ix deprojecC'ió musical in14.500 partitures i 4..500 llibres. Prit,;ker 1994 i E querre tegra t tant per tot tipus -Centt·e d e r ecerca i documentac ió d el museu: Plata 1996 p e r a de de música i maner es de 5.000 obres, 800 dibuixos tècnics d ' ins tntm r nl¡, d e P o rlzamhristian C donar-la a con èixer, com i 15.000 fotografies i clixés. concep ció dc la er p c r pa tot a dirigit va perquè Activitats temporada 1996-97 U na sala conjunt.. el l to oi1ell de coneixeme nt. -Concerts d e pagament a les sales d e la C ité : de concet·ts a mb una ràLa Cité és alhora una ei70.000 p er sones. pida i esp ectac ula r· m ooa de et·vei p (t blic -Pa rticipa nts a les manifestacion s pcd agògiquer.: bilita t esp acial i dula adreçada a tothom , d es m és d e 10.000 p er sones. n'és el centre . acústi<"a del no iniciat a l profes-Visitants d el museu: d e 500 a 3.000 pe r sonl.'s Al \'Oita nt, i d esplegant•ional més exp et"l; una diàries. se C"O m un cat·gol o una rina multiforme d e d es-Visiten cada m es la Cité : 60.000 person es coberta de la música i trompa. les d e pe ndè n(1 .800 per dia feiner i fins a 7.000 e ls caps d e una eina d' innovació i cies, que allotgen el setmana). M usée d e la Musique, experimenta c ió . Ca l, els ecult'e d e d ocLune ndoncs, explicar amb m és la e d lit· u p a 1983, el i terrand tació, una r esidèn cia ¡Jer a estudet~U el funciona ment d 'aquest diant s d e l conser vatori, J'Ensembase aportada per la consLLita d o tolos del món dc Ja música , i fin s nombroses p er sonalitats del món blc lntt:r eont.cmpo rain, el Cafè d e caldria viure-ho d es d e dins pm· m u sical francès i internacional, la Música i l'administració. poder· copsar-ne toles Jcs dirnensio ns 1· a¡)3Slat·-ne la magnitud. es d efin e:Lx un progr ama con cert Tal co m ho explica el c Peador, p er a la creació d e Ja C ité . C ht·istinu cic P o rlzamparc : "És El 8 de març d e 1982 la C ité Aquest project e inicial h a estat una arquitect.ura que es recorre, de la Musique és esme ntada tl'n]' objecte d e di ver ses m odilïcaque mai no p ot abastar-se d 'una .,, ICllament pel pt·esidenl d e la sola mirada. f és precisament cion s introduïdes a m esura 4ue repCtblica ft·a ncesa l'hn çois lVlit- que fan de La ViJJetlc un parccultw·al únic al mó n. o La Cité de la Musique 168 PANORAMA en aquesta exp eriència d el recorregut, d e la durada i, don cs, d e les seqüències, de le.s rupt ure.~ i de Les seves descobertes que l'arquitectura s'uneix a l'esperit musica l. Aquí, l'arquitecLLLra és un art en m o viment i està f eta p el so." L'activitat musical de la Cité de la Musique es complementa a La Villetle amb les sales de con<'<'t·t de la Grande Ila11e (mod ulable f'm s a més de vint mil espectadors, acLill festivals de tot tipus), el Hali de Ja Chanson (músiques populars de tols els temps}. el Kiosque à Musique (per ballar qualsevol Lipu de música), la Sala del Zénith (de gran capacitat, per a grup de rock i varietat internacional ) i Hot Brass (jazz, àcid j azz, música llatina i disc jock eys per ballar fins a la matinada), totes gestionades pel Parc de La Villen e. Centre de creació i difusió 168 La programació s'articula p r incipalment al vohanl de la sala de concerts i s'hi combina música del R enaixement, barroc, classicisme i romanticisme, música del segle XX, jazz, cançó i músiques del món. o es tracta, per ò, d'un eclecticisme banal, sinó que aquesta varieta t r eflecteix una >oluntat de portar el públic, gràcies a un p rograma d'alta qualitat, a l a p ercepció i comprensió de temes d'èpoques i tradicions difer ents, tot buscant-ne l'essència original. Aquest objecLiu està afavorit per Ics infraestructur es d el museu i els centres de documentació amb activitats estretament lligades als concerts amh caps de setmana temàtics, demostracions d' instruments, audició d'a rxius, presentacions, debats, aLtdiovisuals ... E n relació amh la música clàssica i contemporània, l'es tr eta coH aboració de la Cité de la Musique amb el Conservatori Nacional Super ior de Música i Dansa d e París i l'acolliment en residència de l'E nsemble I nler- contemp or·a in (a nter iorment a l'IRCAM, al costat del Centre Pompidou) pr·cclisposen a u n a fo r ta p resè ncia de músiques cultes en el progr·ama. Pel que fa al Conser vatori, les coHahoracions són múltiples des d' un bon pr·incrp t mitjançant el Depar tament de J azz, el Taller d'A rt LÍt·ic, l' Orquestra i el Depar·tament de Cant. Amb I' E nsemble l n ter contempOl·ain s'ha p rivilegiat un programa al voltan t de les figu r es amb més forta p ersonalitat del nostre segle: BoLJ ez, Kagel, Reich, Andricssen , Zimmermann, Sacher, Messiaen, Stravinsky o Benj amin. Aquesta formació par ticipa també en les tasqu es de la Cité amlJ l'Acadèmia d e Música del Segle X.~ i en les m.aster classes. A par t d'aquestes col·laboracions, la Cité ha huscat la participació d 'aJtres artistes i formacions, tan t per· a la interpretació com per a la fo r mació gràcies als tallers per ah seus solistes, presentació de jo\-eS talen ts i assaigs oberts al púbüc. És el cas d e T hanassis Totsikas i Mich ael Lévinas, l'Orcheslre Révolu tionnarire et Romantique sota la batuta de J ohn Eljot Gardiner, T h e Chamher Ot·ch estra of Europe dirigida per E mmanuel Krivine i :Vlarek l\linkowski, Les l\1usiciens du Lo u' t·e, }Iitsuko Ucbida, Bernard H aitink, David R obertson, Orchestre de París o l'Orch es lre National de Lió. L'espai s'auapla a la música. Per tal d'exp er imentar e] potencial de la sala modulable, s'han programat grans obres del segle XX, com el cèlebr·e Quadrat de Karlheinz Stockhausen per a quatre orq1Jest1·es o Rituel in m em.oria m Moderna de Pierre Boulez en Ja configur ació somniada per l'autor (vuit podis). La Cité ha enca rregat obres a divet·sos au tors amb total llibertat p el que fa a l'elecció dels disp ositius escènics imaginables. La Cité vol donat· cabuda a expressions ar tí tiques vin,oudes d' arreu del món dw·ant els caps de setmana temàtics, en el · quab es dcscobt·eixen i s'aprofuncleiwn músiques singulars de llocs dim. sos. Aixi, p er exemple, hi han pa1• sal a rtistes d'Hongria, Andalu,la. l'Atles, P ortugal, l'Índia, el Japói l'I ran, entre d'al tres. D' a ltra banda, ]a varietat tl't· q u ipaments de tot el parc t. combinen p er tal de donar calm. da al jazz i a l a cançó: Grandf HalJe, Zénith, Hot Brass, la ~ala mod ulable, l'amfiteatre del museu , la ca t·pa de l a Ci té de la Mu. sique i els matei."'<os janlins tlt•l parc só n espais de clilerenl capa· cita t i cat·àcter pet· acollir cle,tlf con cer ts multitudinaris a rert· tals intimistes i p ermeten l'arti· culació de festivals com La \ ,. llelle J azz Festival. Han passat pel parc artiste~ i gr ups de tots els àmbits: Juliellr Gréco, Catherine Ringer, Churl Elie Couture, Elise Cru·on, Mio~· sec, La Tordw·e, les Têtes Raidr·. Ca se Pipe, Rita Mitsou.ko o el· FabuJous Trobadors. per e~ men· tar-ne només alguns exemple-. Una eina i un pol de formació runwnt¡ La Cüé de la Musique és un gran centre de formació i de re· cursos pedagògics per a cn•r· nyants, formadors i amateurs dt totes les edats. Està connectada amb tots els centres franc~o, implicats en la tasca pedagò~ca musical: professors d'eclucarió musical i dels conser vatoris, a<:sociacions, comunes, instàncies re· gionals j nacionals, i tols els con· servatoris n acionals superior~. Proposa als seus visitants sene~:> adaptats a les seves necessitats. El centre de r ecursos i dan,J està destinat al gran públic i in· clou el centre d'informació dr música j dansa per a iufanli>. ~a· r·es, melòmans, estudiants 0 sun· ples cu r·iosos, i la mediateca pe· dagògica per a professors i estu· dian ts amb més de 20.000 d ocuments (partitures. Wb~e,. revistes, vídeos, programes d or· d inador, multimèdia ...). El centre de r ecer ca 1. de dO' >Íl'a pe1· missió l fi6 i co wmrnt: rahrica( •ira. É d'estudi lre l'ev la in no\ Amé la Cité 1eis de ·aigs ob ·ions d -,oliste!> ·obre in ttrobac mt•s de li prr ¡ ~htt·als lnivn s P• io1e~. b ti1itat i rreació, Nades IÍtat PANORAMA Bn1s:.cl·lt>::;, Be•·lín i N o' a Y01·k. l; c,po:.it ió J>l'nnanenl p1·opo a una J.istò•·ia d e la mú:.iea occidt>ntal de:- del R cnai,emeul fins als no:.tn's dic¡,, i les exposicion s lempot·al:. busque n ohri•·-;.e a lotes les mút>ique:.. C t·àries a la tecnologia dl'!!> au•·iculnrs p c1· infrarojos és possible dc ft>r tol el •·ecorregut ucompunyal d'e., püca cions i d 'e>.cmplt~s sou O l'S que ftu1 molt més umc11a i profitosa la ''is ita. També s'ofN·ci x•·n, Lunl nJ grun pC1blic con1 als <'Xpt'rls, activitats com ara proj(•ccions ric docume ntals, visiIcs c:onwutadt•s, talle rs, conferè n('i<'S, ci nrma, espectacles p er u inl'a IItH, qut' moltt's Vt'gades es fan l't'RRÒ el<- lt•s ll'màtiques cles«>nvolupudt's al:,, cic·les de concet·Ls. AcuH, igualnwut , profes~>i onals, luthiers, faht·ic·anls i músics amb motiu de .,cminari:. i Lrobadel' nacionals i qual, 1ci_,en (lj\fr. ll pa•. ~U oia_ Japó , lt d'p. fre e, raburande asala ) lllU· a MulS del capn- 3es de reci- rarti· .a \i. iste, i .iliette Cbarl inl<>rnacional~:~. )[io,. aide-, o els smen· es. de Un racó del Museu de la Música és un :le re· ense· 1rs dr ~eta da 1cesos ~ògica Itació asser re· :l!i ¡con· :rior5. erre~> (5. jans~ : i iu· ió de s, pa· • sinJ· ·a pe· eslu· o.ooo ibres, d'or· e do· rumentació c.lel.Museu òe la Música pe1· a professional.s t.~ com a missió la cons tru rció, conser vatió i conmnicacic) cl ' un fons documental sobre la his tòria i la fabricació d'instruments dc mú•ira. És un indret priv ilegia t d'Mudi dc l'est1·cta r e lac ió e ntre l'evolució d e ls ins t1·ume nls, la innovació i Ja com p osició. Amés a més d'a quest:. ccnt1·es, la Cité ofrreix una !.è1·ie cle serleh de formació, com a r a els a s·~ig, oberts al públic, a ccés a ses'1Dlls de lJ·I'ha LI en Ll't>. m (•s ics, 'O~stes i dircclo1·s, lc¡, " mirad es ~obre instruments", els " fòrums" 1 trobades periòdiques, plataformes de retrobament. i cl' inle n·anIÍ per a professo•·s. C lasses magls~J·als per als joves tu lont s, la ~IIIYCI'Silat d 'esliu, cicles d'a('ti~'llats per a infants, a d o lescents i J~ves, basats en l'escolta, la tTca· e n "'l'llp: talle rs d c 11\ilat l· e1 JOC o er 'ó eacJ , r econ ·etrul dcsco!Jerta , .tc&, classes' "' mus . ~s1at1 es de JOves culttu·als, espectacles (contes musicals, concerts descobe·rta , pel·lícules ... ), tallers de percussió ... Per als professors : els dijous a Ja Cité - trobades sobre tcmcs relacionats amb els concerts, les citesòpies, en què es fa el seguiment d ' un sol instr ument g•·àcies a lots els equipaments i les poss ibilitats de la Cité. E ls centres d e documentació han iniciat amb el Con sel'va tori d e París una política edü orial de supot·t a les se,' es activitats tol dedicant un especial esfor ç al camp audiovis ual i multimèdia. El Museu de la Música El Museu d e la Mí•sica destaca tant pel valor patrimonial -gener6s pel que fa a l' ohert ura a Lot tipus de mf1sica- com p er la qualitat de m oltes d c les s«>vcs peces, al nivell de museu s de m és re110m , co m e l d e lJamfilealrc del museu permet eseollur iu:.truments de la collccc·ió t'n eiclcs, amb la voluntat d ' intentar lligu1· inmn a ció tècnica amh l'l't•ut'ió musical. El museu, pc1·ò, tambP vol aglutinar esfo•·ços en la J'l'C!CI'Ca p er mitjà d el centre de docunwntaei6, indret privilegiat pe•· a l'esludj tle la història d e la innov01ció i dt• les tècniques actuals en <'I <'Hmp de la construcció d ' ins truments. 'làmbé inclou un laboratori d ' innovació i restauració a disposició d e la coH ecció del museu , com també d 'altres centres, museus i par·Liculars. Dins d el mat·c extens i p ostmocle m d el PatT de La Villelle, una dc ]('¡, da1Te 1·cs herències que el ¡H'esident ~Iille n-and d e ixà a Pads, la Cité de la Musique csdevf, d oncs, un punt de r efe rència int>ludible com a infraestwclura cultw·al, capaç de satis fer i d'adaptar-se a les necessitats, possibilitats i inte1·essos de tothom en a llò rc•ferenl a la música. El prol't•ssiollal, l'eslud iRnl, el melòman, el lurisla, l'amateur..., lolhom pol ti'Obor-h i el que busca: escolt.at; aprendre, ensenym; investigat; fer mí11;icn, informar-se, ballar o, simplement, respi•·a•· música i passejar tot deixant-se seduir pels coIOJ·s i els som; del parc. 168 ria Ua; •Pp-Anl 1iolí i 1 quel Se1 en Ul(UI dels no1 llir una tat dels tics (1 Brurh, Li,zt) ¡1 gtals d, PANORAMA Tercera edició del cicle El Primer Palau, una aposta pels músics ioves p er tercer· any consecutiu - i, doncs, a miJ pe rspectives fona men ta des de consolidació delïniti1e>- la Fundació Or feó Ca talàPalau de ]a Mús ica Catalan a r eitera la seva contr ibució a la pr omorió de joves in tèrprets de ~alor des de l'escen a r·i priviJe!iat del Palau de la Música Ca talana nútjançant els quatre conttrts habituals del cicle El Primrr Palau, que en les dues edicions anteriors han met·cscut una resposta quantitativament important de públic i u na valoració unànimement positi va de tots els nostres estaments musicals. Enguany hom assis tirà al debut al Palau de dotze joves Ü1SLrumeotistes de molt el ivet·sa proc~dè n c i a geogràfica: q ua tre Jlianistes (Àiex Ra mírez, J or·d i López, J avier Periañez i J osé Enrique Bagaría), dos violonislts (Manuel Por·ta i J osé lVI. Fernandez), una fla u tista (Patriria Uazo), un trompetis ta (Jo>rp-Antoni Casado), u n duo de 1iolí i viola (Joa n E s p ina i Miqurl Serrahima) i u11 duo de clarinN i piano (Isaac Rod ríguez i l~reia Fornells). Tots ells acluen. sigui en recital o acompaD)ats per l'Orc¡uestt·a acional d~ Cambra d'Andorra o l'Orquestra Si1nfònica del Vallès, sota ~direcció de Manuel Va ldivieso i Jordi Mor·a, t·espect ivament. Cal remarcar particularment, en aquesta ocasió, la inq uietud dels nostres joves mús ics a escoUir lllla progra mació q ue a l cos, · ·t romandels gI .a ns e¡,asslCS lat . lles (Haydn, Mozart, Webet·, tBruch, Schuman n , F't·a n ck , JSzt) inclou compositot·s consan-ats del segle XX (Albéniz, Fa- Set dels dotze ioves intèrpre ts que participen e n aque sta e dició de El Prime r Palau. D'esquerra a dreta: Manuel Porta, Josep-Antoni Casado, Àlex Ramírez, Mireia Forne lls, Isaac Rodrígu ez, Patrlcla Mazo i Jordi Lópe z lla, Poulenc) i compositors catal ans ac tuals (Mo ntsalva Lge, Gttinjoan, Cervelló). També volem r emarcar que la formació i les actintats dels j oves artistes seleccionats abasta tm ampli i eclèctic ventaU d'institucions, actuacions i guardons: intèrprets formats als consen ·atoris superior·s del Liceu i l\1Lmicipal de Barcel ona, els conser·vatoris de Badalona, Còrdova i Huelva, a l'E scuela Superior RE'ina Sofía de Madrid, la Guidhall School i el Royal College of Music de Londres, entre d'altres; col·laborador s qualificats de la .I ONDE, la J OSC, POrquestra de Cambra Teatr e Lliu re, el H.oyal College Stril1g Ot·chest ra o la London Symphony; becaris de l'Associació per a .Toves l ntèrpr·ets Sofia P uche; guardonats als concur·sos Ger mans Claret, Joan Massiu, Pape r dc Música de Capellades, cursos inter nacionals de anliago de Compostel·Ja, Ciudad dc .\Jbacete, Associació Catalana de Compositors, Concur s Permane nt de JJMM d"Espanya, etc. 1ò tes aquestes dades configur·t>n un pe r-fil molt re presentatiu de Ics in:.Litucions i entitats que més s·ha n dis tingit e n la formació i pr·omoció dels nostres instrumentistes i dels mitjans pels quals es ca nalitzen les seves i nquie tu ds. Raó pe r la c¡ual hom CS J)('J"a una respos ta en tusiasta i quan titativament impot·tant del nos t re p úblic, tal com s'ha esdevingut fin s a ra. Aquesta edició tamhé compla amb el copulr·ocinj de J'Organismo Nacional de Lotcrías y Apuestas del E Lado. PANORAMA La lletra impresa a través de la música Amb aquesta e ntre vista iniciem una sè rie d estinada a mostrar e ls vincles de coneguts lite rats catalans amb la música. Vincles que ne ixen de la constatació d e l pape r que juga l' art mus ica l e n la seva obra. Hem e ncarre gat aquesta secció a Mique l Pujadó per la se va doble condició d e professor de literatura i d e m úsic, ja que és un reconegut cantautor. Fa temps va col·laborar a la 11 Re vista Musical Catalana11 e n qua litat de comentarista d e Cançó. U!PII pa wcadis• rrlls mc tapa iu f!'fU. /¡ ninl en pl'l~ibil fill d'u rren e.t a5SÍSIÍI , Miquel Desclot o la música dels mots 168 Miquel Desclot és el pseudònim literari de Miquel Muñoz i Creus (Barcelona, 1952). Lingüista (és l'autor d'una Teoria sintàctica per a l'escolo -1977), i exprofessor de llengua i literatura a Rosa Sensat, es va donar a conèixer com a poeta el 1971 amb Ira és trista passió, i ha publicat, entre molts altres llibres, Cançons de lo lluna ol barret (1978) i Com si de sempre (1994). Melòman convençut, ha escrit treballs destinats a ser interpretats per corals infantils (com Música, mestre! -1987), però cal dir que el món musical amara gairebé tota la seva obra escrita . De la relació entre els sons verbals i els no verbals, i de molts altres temes, n'hem parlat durant una agradable tarda d'estiu, bo i asseguts al seu estudi de Castellar del Vallès. Per M IQU EL PUJADÓ i_nLer·ès per l a música es pr·esent a Ja teYa obra d es del començament, i no vaig errat. Conc r eta me nt, a ira és trista passió ja podem troba t· r astres d e la teva cli· r·ia ... -Doncs sí. En aquest llibre, ja L' hi v aig incloure Wl P oema eJeetrònic que no té res a veure, nwlgrat el que p odria semblar, amb el món tecnològ ic, sinó que és l'eco d 'un dels meus primers concerts d e mtí.sica electrònica ... Jo vaig començar a assistir aL~ setze an ys a concerts d'aqu esta m ena, ja tocat p er la tramuntana d e la música contemporània. Fou, doncs, d esprés d'un concert , que vaig escriure aquest p oema, tan desmanegat com v ulguis. p erò que ja inclou moltes referències musicals. De f et, el que més em va ma rcar durant la m eva adolescència f ou el d escobriment de Bartók. -És p oc habitual. ' eur·e un n oi de setze an ys que :.'endinsa a l'univers de Ba t·Lók ... -Ja ho crec, i m és si tens en compte d e quin temps parlem! 1 a finals d els anys seixanta o començaments dels setanta costav a molt trobar dis cos d 'aquesta m ena de música! R ecordo que el primer disc d e Bart6k que vaig poder trobar v a ser LLn concert. per a violí. A poc a poc, em v aig poder anar proveint ... 1 tut d el.s millors poemes d e la m eva prim era època (és d e l'any 1971), recollit m és tard eu el volum /au, a 1 que e.1 t Català Contem recorda -En e utilitzes del mór popular -Sí, é -Perè lari mr Cançon no pro per na mació • rompob -Toto miralls na al l Bartók po¡mla1 uefer segle x; sica mc muls dt una mi -però ton- Juvenilia, parteix d'una tisió bartokiana. Es tracta d'EI riu de lava, 1945. T té com a subtí· tol: ''Acompanyant Bé/a Bartók en el concert p er a piano mím. 3". -Ajxí doncs, l es referèncie> musicals pt·esents en el5 teu, pr·ime r·s 11ibres són clarament.de tipus contemporani: Bartok. Schonberg... . - ... i S tra vinsky, i Anton lfrbem també, un deixeble de Schonberu que utilitza el dode· 0 • deIs 0~1)'•.1 cafonisme a pm·ttr vint. Però a J u verúlia, tombe iu trobaràs un poema j~zístic d~· clicat a Louis Armstrortg. Es 11 ~ tu la. Dansa tribal de Satcblll? 1 el v aig escriure el 1975. Música , · t· Jaz · .... -· e's el qut conlemporanw escolta va a casa, d 'ença• que el 1 e~ tradicic es -l ai: produc• fn el fe mé,. di, IIIP/Il un, texl dició. -Qu~ cançotL experin raldria Perquè l'elmbit nicació -És har u al ci6 tlel! ~r del Ien en tríptic nant- e elb. i el PANORAMA eu pare va portar-hi el primer Ull d'aqu ells apamonoaurals, en els quals la tapo incloïa l'altaveu. Al~ conrerts, hi anava quan podw, t enint en compte que les meves possibilitats econòmiques -sóc Jill d'una família senz illa- no rren excesswes. Recordo haver assistit, des del g alliner del Palau, a algun concert d 'un g rup que es deia si fa tLO fa "Conjunt Català Tnstrum entcd d e Música Contemporània" . .la no se'n deu recordar gairebé ning tí. -En canvi, en obr es pos teriors utilitzes molts elr me nts propis del món tradic iona l, d~> la cançó popular. -Sí. és curiós. -Però potser aques t neopopulari;me - parlo especialment de Cançon,~ de la lluna al barretno llrové de la ca nçó popular prr \·ia directa, sinó de la sublimació que en fan determinats compositors ... -Totalment d 'acord. Un dels miralls de les Cançons de la lluna al barret és el treball que Bartókfa. a partir de la música popular. Per a ell, no es 1ra.c tct de fer tuw música popu lar d el segle XX, sinó de crea.r tuw rnúsica moderna a part ir dels estímuls de la música tradicional, una música absoluta.m ent nova -però amb un rerefons autòcton- en un mom ent en què la tradició tonal semblcwa totalment e.~gotada. -I això, en e l ca mp de la LC\ a producció po el ria concr e tar·-se en el fel dc passa r· d' u na poesia rnés. diguem-ne, experimen tal, a un texto més lligats amb la tradició. -Quan vaig escriure aquestes cançons em vaig dir: "Bé, ja has t.rperimentat prou. Ara potser caldria que et comuniquessis." ~~rqu~ cal confessar qne, en I ~mbtt experiment al, la comués sovint molt limita.da. -;s potsee el que e ls va pasa alguns poetes de l a t::>;•on e ra~ ~ar ,, r~o dels setanta, que, vole nt fugir drl " realisme", s'embr·ancaven en un món tan formalista i Crj ' Pllc que aca baven co ndc mnant·se a Ucair -se només entr e ~lk i el públi~ en fugia. ~odiscos. mis ~uts juga ria Jt e visió El riu subtí· :artók n/Ím. èncie: teU> eni dr artók, n lf~ le de dode· a11,rs zbé /Ji ic de· Es Li· bmo i [tísica 11que ¡ue el nrct6 l!obra de Miquel Desclot ha inspirat una munió de cançons de diferents grups i cantants catalans -Però quan jo va.ig conum çar a escriure la poesia realista era encara ben viva! Recordo que en ./oan Colomine.s, m.etge i poeta, arra.n d e la presentació d'un dels meus llibres, vafer un manifest de poesia realista ... i jo hi sortia, representat per text os que ja no tenien re.s a ueure amb el realisme. - En tot cas, tot i que les Cançons de la lluna al barret són fill es d'un esperit bartokià o slt·avinskià, quan alguns dE>Is poem es del llibre són mu sicats i cantats p er dive r sos sol istes i grups, són interp r e tats d' una manera no gens avantguanlista . - De fet, ho espera·ua i, .fins a un cert punt, ho desitja:ua. L'a.n y 1978, quan surt el llibre, enca.ra no s'havia produït la famosa crisi d e la cançó, i esperava que els meus textos servissin d 'estímul a m és d'un cantant. J a l'any 1975 Ramon Mun taner havia enregistrat en el seu primer LP la Rondalla per a infan ts innocents . Després, vaig ser cantat, entre d'altres, p er Celdoni Fonoll i pel grup Coses. -El grup Coses, sobretot, es va nodrir molt dels teus poem es. Al seu segon LP (A ra és demà), h i trobem Cançó del faroner; Cançó del noi de cal Ribera i Cançó de la pagesa cle Riner. l a Perquè no s'apagui l'aire, el seu tercer i darrer treball di scogr~t­ fi c, h i ha via vet·sions de Cançó del cor d el cavallet; Cançó d e jugar a soldats, Floris i Blancaflor (tm poema més ant ic que no pas els altres), i Cançó del campaner de Taüll, aquest da rre r· poema conve t·tit en una Uarga com ¡>o ·ició d'un quart d' hora que ' cnia a ser el l iatge a !taca par·Liculae d e l grup. - Part d 'aquesta composició Ira estat incorporada recen tm ent al disc 1àüll, de Primera 1 ota, tm excel·lent grup d edicat n /'aggio rnamc nto d e la música popular, fundat per Jordi Fà bregas, un dels tres m embres de Coses. - RcC'onlo també baver· sen ti t fa anys la Mercè Madolf'll cantar la Cançó dels p irates de secà, per·ò a ques ta ver s ió no ha estat mai p u blicada discogr àficame nt. - Hi ha mult es ·v ersions que romwren inèdit es ... Per exemple, w1 professor d el conser vatori ua musicnr tot Cançon s de Ja Utma al hal'I'CI, de dalt a baix! I en una d e {ps erenates al Barri Gòtic se'm ua estrenar w1 cicle de can çons musicat p er a veu i piano ... i can tat per una japonesa (se l'en tenia bastant bé, tot s'Ito d e dir). Enfl, ha estat un llibre bastant aprofitat. - En Ics inte l'pr e tac ions més ''clàss ir]ues", no hi ha el per ill que d s cantan ts, o les cantants, facin passar l'emissió pe r· clavant d (l la voca lització, i que el text tiC' la ca uçó L'Csul ü ini nteH igih le't MoJtes veus de les a nomenades "líriques" pateixen d'aques t mal... -Sí que hi ha aquest p erill, i és llita cosa que no he entès mai, que a tllt cantant que interpreta, posem p er cas, un Schubert - tenint en compt e la importància que el text tenia p er a Schubert-. no se l'enteng ui. Que la seva obsessió per la veu o p el d omini de la tècnica vagi en detriment d el text h o trobo g ravíssim. l , a més, d e vegades hi ha ca ntants que no saben què estan dient: han après un text d e memòria en una lleng ua determinada i no s'han molestat a co n e txer-n e e l s ig nifica t f Aqttells compositors estaven enamorats de la poesia, no feien ca nçons p erquè sí. Altrament , s'ha.urien d edicat únicamen t a fer composicions instntmentals. Hi ha uia un compositor de lieder· que, abans d e la interpretació ca ntada del t ema (e ll mateix era el pianista acampa- 168 PANORAMA nyant), recitaun el poema en ueu alta per tal que totlwm copsés Pl contingut del text ... Potser rlubtaua de la capacitat comtwicativa de l'intèrpret. En tot cas, pr>r a un oient alemany queda molt clar que el lied és tant poesia com música . Aqu í, la gent que no sap alemany, pot tenir la iden que va a escoltar m ús i cet i prou. - Polst' r és C'l mat e ix que ha pabsa l amb l'òpC'r a. Molts han pe rd ut dc vista que es tracta rl ' u n a com p osi ció dra màtica can tuda ... - ... 1 l'han con uertit en un simple ca:;tell de focs uocal. És lamentable. - lno ha pC'nsat mai a fer tex- tos d e Ucd o t·iginal en català? 168 -No, i suposo que és per una simple qüestió de falta de demclllda. E l lied durant el romanticisme tenia un paper social que ha perdut actualment. 1 si per als músics d'ara la parau/o compta molt poc, això n.o és sinó el reflex de la nostra societat contemporània, una societat on la paraula s'està veient cada cop més marginada. - Tu, de fet, has fet de lle trista p er a inic ia ti ves diverses, però so bretot e n e l ca mp infantil... Pe r exemple, .Música, mestre!, u na me na de best iari mu ical de 1987 .. . - ... on cada poema esta ua dedicat a un instrument musical. Es ua estrenar en una trobada de corals infantils de Catalunya: quatre mil nens, acompanyats per una orquestra simfònica! Hi hauia més gent cantant que no pas escoltant, al pavelló esportiu on tingué lloc l'acte. És curiós, p erquè quan començava a escriure, de jove, no se m'havia acudit mat que pogués acomplir cap funció en el món de la pedagogia. Com a escriptor, v ull dir, perquè de classes ja en feia. I és justament quan he deixat de treballar en l'ensenyament que la uida m'ha anat portant a col-laborar cada cop m és en projectes pedagògics relacionats amb la poesia, amb la música, amb La Llengua... Senya l que d euen d'existir unes mancances determinades, i que 11 La canejó més bonica del món" porta quinze anys de presència als • escenaris dec resultar ú.til p er omplir forat.s. I com que no sé dir que no quan m'ho dPtnanen, vuigfent. -En aquest ca mp, també valclría l a pen a recordar l'avcn Lu ra de La cançó m és bonica del m6n... -Aquesta va ser una iniciativa que va venir de Vic. de Sebastià Bardolet i la Camerata d e Cançó Tradicional. Em uan suggerir un bon nombre de cançons tradicionals per triar i remenar i em uan demanar que bastís un conte que seruís de fil conductor d'algunes. Tot i que no vaig fer el meu treball pensant que havia d'esdevenir un muntatge teatral, sé que, quinze anys després, enca ra. el representen.. -També ha esdevingut disc. -I llibre, més recentment. Tot i que els dissenyadors, que són els autèntics dictadors del món editorial, han posat l'accent elamunt d e les cançons i han prescindit quasi totalment del COllte. Llàstima, perquè així el llibre ha esdevingut una mena cie cançoner més. Cal dir, p erò, que he fet altres treballs en un terreny similar. Per exemple, La flor de lilà. 1Yomés que en aquest cas no em van oferir gaire marge p er triar. Em uan donar deu cançons exactes (de J'lfozart, de Brahms, etc., però amb lletres catalanes) i les vaig lraver d 'encabir com fos en la meua història. També he tingut alguna experiència. amb la Coral San t Jordi ... Ara que hi penso, amb els de la Camerata uaig reincidir: els v aig fer un muntatge més teatralitzat -ara ja sabia d e quin peu calçaven- a partir de eetnçons d'oficis. La història que articulava les ca.nçons era la d'un marcià a qui se li espat- llava la nau tot just arribar a 1 . a erra L que es veia obligat 0 aprendre una feina per ta{ dP guanyar-se les garrofes tol e.sprrant que el uinguessin a ajudar des del seu llunyà planeta. Aca. ba triant l'ofici de polític. per. què troba que és l'activitat més descansada. En fi, tot plegat era una excusa p er anar enfi. lant cançons... -Al Lres experiències d'encàrT; t·cc? - Ffotne, darrerament tu i jo hem coincidit com a lletristes en el muntatge Eròtic Giust, quee11 1\fa rcel Case llas ha presentat al Teatre M alie. Es tracta d'uu concert espectacle molt ditrertit basat en cançons eròtiques. -En tot cas, sembla una feu1a lògica, per a Lm poeta que vol v iure d 'escriure, treballar com a lletrista per a :iniciatives mu5Ϸ cals molt diYerses. I dic "sembla., perquè, malgrat el que poJ,·ia esp erar-se. no tots els porLes tenen oïda musical. !:Espriu, pe r exemple ... - L'Espriu tenia l'orella de su· ro. Però de suro, eh? -Això es va veure quan la Manna Rossell li va demanar Un nou cant dels ocells, i li va es· cr-iure tul text en què les pauses melòcliq11es no coincidien amh les sintàc tiques ni per casuali· tat ... -Aquesta història no la conei· xta , però tota la seua pollllia -extraordinària des d'altres punts de vista- és una mostra de manca de musicalitat. f ai.tò sorprèn en un poeta... Tot i que hi ha gent que se .5orprengui del contrari: no Ja gaire, després d'una conferència que vaig fer sobre temes musicals, algú em va preguntar: "Què hi fa, un poeta, parlant de música?'' f hauria de ser el més normal del m 6n . Jo treballo amb les parau· les, p erò sobretot amb les possi· bilitats sonores de les paraules. amb la mú.sica dels mots. El po· eta ha d 'emocionar. 1 el seu pro· blema és que ha d 'emociooar 0 partir d'una experiència perso· nalí.5sima que ha d'expressar . . · com t'1• col· anl b un d zccwnarz lectiu. Has de di.storsionar. doncs, les paraules perque'e~de· " ringuín fOJ. ai.1 111. ÍIIIJ Qb.llrae /inl(iiíst una jei1 músic. -Ja 1 quin~ &e ¡o.Jan• n -Se'll JenJme Sogam ragdll e home a cul sòlic sica, /u seus ve1 tm sem cals, ré molt àte -l pl.' derna? 'l'tanta lltOt I< dr la pa -Però d'abans li•me cc la rea cc sical. Pr música poesia, llaiako ment l loJ el qt gramav na pers /ida i e lliures Sen;il/a Ira trac analitze ta cie l'e 1 -Pod obra p "per.or df>pré lluna 0 llarg pa -Sap: reure C• sia dur, em uait Annva , dei,rat 1 sa per 1 anar so pantalh -Si amJ> ell Premi I PANORAMA ~ra la gat a .a/ dP espejudar .Aca. per~t més Jlegal enji. mcàr- i jo en rueen tal al d'un :vertit l te.~ feina te rol com a musr- ' ·semte po; poesprilL :fe SU· a )fa. tr Un l'a e~­ tausrs amb sua li- =onei- IOesia ~[tres wstra raixò i que ui del !sprés ig fer úem 1 , un J?'. I 1 1del ara u· vossiJilles, ~~po· t pro· •wra ,erso· ·essor . col- :onur, es de- rinb11¡j11 un instrum ent. 1 com ho fiJJ· això? Doncs treballant el w. imposant una estructura ¡¡/¡$tracta a la simple estructura lingüística, fe nt. e'_' d efinitiva unafeina molt sumlar a la d el DtÚSÍC • -Ja que parlàvem d 'Espr iu , quins ón pe r a tu <'ls poetes catalans mé " mus ica ls"'? -Se'm fa difícil dir-ho ... Evitlentmenl, Carner. I Verdaguer. 1 Sagcrrra, és clar. El cas de Maragall és molt esp ecial : era L/11. home amb tuta forma ció musical sòlidct: quan pw·La va d e IIIIÍ,¡cll, hi tocava . En canvi, els seus versos, amb excep cions, no pm semblen especialment musicals, té una veu m olt 11eutra, molt àtona. -1 pel que fa a Ja poe ia moderna? Polset· el formali sme d e ls ·etanta va me n yspn•a r· ober·tament les poss ibilita ts mus icals deia par·aula ... -Però el problema ja venia {abans. De fet , quan el simbolisme comença. a a nar de ba i.-ta, la reacció és clarament ant.imusical. Però els qui creuen que la música no és important en feL poesia, farien bP d e jixar-se en llaiakouski, un poeta apcu·entmellt trencador, aixafacaixes, Iol e/ que v ulg nis, pere) que progromaua els seus ·versos eles cl'nna perspectiva musical m.olt sòlida i estricta. Els seus vC'rsos lliures no s6n versos lliures. Senzillam ell 1, segueixen una alIra tradició, i són p erfectament analitzables des d el punt de visla de /'estructura sonora . -Podr·íem tornat· a t·a a la teva qbra poèlica més. digu em-ne, "per onar ' . Fa l'efecte que dr,prés dc les Cançons de La lluna al barret vas obrir u n llarg par·èntesi de s ile n ci. -5aps què em va passar? En t·~ure com evoluciona va. la poella durClnl els primers vuitanta em vaig desenc(J.ntar una mica. -lnavu escrivint, a ixò no ho he deïtat · pero, sense cap pres· tnat, la per publicar: Tot i això, ·van anar sortint llibres. Au ques i espant~lls, per exemple. -Sr no r ecor·do mal a men t, arni¡ ~ll vas guan yar el prim('r Prenu Pere Qu at·L d ' H umo r i Sà- De sclot és l'autor de l te;d d'aquesta cantata e stre nada el 1994 pe r comme morar els 25 anys de Corals Juve nils de Catalunya tira, l'any 1987. -Exacte. - T també hi h a Com si de sempre, un recull d e l 994 de pocm es molt breus, inspirats per la lírica oriental, en e ls quals s<·mbl es anar a la rece t·ca d e la síntesi exp1·essiva. - D'ençà que vaig conèixer la poesia japonesa, i que em va.ig a trevir a f er-ne a.lgunes versions (a partir de l'ang lè!i o del ji·ancès, car de japonès no en sé), que en sóc Ull enamora.t. Penso que és un univers poèt ie que encara ens pot ensenyar moltes coses. Com elfet d 'esprémer els nwts p er anar a raure a l'essencial. Espero que musicalment aquests poem es també "sonin", p erò en aquest cas la m eva voluntat era tota una altra. no hi ha referents e..,;teriors COfierets d es d 'aquest punt de vista. -I què escrius ara, p e l que fa a poesia? -Quan puc, p erquè de temps per a mi no en tinc gaire, u·eballo en uns p oemes que m 'estcw sortint una mica m és extensos, p erò no gaire: de la mida del sonet, .si fa no fa.. I tampoc 110 presenten referències musicals explícites. - E n canvi, algu~n s d els danc t·s llibr es que has p ublica t sí q u e són musicals d e dalt a hai.x:. Per· exemple, la teva versió en foema d e conte de La flauta màg ica ... - la ser una promesa f eta a la m c>t•ajilla , després d 'una representació d'aquesta òpera que la va d eixar totalment seduïda. U l'aig dir que li escriuria l'arg um ent efl forma de llibre p erquè el pog ués PtliPndre bé, i així ho vaig f er: 1c¡uest llibret va bé. a m és, pl>r trl'Hcar el.-; prejudicis dels qui crPuen que La fl auta m ugic·a és ,,,a obra dUïcilíssima i hermètica. Com totes les obres d 'art, t,é div ersos nivell.~ d e lectura, pPrÒ ens hi podem acosta r amb la innocència de l.~ infants, sense manies ni prejudicis, i ji·uir-ne de IJalent. 1 vaig reincidir nmb El l,;~t·hc r· de Sc,rilla: prim er ha iJia fet 11na adaptació dels t extos p er a una representació en català, i la versió narrotiva posterior en va ser una conseqiiència lòg ica. -, \ques ts dos ' o lums podrien st>r· l'i nic-i d ' una C'ol-l ecció dmòprra e~ plirad a". -No et nego que m 'ag radaria f er-ne alguna altra, p erò tot d ep èn dc la m eva disponibili tat. /) 'en ~·à que vaig abandonar l'ensPnya iiWIIt, v isc exclu,~ iva­ m ent ci'Pscriure i a ixò m 'o blig a a fer tot s els papers de l'auca, i haig de respondre a encàr recs de tota mena. I treballs com La flu u la màgic-u o El badJct· dc Sev illa són molt ag radables de f er pen) molt poc " nutritius". -No voldria pas aca ba r· aq11esta c·on versu sense fer·- te m1a pregu nta que m't•n cu r·ioseix força: q uina é · la teva f01·mació musica l? - La m eva fo rmació és la d"un oient entusiasta. Però, tol i que tinc nocions d'escriptura musical, 110 puc -per exemple- ''sentir"' la nwsrca interiorment només a través d e la lectura d'uTUl partitura orquestral. Miro d 'aprendre d e La mtí.sica tant com puc, però, i IPs m eves activ itats mai no se n'allunyen gaire. -Només ea l pen sa t·, p e r exem- plf•, t' li el Pierrot lunaire del Lliure, o rn e l d ivc> rlit m u n tatge satíri c q u e vas cscr ilu ·e per a l'uelor Q u im Leci n a a pa r tir de la l/ istòria del soldat. .. - /Exactament: paraules i so. Tota la m eva activit.al g ira al voltant d'aquests dos conceptes que, sovint, esdevenen un de sol. 168 PANORAMA La Simfònica del Vallès inaugura temporada amb nou president i gerent La forma ció és a punt de liquidar el seu d eute històric Nous aires bufe n a l' Orquestra Simfònica d el Vall ès (OSV), que, després de 1O anys demostra nt que té un espai definit en el món simfònic català, afronta la seva onzena temporada amb un nou president i un nou gerent al seu organigrama empresarial i amb la liquidació Per RRMC i e l 3 1 de dese mbre d'engua n) l' OSV aco nsegueix liquid a r definiti vament el seu de ute> hil>tòric, dc gaire bé 6 milion de pe setes - to t a complint una línja d e sanejamen t pa ctad a e nt1·e e l Consell d'Adm in is tr·ació de l'OSV i el D ep ar tamen t de C ultu r a de Ja Gener alita t pe r ta l de no perdre l'aj ut d'aqu es ta i n s ti t u c ióestare m, se ns dubte, da vant un m o ment his tò ri c. Pe t·ò cal tenir e n compte que a qu esta bon a notícia és el t·esu ltat d 'una gesti ó econ òmica molt estricta que passa, c nt1·e a ltr es aspectes, per la congela c ió de ls sous dels músics d es de fa set a n ys. Tal com va ma nife ta r r ecentment a aques ta publicació Joan Oller, fins a l mes d'agost ger ent d e J'OSV i co r e po nsable d e la p r ogra mac ió d'aquesta tempor a da (Ja pt·ogramac ió e confecc io na conjunta me nt en tre la Dir ecció Artí!>tica i la Gerèn cia, i c r e ie m qu e les seves opinions són pro u il·lust r a tivcs de la situació de J'orques tTa ), "això S 168 16 -196 vol dir que es f a un gran esforç p erqu è la Simfònica del Vallès sobrev isqui. Després de tres anys obtenint beneficis, sempre assenyalo que és g ràcies, en bona part, al f et que els músics tenen el sou congelat , i això v ol dir que les coses no v an bé. El sacrifici dels músics i una administraci6 rig orosa és, bàsicam ent, el binomi que p ermet tirar endav ant". del seu deute històric a final d'aquest any, seg ons totes les previsions. Pel que fa a la tem porada de concerts, desta. quen el concert d'homenatge a Pau Ca. sals, una estrena de Josep Maria Plade· va ll i la tònica co ntinuista respecte dels concerts extraordinaris. Coll, Claret, Pladevall, Casals, Rodrigo i Ravel El cicle de concert · simfò nics de l'OSV a Sabadell. j a en la eva onzen a temporada, co me nça aquest 16 d 'octubre a mb l'estr·ena mun dial de Poema sonor dC' J osep Maria Plade vall -d'acord amb la política d'encàrrecs de la forma ció- , seguida de l Concert p er a piano núm. 7 de Cho pin, amh R an10n Coll com a solis ta , i la Simfonia núm. 4, "Italiana", de Mendelssoh n . Abans, per ò, el passat 25 de setemhr·e, l'OSV j a es va p t·esentar al seu públic s aba dellen c a l t eatre La Farà ndula a mb e l pr im er concer t ex tr aor dina t·i, dedicat a l'acceptada p r oposta Música de pel·lícules, te1·cer a edició. E l segon con ceet simfònic. e l 27 de novembre, comme mor a e l 25è aniver sari de Ja mo rt d e Pau Casal s i serà Lluís Clare t al violoncel el solis ta d el Concert p er a v ioloncel i orquestra de l germà de l'h om e natja t, E nric C a s als . L' h a ur à pr ece dit l'" Ober tur a en Do M, o p. 72c" de L eonora III de B eethoven , i a cabar à Ja sessió Ja Simfonia núm. 4 en Re m , op. 120 d c Schum ann , tot sola la batu ta de l p ri ncipal director con vid a t de Ja formació, i a ntic titu lar, Jo rd i Mor a. El 22 de ge ner· el directo r nor d-americà Robert H a rt Bake r dirigirà la S imfottia mím. 7 d e Beeth oven i el Concert per a piano núm. l de Txaiko1ski amb el jove J ordi Masó al piano. El director titular. Sah-ador B r o tons, dir igirà el l2 de febrer el preludi del ter cer acte i do, fragments de l'òp era wagneriana E ls mestres cantaires de Xurem· berg, seguit del celebrat Coucier· to de A ranjuez, del mestre Ro· drigo,, amh el guitarrista sabadeUe nc Alex Garrobé, i, per acabar la sessió, la Simfonia núm. 9, "El fl OU. m ón" de D vorak. El 16 d 'abril Salvador Bro· tons pre ndrà n ovament la direc· c ió d e l'OSV per oferir un pro· gr·a ma a mb dues obres de Ravel: Pavana p er a una inf anta di· Junta i el coneaudissim i corner· cial Bolero. Completaran rac· tuació, la Simfonia núm. 3 del m a tei~ Bro ton s - ser à la primera vegada que l'OSV interpreta una ob ra seva- j l a Fantasia sobre Lem es de Carmen de Sarasate. a mb )lanel P orta al violí. jo1t sabadellenc que estudia actnal· ment a L ond r es. E l si è concer t, tot tancant la temporada simfònica a Sabadell. serà el 30 d' abr il amb l'obertura de Cos'i fan tutte i el Concert p er a f acrot i orquestra de Mo· o . ' zart a més d e la Sim1.+.oma num. • ' 4 en Sol m de Mahler-' peça de fo c p er a l'OSV", segons que ,-a rnanjJes tae Sal vador Brotons- 3 la sego na part. Els solistes seran Ramon Aragall al fagot (nrcrnbre d e l' orques tr a ) i la soprano Bel· Lina Pahn. Du·igir à el mestre Pierre Cao, col·laborador ben co negu t de la formació. Saba i \aJ,o~ !tuer. l Vt .'fo Orotont la. \hr! Lrinl J -<obrin ta é~, e prO llOat hrude8 reix ml: rerls p dubte e proposL on el ¡; ment p ·és w1 amb la he dit G arepet pe/ COl proba b. crn/ ra li agra e pmori, N'ri u f~r pro1 al màx trodttir conegut i ri ciel els ing: In con/i 1lunl l'o rquet de l'OS que aM lrr, pn un púb br.}o el ftj que va1 rides. RO per aq1 rn pri11 dudatar [rg¡ gran p de l'orc e/ ¡>ast gueix, , rions Ct rloent J llr~si os runa, 0 , públic , \qu(' d~ Pnsc 26 de Ha}dn. PANORAMA Concerts extraordinaris 11 ~uesl que esta' Calodedels per a kovski Jiano. lvador feb rer i clos eriana urenr· mci~r· ·e Ro- iliacle· tea bar 9, "El · Bro· clircr· :¡ pro· Ra1el: ta di· :omer· I J'aC· 3 del ·imera ta uua sobl'f ·asare, ·, jove tetual· antia )a el elL ~rtura ')ncert e )fo· núm. ~ça de rue va ms- a seran embre o Bet· nestrt r )Jrn Sahudcll acollirà el Fes liva] d e \alsos i Danses els dies 2 i 3 d e •rnrr. Amb la proposta titul ada Df .l loscou a Viena, Salvatlo•· Brotons dirigi•·à peces d e Clinb. "u~ org ·ki, Txaikovslci -cobrint l"abpecte rus- j Strauss -(obrint l'aspecte vienès. Aqu esta éo, com és sah ut, una dE' les propostrs més a nligues i cf"lebradcs dc l' OSV, amb què ofereix més d' una vinte na de conrerlb per tot Catalunya. "Sens Jubtr el concert de ·valsos é.s la proposta que té més èxit. Allà on el fem, la sala és absolutarJPII I plena". va dir J oan Oller. "És 1111 concert que sintonitza amb la gent i els agrada. I ja ho he dit alguna vegada i ho torno 11 repetir públicam ent: si no fos pr/ toll(:ert d e valsos, l'OSV probablement no e..'t:istiria. La gent va als concerts que sap que liagradaran. Si no coneix el repertori, no hi va i això és prou cert a tot arreu. És qüestió de frr programacions que agradin al màxim nombre de gen t, i introduir a poc a poc obres menys COIII•guc/es. EL concert de valsos ielcicle Òpera a Catalunya són e/1 ingre.~sos que han g arantit la ('()11/inui'tal de l'orqrJ,es lra. " 'làmhé el rins ara buerenl d e 1orqut· Ira va d ir que el públic de l'O V no és el matei_x que e l que a~bi& tei.x a ls con certs d ·a 1lrr, programad ors. "Crec que és un piÍb/ic molt nou i això està bP.]o clic sempre que a Barcelona hi ha trenta mil persones que van nls concerts de tots els t'iries. L'OSV no ha de lluitar JIPr aquests trenta mil, perqnè, en principi, és una bal.alla perrluda -perquè no es p oden portur figures, no es pot fer una :Ol~ publicitat, et c. La guerra e I orquestra és aconseguir fer ' gran L. s 'aconsetl pc¡•fr'. ·• s mes g~ei.t, f'll part. amb programa7"·~ com Les de L'o rquestra , in~ oe,~¡ peces molt populars com lcbstcs, rèquiems, Carmina Bur~Ht, valsos, bole ros, el c. El seu IIUb/ic és moll fidel." d \qursta tem porad a el con cet·t ~~ Pasqua oft'rir à a Sabad.~IJ. e l La Creac10 de 1, de mat·ç, 11a1dn Acompanyara, 1•orqu eslra · · 1 el Cor )faclrigal (dirigit pe r \Jin•ia Bat-re •·a). formació que colla bora habituaLneut amb I'OSV. Els cantants que defensaran la parl solista de l'obra de Hnydn seran la soprano Anna M01·eno, el lcnor Lluís Vilamajó i e l bai-.: Pau Bordas, dirigits p el j ove di•·ector basc Juan J osé í\lena . ~OSV _presenta president nou E l violon ceHis ta de I'OSV Albe rt Ba•·dole t és d es d e fa poe el nou president de I'Orqu es tr·a S imfò nica d el Vallt-s, SAL, Lot s ubstituint l'antc •·io t· p•·E'side nl, E' l fla u tista Xavie •· Pome•·ol , que h o va ser d es de la SC\ a ru n d ació. D'altra banda, e l 11ou get·ent d e l'orquestra és Jord i Estrada, que suhstil u e ix J oan Oller, q u e ho va St'J' du rant tres an ys. Bardolet v a ma nifestar la inleHc ió d e manten il· una línia co ntinuis ta t·especte d c la tasca de J'anleriot· president da va ut els can vis pre iden cial i de ger e nt i davanl la liquidac ió d e l seu d eu te històric. E l nou pres ident va dir q ue " L'orques / ra no p ot dependre de La venda de concerts -repr esen ta gaireb é el 80% dels seus ingr essos-, sin6 qne necessita un pln de viabilitat amb La implicació de les iust it ucions ", perquè és una ronnaC'ÍÓ que cohrei:\: tmes necessitats concrt'tes, tant mul>icals com C'ulturals al n ostre país. També \-a dir q u e la "qualitat d el pro- duc /e és, i ho cie .ser, p erò. la ra6 essencial el el M'li j11 ncionam e nt" . J oan Olll' l' és d e la mateixa o pinió, ··cul tr•11ir m és patrocinadors i nu>s (ljuts institucionals... 1 t¡lle ¡>[s f'iients ting uin l'orq¡ws fr(l en m és consideració e11 comptes d'aprofitar-se de la set•a d e bilitat econòm ica a 1'/wm per pagar els cai:cets ''. ()ll~t· mos t•·a, a. a l mateix temps, Iu M'Va inJign ació respecte cit-Is ajuntaments d e Terr assa i G•·an oll«ws "perquè ig noren l'orques / ro absohaament, especialmen t el de Te rrassa " . L'OSV aeahnrtt l'any a mh un total d e 95 actu~wions: essenl la sisena orquc¡.,t •·n c•span) o ia a mb més actu ae io n t., pe1·ò d 'a ltra banda. la m t-s bai"a e n pres u p ost i e n aporlaC'iom, int>litu cionals (l'OSV éi>, c•om és be n s abut, 1Ymica o rq u«>st n l pr i va du es lable J ' Espanya , l'fmsliluïd a e n socie tat a n ò nima labo ral, e n què els m aleixob nu'as i«·s són els accionistes). Pc·r u i 1999 rOSV compta a mb un pressupos t d e 195 milions dt• JH'bbete ·. "S'hauria de produir llit solt qualitatiu, m olt difícil. en f unció del pressupost de forqu eslra ", ' a ma nifes ta•· Joau Olll•J•, "Seria passar d els gairc•bé 200 milions actuals ol.~ 400 milions p er t em porada, .r.Ui·a qne seria Lòg ica p er a una orques/ rn simfòni.ca". Un altr e a~>pcc·tc• prou difícil de d esen volupa •· és aconseguí•· més patrocinadon.. "El mercat ha quedat molt saturat i la presència del Pa lau i del Liceu ho fe t que molts esp ònsors estig uin ja cremats", va comenta r J oan Oller. "L'OS I err té tres molt fidels - Ba n c d o S uhaclell, Caixa d e Sabade ll i Pionccr-, a més d'algun s patrocinadors p er a concerts i propostes prwtuals." D'altra ba nda , la formació a caba d 'enn•gibtrar un compacte amb obra monog1·àfica de Salvador B•·o tom,, la 'imfonia núm. 3, Terres llem osine.s (obra que va d edicar a l' ontues tt·a a n ys allans d e fer-se'n cà n·ec) i Poem es de vent i vela, obra molt r ecen t i inspirada t·n qualre p oemes d e Josep M. d c· Sagana. El disc, primN· g ra' al en estudi, r edita Ed icio ns '\lbert i\l ora1eda i és pt·evist que s lll·ti a l m er ca t pels ' ' olls de 1\ad al. l68 PANORAMA Presentat el diagnòstic sobre la realitat cultural de Barcelona Pe r RRMC un acte reves tit d'una innegab le f.olcrn ni l at - lingué Uoe en un alapeïl Sa ló de Cent-, I'Aju nl amenl de Ba r celona ya presenta •· un extens docu ment en el q ual s'exposa e l Diagnòstic so- E 11 bre la realitcll cu ltural de la ciuUtl. Oia{,YJlÒstic q ue constiluei-< la prirnrt·u fase del pla esLrutègic sob re la matèria. E n e l pt·eluulllLI del docmnent s'indiea: ''L'Ajuntament de Bar- 168 celona promou, a través de l'Institut de Cultura, 1111 procés participat iu per d efinir una estratègia cultural per a La ciutat. La metodologia emprada ha fet que es comencés amb l'elaboració d'un cliagnòst ic del sector cultural i La definició de Les idees de futur clau. Els següents passos a f er han de dirigir-se cap a la concepció d'estratègies, objectius i project e.~ que permet in acostarse et la si ttwció desitjada." 1òt. segu it, e n l'escrit de presenta ció, conclou que: "Cal, en definiti va, que el sector de La cultura esdevingui el motor de la conversió de lcL informació en coneixement. ''Aquest és el repte d el Pla estratègic. E l can vi que planteja té molt a veure amb La manera com Barcelona encara La seva entrada al tercer mil·lenni, on la cultura hi ha d'esdevenir el pilar sobre el qual s'han d e bastir les estructures de la nova ciutat d el coneixem ent. " Situat, clones, ra ba Li la justifiea c ió de la inic iati va, el document presen tat especifica els àmLits diagnòstic que s'ban estab le rt i e ls nom dels coordinado rs CO ITC&poncn ls i dels experts q ue hi han intervingut. Aqu<'sts àmbits són: Cultu r·a i c iutat liiClropolitana, Arts vis u ~d s, Indústries de la cultura, Cinema i audiovis ual , Cultura i t>d ucaeió, Cu ltut·a popular i tradicional, Descentralització de la c ultur a, Lectu1·a pública, Lle- ue tres, Museus i pat ri mon i, .Mús ica, Noves tecnologies, i Arts escèniques. Alguns dels cooniinadot·s d'aq uests àmbits van presentar u na súltesi de conclusions aba ns dc deixar pas a la interven c ió del dir ector gener a l de l'lnst ilul de Cu ltura de Banelona, Fe n ·a n Mascarell, que féu un parla m<'n l de caire conclu siu. Desp r és de r ecordar que a partir del diagnòs tic· hom pt'ocedirà a elaborar· un Pla d'acció, Mascat·ell va delïnir dotze idees força que han de presid ir-Jo. Es Lr·acta d' una mena d'idea ri programa que es pol inletitzar de la manera següent: l. El sector de cultura e ' e u capaç d'esdevenir facto •· clau en la trans rormació de la c iutat. 2. Hi h a necessitat d'ampliat· el concepte de "sec lo•· cu ltu t'al". Avu i abasta també toles Ics a clivitals hm:nanes, com són : un iversitat (especialment pel q ue fa a l a r ecerca), e mpt·eses de comunicació escrita i audiovis ual, e tc. 3. Cal apostar per la c ultu r a com la miJior polílica activa a favor de la cohesió social. 4. Cal en carar Ja importància creixent dels element externs, com són: IlO\ es tecnologies, fragmentació social. mltndialització, etc. 5. El cot· de La ciutat i el de la cultura coincideixen. Cal mima r la creació cuJtur·al. E l talent és el p t~incipal actiu de Ja ciu tal. 6. Necessitat que Ja ciutat pt·ojecti w1a imatge de pote nc iació i alhora de trad ició i d' innovaC'ió. En aquest darrer sentit, cal a nar a la digitalització de la c iutat. 7. Calen es tratègies cultu r·als per a la n?gió m e tropoJj tana, que té quatr e milions d'hab il a nls. 8. El sector p(•b li<· ha de modelar millor el seu pape r. H a d' iniciar funcions rné coo pcrative1:1 amb els sectors uctius. Il a dc garantir u ns minims de coherència en les seves polítiqu es. 9. Les indústries c ulturals són factors bàsics. Aquesta •·ealital ha de ser acti vada des tir les ad. minis tt·acions. El sector privat va facturar m ig bilió de pessctrs en cult1.u·a l.'an y 1996, l'equiva. lent a un 8 % del Pm de la ciu. tal. I això sense comptar sectors com el disseny. 10. E l COllSttm cultural a la ciutat cr eix (2 milions d'especia· dors teatrals el 1997 i 5 milion> d'assis ten ts als museus), però aJ. bor a es detecten sectors sen>t> co n um cultural. Només el 25 t'f dels ciutadan s -excepte pel que fa al cinema, en què aquest per· ceutatge és del 50 %- coosuruei· xen cultw'a fora de les se\e, llars. 11. Cal definir estratè~e, educatives eficaces. 12. Resulta aconsellable fer front amb decisió a les millor; est•·atègies respecte d'aquests sectors: a) cu]tur a popular i Ira· dicional: es recomana enfortir aquesta parceJ.la per afavorir la coh esió social ; b) bilJliotequcs, aquest: és un camp crue cal po· tenciar tenint en compte un nou model ; e) teatre: hi ha la neces· s ital d'encaixar Barcelona coma peça clau del sistema teatral. s~ sugget'eix com a prioritari l'a· pos ta per la creativitat i per l'a· te nció a la dansa i al circ: d) cal recuperar la capitalitat e tatal en arts visuals; e) fmahnen.l, hom constata que Barcelona Ja és la ca pi tal editorial de l'Estai. Com es pot veure, es tract~ d ' un idea ri molt meditat i ampli, des tinat a donar suport i a pro· jectar ei Pla estratègic aHudit. Només ens resta assen~alar. des de l'estricta ÒJltica de la IU~· sica, que és la que ens aten) mes <l ir·ecta ment, que el resum que es most rà del diagnòst ic va b:~n· dej ar totalment la ro(Lsica chln clàssica. Cal esperar que aqucs· La COJlSLalació n o si!!tli reprcsen· o •t d del tativa amb plena exactt li q ue ha estat, globalme~t: .el d:j h aL i el diagnòstic defuuuu d sector. ,--- Ml ~ A fi ons e ressò e en lloc nois dE Es tr livo, d 1 lexl de I'Ajunl• el per no pas lo plot eslrenc quell e de lo e Més d'aque plau d· sols co roriom la lletn tcndicc coda : monor, gloriós maleix uno dE aquell! par de mistotl que ef en poc mstituc doneu· Sant s, El 1 ranla·! bogat~ porton La mou concer invito! primer del Tr octuac questrc era jo d'tSCulr I. oi lorre e moi, n trets q ci6 co lats. El 1 matís tot el de lo campi lo imc concre Aq~ quals ens re ~mpc •el se vo néi: L PANORAMA MIKROKOSMOS Uns Goigs de Pau Casals !alitat es adprivat ·sartes l lÚVH· a ciuactors l a la pcctatiliofu :rò alsense 25 't !1 que t ptr· .umel· se ~e. ltègi~ le fer 1illorE lUCSIS i Ira· rfortir >rir la ~ que~. al po· n nou neces· COIU :L ·al Se ~i l'a· er l'a· d)cal !bla tal [ment. ma ja :stat. tracta ¡mpli. i pro· tdil. tyaJar. a mú· ymr.s 11 qur , ban· 1 dita 1ques• resen· d del de- el iu del A finals d'agost diversos mit'ons de comunicació es feren :essò de l'existència d'uns Goigs en llaor de Sant Salvador, originals de Pou Casals. Es tracto d'una composició festivo dotada el 1923, sobre un ~~·de Jaume Serro (secretari de l'Ajuntament del Vendrell durant el perfode 1893-1922), dedicat no pds ol sant de l'ermita, sinó a lo platja vendrellenca. L'obro fou estrenada el 15 de setembre d'aquell any en un sopor de comiat de lo colònia estiuenca habitual. Més que no el valor musical d'aquests Goigs, allò que em plou de destacar és el fet que Casols col· laborés a uno facècia literoriomusicol, tol com testimonia la lletra dels Goigs. El tremp, ens l'rndico jo la tornada: "Per fer ball cada setmana/ i sopors de gerroonor/ doneu-nos humor i gona,/ gloriós Soni Salvador." D'aquest mateix to són les quatre estrofes, uno de les quals transcric: ~ tots aquells qui havem vingut/ ol sopor de comiat/ i uno mostro d'omislat/ donar-nos hem sopigut/ que el xampany ens hem begut/ en pou i solisfocció/ celebrant lo mslituci6/ d'uno festa ton go/ono/ doneu-nos humor i gona/ gloriós Soni Salvador." El 1923 Pou Casals tenia quaranta-set anys. I ol darrere, un bogotge dens de realitzacions importants: debut amb l'Orquestro lomoureux, gira pels Estats Units, concert privat a la Caso Blanca rnvifot pel president Roosevelt, primer viatge o Rússia, constitució del Tr.io Thibaud-Cortot-Casals, oduacró o Viena, creació de l'Orqueslra Pou Casals, etc. És a dir, era jo un nom mundialment indiscutit. I, així i lot, no es tancà en uno !orr.e de vori ideal. Ni llavors, ni mor, renegà els seus orígens i els lrels que conformaven uno tradició concreto o uns costums arrelats. El perfil dels genis pren un motrs particular quan hi és ajuntat el capteniment davant els fets de lo vida quotidiana, el qual complemento de manera idònia lo imatge d'aquella personalitat concreto. Aquests Goigs - l'existència dels quals la premsa ens ho recordatens ratifiquen la bona jeia del ~omposltor, el seu tarannà cordial 1 el seu arrelament a l'entorn on va néixer. Pere Artís Ha mort el tenor Joan Lloveras Llover-a ~ l tenor Joan 'a mo rir· E el passat juliol d rri rua d' una malaltia que el va mantenir ho, pitu- ützat durant gairebé do, mc:,o;... Tenia 6~ anys d'edat. Nascut a Vilanova i la Geltrtr, on va viure e ls darrers any¡¡, 'a t·nclt•· gar una important rarn·ru intt·r·nacional iniciada fa una trentt•nu d'anys a l'Òpera Nacional d' hrrucl, o n establí contacte gràcies u un sugge riment de Placido Domingo - c·ll mateix hi ha,ria cantat-, arnrn d' unes actuacions d'aquest al Gra n 'li·at r·e del Li1•eu. Pos trrio rnwnt P S tras lladà a Alemanya, 011 va ser· 1 itular· de les òperes de Kn.> fl'ld , Essen i Hamhw·g. i des d'on la s t•nr catTer·a es projectà als principal¡, tc,a tres operístics inte rna<·iol1al;, - Opet·a de Par·ís, Covenl Gar·dl'll, Me tropolitan, etc.-, i ,.a S{'r· dir·igit per batutes de pr·esrigi. com ll on,t S tein. Klaus von Dohnan) o 'Iolinar·i Prandelli. Dotal d'una molt 110· tablc veu de tenor spinto. el ~eu reperlot·i comprenia el, gram. títoh. itaLians i francesos. En una entre,is ta publicada en aquesta r evista l'any 1995, Joan Llovct·as confessava que d ¡, moments centrals de la se\'11 t•an·cra Ya n ser els debuts a l'Ò¡wnt tlt• Par·ís, la primavera de ) 975 amb ff trovatore -un dels títols qnP més vu interpretar- i Ja prim{'ra acluut"ió, r i 1979, al lVIetTopolitan Opt•ru House de Nova York amb Ca uallcría rusticana. En uqucsla mate ixa ent1·evista va manifestar que ht seva obi'U prdidcc·ta l' l'O 1ndrea Chenier i luruht- to Bolrè111 l'. En la pa1·t negu tiHt, Llo\·era;, ~>P mpr·c· c·~ "a doldre cie lrs {'b<'assíso,inw~> upor·ttiiiÍtal ~> que \a teni r· dc c·nnlnr· ui Li('{'U. on, a pa•·t de &Pgonb pap1·r·~ aban .. ric tra t-. lladar·.,.c a Tel \, h, nom(>,.\ a ca ntar li'Cb repre;,enln<'io ns de Caunlleria ru.~ ticana la tt•mpm·utln 1975-76 i tres més dc 11t'}istoff'le la 1wgiirn t. 1~ 1 lt'l1or· ht" ia cbtudiat tèc nica voral un rh MamH·I Cnt:. i solfeig amb Iu pin 11 iRin l~uriqucla Gu rTcta, mathirl' dr ll'l'l qua ls s'exuminò amb quulifi¡•u¡•ioiiR mòxinH'h tanL al Conscr·valori Mu11icipnl <'tHn a l d<•l Lil't~u. • L'Ai untament de Vilanova i la Geltrú adquireix una part del llegat de Toldrà Ajunt umt'lll dt• Vihtuovu i In r·ú lm uc.lquil'it mta im porLtuni' Geh dolal'ic) dt· béns pertanyents al d ir·c>dor·, composito r· i violilús ta E<luur·d Toldr·à, nascut eu aques lu dutut. IJut•ord l'I van "ignar Ja filla df'l mú ..it·, la senyo nr Narci,u Toldl'ii, i l'nlcnld1• dc Vilanova i la Geltrú, t-enyor E;,tcve Orrio],.;, 1Jup14'c de rnntt>r·ial compr·èn <li' crse¡.¡ fHII'Iitm·es. enLJ·c lc~ <tuals bi hu nuu h·<· nterur de sardane,; que va compondre· Toldrà i Iu sèrie d e lit•d ,;obr•t• pocm('s dt• pol'les calulnn!l -t>Spceinlme nl noncentis lt•s-, i turnht" c·<H"I't'SJICmdèncin, retalls fie pr·t·rnsa i lli'Og r·nrncs df' concet·ts. 1l mrhé im•lou un violí, una butultt i unu fotodJpiu clt' Iu pm·tittu·a rle l'òpt•r·n Et g iravolt de maig. que va t•ornpontlt•t• ;mhre lexl de Josep Carnt't'. Tot lHfllCHt mater·ittl serà ex-posat ui Museu Balaguer de Vilanova i la Gt'hn'a. • PANORAMA Adéu-siau, Pura ... TANGENTS El tenor Lloveras 168 Em va sobtar de llegir lo notício inesperada de lo mort del tenor de Vilanova i lo Geltrú Joan Lloveros. ,Vaig visitar-lo quan actuava o l'Opero de Colònia en uno Madome Butterfly amb lo soprano Wotonobe, i de lo converso que vam tenir, en servo uno de les sensacions més positives del meu contacte directe amb els artistes. Amb un Liceu aleshores molt tancat ols cantants dels pols -amb excepció dels projectats, o portir del Liceu, o lo fama mundial-, s'havia hagut d'espavilar, com fonts d'altres, ol país on hi ho més possibilitats i més demando: Alemanya. Allí va fer uno bono correra intervenint de manera continuada -en un any va fer 26 Un bollo in moschero!en un parell de teatres d'òpera i fent actuacions o'r11odes en d'oltres. "He arribat molt més enllà del que les meves condicions noturo/s em permetien esperar", em va dir, i si les seves prestacions no es pol dir que fossin excepcionals, sí que responien sempre o un gran nivell professional i o uno seguretat que feien que lo seva aportació fos sempre positivo. No el vorg conèixer en el seu moment de plenitud vocal (per o les veus acostumo o ser entre els trenta i els quaranta-cinc), però vaig copsar els seus aguts plens i poderosos i el seu bon gust en el fraseig del cont.,Més ford va venir encaro o l'Opero de Sabadell o fer un Monrico d'l/ trovotore, ben solvent. Duia uno vida ordenada. Com fonts cantants que fon estades llargues en un teatre, preferia l'aportament o l'hotel i es cuinava sovint el menjar. Agraït que fos lo primera "autoritat" que s'interessava per lo seva correra -aleshores jo era director general de Música i Teatre-, em va convidar en un restaurant prop de l'Òpera. Unes fons, en reconèixer-lo, li van demanar un autògraf i ell les va obsequiar amb unes fotos, de bust o de cos sencer, que previsoroment duia en uno cartera de mà. Un bon contant i un home entranyable, que amb lo seva veu ton pròpia va parlar ol món de les grans àries del repertori operístic. Jordi Maluquer . . .Auf Fliingeln des Gescmges .. . (. .. sobre les ales del ca111..•) (Heine) passat 31 d"agost moda Ba1·celona Pura Gómez, culctlr·àt ira de Cant del Conservatoi'Ï Supe rio1· Municipal dc Música d e Bur·cploua. La PUJ·a, com la coneixíem t• ls seus arJUcs i d eixebles, compartí amb el seu espòs, e l mestre Enr·ic Ribó, importants i fruc tíf<·rs anys dedica ts, am b molla il·lus ió, a l mesu·atge dc la música. Nascuda el 1918. estudià a l Conser vatori S u pet·iol· Municipal dc Bat·celona i fou deixe bla rlf' la gran soprano Conxita Badia. Al final de ls anys quaranta començà la seva carrera c·om a SO IH'Hno solista amb la Capt>lla Clàssica Polifònica que fundà i dj¡·igí l'Ennc Rihó. ''Durant la postguerra -explicava la Pura a la H \lC- un El petit grup de joves cantaires s'animà a treballar oratoris i cantates que en aquella època eren poc escoltades. Aquí va ser com l'Enric i jo ens vàrem conèixer, perquè jo encara era una d'aqueste.~ est lldiants del conser vatori que compartia amb ells l'emoció de cantar. " Més endavant esdevi ngué so- Han si ons. per interpretar les se1 es obrrAJ LI a rg de la se1·a canera. Pu · . reb'e sempre exceHenll! qua.ra eomez lificacions de la crítica , que de>tara. va d os tr·ets fonamentals en le. <rlf, interpretacions: la claredat de la veu i l'exp ressivitat. " Hom admirà particularment l'es til i la musicalita.t de la soprano Pu.ra Gómez, que interpretà super. bamen t Les àries i duets" (set1uunari "A 1·ts" ] 952, sobre la MissCI en Si menor de Bach ), "Pura G6mez lrizo admirable ju.ego de sus armonio$as faculta.des vocales; excelente irrtér· prete del arte mzísico. la gentil .IO· prano declamó sus cantares con el alma a flor de labios. Modélica en técnica y expresividad todas .IUl dicciones" ("Diari de Barcelona.. 195-J.). "Soprano dalla voce dolciJ. sima, piena de sentimento ... e poi passa rapidamente all'allegra piu brillante" ('·La Scala'' 19541. " .. .delizió colla sua voce squillante di purezza infinita ... " (de ..Uusiea e Dischï' 1954), "Todos conocemos la excelente capacidad de Pura Gó· mez cuya voz alcanza matices de excelente musicalidad. (''Destino" 1955), "Soprano de clarísima voz y precisa afinación . .. " lista destacada, bo i co l·laboran t amb entitats com l'Orfeó Català, l'Orfeó de Sants i també en f'l C1·an Teatt·e del Liceu. Actuà a] Palau de Ja Música CalaJana amb l'Orfeó Català en més d'una vintena de concerts, fonnant quartet amb Concepció Callao, Gaietà Renom i J. López E pa1·bé. Destacaren les seves intet·pr·etacions de grans orato1·is com ara l'Elies dt> :\Iendelssohn ell9<J9, lt>s 'uit representacions a Bar·celona i Parb d e la Missa en Si menor de Bach. i també Les estacions de Haydn. el Rec¡uiem de )Jozart i la 9a. Simfonia dt> Beethoven, el 1954 i 1955. També hi interpretà les S ix chansons pe1· a veu i p iano de J. Canlelouhc i la La vie La Pura va descobrir, després d ' uns quants anys d'haver estat cau· tant, que ]j agradava molt ensenyar. Començava llavors una Uarga etapo dedicada a la formació de cantant• i ca11taires. Les seves lliçons eren tant tècui· ques com interpretatives. Per a la Pura, cantar era posar la tècnica al scn•c i de l'expressivitat. Cantar era d eclamar un text. Per aquest motiu. e ntre e ls seus deixebles. no nomé, destaquen cantants lírics com Car· me Decamp, Dalmau Goozalez. \'i. ccnç Esteve ... , sinó taDJbé comp<J· nyics de teatre com Dagoll Dagoro. que van rebt·e de la Pura Gómez a.scsso•·ament vocal per a les sew produccions musicals El ,Uikado I profonde de St. F,.ançoise d'As.~i.~e Mttr i Cel. del p. Donostia, entre moltes altres obres. P ura Gómez es dedicà fonam entalmen t al ¡·eperLori cu talà; interpretà Pobra comp le ta d e 'lb ldrà, i estrenà també obres c0111 El combat del somni d e l seu gnw umic, el pianista i composilol' F'rcdc1·ic Mompou. Acompanyada al piauo, bé pel mateix composito1· o pe1· la seva esposa Carme Bravo, viatjà a l\Iadrid i França, e n dive•·ses oca- Va ser en aquesta etapa que 1·aig poder conèixer Ja gran persona que hi havia darrere la cantant. una gra n mes t1·a q ue ens va ensen)'~~· amb abnerrada j inesuotable il·luslo, b t1 a eslimae i interpretar la muo.ll'3· Ara e ns toca a nosaltres, els derxe· blcs con tinuar transmetent tola aqu~sta emoció i sensibilitat qur la P m·a i l'En ric ens van saber comu· nif'aJ·. Descansi en pau. • ColL~ila Gar· cia a pn Lrione,Liula rani la Piano d c¡¡J-Ir~a ~rJI6, pi 1int l'es francès: mort of1 ra~n dc •criden f -nralaur car el n dro ma • ¡el UlJU torna dà Pierre I· Ira terr ba1.¡a es del >eu prr Cor ptr un 1 rida pot \aig e «lona. 1 tl \3111 ( ala tem d~ Bare lttrfCISSI Prdro ( Illa ~im¡ rtJIIés s nO>trcs prr to!'E d'en tre\ \lusical moltes e n~radav rlasse, ' ramí a I co1ncnta 1UC SC arrlell 11 ra>ola nf Gratacò rle la F J pr d ]0~11-J '"' arorgllt aire Jt. centre lrin de raràcte rrr clife1 E11gu Gers/rw1 I .I.' centcnG norc/-m1 ~ur 11o1 Joun.Lf la reva Jllluical recció < PANORAMA Ha mort Alain Marion obre.. Pura 5 t¡na. stara. •ere, de la rmenJ prano luper. mrari eu Si :z lrito ·liosa1 intérril .lo· :on el =ca en :S SU$ !lona" lo/cise poi piu 'O . 95~). 1/onte Iusica cemos ·a Có- ·es dP stiuo" voz )' •sprés t can· ~nya r. etapa ·ants i tèrni· • a la jca al era a primera notícia tris ta d'aquest e.Liu en relació a mb l'AJain Manon la \·aig reb r·e a P o r·tu gal, durant la Setmana Inte rna cional d c pi;!no d'Obidos, d e llavi¡, d el me u CIHe•a i amic PierTe R éach , me r·altlló>e piani&ta que ha compartit so1int l'eocenari amb el gr·an flautis ta francès: el uél dc 1\farion h a\' ia mort ofegat a la piscina de la seva r'd;a de vacan ces a la Camarga. Un m idcnl domèstic tan esl(rpid com -maluuradamcut- freqü e nt va aborar clllautista i la seva família a un 11rantu npnre ntmcnt in s u p er u ble. 1 11·t nr1uí qu e l'cudcmil d e la meva tornada d'Obi d os, una tru cada de Pierre Réach cm va fer al'l'iba r l'altra trrrible notícia: Alain Marion baria estallrobal mort a l'habitació del st•u hotel, dur·ant una tournée ptr Corea. El cor, fe r·it r·cccJJlment ptr un dels dolors més gra n s qu e la 1ida pot donat: li ha via fallat. 'aigconèoixer Alai n Mariona Barll'lona, quan la Carme Pa~~>olas i jo ri \3nt convidar a ofcr·ir· un con cer·t ala ttmpor·ada d e I' J nslit ut l~ran cès tk Barcelona, aco mpan yat dc mastuc/asses a l' E scola d e Música Juan Pttlro Carrcro. Un co n·e nt d e mútua 'impalia va fer que l\larion a cetpt&. sempt·e de mo lt bon grat Ics no,treo invitaciow, ~>e¡,rii e utb, tant pt>r tocar com per e nsenyar. A parl d'entre\'istar-lo per· a la " R evista Musical Catalana", vaig compartir moltes estones a lllb e ll: a l'Escola {li agrntlava picar a la po1·ta de la meva dn.se, qunn llnttV!I p el passadís d e ramí a la seva, pe r fe r- me qualsevol ~omPnlari a pr·opòs it dt• la rnírs ica que sentia que lf·oballàvcm en aquell moment), en di ve r·tits so pars ra,olans amb e l flauti sta Sa lvad or Gratacòs, bon amic seu , amb Maria dr la Pau 1ò t·tc lier, filla d el gran L El guardonat Cor Vlvaldl durant aquesta edició del Concurs Guldo d'Arezzo El Cor Vivaldi, guanyador del Concurs Guido d'Arezzo vio loncel-lis ta Paul Torteü cr. qur un any va ser la pianis ta acom panyant -de luxe- d e l curs de Muion ... Recordo amb tds tesa la iHusi6 amb què ens pax·lava i ens ensenya va Ics fotos de la vella casa d e camp que es tava r eformant a la Ca marga - dramàt.,ic escenari m·a d e la mort d el seu né t-, on ' ' olia r etirar-se avjat, cansat de l'estrès d e la vid a par isen ca. L a mort se'ns ha emp or·t.al., massa aviat -aJs c inquanta-nou an ys-, Ull dels més grans flautistes d e Lo ts els temps. Descansi en pau. e Cm·mc Martinez •r noti u, Jomr, Joan-Lluís Bozzo, premi Gershwin l 00 de Teatre Musical Car· z, 11· ¡mpa· agom. ez a!· se't; ada i a que , WIO myar. lusió, iísiJ:a. }eixc· tota ¡ue Ja :om u· ~iiJI o~n-Llnís Bozzo vn rebre el Pre- J Honorífic Gnsluvi11 100 atorgat pel Centre S uperior de Teatre Musical Gcrsluvi11. Aquest Cffltrc ha creat el11 Premis GershltÏit dc Teatre Mwlical, r¡ue te11e11 caràcter anual i est.rm estrnct.urats en cliferenl.! cat.egories. Errgu?"Y i ditM el progmma ersluvw .100, ¡•ommemoratiu d el compositor ce,tel!nri d 'ar¡u e.~t nort/.umericà, es ·vc1 decidir atorgar rrornés el Premi Ho11orfjic a . , 8 ozzo, tol reccmetxent Joan-LI ms la Set•a tuua en favor rlel teatre lllu • ¡ 4lca a Catalunya des de Ja di· • de Dagoll Dagom. • rerrro Dit e l Co•· Vivaldi-Petits Cantm·s de Cu tal rut) u, qu e p~>•·tun y a l'escola IPSl dr• Burcc-lona, va obte nh· al 16t- C onc ur" )JtlPru adoual Cuido d'Arczzo t'I primer p r e mi a Iu c utcgol'iu d c cor s húuntils i e l Gnm Prt-nu Città d ' Arezzo, e n comp('tid ó amb elh cor s classil1c·at;. l'li primer lloc a totes )e;, catcgol'ie;,. El Co•· Vivaldi, dil'i!;it i acompau yut pel seu ilit·ccl or Oscar Boada, pt·cs('utà UJI ¡n·og•·runn intt-grul p e t· ol,.·c•~:~ dr• Jose:-p Vilu, JaYie r Busto, Ct·istòfot• TuhnbulJ i Pau Cas als. La fot'lllltci6 vu •·ebn:> gt·nn s el ogis d e ls memlncs dc•! jru·nt, que vau destacn r· PSpt>dalment Iu grun c ategoria vocml cle l g a·up - J1ns i tol es va paa·lm· d ' una n ova mune t·a d e c autm· a In catal ana, opos ada a l'escola hongm·~>su- i l'<·x quis idu musicali· tnt i ex¡nessivital dd seu fr aseig. Cu] n!lseu ynlar f{UC el Grau P•·emi Ciuu ci'Arezzo lm es tat aconseg uit t tm sols e n nua altra ocasió p e r mr cor infanliJ (el Co•· Vesua dc l\lo&cou d l 992) i que és la primer·u vegad a que un cor espunyol ncoll:-<'guci.x un lun imporlanlÍ sint guurdó. D'altra banda, e l maig de 1999 el Cot· Vivaldi participa1·à al Premi Eur·opeu d e Cnnt Coral que sc cPlclll'arà n la c iuta t búlgara de Vnrua. • E Conferències concert entorn de l'orgue ls dies 6 i 8 d'aquest mes d'octubre l'Associació Cotolono de E l'Orgue (ACO) organitzo dues conferències entorn de l'orgue titulades El patrimoni organístic coto/à, o càrrec de Josep M. Escolono, i rorgue, un instrument polifacètic, o càrrec de Moria Nocy. Les xerrades tenen lloc ol Museu d'Història de Catalunya (Palau de Mor), o Barcelona, o les 19,30 h. A les 20,15 h, o lo Basílica de Santa Moria del Mor, les sessions es completen amb un concert d'orgue o càrrec de Jordi Pajores, el dia 6, i de Jonathan Carbó, el dia 8. Toni l'assistència a les conferèn· cies com ols concerts és de caràcter gratuït. • Deu anys de Paper de Música qu est octubre se celebt·en d e u anys d'activital co ncertís ti ca de la saltl P aper d e Mírs ica d e Capellad(•s. 'lbl coinc irliut amb el concert dc tur·do r·, la pianis ta barcelonjna Alba Venlut·a ofereix un r ecital pi an í~ t ir que cele bra aques ta e fe mèr·ide. La cita éo el dia 17 a les 9 d el vespre. P er a més informació: P aper d c Música, te lèfons : 93.801 .2) .03 (d e LO a ] t h i d e 15 a 19 h ) i 93.801.02.84 (d e 21 a 22 h ). • A 168 PANORAMA The Fait·y Queen coronà el III Curs Intenwcional de Música Antiga de Raïmat lf•r·nar ionol rlr ;\J írsica Antiga. Els professor·:. van ser Hosa Tamarit (tècnica vocal i corpor·al), Maica Branrlao (\ iolí i mírsica de cambra), 1\farkus Schikoru (interpretació vocal, asJWC'l('S cull urals i dir·ecci6) i Albert Romaní (clavecí, baix conlinu, aspectes cultur·als i corrcpetici6). Lo particu laritat del cura ha estal, en toles les 1•dicions, la de partir d' un Lcmu monogrirfic entorn del qual giren l1•s diferents activitats rea litzades, tunt a Ics classes individual:¡ d e cantants i instrumentistes, conr u les sessions de conjunts i a les dife rent~ xerTades tròric¡ucs. Aquestes xcnudcs són urr altre dels punts d' interès formatiu del Cttrs, amb una mitjarra de dues cliàr·ies, en què es parla des de temes de tipus interpt·etaliu a aspretes polítics, socials i cultu1·nls, pa s~ant per temes més especialitznt;,, ro m fonètica, retòrica o sistemeb d'afinació... i en les edicions anteriors els teme& havien estat el Hcnai:xement i el primc1· ban·oc italià, aquest cop el curs e;, va centrar en la figura de Henry Purcell i en particular en ]a seva enüòpet·a Tir e Fairy Queen, basada en El somni d'una nit d'estiu de Shakespcar·c. Er·a, certament, una tasca complexa preparar amb tan pocs dies una pàgina d'aquesta enver·gacJura, però alhora també va ser tur dels grans atractius del curs, en el qual van inlervcnjr conjuntament alumnes i professors amh la coHaboració d'alguns músics professionals, particular·ment entre els membres de l'orquestra en alguns papers soliste . En nquest vessant fou remarcable la intervenció del grup vocal Transemble, els membres del qual varen responsabilitzar-se d'algune de le:, àric& de més complexitat. Abans, però. el curs ja ha,·ia ge- ne1·at dos concerts pr·e, is: el diumenge 26 de juliol a les 12.30 h, n l'església dc Raïmat es vn fer· ri de professor s del curs, i el dimecres 28 a les 21 h el d'alumnes al bell pati del Centre d 'E studis Ilct·den cs, una de ]es entitats col·labor·adores del curs juntament amb l'Escola de Música Sícoris de Lleida. Fi na lmcnt, l'òpera The Fairy Quecn es va presentar en dues ocasions. Ln pr·imer·a el 31 de juliol a I vars d'Urgell, i lo segona l'elJCiemà davant la Seu Vella de Lleida. A partir d'una posada en escena imaginativa i de gr arr sobrietat, basada principalment en el movimrnt i el gest, la versió que es va poder sentir de l'òpera de Pur·cell \a ser· prou completa. La majorin de fr·agm ents que no es van intet·pretar· p ertanyien a la gr·an quantitat de parts instrun1entals. particularment danses, que inclou l'obra. Pel fet de tractar-se d'una semiòpl'l'n (barTeja de parts parlades amb mu;,icals), s 'hi ,-a incloure una petita quanlitat de fragments teatrals extrets de l'antològic Somni... shakesper·ià que van facilitar al públic Ja comprensió de la trama argumental. E l r esultat va ser de gra n atractiu i molt meritós, en pa1·ticular· per l'esforç que va representar especialment per als alumnes del cur·s Ull treball d'aquestes dimensions en tan poc temps. Potser només cal lamentar algnns p etits incidents - aliens a la ~voluntat dels promotor·s i ocasionats pel fet que les dues rcprescnl!lcions van ser a l'air·e lliure-, com ara sorolls dc televisors amb volum elevat, vehicles... Scgu r·amen t, un bon espai tancat hauria esta t un marc magnffic per a una pt·oposta tan atract-iva j iHusionada com vn ser la d'aquestes representacions de The Fairy Queen, pastís final del ill Curs Internacional dc Música Antiga, enguany amb seu a Raïmat. e J. Bellalta No va edició del cicle Jazz a l'Hivernacle Èxit del curs d'estiu de l'Schola Cantorum urent els dimecres dels mesos d'octubre, novembre i desembre (seguint les actuacions del setembre) té lloc una altra cita amb el jazz més tradicional a l'H iverncale del Porc de lo Ciutadella de Barce lona (passeig de Picasso, s/n). El cicle és organitzat per l'entitot municipal Parcs i Jardins de Barcelona i té Araceli Aiguaviva ol capdavant de lo direcció artística. Els concerts comencen o les 22,30 h i l'entrada té un preu de 600 pessetes. • l'antiga tradició que R en.Qvant suposà el rerwm de l'Sclrola. er· ter·ccr· an y corr-eruliu, del 24 al P 3 1 dc juliol tenir Lloc a Raünat (Lleida) urru novo edició del Curs ln\'8 168 O Cuntonmt de París , fundada per Vi:ncent cl'lndy, aquestrt venerctbl.e institució ja centenària ·v a celebrar la tercera edició del .~eu Curs d'Estiu. de Compo.!ici6 amb mr<J. vintena de joves compositors procedents dels Estats Units. Aquests han treballat sota el guiatge del compositor català Narcí.~ Bonet i del seu antic d eixeble Philip Leuser, actualment professor de la )ulliard School de Nova York. • Consolidació de la presència musical a la Universitat Catalana d'Estiu del nomenament del Dr D esMiquel Portet' com a recto; d e Ja Univet'sitat Cata1ana d'E•tiu (UCE) l'any 1996, l 'oferta acadè. núcu de la convocatòria estiuenca de P t·ada de Conflent (del 15 al 24 d 'agost) s'ha diversificat coJl>i. derablement, tant eu el terreny de les cièn cies experimentals, les 80 • einls com les )nunanitnts. Eu aquest sentit, l'Arca de 1\J(¡sicn coo•·dinuda per Jaume Cru·honcll Guberna, ha ofert sis cm·sos d~ cine hores cadascun, acomplia! el> Ires crèdits corresponents per à•·ea, convalidahles com a cr·èdita de lliw·e elecció a les univeroilal~ dels Països Catalans integrades eu l'Institut Joan Lluís Vives. En aquesta convocatòria i ajm· tant-se al marc genera1 que a ni· ven tem~tic ha regit la uCE en· guany, l'Area de )fúsica s'ha dedi· cat a la música del segle XXI i ha programat els cursos següent.;: ~fú~ica electroacústica: una mrísi· ca del temps de l'electricitat, a cu· ra de Josep ]\J. BCI·enguer; La re· cuperació de la rnilsica medieml a ls inicis elet segle XX, a cura dc Joaquim Garrigosa; El doclecafo· nisme, a cura de Carles Guinm•arl; Estètica musical del segle XX. 11 cw·a de Magda Polo; Un segle de jazz, a cm·a d e Jallllle U1·iach; i eu commemot·ació dels 25 anys del seu traspàs, Pau Casals (1876· 1973), memòria d 'un compromís artístic i humà, a cw·a de Jaume Cm·honell. Dofet·ta s'ha complementat amb el visionat de l'òpe¿-a Lnl(r d'Alhan Berg. A m és, en l'Ar ca d'Ensenya· ment Pluricisdiplinari, dedicada aquest any a la mundinlit~~ió, I'At·ea de Música hi ba parltcrpal amb el curs Músiques locals. rmúi· ca global: dues cares d 'un. mate~ procés? a cura de Jaume Aiats. No cal dk que l'oferta musical s'ha completat, com cada any, ur~ el. tallers (de cant i cant coral) 1 eb espectacles de cada vespre, qu~ òbviament també s'han fet res.<o dc l'Any Pau Casals anili el con· cer·l de l ' O etuor de ViollonceDes el dia 16 d'agost a l'església de Sani Micruel de Cuixà. Val a dir tanM que el nombre d'assistents als cor· sos de m(rsica ha augntental res· pecte d'alu·es anys, In qual cosa fa Jleusa1· que la UCE s'està c11nve~· tint també en tm •·efCI·eut acude· . per als estucliants lD · teressol~ m1c , en aspectes relacionals amh la mu· . sten on poden tro b ar nn 11 oferta ' docent variada, renovada ·' reuo· vad01·a, i ulhora Iigorosa. I i tot S l'ist, re srrà i Osigui posaJ'à , possil1il miHenr H. PI Tt•atrr ment a Lluí. P1 deb mi obres d tonjunt rultura luir la amb l'a 11'11, tar1 lllutde. E; tr eompta amb eq Ira!; i ( ller d'e lratius llOol es lltS!Cte: criteris liilt Pui lenir· la lasala. Igual brtr uct1 la Do\ u mauera lalge& a que ra 1 PANORAMA El nou Teatre Lliure, a punt per al nou miHenni la a la na ¡I Dr. rector 'E>tiu tCadè. uenr·a 15 al corl!i. •ny de es ao· . En úsicu, i os de ~neU rut els per rèdits rsitats les en ajus· a ni· E en· dedi- 1 i ha ÜI'Ub: múli· a CU• ~a re· ~ieral ¡eaJo· de àe t; i en 'S dei !876romf.! ·aume r nrnh Alban -enva· lic¿da zació, icipal músi· roJei.r ,.,. l'\o . s'ba tb eb i el• ' que ressò con· Ues el S!Ull arubé ; cor· : re•· fu nver· JS!l cudè· essa~> 1 utú· ferla reuo· 1 11 Concurs Nacional de Corals "Turró de Xixona". Organitzat pel Consell Regulador de les Denominacions Específiques Xixona i Turró d'Alacant, hi poden participar tots els cors espanyols amb un mínim de 24 i un màxim de SO cantaires i amb un mínim de 16 anys d'edat complerts (es poden admetre algunes excepcions). Els cors que vulguin participar-hi hauran d'enviar prèviament un enregistrament en cosset (type 11 cromo) o en DAT amb uno durada entre 2S-30 minuts. Les obres que col interpretar, o cappe/lo, són lliures, pe rò ajustades ols paràmetres següe nts: uno dels segles xv o XVI; uno dels segles XVIII XVIII, XIX o XX; uno popular o folk òrico, i uno nadala popular. Després es forà uno selecció per poder-hi concursar. Lo provo fina l, amb tres cors, es forà el dia S de desembre. S'atorgaran tres premis: 600.000, 400.000 i 300.000 pessetes. Lo doto límit de presentaciÓ de gravacions és el dia 1S d'octubre. Per o més informació: Consell Regulador de les Denominacions Específiques Xixona i Turró d'Alacant. Apartat de correus 131 . Font del Moratell, s/n. 03100 Xixona. Tel.: 96.S61. 24.46. Fax: 96.S61.24.27. CONCURS PEM1ANENT DE JOVES INTÈRPRETS. En la seva 50a c unvo cutòf'iu i o t·gunitzul p e r· ra de ovarl: XX. a CONVOCATÒRIES S i tot es dcsrnvolupa com és prcl'isl. la nova se u del Tea tre Lliure oerà oprrati va al fimtl d e l 1999. Osigui qur~ aq uest gt·up lent r a l dis¡Josarà d'un equipanwut cic notab les ¡Jossibilitats a mb l' (· ntt·atla de l nou miHenni. Fa poc el gr r ent de la l"undació Teatre Lliure-Teatre P úblic, juntament amb el di reC" tor el e l teatre, Lluís Pasqual, van dit·igir una visita de), mitjans de comunicació a lf's obr~s d'aquest nou es pai, t. iluat al ~llllJunt dc l'antic Palau dc l'Agriru~tura en el :>i d<"l que ha de c·onslitutr la Ciutat del Teatre juntament amb l'actual1\lct·cat dc Ics Flors i la >tU. també en constt·u¡·ei6, de l'l ns~tut del 'fcatr·c. E, tracta d'una inbtal·laci6 qu e ~omptarà, ultra la ~:~a la d'exhibició, amb rquipanwnls pe r a assa i"'& teatral& i de l'orqurstt·a de camb~·u, taller d'esccnogt·afia, srrve is a cimi nisI t' . Ull pt·essurn IUS I t·estaum n l. A post establert en 4. 7()0 milions dc pe.sset_cs, el nou L liut·t' sl'gueix e ls t:~let'ls. mat·cals e n e l sen di u p er· Fara.Purgset·vc t·, en d sentit cJc nuurlelltr la capacitat cic polivnlè n('Ía d e lasalu. fgualmenl rom s'rsdcvé amb Ja ;eu actual d el carr e t· d ol Montseny, a nova sala d e l Lliure )Wt'mt'lr·à, df' manet·a còmoda i fàcil , oferir muntatges amb diferents possibilitats pel que fa a la logís tica i csccnogmfia i a mu la concepció dramat(trgica. Des drl c;onvencional escenari a Ja italiana a escena t·i central, latc!'al, e tc. Aqu esta és, doncs, una idea fo r ça quo es manté tant ver les possibilitats jutrinsecament c r ea ti ves que conté com pel fet d'esdevenir una mena d1· segell indjvid ualitzat del gt·up. La clau per aconseguir-ho rau l'li un eq¡.ú p ament de caracterísl iq urs espacials que es considera el s iste ma més modern en aquest moment a Europa, consistent en un conjunt de 63 plataformes que e n total cobreixen la totalitat dc Iu supPt·fície que, e n el cas d'un muntatge amb escenari a la italiana ocuparia tota la plalea; eu cas de voler· muntar un c~cc­ nar·i central, per exemple, aquestes plataformes n'afavor eixen la disposició amb facilitat. Equjpameut dc tecnologia avançada i concep<·i6 impressionant, ofereix tarnhé tma funcionalitat molL àgi l i flcxihlr. El nou teatre tindrà rcnt r ado principal pel passeig d c Santa Mudrona, davant del Muse u Arqu eològic, eoca1·a qtte també en tindd1 p er la part oposada, davan t de l'actu o! Me t·cat de ]es F lors. La posada en marxa d'aqurst equipament no ha de suposar auo t·¡·ear l'actual seu del Lliure, la qua l -segons que van m anifestar els d os dir·ectors del Teat1·e L liurr, Gu illemJordi Graells i Ll uís Pasqual- continuar·à com a espaj d'exhibició. • .Jov(•ntuls .1\tusiruls d ' Espanya, tind l'i't llcw n Sabadell e ls dies 27, 28 i 29 de uu vemln·e e n les modalituls d t• cm·du, b"lLÏhllTu i ru·pa. El límit cl'rdut (>!! de 24- an ys i els c·tmclidnl!:! h au d e prepat•ar tm p•·og•·mnu d' mut luwa d e d111·ada de Llim·c dccció, però qne ha d'indom·c oiJl'cs de tr·es estils i è poqtu'!l difere nt¡; i, com u núnim, una olwa po!1lt•t·im· uJ 1 94·5. Els ¡nemis consis tl'ixen e n hec¡ues de con ci'J'ls p e •· valor d ' un milió de pessetes i Iu p ossibiJitut d'ac tuar a diferents sales CS(Junyolcs i amb orquestres. Ln d ata límit d 'inscl'ipció és el dia 27 d 'octubre. Per a més info rmad6: jo,•e nluls i\Jusü·als d 'Espanya. Madua, 164, p•·al. 3a. 08013 Bal'(·clonu. Tel.: 93.265.23. 71. Fax: 93.265.90.80. E -mail: jmspaiu@opeusl.es. Robert Hale, premiat pel Grup de Liceistes del 4t i Sè Pis quPsta entitat, que cada. an.y A t'(mcecleix '"' trofeu per a l cetnmillor intèrpret tant ele¡;,"Ít com a clm·cmt la temporada del Gran Teatre d el Lice11, va premiar el baix baríton nord-americà Robert Hale p er la .~eva interpretació de Wotan a La Vulkíria cie Richard Wagn er. La temporada passada el guardó va ser per a Dolora Z ajick. • PANORAMA XII DINSIC celebra el 1Oè aniversari 1\S IC PuhliC'acions Musit'a la, ' L , 'a n éixt>r· fa d e u a ll\ :,, de Iu ml1 d r Fr·an ces<'a •Gnlo fn\ <·om a em pr·rsa l''\l' lu~> i' ame nt clc•dicnd a a Iee¡ edil'i o u ~ mu, i¡·u Ib. l ni c·ialnwnt Dl 'S IC es 'a d edi car a Iu publi¡·¡u·ió dc malc r·ial~o pe-r· als en se u yu nH· ni s r s pcci<ditzuts d c múHi<·a e u eiH Sl'll ~ n, p«'ctcs biis ics (solfe i~ o lll•nguat ge mu bical, audic·ió, ltnru1oniu, l'l c.), dirigits a alumnes i professors d"t•, ¡:olcs dc mítsica i consc r·valor·i ~ . L'of'r:1·tn s'am plià amb la puhlit·ac;i6 dP llihrcs d 'iniciació a di' Ct'M.HI ius li'Umc nl s seguint sempre les tcndi'nc·if's m6s a c tuals d e la p edugogiu utusical t' li caria camp, amb mNo d<•:~ innovadOI'/l i originals. Al eat!d cg dl' OI~ lC lamhé es pol trobar· Iu coi·I P<'ció " Oa Carne ra", d edit·nda cxdu:.ivanw nl a Iu mítsica d e cambru d rs linnda u a lunrues que inicien clt, ~oc u ;, cst u el i&. La majo1·ia d "obr'l'b d "ac¡uc;.ta coHccció són d ' autor·:. t·n ta lan b ('la riona Vila, Na r·cí:. B on<'l, a h ad o t· Brotons. Jol>C p Lluí;. Gu1:miín, J o rdi Azagra, Jaume \iah, ~ ru·ique ta FaJTàs. J oan Jol>l'Jl Gutiér·r cl':, J o&e p Guallat·. J ohn Pe le t· Bachus, Juan Ve- D !e rt, J o rdi Ros!>in yol, e tc. ). P e r la seva banda. la col·lecció '·Cantates Infantils" r ec ull lc!> obrtl> més imp ortants pub[jcades r·e>hl<'ionades amb el moYiment d e cor·all> infantils n elllOSlre paÍs. A ltres coHeccio ns d e l'e>ditorial abaste n camps tlive r·sos. Fora dc l'àmbit d e l'ensen yament musical, eaJ d esta car " Mús ica Coral", coJ·lccció amb obres d e Sahadol' Mas, .Joaquim Homs, Antoni Nic.oluu, J ost•p Graz i Jos ep Reig, Salvudor· Br·olons i Cristòfor TaltaLull, dc• gran qualitat pel qu e Ja a con tin gut i {:oulirrcnl i amb tradu ccions del cal!rlà a l'anglès i al caste llà. La música Ü1s tnuue ntal té en la col·lecció "Mús ics d 'Aquí" l'obt·a d'autors catalans com Ru t>1·a, Martín i Soler, Sot·, To ldrà, Valls, Moralcda, Toms, Vila, r tc. Pe l que fa a la música tt·adiC'ion a l catalana, DThSIC ofer eix alb'l.lne!> obre!> d c r eferèn cia. com el Mètode de g ralla de F. Roig i J. 1\me Ua. Folklore del Lluçanès d e J. :u. Vilaroau, i la coll ecció "Calaix d e Solfa". a mb obr·cs per a gralla, cobla d c tr·es quar·ta ns, e tc. d e FrauCt'l>C To ldrà i Car·hon e ll, Ramon P erles, Jaume Vidal i Vidal i d ' altr·es autors actuals. com Jim~­ n ez, ~ l exandri. Lamuregt~. ~lolin•r. J o1·d1 i\lot·aleda. Santana i Xuclà. En l'à mbit nmsicogràfic. OI\ ' lC ha iniciat la coHecció '·Calaiy 1Jr :Música"', amb les obree Notes amb accent de Pere Artís (recull del, e•· c r·its aplegats sola el títol illikroko1• mos, publicats a "Catalunya 'lú;i. ra/ R evista Musical Catalana"') i Para.ules i escrits, recull d~ texllh d'01·io.l Martorell (el segon recull r1 a punt de publicar-se i el terce~· r• en pre pat·ació). L'editol'ialtamhr ha iuiciat la publicació de material> p er a l ' Educa ció Primària Ohli,.atò· . e n l' a ss .rgnatLLra de mú sica. " na Des dels seus orígens Dl~SI C s'ba car·ac teritzat p el seu caràcter obel't i coHaborador, cosa qur ha fe t possible la seva tasca conjunta amb altres e ditorials, Cbcoled i t'OU· scrvatoris, institucions públique: r elacio nades amb la cultura i la mús ica. 1ambcS ca l d estacar que l'cililoJ' ial compta amb les lecnologie> mé· actu a ls. tant p el que fa al procé de produ cció editorial com en el ttr· r·e n y dc la comunicació em¡m•:,arial (co r-re u ele ctrònic, pàgina web. elr.). • Oinsic o·=c: ic Oinsic Dinsic Oinsic Otnsrc oDiuNSIGi c 1 Oè o· . Drnstc Dins i e Dinsic rnsrc Oinsic Dinsic u pn•• c~1 r,lal nu rinns; f JJWIII UI ,h·s: for 1,,•r u tli nar um1 pròpiu < toliuen!' dnt•riom m~· rnll públic mPnl dt lllth ri úCiau• arc. ha lli intf .unb ur llnlfnÇ! Quim Hnrul>. P p,... d ilifcrcnL . . artiv~rc~Pcri·¡, . . Dmsrç Drnsrc ··nJNSlC, deu anys al vostre servei amb les millors publicacions per a Din sic per JORI prÒIIÍarionnl, que rls 168 Dinsic 06 l'ensenyament musical. Ja música coral. la música instrumental. la cal fer r tin a vi l'altre p burg, fl guany h ble> en raluda partícip tp amh ca dc l partícip tt•. ¡ e~ música tradicional i la musicografia. d ta-~9 realitzades amb els mitjans tècnics més moderns i editades sota la r.reu d supervisió dels més prestigiosos professionals. Bnh w d'.\Jfrcd ~r co fl..etho, tra Fill amb Zu lC DINSIC us presenta a'1li el segon volum dc les '·Paraules i Escrits" . . d'Oriol Drnsrc Dinsic Dinsic . . DJnSIC o· . Dins ie almrnl r Martorell a la col-lecció ' . Calaix dc Música. El tercer i últun volu m dc I'obra d'Oriol Mattorell es pub Ii carà la temporada vinent rnsrc Oinsic o· 'e DINS lC Publicacions Musicals, S.L. CI Santa Anna, 1O E 3o, 08002, Barcelona. rnsr Dinsic Tel.: 93.318.06.05 Fax: 93.412.05.01 E-mail: dinsic@ cambrabcn.es Dinsic La (li Wilson, re, rn> la •cvu tr¡Ui1· 111 dd poe \IU y1 El, \ un PANORAMA C R Í T XII Festival Castell de Peralada Jimé. Jlin•r. :là. f\ ·rr. ti\ de 1 umb d, e.. roko-. )1úsia'') i texto, ·ull és cer és tbó ha terials ligatò. l-'iSIC 1·àrtrr ue ha 1junta l COII- )iqu~. a mú. ·edito- !~ mé~ cés de :1 trr· ::;a rial , ett'.). insic a ca la La. es la os )0 IÓ Objectius acomplerts Ptr JORDI MALUQUER u n arn m é~ Pl• r·alada • ha aco mplcr·t els &c us objectiu>: donar· a lfUllS eopectades que hnn • ' r r,tat uutcnll((LI CS aportacions; abarrotar l' tlforamtnt unes quanteA vegadr>: fer un frs tivn l va rin t, per u tli1•e rsos gu stos; d oPitr una crrta lleu gc t·csa r•ròpia d'un divertimento r.liurnr u les seves pt·odurt·ions, i anar unu mi <'a mf; rullà d'allèJ qu e el se u ¡•úhlic habitual cs tr·i<'tamrnt demanaria. ' làmbt\ .mh ri Cicle dc Concerts al Clau,trc dc Sant Oo mèJit(', ha clonnt possi bilitat;, aL, intèrprt>Ls jo,•cs, ja rmb una ,òlida carrcr·a romcn~ada: E ,·a L eó n , t1uim Bona! , Qual'lct llom,, Pablo ainz ... Per dir-se - d c ma nc ra prltpia- festival internarioonl, no u' hi !ta prou 1ue els arlis tcs s iguin dc diferen ts països, sinó qu e ral fer propos tes qu e incitin u via tjar· d'un puís u rahi'C por veure-les. Snlzbtu·g, Bayr·euth, Aï:J, e uguany han estat indiscutibles en aqueRt St'util. Perala da tamb é hi It o participat: una Za t~berflo1~ amh la direcció cscè niea de Lindsay Kemp i la participació dc imon Eslf;.i Cwendol) n Barrll('y; d la>t 98 del worh·-in-prop-ess de Philip Class i Boh Wih.on: un r·ccital Hlfredo Kraus i l'I pritltr concert dr la "g-it·a Btetho, en'' de I' Orquct.lra Filharmònica d'l¡,r·acl amb Zubin Mehta. s6 n r·calnrrnt r eclams forts. Monsters of Groce m es sic La pt·opos ta d c Clnss i Wilson, Mo11sters of' Cro• per ce'ens va so t·pr·e ndrc ~ >eva humilitnl. Vun es~o\lir un s textos molt lwll!l _r poeta (I CI'bU d1•l SC"Ic b · \nJ Y8 Ia I- J\.1 -1)'tll Rumr. Et, ,.a n il· Iustntr nmb ac- c ion s escèniq ues que - ma r ea d e la casa- poca cosa tenien a veut·e amb el~ textos sinó el pr·opòs it d e crear h ellesa unida a un a ce rta inquietud o miste r·i. La música, en apa rença elemental, d e PbWp Class es va meclite rranitzar· e n e mprar flautes i guitarres. L es imatges, algunc!l c<úia ve ure -les runh el vell recurs d ' unes ullcr·es hit·olon per LrobM-hi n •lleu, so·naven més a nos tàlgia d e llanterna màgica que no pas a innovac ió. Els cantants van cantar, com un instrument més, d es d el fossat. Tot plegat va r es ultar cm·t i agrada ble. Die Zauberllote Una 'is ió bas tant Lineal i poc profunda de Die Zcwber.fTote, unida a un gr·a n res pecte al llibr e t i l'acció q lLC s ugge r e ix. va c·n nu: teri tzar la vis ió de Lind s ay K cm p s obre aques t títol mozartià de r e re rèn e ia. GianandTea Noscda, qu e va dirigir bé músics i ca ntants al capdavunt d e I' Ot·queslra d el Fes tival (O r·questra de Caclaqués), va mante nir dur ant Lola l'o bra l'interès d e la pr·opos la. Ke mp va d eixa r anar la srva imagina!'ió banalitza nt potse r· e n excés les fi gur·rs d e Papage no i Papage na. fent molt còmic els fomits senid ors de Mon o~otalo!> i lluint-se amb e l dragó, les b es tioletes d el bosc i la p r·irner·a apar·ic ió d e la R e ina d e la Nit. La so rpresa agradab le va bCI' el gran nivell dels pn pers no protagonistes, co m les Tres Dames qu e intc r·prc taren H.osa lVIateu, Mireia Pintó i ltxa r o Mc ulxaca, i e ls sacerdots d c .I osep Fel'l'er i Paco Vas . Lluís S intes va fer bé el seu primc t· Papageno, Mil agros Poblador va segui r d emostrant que és la r ri na d els abruts en la R eina d e la Nit i Simon Estes, :Z:ubln M ehta Gwcndo lyn lkudl!'y i .l oKundlnk vuu iu tt'I'Jil't'· Lat· bé d s St'IIS r·oiH dt• Su. t·astt·o, Pamiml i 'l'nmino. r·csp cc ti va ment. d' una cantaora, Curmcn Li nu l'es. A mi fll seu ca n t C ili VU Sènthla l' dc Ul!U gus t i d ' un jlrrmenco Tto gaire Apocallpsls, vo.z de muler Corre, corre SI'f P c ¡·alad a 'u a(•o llir també l'cbp ec tuclt• t•n t•uste llà rlpocalipsis, vo::: d e mujer que pr·c¡,t• ntà la U ni vc r·situt d1• Voli·ncin amL motiu d el!, sr u:- :>00 anys. Ln indicador· mÍ'¡, dr p et· on van rh. tr·ctb per a llà baiÀ. L'e~¡wc taclt• , bobre el pape t·, c r·n u tr·¡tc tiu: la prim<·ra dir·<•ct·ió <•sci:• ni ca d ' ll'ene Pa p m>, qu<' també e l protugo nit zuvu; la lectura, e n r·cgistr·<' de dona, de I'Apo(• nlipsi dc sant Joan i lo pnr ticipnci6 d e l Co r· d c Vo lè n cin uruh cant s bizantin R. Els cants va n sr r· t• l millor juntame nt a mb In gran pl'(:bènc ia csci·nicu el<· la Pa pa~, que captava l'uteoeió amb la seva (•;,tran ya di cció d e l cus tc•llà. El co ntingut -rAp oca lip~ i, e n una lee tut·a atcntn, ja és di.l'íciJ d c d csxifr·ar- fou bas tant conf(,s. salvant l'rll'tnl'nlalitat d c l'a firmació que IYmjc qu r han <·r·¡·at l es don es han c.. tat lrs llàgrimes. També tp aeda clar que el Dé u te rribl e t¡uc permet un a fi c r·ut•nta d el món va se r humanitznl u la d o na d c PaLr nos, qut• està al cos tal d c s ant .J oan qunn lïguru q HI' aq ut•s t r e p la I'(!Vclaci6 cic· I'A pucaJipsi, i al es h or es .J ('Str s, l' amic dl" .J oun, li va dir: " Donrr , 11 0 temis." L a majoria d1• Iu t-rítien, u o sé si per n o h a ve r· trobat a ltra nansa o n agufar·se. ha ~a l vat l'acltut t' i6 aut èn tic;. Diva Sobr·e Corrl', corre Dip a rlaré prin ri p almen l ur Iu paa·t mu:.ical d 'aqu et. t e;,pectucl e qu e tumbé él> dam.a - ho deixo JH'r a lt. etopccialis tes- i que inte nta r ' oca r·, e n ge ne ral, l'I món d e la Dh·a: arlifiriosu. cu pi'Ítxosn, p e t·ò que, a la fi. es pedalmc nt a l music-lrnl/, e r a la que :salva\ a r cs p eclacle. El gn111 e ncert, i l'espectucl c t~e mhla un hom enatge u l'lla, és confia r· el r o l cir ntultidiva u la cantant Ninn. Dotada d'un gran sentit inte rpre tatiu, p e n so qu e éR la cantant indicada per u les ca nr;ons del nostr·c segle: les mel odies q ue popularitzades per J oscpltinc Bake r o E dith Piaf o C itades 'rren el o Serral o Llach, formen e l suho.t ntt e m ot iu d e l ~ últims cinqua nt a a n ys. N o calia, pe rò. tant {,'llarnime nt per· a unn dona qu e oa p cantat· i que el qu <' li cal é, que r ('b li faci noba. Fer-la ca ntar !'ap p e r avall, s altant o e n po~> ic iom difícils -pet· molt IJUe se'n surti- no hi aft•gei1\ r·es. Recordo fa UllS unys, a Vi c, ant.b motiu cic pn:sen La r el se u disc Començar de zero, que, co rn a bis, N ina va inle rpt'C' La r· una cançó d'en S('rrat superant amb esc r e ix el cr eador. Em va ig imaginar ales hor es com serien La vie en rose, Les t 'CI fet~ifles morte.~. L'cime des poètes, ca ntats per ella PANORAMA CR ell' lt•., 't'\I~S H'l'juz:r.í.,t iq U<'~>, ma¡,::.a dòniqu c~>-. que• fa mera' ¡•lli'!> tamhC: c<lltlanl cançon~ hru~ilt·rc:.. \ mé<. d'un lJt;samf' mucho clc\Ut a niH•II ri<' eatq~oria. -llUll) ,..ion~ La 168 I'Ïl• en rose, l'c1i deux a mot/l's i E{.\ temps e.~­ tan CfiiH'irlltf, cie Boh O)lan, \Un M' l' h r·oduclc·::.. PotSt·r· umh l'apol!'osi cst·èniru que uc·ompanya nqurslu du rn•r·a hau ria d ' ha,rr· u1·aiJut l'csp ee tuc-IP , qut' bai xa t'li l'I JlÚn•t·•·o final. ArTodonir un punt e l francès u una per·~ona que SC' l:iU(10SII dt• IJuna oïda, Í>S una r·cromuna<'ió que t•al fet·. Ca I di,. tur u bé CJUC Ie~> ext·cl·lentb ballarines de Ramon Ollt~ no aconseguien t>l glamour ni la bona planta clt>l cm· de qualsevol bon mu::.i<·al. L'e:,pt>rtacle, que no deixa de set· un a apor·taeió de material:, intere~:>sant. no prou beu tt·a, al ni aju~:>tal. es podrà 'elll·e. ¡,egurament rué;, arr·odonit. oo' ament a Ban·dona actuesta tar·d01·. Mehta i la Filharmònica d'Israel l~ l tan P~pcnrt concert dr la Filhannònica d'Isruel amb '1ehta 110 \'U defrauda•·· Concebut com una gi •·n '·d'apo•·tació de pau''. !\lellta va teiar Beethoven c·om a mú ic pr·incipal. \mh la incot·poració in·eiJr,ant d'un pianll.ta de dis.,et an) "· tècnicament rorrrcte. en el Concert per a piano núm. 1. la pa •·t tlen'u del concer·t va ser la \ cr;,ió que 'an donar· d c Iu imfonia en liTi bemoll major, núm . .1, "Her·oica", op. 5.5. Va :.rr tttHI vcr~>ió de r·erer·ènc·iu. }\ la ri del primer te mps Mdlla va aconseguir una ('Oillunió iutt>rp•·ctativu amh ronruestra qu e va fe •· durar fins a la fi, tot mantenint l'atenció d c l'oient com &ubp esa i ucolor·int c·l dibl·urs ¡,onor amh In gr·nn r·iquesa de r·itmes i rrfut-n<'ies que l'obra conté. Dc& d'una dignissima ..:\larxa fúnebre.. a un " d1crzo·· amarg i el '·}~inale .. enormement eonsll·ucliu. e n,¡ va deixar cap i ànima plens de sen:.acion:. que toqueu r csseneialitat. \a 'aler Ja pena, tot i qtte l'ol'C¡uc:.tra no e ns 'a sernblur pas tm conjtrnt sonot·amcot excepcional, malgrat que, com hem ,-ist, sí un fl exible instrument mterpretatiu. Que, en e l fons, és el qu e ca l. Malgrat que només vam pode r assisti.J: al s es pectacles esm entats, cal r elatar· t[tte en la part mus iPal s'lla d'esmentar també la versió de concerts de Porgy and Bess -que inspirà el cartell de l'any-; tm concert de l'Ot·questra d c Caduqués amb Jaime .\Iat·tín. :\Tigel Shm:e. J oauEnric Lhwa. U r s ula Le\'eatn i P cpe R om ero amb de )Iontsalvatge. obre;, Rodt·igo. Fuuré i Bizet; Lluis Claret amb el Quurtet Guinjoan amb obres de Boccherini, Gtúnjoan i Schubert; l'Orquestra Filbumònica de Dresd en amb e l guanyador d e l Concurs Internacional dc Piano de Santandet·; w1 coucet·t diri!!Ít per Àucrel b " R ecasen s ILUlb música religiosa dc lu cort cie Felip U ; tm recital de Miquel Baselga d'obres del pan' Sol e1· i Albéniz; un altre d'Arcadi Volodos intet·pretant Ra kb ru àninov. Schumann i Liszt: un homenatge a García Lorca amb Paco R abal i Enrique .\lorente i obres de Kurt \\eill. amb I'Orquc~;tu Ciudad d c Granada dirigida per Josep Pons. a mb ~na Belén i .\l iguel Río~ de cantants. En l'apartat ballet, hi va haver també una Història del Bolshoi, l'espectacle Barroquísimo de Rami L evi i una ver sió de R oland Petit del Llac dels cignes pel BaUe t Nationa l de l\llarsella. Un con cert infantil i un de músicu de cobla - qu e obrí el festival- amb Albert Guinovurt al piano, completaren la dotzena edició del nodt·it FestÍ\ al Castell de P eraluda. TICA Suggestiu concert del Cor de Cambra del Palau de la Mú&lca Ptr LLUÍI T ff•thal \lú,il'll. 11t•, ron jertò••ia ,·amlu qunlitnl ~mmci( unt inua man t¡•ni1 la •rra 1plira e u per>! lel, no rr.tiu e la(o,ta El Gr!'l' 98. Cor de Canrhra di'L Palau de la 'fúsica i :\Iú-ica LU· \a (\.orrudo Boh-i). Direcció: Jordi Casas Bavrr...:\le.rral!, oceLJ, i nhrf' rnú~it¡uc_-· (obt·e• dc Janequin. BÓccherini, \au· tor·. Gihbono. 'or i Bet·io). Convent dc Sant Agu.tí. 6 de julinl df 1998. Per F. YAVERNA·BECH egons la nota del programa de mà : amh eo u1posiciot1s que unaven d es del Rcnaixrnwnt -amb peces que retollien locucions i f·rits cir mereat, onomaimitati ves dels topeir~:t cant., del;, ocells-, obres instrumenta l¡, amb idt-nlicu 'oluntal d'imitació, i que arr·ihaYa a la música d el no .. tre ~eglc dc ¡,emblant pr·opò;.it, '·'Je r·catb. oct'lls i altre;., mú,ic¡ue ,. ,·eni a u é,:,er un \ iaLge mu::.ical :.orprencnt que r·ccupcra\a la manife&tació mc-~ c~srn<'ial d(' l'expressi\ itat p opu lar. 1 ,·ct·itublcmcnt, malgr·at l'ext<·ns i6 d e l pr·ogmma, l'a(·tuari6 del Cor rle Carnbt·a del PuJau i d e Música Es ti vu, clir·igitlu p er J o•·di Casas, e us vn sem biar cur·ta, brillant r n mus ica litat i una vc ritahle tr·oballa a r·tísli<·a. 11 u mo r, tf-en ica 'ocal i i nbt rum r nt al, expn•s•ivitat i <'OIIllllliCaCtO \'Ull éssl'r ulgtiiiCS de les S qualitats que van donar-se en aquesta inlet·essant I CI· llada on l'am·a sonora de París, Londres i Madrid r ecollida amb creativa inspiració per Jan rquiu. Boccuerini, Gibbons i Bc· .-io, alterna,·a amb les poètiques evocacions del\ c ri ls de Pa rrer de Frrran Sor·, dels cants dels ocell, imaginats per Jannequin. Tbomas Yautor i Boccbe· r·ini. Vn conjunt de múSÍ· ques que loL i e~sf"nt un joc de sonodtath ens ran apr·opar al potencial crea· Liu que com a uggerimenl emana de lu quotidianitat a n ònima. Di!!l.tem també que 111 ' "' l'atenció l'au d'acta cridur harmònjcu i polifòoira dels compositors ltistòrics com taJilbé el respec· te ~o exem pt d'imaginA· ció' vers Ull melo<¡·mne foJidòri c, qu e Berio ''0 posar· de manifest rn el seu cicle " The crics of Lo ndon" . set cant> d~ consider~hle extensió 1 desenvolupats amb ,onor·itats afiligranades. Fr~ ha e a•ln mé rJu en I rD• e netnt. trntut~ rurlla d, lro raJo tarió in mr>os 1 cflmplcn d~ lrs n n•> dc \ rom llan·y ( ~IIJl Et lragall < ro, r¡ue t lai el >t ,.mporch El Fe trrt, di ~rnt,. rqnrcrh rt,glr:oJ¡, C..ní, ,., ~ b i mú-ica Prt\tiiC. que,trct ral, bé •·oru l~, trnci6 , 11Ue rud ri •emp Aragnll. raractc 1 reprrcu qur alt1 r>oden ~ 'ltn r¡,c PANORAMA CRÍTICA snn Festival de Torroella de Montgrí L'èxit basat en la multidisciplinarietat ra ,., LLUÍS TRULLÉN o r l'o e li n tl e :\lontgrí Ira viscut una no' 11 edició cl•· l ~t· n ffllil'al l ntrmacional d c \Jír,ícu. Oívuil lcmpot·aJc, corroborl'll u na tntjèt:lòria que atty r·et·c an y ;~vala per l' indíscutihlt> ¡¡ualitnt artís tica i de pro~nunució i qw· alhot·a ronlinua la tcndl-11 cia el<· manlt•nir una fórmulu r11 la •l'la configurnci6 r¡ut· tlplica rn bona pa ri la scu ¡wr>onalitat di ~>tintiva oit'l, nomln·o¡,o,. fc'bli\ olll fe-liu qur ~:te celebt·cn u laCo,ta Bt·a\a. El fNí' al d c To l'l'oc lla tu· ha dcmo;,tr·a l una \ l'· t.HJa mr:. qut• r( M'LI hil rau en la multidisciplinaritlnt. Organitza t p e r· .J olfntuts ~lusical b d c '1\ •rrorlla de ?lro ntgrí, els jom 1alorti de la intc•rpt' C· la~ió inlt•t·nacionlll o els etu·;os de m(u!ic·~' s ón el cornplenw11t i nd isett 1i h lt• d~ Ics nctuacio11s dt· fib' ll· n•o tle l'l'nom mundial, rom Nntalia Cutt11nn , llarry Chris tophrrb, Philipp ~: ntn• mont , .Janlll(' lr~rall o .Joaquín AchúC'urro. que cn¡,'IJa ny han a portat el heu talet11 u la 'i la tmporda nt•sa. El Fcsth·a l ma nt~ un >. lfrt, di:.tintíus prou C\ idrut.,, D'una ba nda, el ~> ronrerl!. r¡ur l>C' cclcbt·cn a rr'!;l~~ia gòti ca ck ' ant Cmí, reoulten ido ni~> pt• t· 3 lc- ínte rpr·etac io lla d c mú,ira dc cambra, la pre,ènC' ia dc pl'litcs o•·queotres i ol n ·p c r·to rí voraLhé amb it1Lf't'\ C nl · ioll~:t rorn l~, bé umh Iu ínLct·tenci6 dc so l i s t c~ com In llUc C!ltla any CIIS IIICiblt'll el !CIIIpre arlrnintl .Jnurnc .\ragall. La l'ór·mulu i Ics rarnclri'Íslíqucs dt• l' c~ pui rrllercuteixc n t•n ri fl·l qu~ ah1·es tcnrli'n r ic•s, eo nr ~den set· l'òpc nr o la m(t. •Ira e>C I'·ll a prr a gr·a 11 fi>t '· T real•. , \au· ju~ol mtr->e 11 1·el· •ra d¡• ladrid t•ativa ~f]UÍU, i Be· b les s deb 'errun ocell, ~quin, >ccbrmúsi· ni un ; ran crea· ·imeol aní tal ur ,-~ rdàt'Ïa 'ònica histò· ¡spec· 1gina· dí sme io ''~' Cll rf e.s of .s dc sió i sonor mac ió o rqu estral. n o ting uin d e m om e nt una presèn cia pr·ou e' "ident en t>l Fe~ lÍYal, lot e.. pcrant qu e nous escenaris puguin ar<·cplar aques ts gè ne r·es lllllijic-ab idènticament estimats p el públic. Torroella ha tor·nal a mos tn11·-uos concerts memorables. De nou Jau.me Aragall va d eixar sense loralital~ l'església d e Sant Ge 11ís . El públic r¡ue scgu e i.x amb a ssidultal el cantant ha e\·idenciat que t'I gr·an tc not· sempre té a<·llrac ions ple tòriqul's a Ton·ot> lla d e :\lontgrí: r·aga 11 e:. lTo ba a gust cantant a l'e;,glésia d e ant Genís i dn' ant el pttblic llimat que a sistt' i'\. a n y r er e any a la scvu esp e t·ada ac tua ció . La pt·csènc ia d e Carlos Almagu e r, un badton p o •·tador d ' una 'ru vellutada, i qu e s ubs titue i.x una certa maneu d e fo r ça en la proj•·cci6 JH~I' un cant r efinadíssí m, va compleme nhll' d ja tradirío11aJ conc·e t·L d ' Araga ll. El cet·tame n va comptat· amb exüosc~ a cluaeions a cilrrec d e fi gur·es d e primcr· onlre, com N atalia Cutman, Philippe Enn·emont o H arr y Christoplwr~. El Cor Vivaldí. e ls Pc til!> Cantor., d e Ca talun ya. diri gi ts p e r Òscar· B o'an d emo,.trar-oos a da a mb Ie~ se" es t·cct·eacion s de p a t·titm·e;, d e \ïctoria. Mc nd e lssolm, Casa ls, Viola o llaydu, la seYa và lua fruit d' un treball i:nte nsis~ im i pe rfectament dirigit cap a una consolidació com a conjunt d e prime r ordre que sens dubte ja han assolit. La presè11c ia del piunistu .Joaquín Ac h(r carro, que amb e l seu m estratge \ ' U ofe t·ir p et· primer cop rn el lil:s th·al d e Torroella una a ctuació com a so Üs la o n1ucstral, ,.a te nir lloc inte t·prc tanl amb profun- Harry Chrlstophe rs da clelicad rsa , rlnrwlat dc· ft·a tie ig i nitidc•ha e n In puls ació ,.¡ Conrert IIIÍIII. li d e ~l ozar·t nt' Olllllllll)lll p er un r onjunt d c ro rd t'~> e'\.tr·a onlinar·i ¡·om ~Íl ll ,.¡.., Soli;;tel:t dc la Filhnrm ònica Txeca. rux í match. C'ul dt'~ t a­ ear· r ac tuac ió tl'll na fm·mac ió SllllllllUIIICn I c•fi ei e nt: l'Orqu e ~tru d t• Cambr·a dc Polònia, que sota la din•c•ció d ' gugt·n Prukop va s u hml•t·¡.,rit·-no~ dins e l m6n ;,cm¡Jt·t• admíraLit• tiri dnsh il~ i snw d e Mozat·t i Ha ydn, amh u11u bellíssima •·cc·r·eneí6 d.- In Simfonia tiiÍIII. •ll.fiíii PIJrc• dc Ha ydn dotada d ' u11a c-àrrega passiunu I i emot iva lendrnt eap a trrru vísi6 pro funclamrnl t•om ltlllicu, to t romplcnwlltlllll la inte rprcta r i¡) d c la Simfo niella d e Rou&wl i la ILI· t e p er a cordes dt .lanúcek. i\Iú,.ica com l'o fr rta JH' I Qua•·te t Pctcn.rn. a mh una interprc la1·i6 lllt' lltO· rabie del Quarel op. 13 1 d c B eet ho' en , r a n ·cgad u d'una c'lll'<'~b i ó dt·amà tica. pttn) c nt i a lhora ' e hem ent qu e d ot u' t• n d 'l'llOrme intr nsitul Iu SC' \ u inlc r·prc ta c i6, va srn ir· pe r posar p11111 i finul ui Fc!>lival pròpiame nt l'ntrs eon• a tal. Però les manif't·~ ln('Íons musicals d(' Torroella dt• Montgrí no sr t•rtllt't'll -com ja he m upuntntúniC'ament r n el Fc•~> tivul. U n an y més t'ls ro nrc t'l& qu e han d e~pcr·lal iguolme nt lïntr r·rs d e l gn111 ptt· blic han l' -tal e ib ofert:. ¡wl~ j o\l'• int è rpn~ b. Com a .lo\t•ntut:. ~Iu aicak la pre:-l>nciu dc nou¡; ntlors en t•l Vt'~li,al ;.embla d e l tul ohligallu i an) ren:- Ull) pode n ::-ot·git· U{-'l·adahles ~tlt'JH't':.C:- entt·c ri públic. \lumm·~ UHlltlatjalb d el eut':o lum estat nn' ament t· l~ l'nt'at· t·c·gats cie mostnu·-nos t•l >~t' U talent amb ¡·onn •rts c·ambrís tic& dl' ¡.rrun intt-rè~ . 0\111a baltdn, ,·oldrí!•m tle!!lacat· ructuució de la guitarris ta tíriu Mont, que va dedit'tll' d ~;e u rt•eital a música bril, Fe n·an dt· Can:ía Sor·, Burrios, Rodi'Ï go o 'l'urinu, eutr·c d '<rltt·e¡, autor¡.,, 'lont t~ la virtut d c 'l' t' pot·tadot·a d'una tècnic·n d c·IHtrad b:.ima t¡uc li IWI'Illt' l diri~ir· ll';, SC\ ' t'S inll' f'IH'Ciacio n:. r ap a una , ·ar·ie tut cJïtlecs mu&iral ... ..,ummam t• nt coincid r n ts a mb l't:clt•c·tic i:.me d e l' Cb· til d e ls uuLOt'b escollit:.. Aqu c~> ta M'W" 'etut li p et·met uprofundit· en as p ectes t•lolrMame nt vinculat, umb la líniu P'IJrl'ssiHt dc la mú¡,icu i p et· nixò pàgim·s ta n di,·e r~ell c:om d Cnpriclw cliab6Lico dc Cas t c lnuovo-' l'cd esco o ç om Derlic ntòria de Cu n·ftt A bri! a ssole ixen urw:, v¡·r·sion s concordants umb la línia mus ical pt·òpia dc eud a oht·a. El ~ cont·c r·t.;; d e joves ta mh~ 'un pe r·mr lrt· admir nr· a c tu ac io n s com la de Iu 'io línibta japonesa Sali>j o Korla. una intè rpt·l'l qut• ccntm honu purl d c lc;. ~e ' es inte rpre ta cion s e n PI ve~ba nl tèenic, p er ò que: po:,~et•i' una intelligèn cia musical prou e,;. dent per· ccrTar a quells a sp ec te~> qu e li p erme tin e n un futur· r ealitzar unn briUant carre t·a corn a solista. I:: I X Vll I Fes ti val, l es uetuac i dcl>i cicles d e ju vf'~> intèrpre ts, els cm·sos, han tornat a sc •· pr·olugonis tes dc l' es tiu dl' Tor•·ol'llu d c Montg!'Í, una lo<·nlítat 011 dut·anl e l!. meso!\ de juliol i a gos t l'S vju una fe;.ta en fJUè la música es <·ort\ ct·teíx e n el seu mà' im i únic protagonista. 768 29 PANORAMA CRÍTICA dr------------------------= Festival carioca de la Coral Cantiga .¡ i DIU.U~ Dl 1ft Gn•c 98. Co_r~l Cantiga. ~larta Cor d_o_mí. mrzzoooprano. "\a.n Mcrcadt• • \ngel Pereu·a. pet·cussto.. Direcció: \lan-o· Lellr. \ rlo,o, Can•nlho. Con zaga. Caynmu. de )lomr, \ a . cimento, Buur·quc. \ïllo-Lobos i Barroso. Coment d~ 'a~t \b'll~lf. I O do• juliol rle 1998. PrNn \l'IU[¡, ~mir~ a trll!·innt El Festival Pau Casals aplegà la coherència musical Per ALBERT SOLÉ quest estiu s'ha celcht·at, al Vendn·ll, el XVlll F'e tival lnternacionul Út> \ [ú;,il·a Pau Ca;.al ·. en el marr ha bitual d'aqu e<ot concert>.: rAuditOI·i Pau Casals. Cet·tament, é;, durant l'el! li u qur ··a comarques" s'encén Jll'r Iol la nama cultm·aJ musir al i ajuntaments i u ~e>ciu ciont> fan el que poden pe•· dota•· els seus fcsthals tJ"at·tistes dc pres tigi, i finalment. arreu fem balanç per acabar client, gaird1c~ eom sempre. (rue el festival ha estat un èxit. 'lot plegat té la seva lògica. Els ot·ganilZador s cl'aque;,ts concert:, no per segu e ixen r ap b e n e fi c i econòmic. no é;, aquesta la finalitat, i si C~> cobreixen desp e:.es. millot·. Pet·ò en r i decu•·;, dr il> any:., tothom va a prenent una mica d'aque;, tes expr d èncie;,, des dels ot·ganitzador al mateix p(tblic, qu r fa possible amb la se' a pre ència i la ;,eva aportació la continUílat del&concerts. i el r esultat final és que tothom eb torna un xic més exigent. J Iem rscoltat onzr concerts, a I'Audit01·i, en un espai dc temps d' un mes i escaig (dc l' li de juliol al 22 d'agos t), amb una fidelitat del p(thlie a Lots els concet·Ls que cal dt'Slacar com un fet mrs que •·emarcablr, fet crue alhora fa possihle que &'estableix in A 168 compat·acions enlre els djferents intèrprets i gnt¡JS que visiten el Festival. Ja se sap que cadascú té el seu estil personalíssim, ja se sap que els r epertoris no són iguals, ja se sap que el públic no és sempre ben bé eJ mateix. Però hi ha quelcom en cada concert que és perceptible de seguida i l10m ho acaba manifestant clarament en l'aplaudiment: és la il-lusió per "fet:" música, és el lliu~·am ent de l' intèrpret a tot aJJò que sap i que vol "explicar" sense concessions, sense arnagaJ· res, posant coneixement, tècnica i sentiment al servei de toles les pet·sones q1.1e rhan vingut a escoltar. Doncs aquesta ha estat la tònica del Fes tival Pau Casals del VendrelL Poques edicions han arribat a concentrar tanta cohet:ència musicaL satisfacció mútua, èmfasi dels mú, ics i resposta del públic. Ara, quan l'es tiu se 'ns ha escapat i els fes tivals de música han anat tancant les seves edicions, és el moment de •·ecapacitar sobre el que ha passat i començar a pensar e11 aJJò que ha de venir. Pau Casals sempre havia djt que cal acos tar-se a la música amb molt de res pecte, almenys aques ta fou sempre la seva actitud, i crec que aix ò és el que vol el pítblic dels nostres intèrpt·ets, r especte i a la vegada il·lusió pet· fer allò que més els agrada: Música! 10.00 NOTÍC 10.08 \!HIL "Simfot 1orak "1·. Or trr•. li Cboru \lu•ic ~Uf•lr' •lre•. () ll'in.(';'" ta¡lCr \rturo ,.,.Ji. (2 ln•le, 9 barmòt Per MIQUEL PARDO Coral Cantiga rn s sorprengué amb una divertida mise en scène ambirntada al Bn1sil. Trobem inu·rrssant {1ue els gn•ps musical, sàpiguen adaptar-sc al tipus dc r epertori i a lc;, circums tàncies: concet·t a l'aire ]Liu•·e. nit d 'estiu calorosa, pt·ogramació din;, del Grec 98, olw rl a un públic molt di, ers. Cal, pet·ò, valorar r equilibri entt·e la qualitat musical d el rcpct·tori i la vit>tositat dc l'espectacle, si hom no vol caure en la batTocria. Val a dit· que la qualitat d'al b'tlncs d e les peccs e•·a moll lluny d 'allò a q1.1è en s té acos tumats la Corni Cantiga, i això causà que hi hagu~s sovint massa pt·otagonisme cie l'es pectacle: hatTCls de palla, ramises vir·oladcs, pcus nus, etr., que sumats a una per cuss ió rudimentària ens feien cnyo•·ar, lliu•·ats a l'al·lurinat"i6 col-lectiva, L u els gols de Ronaldo i les sensu a ls "mulates'' del 1'0· raginós carnaval tle Rio. E o canvi, .la performnn· ce feia juslícia a ]a músicn allí on la vàJua artística tle les obres reeixia. Cal de•· tacar eu aquest sentit la interpretaci6 de la Suite dos p escadores de Doriml Caymmi, com també la notable difïcuJtat cl'e;..ecució per la complexa densitat harmònica d'Insensate: de Tom J obim i Yinici~~: de l\Ioraes. }TolL interessants un ser les aportacions d'arrel indígena de f obra de ' ïlla· Lobos Lendas ameríndia$, i també els Tres ca11ts de/.l indis Kraó en homenatge a ac¡ ues ts indis bra.iler' amenaçats per la dcstruc· ció de la selva aJ1187.ònica. El concert finalitzava amb la interpretació d'A· quarelct do Brasil, 1~00 samba ben represPntatJv~ de la m{tsica d'aquell paÍ•· El públic vu rcspoudr~ amb g1·ans aplaudimcn'::',! va ser correspo,L amb ol· VCI'S OS bisos. flH'l ) DELSS du, op. 1lo. '\fa Ruffm¡ Can I UUSSY on¡ur'\ t¡UI''ira Dir.: B. Conrer RIm t¡ut·>trl Li•lLO 13.00 GR.\Il l\ \IU IJF. B\ iI \JOlí ;,). Gi1 mirnu' 11olí i I dot¡ Kt (~Om). 11.00 GLE X GE IUI "\lrtat Simfòt1 llt•tor C.\GE: 'tllah·t· LaSalh 1§.00 T!CIE~ C.\L Programació mes d'octubre DIU.UNS, 5 D'OCTUBRE DE 1998 Oï.OO J.;OBERTl'RA IJú,ira prr ronwnçat· ri dia. Rrcull 11' obre5 brru~ prr- ,.·ntadr, prr .Joan \li(·~. Inclou butllrtim. infonnatiu .. i 1.,. 0 dc> tnu•it•ak r 09.09 BVTLLETÍ OE WTICIES 09.08 SELECCIÓ DE ~0\'ETA'fS Pn--entaeió cir les lliti mr& nolriOl~ di;,togrufifl tH'l> n pun'- ~ult~s al ltll't'Cnl. Espuí pu- rrot·innl ¡wr Di~ros Cn:-trlló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE MÚSICA 't\HLER: Simfonia n. 8, i lr> el l'O· uo. ·man· Júsica ica de l de>· tit la Suite ori1al la oo- :curió usitat .sate; ·Simfonia dt>ls \lir'. Sol i!itl'h •oc ab. Cor dt·ll'hli \lli dt• l..t•r~k Orpin!'Lon J un ior Sinft'r•. Highgah• Srhool Bo) s' Cboru•.l'im·llll'\ Children's l(u;ír Group. 'cors i Orqur,tra Simfòniea clt• Londrr-. Dir.: Leonard Bel'll"· trín.(77m}. CHOPI\: Sonala prr a piano n. 2, op. 35. \rturo Bencdt•tli-\ l it·hrlunerli. (23m). H \AS: SchrJ'tO lrL•tr. op. 5. Onllll'kl l'U Filharmòui¡·a dc Brno. Dir.: 1~­ rarl 'tinoo. (9m). ' I r~\­ DELSSOJL'J: Quintet dt> co•·da. op. 87. Sulvatot'l' '\ccn•·do. )lar¡;aret Batjt•t·. Tohy floffmun. Sy l l'ic Ca)'.I'UU. Gury Hoffrnan. (31111 ). DEBUSSY: Uanst•s pt'J' a ut·pa i on1urstra. Vrra Badin~o~s. Ort¡~Nrn dt•l Cotu•t•rt¡!;l'houw. Du~: B. Haitink. \ LV,\LDI: Concert per u fu¡1;ot í ecll'dn R\ H3. Gúhtn· Junota. Ot·IJUNra Òt• Camhn1 Frnnz Li-zLDir.:.lano-. Rolla. (12m). 13.00 GIU:t'IS GRALS INTE- nicim L\ :m::s1c' DE e \.\tBR' {an DE B\RTOl\. Sonata pr•· n ~~oli i piano n. 1. op. 21 S1. •J. Gitlon Krt•mt·r. l ut·y S- 'arrel Yilln· 1dias. s deh atgea .siler; ;truc· uca. tza•·n d'A· una tativa paf•. )odre ~llt! i tb di· mrrnol. (33m). Sonata pt•r a 110lí i piano 11. 2, Sz 76. Gidon Kt·emrr. lury Smit·no\. j20m). • ltoO MÚSICA DEL SEGLE U. ~,ERIHRD: Simfonia n.2 : lrtnt~wrfobi". Onlut•slru ~:;nFòt\tt'lt de 'Jènet·ifl'. Uit·.: Pablo Pr t·cz. (32m). .\CE: Quat'll'l tl1• corda t•n r¡uatre mm inll'nl~. Quurlet LaSallt• (22 111 ). c"'tor, !~.00 llUTLLETÍ DE NO- ~~IES I AGENDA ~1USI- 15. l ::J CAPSA DE l\IÚSICA FROBERGER. R ntEAL:Les lndie~gnlants. Suite. Orquestra de la Chaprlle Royale. Dir.: Ph. Het'rt'lleglw. (13m). BRAIDIS: La brlla \ l agelone. 15 romunc·e~ op. 33. (1 a 8). Het·mnnn Pt·r,, hadton. Annette Pr<'y. Hrlmut DeuGrb. piano. (52m). GL.\Zli\0\: \ab de cont•ert n. l. op. ..t.ï. Orquestra Simfònica de Bamlwq~. Oir.: \"remdiin;. (9m ). .JANACEK: Concertino per n piano. dos 1 iol ins, ,;oia, clarinet, Lnunpa i fagot. Viktoria Poatnikova. Solistes dc rOn¡ u estra dc París. Oir.: Guc:nnadi H.o)'.hdcst vcnskí. (18m). COH ELLI: Sonata pe•· n c·orda op. 2 n. 6. Quartet Pureell. (Sm). SIBELIUS: El bal'(l, op. 6-t.. Poema .simJònic. Orquestra Nacíonu] E~­ eocesa. Oit·: Alexandet· Gihson. (Sm). PIAZZOLLA: ll i~tòria clt•l Tango. Patrick Galloi~. nauta. Gikan Sollsrher. guitarra. (20m). TEHL DE. .\ll FF\1'. t•ntt·t· 18.00 AL.'\1Ai'\AC l n e;,pai de:.tinat a evocar i 1'('\ iure e},.. fet.. mé~ BL \- d'nltn·-.. \lat·tin Strohhiic·J..t·t~ o1·gut>. (5lm). 23.30 ~OCTURN \Iúsic·a lll'I'U<•ahurl'l tlia. Pn·-.ental'ió a t·iuTt>l' tL\Lrn·d Ct•laya. PROGRA:\1.\CIÓ l>E NIT Repelit·ió dl'b últim~ pt·ogramcs. 0 1.00 JUÚSICA P Ell A COBLA 02.00 IJAUDIOH SUAL 011.•00 CAPSA DF: MÚSICA DIMARTS, 6 D'OCTUBRE DE 1998 07.00 l:OBERTllltA )1úsicu pt'r t'UIIIt'll<;Ut' el diu. Recull d'obn•> hrt'lll'> prrocntarlt•>t pt'l' Joan \ 'ili'!>. Inclou bullleti11~ inrormutiu;.. i a¡t!'ndc:. musi¡·nk 09.00 BUTLLETÍ ~OTÍCIES DE repre¡,entatiu;, del pa;.§al musical Guió i aelec(•ió d' .\Jex Robles. 09.08 SELECCIÓ DE NOYETATS Pre,;entaeió dr lt•s t'tltimt·;.. no- 19.00 REPERTOIU DE vetat' di!tt·ogrufïqn<·s upurt·gudcs al nH't'l'al. Espuí pll· troeinal per J>ib!'Ob Castt•lló. CONCERT ([ \) D:\1: \lissa Sane li Bernnrdi \on Offida, Hob. X- XH:lO " Ileiligmessr". Jorg ll1·ring. Hm·r·y,anderKarnp. Cot· dr Nens dc Bad Tolz. TaI'Pimusik. Dit·.: Bruno Weil. (:ll m ). C 1-1 AVEZ: Simfonia índia. Tht• New Worltl Symphony. Dir.: Michael TiJson Thon;as. (12m). ROSSINl: Sonata per a eorda n. 2. Orquestra dc Cambra K.remjjn, Dir.: Misha Raehlenkv. (12m). · 20.00 BUTLLETÍ DE NOTiciES I AGENDA 1UUSl CAL 20.13 LA MÚSICA A DEBAT Progra ma a ren torn de temes mu~ieab d'interès, t·eaJjtzal umh la col.laboracíó del Con,.,u Català de la ) l úsica. El J\let·rat de Música \'j, a de \'ic. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CONCERT enregistrat per Catulunya ) l úsica el dia 26 d'a~ost dc 1997 a la Parròquia 1lr Sant Mar·Lí de l'Aie.ixur. E LS ORGUES DE CATA LU~A (XVfl CICLE). Ohn's òe CABEZÓN. ACUlLERA DE HEREDIA, CORRE\ DE ARAU'\0, l 0 .09 BUTLLETÍ NOTICIES J>E 10.08 CAPSA DE MÚSICA POULENC: Lt> Bai Musquf., eantaln pi'OI'tlltH pt•t' u huríton iol'llliC'btt'll dt•ramht·n MO· bn• por mes dc I\lax J u1·oh. Thomas Allen, huríton. TIH• Nash Etbt•mhlt•. Dir: Liunrl Friend. (20m). SCL I U\J,\ Y\f: Sonata pet· a 1 ioií i piano. op. IOS.Jean.\1ouillf>t·p..J<•an llubrau. (18m). HOSJ-:\ \ll'LLER: Simfonia n. l.llt·~pl·­ rion \:X.. Dit·.: Joni i Sa1 all. (10m). DELIU!,: Jkigg h1ir. On¡ue~tra dt• rOpt't'u nat·ional Cal.ll'~a. Dir.: Chut·lcs .\lacken·a,. (16m). Cll \L:, .. SO~: Quat·tel prt· u piuno, \i oií, 1iolu i' ioloncd, op. 30. Le,; )lu-.i!'iem. (:38m). HAYD\: Sailor·~sun¡.(i \ l t·rmaíd'sSong. J\l hairi Lnw~on, soprano. Olga 'J\ c·r~ku) a, piunofort~. Hadwl Poclgrt; \i nií. Olrg Koga n, 1 íolotH'I'I. (óm). DVOR \1\.: Vall\us dt> Pt•ttgu op. Sol (n. 1 u I). Onlut•stt·n Sinúòn it•u dc Prugn. Dir.: .l iriBelolthívek.( l4m). BIB EH: Serenata a 5 ell Do \ 1. "El guardiànocturn".l\111~oica Antiqua de CtJIIIn ia. Dit·.: H••inhunl Goelwl. (9m). Ei\ ESCO: Suite <>rqtwstt·al n. 3. op. 27 "\ï.llagc>oist•". Ot·c¡m•¡o,Lt·a tl•• la Ràdio 'arional Romntw~u. Dir.: Horia \ndrt>e .. cu. l29m). 13.00 GR..-\ ~S ThTEGRAI.S 1.\ \ll SIC\ DE C..\..\IBR.\ DE B \RI'Oh.Quarletderor- da u. :3, s)l, 85. Quat·tct Chilingit·inn. ( L5m). Hup.,òdia pl'r u 1 ioií i pian() n. 1, Sz 86. Zuhtill S;~.l-J..t'l). hnbel \Ioo•·e. (lOm). Rap..òdiu¡wrn' iulí i piu no"· 2,Sz89.Zoltan Szrkt'ly. hnlwl \ l om·t'. (I lm). (Juurtct cir ronla n . I, S)l, 91. Qunrlt•t Liucl tlll)'· (22m). oo 1 J.• .M OMENTS LÍRJCS OFF ENBACll : Ol'feu a ls iuft·rm,, \. óOO. (Obertu r a i bnllt•t p nstot·al). Philhannouiu (lt-elwslt'tt. Dit·.: Antouio tle \lnll'ida. (18m). R.STR ·\l SS: ·•Es ist kPin La ut ztn ertl!'lunen", ària tl!' l'òpera Salnmlt, \ lonl~l'tTat Caballé. Orc¡cw~t•·a \at·ional dc Ft·ança. llir.: Leonanl Bern~lt::iu. (17m). SbHlt \..'\0: Alum dt> Uio~. •ur-.urlu. Carmrn Sinm a. \ ntonio Blaucab.•\ntonio \Tat'LI'lo. Fernaudo \lnt·títlt'7.. Juan Al{Udo. Cor runttli'('S de \ladrid. Or<pw~II'U Filhul'lnonia d'Espnn) a. Dir.: Rafael Frühbcck dr Burgo~. (20m). ; ¡;;¡;- ...= •.:;! !3 ... B!:' ::;· 15.00 BUTLLETÍ DE NOT ÍCIES I AGEN DA MUSICAL J 5. 1:~ CAPSA DE MÚSICA \OSTAKOVITX: Simfonia u. 8, op. 65. Or11ueRlraK.irov. Dit·.: Va lrt·y Gergiev. (63m). 11..1 1\ D [N: Quartet lle cord u op. 2 n. l en Mi b J\1. Q':J.Ul'· tl'l Mosaïqurs. (25m) HA..~­ DEL: Tr Oeum en Re .)1 ("Quel'n Caroline"). J runes Bo'' ma n. contt·atenor. Joh n i\hli'J.. \insii'Y, tenor. ~licha­ cl Ceo¡·gt•. bà~. Cor del 'ie11 Colll'gr d'O·d'ot·d. The ~ing', Con,ort. Dir.: Robet·t K.in¡t. (11m). DEBT;SSY: Jeux. pot•ma dun;.at. Orquestra :\l'w Philhamtonia. Dir.: Pierre Boule1.. (17m). BER'ISTEfN: ~onnta pet· a clat·ineti piano. Duo Reitwekl'. (10m}. WARLOCK.: Suite Capriol. 1.'\ichola~ Kruemer. da\ ccí. Acudem) ofSt. \lnrtin-in-tlJ!'· l"ieltls. Dir.: Ne' ille :\larrinrr. (10m). 18.00 INTF:RPRETS GRANS DAVrD Ol STRAKH K II AT:>. \TUR IAJ~:Conccr t pt'J'U' ioli i onrueslra. D. Oilitrnk h . Onptestrn Sim[ònicn dr la Ràdio de l'URSS. D ir.: \. Khatxalurian. (38m). PHOh.OFJ EV: Sonata pet· a 1 do~ violin~, op. 56. Da\ id i Igor Oi~t•·ak. (15m). 19.00 REPERTORI DE CONCERT LUTOSL.\\rSKl: Doblrcont~crt ¡l("r a oboi\ arpa i orque-tru dt• ramlwu. Heinz Holligt•J'. LJ·sula I lolligt•r. Orqm•,tt·a Simfòn ica dt• Cinrinnuli. Di1·.: \li<·hal'l Git·lrn. (20m). TELE\1AN~: Sonatu a ll'eb ru Iu m, pt·•· nauta dc h ec,' iolí i continu. 'fl·ipla Concon.Jia. ( llm). 11 \YD'i: S imfonia n. l 00 "Militar". On¡ursll'll Rrial CCinrt·rtg¡obouw. Oi•·.: Nikolaus lhrnonrourt. (25m). 20.00 BUTLLETi DE NOTÍCIES I AGENDA ~fUSI­ CAL 20.13 PERFILS Raimon ColomN' conve•·sn a mL un compositor al' ollant de la St'\'a obra. Comidnt: Lleonard Balat.la. 22.00 AGENDA i\1USJC.4.L 22.05 ELS CONCERTS i\OSTRES CO,CERTen•·egi~trateldia 14 d' octuh•·e dc 1995 a Ja Sala "Paper de \tlJSica'' dc Capt.>llade~. ESPI~C I \L ESPIRITL' \LS NEGRES I BALADES. Rcmcmbrc's Quartel. (58m ). 23.30 NOCTURN MC1sica per acabar el dia. P resent ac ió u càrt·ec ri' Alfred Cela yu. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims program e~:-. 01.00 NOUS INTÈRPRETS 02.00 SELECCIÓ DE JAZZ Q.-1..00 CAPSA DE ,\JÚSICA DIMECRES, 7 D'OCTUBRE DE 1998 07.00 I.:OBERTURA ~lúsica per començar el dia. Recull d'obret- breus presentades per Joan \'iveb. Inclou butlletins informatius i agen deb musicals. 09.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Presentació de les últimes novetats discogdllir¡ueN apar·egudes ni tnl'rcat. Espai patrocinat pel' Oiscos Castelló. 2 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 10.08 CAPSA DE MÚSICA S.\.1.'\T-SAE:\'S: Suite per u violoncel i orque:;tra, op. 16. :\Iaria Kliegel. Bow·uemoulh Sinfoniella. Dir.: J canFr~Jnçois :\Ionnard. (19m). ~ ll.JSICA .\IEDIE\"AL A."\1GLESA: Tres Seqüències. AUOil)'lllOlli> 4. (13m). SCHUBERT: Quintet de corda D 956, op. 163. Quartet Fitzwilliam. C. von ~~peu, violoncel (56m ). SCHOKBERG: 15 cançons d'El llibre dels jardins penjats. op. 15. Julic Kaufmann, soprano. lrwin Gage, piano. (27m). D UKAS: L'aprenent d,e bruixot. Orquestra de J'Ulstc1: Oil'.: Yan Pascal Tortclicr. (12m). BEETHOVE'\1: Concert per a piano i orquestra n. 4, op. 58. Murray Peralua. Orquestra del Concertgcbouw. Dir. Bernard Hailink. (33m). 13.00 GRANS INTEGRALS LA 'rtSICA DE CA:\IBRA DE BARTOK 41 Duos per a dos ,;olins. Andras Kiss. Fcrenc Ba1ogh. (5lm). 141 00 ~fÚSIQUES DEL l\101\ Una finestra oberta a l"t>xpressió musical dels pobles d'arreu. 15.00 BUTLLETI DE NOTÍCIES I AGENDA MUSI- CAL 15.13 CAPSA DE MÚSICA BACH:"OEwígkeit.du Donneworl" (Oh eternitat, paraula l'elronaot), cantata BWV 60. Paul Esswood, contratenor. Kurt Equiluz, tenor. Rnud van der .'\Jieer, b~. Cor de nens deBad Tolz. Conc~ntu.s )Iusicus dc Viena. Dir.: 'Xikolaus Harnoncourt. (16m). TURL\A: Fandanguillo, op. 36. Julian Brcam. guitarra. (5m). REG ER: Sonata per a clarinet i piano n. L op. 49. Eduard Brunner. Gerbard Oppilz. (21m). KRAIT: Concert per a timbales i orquestra. Thomas Akins. Orquestra Simfònica d'Alabama. Dir.: PauJ Polivnick. (23m). DVORAK: Xiprers,B.l52. Quartetdt>corda de Praga. (39m). RAKH MA"INOV: J\lorceau cle fantaisie, en sol m. Howard Shelley, piano. (lm). BIBER: Serenata "Der Naehtwiich ter". New London CollJlorl. Dir.: Philip Pickeu. (llm). MOZART: Lo sposo deluso. òpera buffa, KV 430 (extractes). Clifford Grant. Felicity Palmer.Anthon} Rolfe J ohnson. R obert Tear. Dea- na Cotruba:.. Ü•·quc!.t•·a Simfònic·a de LonJr·eR. Dir.: Colin Dm il>. 121m). GRIEG: Suite lí•·ica. op. 5 J. Orque;.tra Simfònica dr Giilt•bor·g. Dir·.: '\r<•me Jün i. (19m). 18.00 i\OUS l!'iTÈRPRETS ~ne' pui perconrh.c•·eb mústt·~ d arn. 19.00 REPERTORJ DE CONCERT STR.\ \' rNSKI: Suitctlc•"'I'Ocell de foC'". On¡ucstt·a Royal Com·t-rtgl'houw. Dir·.: Riet•nrdo Chaill y. (29m )YSA\E: E:,ta~i, poema pera violí i orqu estru. J c n ·old Rubcnstt>in. On ¡ue8tr·a i\at•i<mul de Bèlgica. Di1·.: \[cndi R otl a n. (l Om). SCUOBERT: Quartet per a piauofo•·lc, dos violin.s i violoncel, Op. XIV n. l. Luciano Sp;rizzi, pinnofortc. Chiura Buuchini i\ froniquc }[éjrau, 'iolins. Philipp Busbach. ,joJoncel. ( LOm). \"ERDl: \da clt> l'acte I clc ··Auila"'. Bo1·i, Christoff. baix. Philannonia Orchc~tra. Dir·: Jerzy St'mko\. 6m. 20.13 TEMPS D'HO)IEN ..\.TGE GEOHGEGERSH\\ l\: 100 A.") S Rhap,ody in bluc, ve1·~ió or·iginal ¡wr a banda de jazz. \ndrew Liuon, piano. Ro\al Philharmonic Orchti~lra. (17m). ''Tht· half of it, dearit', hlur~' ""i "Do what ) 'OU do?"'. dues can çons. Fred Astai1·r. Gf'orge Gcrshwin. (6m). BDJ00136 Who Cru·es?, uduptuc·ió per a orquestra frt per Il er~<hy Kuy, l';\tr·el dd "G('ralmin Songbook". '\nd•·e" Litton. piano. Royal Philhurmonic Orcht•stra. (•I1m). Oh,Kay. 0Lf'rluJ·u. Tht> Princt·':. Tlwalt·t· On·he~­ tJ·a. Oil': J olm \IcGiinn. (7m ). Tres preludis. Françoi~ Joel Thiollicr, piano. (6m). Por¡,ry ami Bcsl>, suite. Orquestra Simfònica dP Londrt•h. Dir.: .\nd ré Pn!vin. (18m). 22.00 \GENDA )JUSJCAL 22.05 ELS ~OSTRES CONCERTS CO'\lCERT enregistrat per Catalun ya \lúsica el rlia 30 dejunyde 1998al1catreGn·e dc Burl't·lona. FESTIVA L D'ESTlU GREC 98. LA \fJ'f DELASARDANA(PRE:VIIS JOAQU IM SEHHA). Obres de SER RA, MAS, MORALEDA, LLUNELL, CARBON ELL,G lLJ MEMBRANO, VILA RESA U,<'nll·<' d'altres. Agustí Ginwno, tuba. Rafel RI' is, timbales. Lluís Sala, per cussió. Cobla \'leditt>JTà nia. Cohlu Sant Jordi. Cohla Ciu- tal _de B?rcelona. Dir.: J11nt¡ Leo n. Du·.: Joan Lluís )lora. lcda. (62m). 23.30 NOCTUit" .\Jú,ica peracabareldia pll'· ,entació a càrrec d" -llired laya. ee. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últim~ pru. grruneb. 01.00 TEMPORADA D'Ò. PERA )1.00 FilE' pru l'u JK·lln S Erik '!\ RELLij 03.30 GRANS INTEGRAlS Emès dilluns. I, n. 5 i r¡ur,(J2l l'rdud 05.00 CAPSA DE MÚSICA DIJOUS, 8 D'OCTUBRI DE 1998 07.00 UOBERTt.:RA l\Iú&ica per començar el dia. Recull d'obre;; breu~ pr•· sentades per Joan \"in·•. In· clou butlletins Wormatiu,j agendes musicaU.. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Presentació de le~ últirne:.mr vetats discog¡·àfiques apare· gucles a1 mercat. Espai patrocinat per Discos Caslt·ll6. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I 0.08 CAPSA DE ~IÚSICA MOZART: Sinúonia n. 33, KV 319. Tbe English Coa· cert. Dir.: TreYor Puwock. (23m). COPLAl\lJ: \'uit po· emes d'Emil}' Dickin.on. Daw11 Lpshaw. ~oprano. Orquestra de Cambra Saint Pa\U.I>ir.:llugh~~UI(2lm~ GR..o\..,ADOS: Sonata Jlfr a ,·iolí i piano. )fem]Jre' del Piano Trio Sa1zburg. (12m~ LCLLY: Cadmus el Hermione. London Oboe Bam!. "\LI· rie-Ange Petit, perCiboió~· rroca. Dir.: Paul Goodwm. (13m). STRA\T.Sl\1: ~e· truixka. Orquestra de la S~~· he Romande.Dir.: NeemeJar· vi. (33m). SCHUBERT: Gf'o bet. quartet D 815. Elly \. mcliog, soprano. Janel Ba· ker, mezzosoprano. Peter&-b· rrier, ten or. Dietrich fiscbrrDieskau, baríton. Gm·aldM~· OJ"e, piano. (llrn ). BACU: te per a violoncel n. 6, 10] 2. Lluís Claret. (28m). R.STRAUSS: Macbeth, poema simfònic op. 23. Or· que~tra Nacional Escocr,a. Dir.: Neeme Jani. (20m). srv m t~s~l1 Hilliar1 ~~~;I 15.13 BRI"íl unt~ma IU•.\ra: in-thr-J \lm-in Sir \n Ramhi" -on, 'Jo Ji.P\11'. \n~ir toplwrl \IZE1 n.3. 1 \lELS r•lx·rlul lradr•l (5m).R rlr... Bo1 rlr ...Ch t•~r a 1 (3m).\ lr dt J quro-tru Dir.: Ri IIE.\0 pt'r U CI lrutnu( Patrir~ DRIGC ma torÍ) Orque~ Conrt·r Pari-. f dt· Bum CQor~r Ira. op. Orr¡ur1 ~lutt¡;11 lluu•ri 18.00 ~I"O!If~ 11raJ. (, no Bun 19.00 CO\Ci BRAH op. B. ria 'Iu! I3 ()()GRANS Jl''TEGIL\115 lora. ~NIT pro. LÚrlSIC \ DE C \.\IBH \ [)[8..\RTOKQunrtet tlt'~·m·­ ibn.5.Sz 102. Quartet Luul.31.13lm). Sonata pt>r a do~ ~wo· i pPn·u•~ió. \'ludimir ~;h}¡,•nazy. \o' ka 'u.hl-t•naz). Da1irl Corlhill. \nd rel\ Smith. (25rn). Jl.OO t\fÚSICA ANTIGA FRESCOB.\LDl: ""\li,..,a Ml· pl'òll'aria dt.' lla .)Ionit:u". f;uP"lla Sanct1 \[u•hat>IJs. Du·.: Erik van Nr,<>l. (20m). CORELLf: Sono te du chirsa op. 1 n. 5 i n. 6. Londun Burot¡;te.(12m). D'A \!GLEBEHT: Preludi per u ciu vid•m hui. Gu;tav LronhunJt. (5m). t.ASSL:S: Stahat Mutt~•·· 'l'he lliUinrtl Enaemhlt•. (17m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOlÍCIES I AGEi''DA MUSICAL !I dia. prr· 15.13 CAPSA DE :\fÚSJCA f·Ba· BRIITE\: Va1·iadon~"obn· on tema de Frank B1·idgr. op. lO. \rndt•m\ of St. \Iu rlinÏll·thr-firlds. Dir.: \t'\ ille \!miner. (26m). PL RCELL: Sír .\nthon\ Lo, l' o1· Thr Rambling uid)'. .J udith \el·òn. soprano. Chri,tophe1· ht'\!!•. baix. The \eadcm\ of \n~it·nt \lu•ic. Dir.: Ch~·i:.­ tvpllt'r Hogwood. (16m). DO\IZETTI: Quurtel dt• cortlu o.3. I Solh,ti haliuni. (I lm). ~lELSE:\: A111or i el portn, obertura op. 5+. Be('t Iun rn lrndrmie.Dir.: .Jun C<H'yt•r¡;, (jm), RAVEL: "A la mn.•wrn dr... Borotliu'' i "u Iu mil ni' l'U d~ ...Chab1·ic·r". duc•:. ub1·t·~ per a piano. Louis Lo1·tit•. (3m). \OSTAKO\ IT'\: Suite dr Jazz n. l. Reial Orque,tra drl Com·•·•·tg<·houw. Dir.: Riccnrdo Chaill). (8m ). 'rE\OELSSOH\: Simfonia prr a corda n. 6. Collegium ln-trumcntnlr Brugen,t·. Dir.: Patrit·k Pt•ire. (13m). HODRIGO: Quatn• madrigal~ a1113tori-. \ irtòriu dels \Jlgrls. Orqur,tra de la Soci<•tat de Ümtt>rt;, el el Con~en u tori tlt' Parí-, Oir.: Rufuel F1·ühhecJ.. dr Bu"'~o•. (Sm). REGEH: (,JOrt•rt pt•r a violí i OI'!(IICb· lra.op.]O]. Edith Prinemann. OriJur,tra Filhurmòuicu dc Stuttgnrt. Dit·.: Wolf-Dit>~t•~ Rnu.chiltl. (61m). ·Sch¡ilirr· 18.00 PENTAGHAMA ~.ln. till\i DE DE f>Dflo par;o- li pn· tell6. DE SICA I . 33, Con· oock. it po· l'OD. ,.Or· Saint ~lm~ per a • dd 2m). ;nio_)la- óbaiwin. :Pe· Sois· ~Jiir· :Ge· lv A· nro· :Sui· 3\\1' Sm~ -po- Or- ~rograma de divulgur·ió mu~~cat Guió i I'Ntlitr.aeió: Pl'rr Burés i \lex Roblco. 19.00 REPEitTOIU DE CO~CERT Bit\IDJS: Trio nmh piano bJ'· 8. \ndré Pn·vin. Yiktolla\lullo, a.) leinrich Schiff. (37m). F\LRE: Dolly.op.56. Philharmonia Orcheslra. Dir.: Cal'lo )laria GiuJini. (19m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGE:\'DA 1\IUSICAL 20.13 '':A LA lUANEK\ DE .... " l ·ncom idat ens proposa icolll('llla In mú,ica que li agradu. Guió i presentació dl' .Joon Vhc>. Producció de Dolor!> BuMruets. 22.00 AGENDA 1\'IUSICAL 22.05 ELS CONCERTS NOSTRES CO'\CERT enregistrat per Catalunya l'l'lúsica el ilia 19 de maig de 1996 a r \udilori Pa u Ca ~als d'El \endrell. CE- REROLS, A.SOLER. CASA.\ 0\ ES l SORS: Quatre obJ't•;,,, ERDI:Tresohre~re­ ligio:.es. RECER: CC'istüche g1•!-iingc. op. 138. Coral Càrminn. Dir.: Alfred Catname· ro. ('13m). PROGRA.'IACIÓ DE ''UT Hepetidó del!< últims programe~. 01.00 MÚSIC.\ DEL SEGLE X.'X 02.00 REPERTORI DE CONCERT Em!>¡¡ l'i dilluns. 03.00 GRANS INTEGRAlS Emi•s el dimarts. El Dia1·i. Gntpo Cíl'l•ulo. \n- naRicci. (l • ~m).l3 ,\Cll. ELGAR: 1-ànta,ia i l'u¡.:u. B\\ \ 53ï. Orque>.tl'il lilhat'IHiuura dr Londt•t•,, Dit·.: Leununl Slutlin. (llm). D.SL \HL.\'ïf: 2 Sunalt''• Ix :~81 1 Ix 318. Chri~tiuu Zat·harius. (8m). GLCCI\.: DunJnan. haUet pantomima. 'làft'lmu-.il. Dit:: Hruuo \\loil. ( l•hu). "'- CHL BERT: Cinc· dun'r~ ulema ny<·• i ~t·ltrio,. On¡ut•slra de Cambra dt• Fmnça. Dir.: \Jain Boulfi'Oy. (15m). 13.00 GRANS INTEGHAI.S LA MÚSIC\ DEC\ \IBH•\DE 81\RTOI\ Cnnlro~ttus.pet· a 'ioií, t•lm·int•t i piu nn. S ;,o; 111.1\Jiki6M S1.rnt lwlyi.' iolí. SELECCIÓ DE ~0\'ETATS Pre,t•ntació dele;; últimes no\t'lat.~ dbcop;ràfique:; aparegudcb al mercat. Espai pall'tlcinal per Di¡;co~ Castelló. 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 10.08 CAPSA DE MÚSICA BO RODIN: Petita ;,ui te. Orqut>¡¡tJ·u Simfòniea de la Ràdio de J'LRSS. Dir.: Guennudi Clwrkas;,ov. (29m). BEET] JO\ E\': Quat·trt de corda op. 131. Quartet dt> Cle- wland. (39m) GLT~JQ,\.."'\': Puí-r·tola,, ~nprano. Ga!'tano \I ulla. !t'llOt'. Ludo' i<• a \(o,t·a. piano. l:36m). 23.30 l\OCTURN 'líl~it•a pt>rocubarel dia. Pn>!ot'lllarió u cilJTec d'Alfn~d Ct•lu)u. PHOGRAIUACIÓ DE NIT Ht'JH't i ('ió dt>l$ últim~:. 111'0gntnw~. O 1.00 MÚSIQUES DEL "IÓN OJ.OO CAPSA DE l\1ÚSJCA 15.00 BUTLLETÍ I> E NO'rÍCJES I AGENDA MUSICAL DIVENDRES, 9 D'OCTUBRE DE 1998 09.08 n:n- IH I DO:\lZETTl. Sabina l.J .00 ;u(.SICS DE CATALüN) \ BACLER: Simfoniu n. 18.t·n Si b \1. London :\lo;,o;art Pla' erb. Oit·.: "latthiu~ Banwrl. (16m). TOLDR,\: Cançó d<· roblit. Festei~. Car·mpn Bu ..tamantt>. \lanucl Cu rl'Ín :\lnranle. (:im). BK\<.;LEHEL: '\lí1siea per u pen·ussió i t•urda (1990). '\a\ie1· ,Joaquín. Yirtuosi dr Pruga. Dir.: 01drick \lcek. (19m). 15.1 3 EL DIA DE I~Oif:NT 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES RIUET\. Pt CCl'\1, 02.00 REPERTORI DE Prognunat·ió l't·alitzaclu u parLi r dl• les peli<" ions que el t. no ..tres oicnl~ han ft•l al conlt'"· tador dc Catalumu \1ÍI ..it·a. tl'L 93 202 :~5 :l5.. 'lú~oica per començar el dia. Reeull d"obn•¡, breus prest>ntade~ per Joan Yh·e:.. Induu hutlletin, informatius i agt>ndes musiC'ab. r \\ Kúlmún Bt•rkt•li, dariut•t. Zollan Koesi~, piu no. (17m) Quar'lt't tll·eordn n. 6,Sz lli. Quartet 'làkúc,, (:18m). Snnata per a 'iolí ,ui, Sz 11 i. Dénl's KO\ !Ít•s. (2:im ). OJ.OO CAPSA DE MÚSICA 07.00 COBERTL"RA titol Tin1·1l dl' Barcelona. FESl'I\ \L DE PI \'\0 1 BEL l'O. Oh re~ de B.-\ HHIFHI. SOHOZ.\BAL. A- 20.00 Bl'TLLETÍ DE NOTÍCIES I AGE~OA ~tliSI­ CAL 20.1 O EL OL\ DE J.:OIE:\~f Continuat·ió 1lt·l prugrumn. 22.00 .-\GE-'D.-\ ::miSIC\L 22.05 ELS 1\0STRES COl\ CERTS CO\CERT t•nrt•¡.ti~trut pt·r C:atalun"u 'Itisi¡·u l'I diu :m de maig. dt• 1995 al Cun~rr·­ ,ato1·i Supt'l'iol'!l<• \lt'rsi<·n tlt•l Lit·eud!' Bum•lonu. HECIT·\L DE FL.\BIOL. OBHES d." BACH. SERH \, J)[o;l'l[ \HE, LEÓN. PAULÍS. QI;I'J{ \ i BLA\. t•nlrl' cl'ultn·s. lsabt•l G•·egori, '\u,irr 11m·cnt.. .Jordi León, flabiol. \1unucl Cabt•· ro, '\lanudOILrn, Piano. (:32m). CO\CERT rn1·¡•gistrut ¡wr Catalun>ra ~lthira el dia 10 de c.leoe1~hre de l9CJï ui S;~ Ió CONCEHT Emi'h el dimarl~. 03.00 GRAl\S INTEGRAlS Em(•, t•l dimt,rre!o. DISSABTE, 10 D'OCTUBRE DE 1998 07.00 I;OBERTURA Mú~ira fJl'l' romen~a1· el diu. Hc<·ull d'ob1·c,., breu• pr·es¡•ntadt·~ pt'l' Pilar Snhirà. 09.00 BlJfLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSI- CAL 09.13 MÚSICA PER A COBLA B•\LL DE GIT\NES: Valsjota, La Quadrilla. Cobla Pdnripal de la Bisbal. Dir·.: H·um·I'~C Cassú. (7m). \C:~­ TUR ·\:EL parc d'Olesa, sar·cluna. Cobla Vila d'Ole-.a. Dir.: Jaunw Puig i Llon~er·as. (--lm). 11 \V-\RT: Paisatge~o. per a lt'nora i orgur. Jo..ep Gio,pcrl. Lydic Rifa. (J.tm). D.\ '\SES TR.\DJCIOXALS C \Tr\L\.\ES: El Patatufdel Camp dc làrragona. Ball de ;\fajor·alc.s ciTUdemolins. Cobla Sant Jordi. Dir.: Jordi León. (-lm). BOLL-\RT: Poema tl't·~tiu. pl'r a eobla. Cobla Montgrin~. (15m). 10.00 .\CEl\'DA "\IliSICAL 10.05 PENT4.GRUIA Rt•fwlit'iódt>l programaemè:. l'I dijou~. J 1.00 EL DIA DE t:OIENT Pro¡.!l'umació realiv..ada u part inle lrs peti1·iou~o r¡ueels nohtn•s oients han fel a] eoutestador clt• Catalunya l\Iílsit·a. tl'l. 20:1 35 35. . 15.00 BLTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA \IUSIC.\L 3 15.10 EL OIA DE I~OIE~T Cnnlinuuc·ió dt-l¡u·ugr·uma. 20.00 8ln'LI ..ETÍ DE NOTiciES I ACEMl\ MUSICAL 20. J 3 CÀL DIO\ISLAL l n pmgnunn el' \lt>\ Gori na. 11.00 TRANS:\DSSJÓ EN 22.00 \GENI>.\ MUSICAL DIRECTE DE LA i\flSSA CONVENTUAL DES DEL :\l ONESTIR DE l\IONTSERRAT 22.05 GKANS OBRES M \SSE'\ET: Ldonglrur·de Notn·-Danw, mirac·le t•n Ires adc·s. Alnin Vanzo. Robert Mashnrcl. .I u lc~¡, Bu~tin. Con, i Or·c¡uestr·ul"ilhar·mi\nira de l'OR'I'l<: Dir.: Pic•l'l'c•Df'r·vaux. (85m). 12.30 AGENDA MUSICAL 12.35 APERITIU MUSICAL 1 5.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 23.30 NOCTUHN Mírsica pc•t· uc·aburt·l diu. Prc· 15.08 "A LA MANERA s!'nlueió u eàrrrc tle '\la r6 Repetició de] programa emès el dijous al vespre. ]anÍ'. P ROGRAM\CIÓ DE NIT R<'pt·tirió tiris ttltim~ progr·ame•. 01.00 :\IÚSIC.\ Al\TICA DE .... " 17.10 TE~WORADA D'ÒPERA DE CATALU!'c'YA MÚSICA CONCERT Emè' del òiml'ere•. DELILS: The mugic fountain. òpet·a en tres actes. Solistes Yocals. The BBC Singers and Concert Orche::.Lra. Dir.: :\onnan de1:\la1: (1 Olm). 03.00 CRAI\S L'\ïECRA.I.S 20.10 SELECCIÓ DE JAZZ 02.00 REPERTORI DE Eml>s t>l rlijou;,. O1.00 CAPSA DE MÚSICA PI'Ograma dedicat a la música de jazz amb guió d' \lberl }lallofré. DIUMENGE, 11 D'OCTUBRE DE 1998 22.10 AGENDA MUSICAL 07.00 IJOBERTURA Música prr· N)mrnça ,. el dia. 22 .15 CONCERT IMAGINARI Guió i selecció: Àlex Robles. Hccull rl'obt·<•s hn•uM pre~cntadt's per· Pilat· Subirà. 23.30 NOCTURN 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 1 AGE"'DA MUSI- Mlli.--ica per acabaal dia. Prrsentació a càrr ec dc Maró Jané. CAL 09.13 MÚSIC\ GIOSA 4 dard. Cor i O•·questra de la Fundació Gulhenkian de Li~­ hoa. Dir.: )licliel Corboz. (12m). G.GABRIELI: } Jagnificat (Simfonia Sacra n. 2). Schütz-Akadt'mie. Dir.: Ho· ward Arman. (7m). RELI- \IOZ.\RT: :\Iis,a en dom. K \ 427 "Cran '\lisl:>a". Edith \\ icnl:J. Odore•, Ziegll'r. John \In William !:llom•. Cor· i Orc¡ue.tT'a Simfònica d' .\tlanta. Dir.: Rolwrt Shal\. (58m). STR \\ 1\!:IKJ: \braham i 1~aac. balada sacra per a baríton i orque~lra de cambra. Dit>tt·ich fi..,cftt'I'-Die ... kau. Orque~! ra Simlònica de la Ràdio dP Stullgar·t. Dir.: Gar) Bertini. (12m). J.E.BACH: Mein rSr<•lt•erltht drn Herrn, motet. 'Harl ina Lin,. Silke Wf'is lwit. \ l at·tin Srhmitz. Hans-Georg Wimmcr. Rheiu isclw Kuulot·(·i. Da¡, Klrinc K0117..CI'I. Dir.: I lt·r·nuum \lax. (1:3m). SCII UM \ '\:\: Rcquiem l'iir· 1\li~tHHl, op. 98 h. Audrey Michurl. Liliu Bizinwehl'·Eisingct: Eli!.uhl'lh Silveira. SuHannn 'lèiheira. \JarkuH S<·hacff<•r. 'lit•hacl Br·o- PROGRA.)lACIÓ DE NIT Hepetició dels últims programl's. 01.00 lltSICS DE CATALU!'iYA 02.00 REPERTORI DE CO~CERT Emh el dijoru.. 03.00 GRANS INI'EGRALS Emès el dhcodres. 04.00 CAPSA DE MÚSICA DILLUNS, 12 D'OCTUBRE DE 1998 0 7.00 UOBERTURA Músic·a per començar· el dia. Recull d'obres br·eus prt>· senlades per Joan Vives. Inclou butlletins informatjus i agendes musicals. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ NOVETATS DE Pn•M•nlacióde lcl> (tltimc" no\t'lat;, di,t·ogràfiqucs npare¡ru<fc., al mer·c·at. E~pai patrocinat per· Di.cos Castelló. I 0.00 BUTLLETÍ NOTÍC I E~ DE 10.08 CAPSA DE l\lÚSICA BRITTW\: El Príncep de les Pagodr!.. ballet op. 57. Orr¡ue¡¡lra dc la Royal Oper·a HauHe, Co\ cnt Gurden. Oir.: Bc•ujmnin Br·itlen. (99m). SCH U\J·\NN: Cielcdc cançons t>!>panyolt·:,,op. H.M.Shir·ai, soprano. M. Lipovst•k, conlJ·nlt. .1. Pr·ot;;chka, tenor·. M. Hülle, huix. lL Deutsch, piano. (21m). HA' DN: Quartet dc rot·dn op. 54 n. 2. Quartet Tatrui. (21m). KJ\1..1\\JKO\': "Nimfr.,", pm·ma ~im1ò­ nir. Q¡·r¡ue~tra Simfònica de I'Anli~a lni6 Sen i!•tiea. Dir.: E'grn} SH~llano,.(JOm)'\L-\­ R \ IS: Clot·he, ou Carillotb. Philippt' Pil'rlot. bai~ de' iola. Riet>rcar· Conl>ort. (5m). REGER: Quartet de ronla op.l 09. Quartet de rorda dt Ber_na. (36m). PR..\ETQ. RIUS: Wie schoo JeuchtPL CordelTrinityCoUegr.Carnbridge. Dir.: Richard 'lar. low. (11m). Ei\'ESCO: lmfonia de cambra. op. 33. Or. cruestra de Cambra de La 11• sanne.Dir.: La''Teoce l'òotfr, (l ïm). P LEYEL: \orturn per a oboè, dues viole., dur 1 trompes i contrabai.x. Conr1• lium }lusicum. (l7m), WEILL: El Tzar ha fetlu ~­ va fotografia, òpera bufin rn u n acte, op. 21. Barry )fc. Daniel. Caria Pohl. ~·)arila Napier. Cor i Orqueslru clr la Ràdio c.lc Colònia. Du·.: Jnn Latham-Konig. (-!6m).FACRE: Berccuse, op 16. An. ne-Sophie :\lullet:, violi. Orquestra Filharmònicade \lf· na. Dir.: James Le\roe. (-lm~ 18.00 AU1ANAC Ln espai de,tioat a C\OCar i re,;ure el~ fets mt\s re¡m· sentatius del pastat mm.iral Guió i selecció d'Alex Roblr•. 13.00 CRANS f~TECRALS L\ 'l(SIC.\PER \Pl\..\0 DE SC li L .\l \\\ 8 Polo ne- 19.00 REPERTORI DE CONCERT '"~ ¡wr u piano a quatre man •. Ht>rlor 'lon•no i Norbcr·to Cape• lli. (3..J m). \arincions l>O· hrt> d 110111 \begg, op. l. E\¡ren) Ki~sin, piano. (8m). Papilloru;, op. 2. \nd ni~ Schifl~ piano. (16m). glish ~orthern Philharmonia. Dir.: Da,id Llo\d-Jonr,. (37m).PERGOLESJ:Confi· te bor· Libi Dominr. Cor Bah· hasar ~eumann. Orqur;;tra Barroca de Freihurg. Dir.:T· homa;, Rengelbrock. (17m). l ,J.OO MÚSICA D EL SEGLE XX BERG: Su itt• dc l'bprm '"Lu- 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 1 AGENDA ~fUSJ. CAL lu". Arlt>c•n Aug¡:r, ~o¡wano. Ontue.,tra Simfbni!'a dr la Ciutat de Bi•·minghom. Dir:: Simou Haulc·. (3.J.m). BOLI L\\GER: Pour les funér·ailles d'uu oolclat. Pt•lpt· Jobn.,ort, IJurílon. The \'f•" Lonclou Charuher·Clwir.Amlrr" Ball i lan TO\~M·nd, piano. Dir.: Jamrs \\lootl. (Sm). \.OST \KO\ !T\: Dos vatsos per a nauta, clal'inet i piano. Trena Graft>nuuer. Eduard Br·unne!:· Oleg \lai~{·nLerg. (6m). P \HT: Cantus in mcmoriam Brnjamin Br·itl<'ll. J u ho \ar·tiaincn, campau a. 'lltpiola Sinfoniet· la. Dit·.: .1t•an-.Jaeques Kanlorow. (7m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15. 13 CAPSA DE MÚSICA MOZA RT: Cont•ct•l per a dos piano~ i or quco;trn n . lO, KV 365. Frif'drich Cuida. Chiek Corea. On¡uestra del ConC't't·tgeiJou\\ cJ' ·\ml:>lcrd am. Dir.:~. Harnnncourt. (26m). DEU CS: Suite Florida. En· 20.13 LA !fÚSICA A DE· BAT PRO GI Rrf'<'li ,-ame.,, 01.00 COB I 02.00 01.001 DIMAI D'OC'IJ 07.00 \lú~i¡•¡ Rrrull oeniud dou In agcnd•;· 09.00 'orí 09.08 'orE1 Pr~·enl lrl3l' !ltdc·:. 1 ::~¡ \OTI~ 10.08 BLO\\ \auq ·<111. s t..Hulo~ lt·,,lc BERG 3. np. (30m). a tron mot hy o[\nril ~oud. ( rude b On¡ ut·~ ¡wra d Prog1·ama a l'entorn dr te· mes musicals d'interèo. rea· litzatamhlacol.laborariódel Consell Català de la )fú,ira. }Júsica i ic.leoJogia. BER\\ Si b \1 Twr. ( 22.00 AGE:WA 11LSIC..\L L\ \IL 22.05 TE1WORUH DE COBC DESC wbre 1 ''P· 3. CO~CERT enrrgistrat per Catalunva :Música el dia 9 d'octubre de 1998 al Palau de la }1úsica CatalaUJldeBar· cclona. SUIDACH: Simfonia Pa:,sacaglia. 110ZART: Concert per a piano i or· qucblt·a n. 27, KV 595. S· CHUMANN: Sinúon)a n. .t. op. 120. Alícia de ~~rroc~a. piano. Orquestra Smüomrn dc Barcelona i Nacional de Catalun ya. Dir.: Lawrrucr Foslcr. \ntrmi 13.00 117m). Engc·l1 l'rtitnp Clara 1 'ri, pi~ 11.00 CllAP Carme \lnrtit Jo~(> F gtterns drid.O d'E~pa beck d 23.30 NOCTURN LIBE~ :Vlítsica per acabar·eldia. Pre.' ' d'i\J ·"fr~d Ú'· sentuc10acarrec laya. (P\lrnc IÏr¡l, J B.Pfar orda ~ad. ETQ. ê:htrl C.un. )lar. p&OGRA-'IACIÓ DE NI T R..¡wtició òd~ últim~> pro01.00 )IÚSJCA PER A COBL.\ ÍJn. ~.Or. 02.00 t:AU DIO\lSlu\ L · Lau. 0-1.00 CAPSA DE MÚSIC.\ f sltt: cturn ,due, l ond. 17m). la s~. rraen y ~lc· ]arita :.ra de r.:Jan [FAt. r· An· j, Or- le\lc· (4m). lrm&- rooe,.. ronfi. IBall· h ~eotra p-.:T· pm). bso. rusJ. ,DE· de te· ~ rea· ,.jóurl úska. lCAL ~DE 11 per i!ia9 Palau eBar· imfo,A.RT: i or· 15. s. , n.4. •oc ba. 'ònirn ml de ren er DJMARTS, 13 D'OCTUBRE DE 1998 Oi.OO UOBERT URA \[úsi,·a per t•onwuçar ,.) el iu. Ret•ull d'obrt'!l breus Jl l'f'•t•ntades pe•· Jonu Vivee;. Indon butllrtiHR infonnntius i Bgemlcs mutiiC'aiH. 09.00 BUTLLETÍ 'OTÍCIES DE 09.08 SELECCIÓ BE \0\'ETATS PrNntacióclr lc¡, últimt•o, noll'lal5 dibrogràlïqut'b aparrtUtle., al nWJ't'al. Espai patrorinal prr· Dist'O' Custl•llcS. 10.00 BUTLLETÍ \OTÍCIES DE 10.08 CAPSA DE 'fÚSICA BLO\\: \rnu~ i \doni~>. 'anc) \rgrntn. Lynnt' Oaw•on. Stephrn \la I'C'Ot'. Cor. Lmdon Baroqut'. Oir.: CI,I,UI'Ir>'lerllum. (50m ). SCI ! 0~­ BERG: Qua•·t<'l dr ronlu n. 3. op. 30. Quartet Arclitti. (30m).lL\\'D'I: Conrr•·t pe· a· a trompa, llub Vll d:a. 'l'imothy Brown. Tlw Ac•adt>my oL\nf'ÍI•nl ~l u~ie. Dil·.: C. I l o~­ Mod. (18m). VER Dl : l\1 Ílsirade ballet d" II 'n·ovatun•". I'ÒOr,¡ucotJ'a "lurional rm• ell' lllontt·-Ctu·lo. Oir·.: Antonio de Almeidn. (22m). BER\l \.LO: Cran Septt'l en s, b 'Irmhre~o drl '\onct T\ec. (22m). ur '1. 13.00 CR..\.~S INTEGRALS LUitSTC \PER \ P I\ \0 DE ClflIL\ Y\ Si,t·atudi~ >llhrr capl'iris de Paganini, op~ 3. Karl Engrl. piano. ll.m). lntcrmrzzi,op. 4. Kar·l Engel. piano. (21m). lrnprurnptus aobrr un l!•ma dt> Clara.Wieck, op. 5. Ka•·l En~d·JHano. (16m¡. I LOO .MOl\fENTS LÍHICS CH...\Pf: El puilao clt• ro~as. CarmenSinovu¡;. Pura \ laría llartínt·z. Antonio Blancas. JO\ié Pcromingu. Isabel Hi1\li~J·as. Cor CuntOJ'S dr Mnd~II.OrquPsll·a Filharmonia dE~panya. Dir·.: Hafnt•ll'l·ühde BUJ·gos. (26m). U ElBES: Le Serpl•nt à p iu mes :~\lrarte•). C.J la•·hell. '\l.S- rrk 8''1· J.Peyron. H.Lenoty. .Plante). O•·r¡ur!ILJ'a U ri1·a dr l'OHTE Dir.: J.Brebion. (23m). OONIZETII: Oue;,àrie~ de ·'Don Pasquale" i ·')lal'in Stua•·da''. Luciano Pa\a•·oLti. O•·queslra de I'Oprra dc \'ien a. Dir.: Edward Downr~. (9m). I ~.00 BLTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.13 CAPSADElUÚSICA FIELO: Concert per a piano i urquc~tra n. 6 . .John O'Conor. No vu Orquestra de Ca mlu·a l rlnnd1'Sll. Dir.: J anos Fiirst. (34m). VlVALDl: Glòria, RV 589. Jeurúfer Smith. soprano. Na ncy Argenta, sopruu o. Cathedno Wyn Rogers. ronlralt. Solistes instruuwntals. Cor i Or·queslra The English Concet·L. Dir.: T•·cvor Pinnock. (30m). PUEYO: Quintet per a instruments d'un·. dc fu~ta i clavecí obligat. Gnrp Bat·tol... \1. LLillsa Co,·tadu, cla\'ecí. Dil·.: \lique! Ga~pà. (15m). RJ\ISKJ-KORS.\KO\: Capritxespan) ol. op. 34. Orque.;Lra Filharmònica dc Rouerdam. Oit·: David Zinman. (16m). \ H \:\ICKY: Simforúa en do m. ;,.en~r op. Onruestra de Cambra de Praga. Dir.:Bohumil Grrgot·. (21m).l\IOZA.RT: Das LiPd der Trennung, 1\."V 5L9. Guy de Mey, tenor. Johan Huys, piunoforte. (6m). H.ST RAUSS: Sonatina pera 16 inr-.trnments de vent, n. l. Orquestra Filharmònica d<' Viena. Dil·: André Previn. Sil\'ano l•l·ontaliui. (5111) P \ LESTRI\ \: 'lagnilït·at. Cm· del Nn¡t'.., Collt•gr, Cumhriclg¡•, Dir:: l)¡n id \\ïll<•()(•k,... (6111 ). CR IEG: Qua•·trt dt•l'ol'!lat·n l<à \I. Quo•·tcl 1\.onlnl. (:'!Om). 20.00 BUTlLETÍ n E 1\0TÍClES I AGEND \ MUSICAL 20.U PERFI LS Raimon Colomer com t'l'Ml amh uueompm.it oa· al 'olt nul de Iu bt'VU obra. C-011\ iclut: Llt>onanl Bnln1111. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 ELS NOSTR ES CONCERTS CONCERT <'nn·gist•·nt pt•t· Catnlun)a Mí1~ÍI'II ri dia :.'!7 de ju \Y tlr 1998 a la Plac;a del Rt·i d(' Ba•·t·t·ltmu. FESTlv \L D'ESTIL CHEC 98. EL BALLET. Ohrl'~dl' PO'\ClliELLT, \ D \ ,1, GOl\00. BORODI\, T\. \1 KOYS Kl. entri' d'alt l'l'"· Randa \lunil'ipul tle Rnrt•t•luna. Dir.: Jo~ep 'I ut. (73m). 23.30 NOCTURN )!(.,.ira p<·r at·ahur l'I dia. Prrst•nlarióac·à•·r·ccd' \lrn•dCt·- laya. PROGRAM.\ CIÓ DE NIT Rcprtif•ió drlt. t'tltim~ pn>gramcs. 01 .00 NO US tN'rÈRPRETS 02.00 SELECCIÓ DE JAZZ 0-1·.00 CAPSA DE MÚSICA {35m). 18.00 GRANS INTÈRPRETS D \VIO OISTRAKH S IBELIUS: Concert per a violí i orcruestra op. 47. Da' id Oiqrakh. Orquestra Simfònica de la Ràdio de I'LRSS. Oil·.: GennadiRozhde;.t' enski. (31m). YSA1 E: Sonata per a violi sol, Op. 27 n. 3. Da\ id Oislrakh. (6m). \ n \LDI: Concer·tperado, 'iolim,, corda i claHCÍ El.n. 98. Isaac Stem . Oa,id Oistmkh. violins. :.\lemln·es dr l'O rqur~tradeF'tladèlfia. Dir: Eugen(' Onnand). (9m). BR UL\-IS: Scherzo de la Sonata FAE pe•· a violí i piano tlt•dicada a J onchim. O. OisLrakh. S. Richler. (6m). J9.00 REP ERTORJ DE CONCERT POULENC: Conce¡·tpe•·ao•·gue. Prt<'r ri ut-ford. Philharmonia Ot·rhrstra. Dir.: Cha.l'l<•s Outoi t. (22m). BOITESI'\'1: He,erie. On 1ucslra Simfònica Lituana dc Yünill5. Dir.: DIMECRES, 14 D'OCTUBRE DE 1998 07.00 COBERTLJHA ) lúsi('a per t•omt>r•ça•· t'I diu. Rt>cull d'ob•·es lll't'Ub pn·~>entades per· Joan Vh t·~. Inclou butlh•Lin~ infurmatiu.., i agendes mu~irals. 09.00 BVTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOYETATS PrPs<•utaci6 de lc•h úJt inw~ novetats dist•og•·àfiLJIICt! upart•guÚeb al men·at. Espai patrocinat ¡wr Di:.cos Cut-Lt•ll6. 10.00 BUTLLETÍ DE N01'lCIES 10.08 CAJ~SA DE MÍJSH..:A MOZART: Vc~pt'I'UI' Hul l'll llt'S de confessor!', KV 339 . .J oan Rodgrrs. Eli~n brth von :\l ugnns. .Tosef P rot.Rrhku. Lúszl6 Polgar. Cor Al'lluld St·honbeq~. Cho•·alsrhola drr Wicncr· Hofburgkapt•lle. Concrntu~ 'Jusirusde Vit~nu. Oit:: \ikoluus Harnonrourt. (:t!rn). BORODl': Quilttrt amb piano en do m. Quarlt'l t1t· t'n•·tla de \{o,cou. Alr'\and l'I" \ ludoiaut z. piano. (26m) ROSSl'<I: La Gazza la dm. Olwrturu. :\ationat Philarmonit• Orl'lwl>tra. Oir: Rict•ardu Chaill)'. (10m). SCI niELZEH: Balletti frant•t•si. Tart'lmusil... Dir.: Jean111' Lanwn. (6m). .\SH'\10HE: Gret•nslt'ne;, (canç6 popu lar anglt>su ). Ric ha rd Stultzman. clarinet. GuildhaJI St1·iqg En~>rm hl e. ( J..n). SCllOi\HimG: Dir glül'kli''ht• llnutl, op. 18. Kieth Engm t, hai'\. On¡ucstrn Siml'òuira de Iu Ràdio de Bavieru. Dir.: Ll 1•rruan n Srherclwn. (18m). S \'IET \NA: Simfonia Tl'iumfal. Orquestt·a Simrònit•n el¡• la Ràdio .\us tr iaca. I)ir.: Luthur Zagrobek. (.J 7m). \EHUO \: Concert per a IJ·ompt•tu i orque~u·a de ro•·dn. '1. \ndré. Conjunt 0•·tptestral de Pad,., Dir.: .J.P. \\'ullt~z. (17m). J 3.00 GRANS 11\TEGRALS L.\ \TLSIC,\ PER APL\.'O DE SC I-H.. \1\.'\ \' Exrn·ieb (E»tudi~ en forma de \aria<·ions lliures •ohrr un tema dt· Bt•,•tho\!'n WoO 31). Clprien Kat,aris, piano. (18m). 168 'lh·~ \'RJ'iat•ionssobr!'un uor- turn dl' Chopin (fragmont). J enn Guvt>rlll, piano. (·~m ). nu, id~bün d le!'l anzc, op. 6. Wi llwlm Krmpff, p ia uo. (36m). 1 1; 0 0 MÚSIQllES D EL MON Una lïne!'Lra obi'J'ta a l'expa·esHi6 musiral del~ poLit•s <l'aneu. 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA lUUSI- CAL 15.13 CAPSA DE -'lÚSl CA \1 \HTL\ L: Field :\la ss (}Jil.~a a l'ait·r lliure). Vacla' ZíLek, hnrílon. Cor Filharmòuic T,ec. Orquestra Filharmòni!'a Txeea. Dir. Charlt>~ iVlacke!Trus. (25m). JOACIIni: Con!'ert per a violí i on¡u e~:~lm n. 3. Takako Xishizaki. On¡m•stra Simfònica dr la Ràdio de Stullgarl. O ir.: Meir Minsky. (35m). BLAi'\lC: St,ptel, op. 40 Cousortium Chtssicum. (26m). RAVEL: .Jocs d'aigua. Pltilippc E nlremont, piano. (5m). VANI JAL: SinÚOttia en ~>olm. Camr•·ata de Bcrna. D.ir.: Tholllll~> F'ü t·i. (20m). S T RAVI'\,¡SKI: Suite n.). London Sinfoniella . Dir: Ricrard o Cha ill). (5m). :\IEi\DELS- 5 SOll \: 'I rio umh piano n. l, op. !9. Tr·in Borrulín. (:31m). T \J LLr<J EH HE: Sonata 1wr a ur·pu. \ Jurin Graf. (9m). J 8.00 INTÈRPRETS NOl.S ~ ne~t•ni per·<·mri•i'\ert·l~ rnír- ,u·s d nra. 19.00 REPERTORI DE CONCERT '\OST \KO\ IT"\: Simfonia n. 1, op. LO. Or·quc~trn Fillrurmònit·u Je Lomln•s. Dh:: Rt·r·mll"fJ I fuitink. (32m). MOZAHT: Duo pt•r· u violí i vioIu n. l, KV 123. Bruno Pnsquit•r. Rr~iH PnsquiN: (17m). J EN I\I NS: Pavnna n. 2. I fcsphion '{X. (Gm). 20.13 TEMPS D'HOMENATGE 168 GEOHGEGEHSll\\ I~: 100 Al\YS Cançons. 1-Jri Te Kanawa. Tlw \t·~\ PI'Ïnrrss Tlwatt'r' Orrlw~tr·a. Dir·.: John )I<· Glinn. (I ï m ). St•l{ona rap,òdia prr a piano i orquc~tru. Cristina Or·tiz. Or·t¡ut••tr·u Simfimirn dr Londres. Dir.: \nclrí- Pre' in. (15m). Tip-Toc!.. Obrrtur·a. Thc PrinN''" Thralt>r· Orchc,tra. Oir: Juhn \lt·Giinn. (Sm). Por~ nnd Bc~:>.St'lrr­ ci6. Louis \rmstr·ung. Ella Fitzgt•r·aJd. (31m). 07.00 COBERTURA ~~ú~ira per· començar el dia. Recull d'obres b1·eus pre~entades per Joan \ï, e~. Inclou hulllelins informatius i agendes mubi('ak 09.00 BUTLLETÍ DE NO'JÍCIES 09.08 SELECCIÓ NOVETATS DE 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 15.13 CAPSA DE MÚSICA NIE LS EN: Simfonia n. 2 "Els 10.08 CAPSA DE MÚSICA KLliLA"G: EherhojSuitt'{El 23.30 NOCTLRN 13.00 GRA...~S INTEGRUS NOSTRES ~) (r¡;ira per·acubareldia. Pre¡,rntacióu ràr-rct·d" \lfrrd Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Re1wtiríó dc· I~ (rlt irns progra nH~~>. 0 1.00 TEMPOIUDA D'ÒPERA 03.30 GRANS GRALS INTE- Emt•s rlillun!l. 05.00 CAPSA DE MÚSICA Conf~rl'nre". Jordi Savall i \\ ieland 1\uijken. baix de' iola. (l:>m). LrTERES: El C!.tmgo e11 In firwza o Júpiter y Senwle. 'ar·~u¡•lu banocu. .\Tat·ta \lmnjuno, ~opmno. \J \)re Español. Dir.: Edum·do López Banzo. (12m). LEGRE:"JZl : Somtta à 6 "La Buochu". .\Ttu;icaliHchc Compagncy. (~m ). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL CONCEifl' t"nrrgisu·at prr· ralttlunya l\1ú~irn d dia 28 d'octuhrr de 199ï a J'Esglèsia dc J'Esprrança dt• Bar·rclona. SPIRJTli \LS I GOSPELS.\\ lútcQuartrt.(31 m). CO~CERT enrt"gistrat per Catalunva \lú:-il'a el dia l 1 de de-~•rÍ11Jrc dr l99ï al Saló rlt• Cent d(• l' \juntament de Barceluna. CICLE SOLISTES DE I.:OCB. \IOZ. \RT: Quartrl n. I. 1\\ 157. BE1\EJ \)J: Qu,artt•t duo rda n. 3. \.OST \h.O\ IT~: Quartet det·ur!la \. i.OP.I08.Quartrt de Corda \rt<•mi~. (33m). 22.05 ELS CONCERTS .\1. 1\om·ad Junglrünt'l. (16m). S \.1\TE C:OLO.\IBE: Concet·t a durs 'iult•s n. 8 "La Presentació tlelcs úllimC$nO' e tats discog•·àfiques aparegudes ai mer·cal. Espaj pat•·ocinat pet· Discos Castelló. turó dels Elfs). Orquestra Simfònica Odense. Dir.: Othmar Maga. (33m). \JOXTE\'ERDI: Beatus vir (primo) a 6. (Salm de "Seh·a \[orale eSpirituale'"). Emma Kirkby. Rogers Cowy-Crumnp. Da' id Tbomas. Ta vernet· Consort i Taverner PlaYCrs. Oir: Andrew Parrott. (<fm). lff'\DDIITH: Simfonia '·\Jatie~ el pintor". Orquestra Simfòtúra de Londres Dir. Jabcha Horenstein. (29m). BR.A.fBIS: Sonata per a violí i piano n. l, op. 78. Lydia :.\Iord.kovitch.: Gerhard Oppilz.(30m).SUSSMAYR:Moviment de concert per a clarinet. Thea King. Orquestt·a dc CambraAnglesa.Dir.: Leopold !!ager. (I Om). SAINT-SAENS: El Carnaval tlcb animals. En,emblc :VIusique Oblique. (24m). JA:\ACEK: Danubi. quatre poemrs sinúònic~. Jana \'alaskoni. soprano. Zdenck Hust>k. Yiola. Or·questra Filharmònica E Jo\ a ca. Dir.: Libor Pesek. (17m). \\ALTHER: Sonata imitació del cucú. François Fet·nandez. ,;oií. Philippe Pierlot, bai' de viola. Pierre Hantai, cla'ecí. (8m). 22.00 AGEND\ MUSICAL 6 DIJOUS, 15 D'OCTUBRE DE 1998 LA \fÚSICAPERAPL\~0 DESCHL')f.r\.1\~Tocata,op. 7. ho Pogoreüch, p.i ano. (7m ). Allegro, Op. 8. Alícia de Larrocha, piano. (l Om). Carnaval, Op. 9. Claudio Armu, piano (34m). 14.00 MÚSICA ANTIGA LOCKE: How doth the eity sit solitary. Cor del New College. Oxford. The Parlcy of Instrument:.. Dir.: Edward Ifigbrinbollom. (8m). REUSl\ER: Suite per a Uaiit en Re quull·e tent¡)('r·amentt>". Orque!ltnl Simfòni<·a dc San ft"UnC'Íst•o. Dir.: Hcrbcrt Blom~tt·dt. (32m). F.COLPERI\: Con<'<·rt Reial n. 2. Tlw Smith~onia11 Chumhet· Plup.·r~. Dir.: 1'\cnncth Slo\\ ik. (I -lm). HOLST: Suite St. Paul. op. 29 n. 2. Cit) of London Sinfonia. Dir.: Rirhard Hirko,. (lam). T'"\IKOYSKI: Trio amb piano op. 50. ltïlhak Prrlman. Lynn Hal'l'ell. \ ' ladimir· \,hkenazv. H9m). 11\.\ D\: Plca .. in"g Pa in. Dt•spair i S) mpnthy, tres ¡·ançom. '\Ihui ri Lam,on, ~oprauo. Olga T\erskaya, piauofm·Lr. Rat·hel Podger, Yiolí. Olt•g Kogan, violoncel. (9m). PRNDERECKI: Conc!'rllwr a 'iolu i Or'tiiiCStru. {1983 ). Taht•a Zimmct·man n. Or qut•str·a dc Carnlll'a Amadeus tl1• Po~>en. (22m). KR UF'FT: Sonata pc1· a tt·ompa i piano ¡•n .\Ji. llcmrann Baumann. Ll'onanl Holwntonn. (I Sm). 18.00 PENTAGRJUfA 20.13,. "A. LA '\IA.\ER\ DE.... · ln•trUI Un com·idatcns proposa i e menta~~ _música que li da. ~mol presentació de Joan \ tves. Produc<'ió de Dolors Busquels. fqrt. ( a;. 22.00 AGENDA )ll:SlC.\L 22 .05 ELS !\OSTRES CONCERTS CO~CERTem·egistrat el dia 4dedesembre de 1997 a l' \u. clitot·i del Ce11tre de Cuhur·a Contemporània de Bru·celona. IV FESTIVAL DE ~rÇ. SlQUES CO~TE~1POHA. NIES DE BARCELOJiíA. CRUZ DE CASTRO: Quintet op., l: La puPrla dr hierro. DIAZ: QuintPtamhb'lli· tarr·a. CASTILLO: Quintet amb guitarra. Quartet de curda i guitana ..Borclterinï'. (49m). Sir \!\AL ¡,.,~. fa 5H.Hr.' hum•lll RES PI 1a. Ha lli1::Ez 1 ~TIIO \lib ,I, \rt~. (el 13.00 L.UIÚ! DESC~ drt'OI19 gel. pia[ a piano Prralti 11.00 LL':\"1 ~entacióacàrrecd'AlfredV. la)a. PROGRA.,IACIÓ DE ~lT Repetició dels últim. ¡tro· gram e:.. 01.00 JUÚSICA DEL SEGLE XX P\LE~ •umpta¡ Cor Lit "li \ïl ITO• pt• ·npran~ jl7m). prfl''· (9rn). E 02.00 REPERTORJ DE CONCERT 39. Tri Emès el dilhms. 15.00 TiCIE 03.00 GRANS INTEGRALS Emès el dimarts. 04.00 CAPSA DE MÚSICA DIVENDRES, 16 D'OCTUBRE DE 1991 07.00 UOBERTURA \1 úsica per comen~ar el dia. 19.00 REPERTORI DE CONCERT 09.00 BUTLLETÍ DE~O· TÍCIES B \Cfi::\la:,rrrrlirat_ BW\ 2 ~3. 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS 2Q.OO BlJTLLETi D E NOT ICIES I AGENDA MUSICAL tra i}ir.:Ba NOCTURl~ 23.30 Recull d"obres breus pre· sentade, per Joan Yhc': In: clou butlletins informniJU.• r agendes musical~. rebic~.ln¡trhm·¡; Dunz.james Taylor. Tlroma' Quu,.thoff. Giichiuger Kunlor·ei Stutlgurl. Burh-Colh•gium Stutlgart. Oir·.: Helmnth Rilling. (28m). TE LEM·\Nl\: Conr<·rt pt•r a violí en la m. Gr·~ gor· Sigl. Ci~:~ CoiiPgium Mozurtrum Sulzlnu·g. Dir·.: .J ür·gcn Crist'. (lOm). DANZI: Quinll•l tlt• vent op. 56 n. 1. Quintf>l dc H·nt A<"udèmia. (15m). mar\~ {11lll·là )Júsica per acabar d dia. Pn:- Pro¡:rnma de di' ulgac•i6 nm'it·al. Gtúó i n·aJitza¡•ió: Pere Burés i ,\Jex RohlP.~. Chri~liancS¡·hiift•r. fholya \è- GJJJII~B Pre!'entació de lt>s últime,no,·etats discogràfiqtte• a~al'f· rudes al met·cat. Espru pa· rrocinut per Disco> CasteUó. I 0.00 BUTLLETÍ DE NO· TÍCIES 10 08 CAPSA DE l\1ÚSICA MÈNDELSSOHN: Simfonia n. 4, Op. 90. " [tuliann". Or· questra de la Gewandhnusdr Leipzig. Dir.: Kurt Mn•ur. (30m). STRAVINSKI: ~-11 HihtÒt;a del Soldat.Jean-PJ<~ r-re Wallrz, violí. Georgr, ~f'· crieres, narrador. ConJunt i:l\L 15.13 J Progra1 tirdrlrl tre, oie tador d ll'l. 93 ~ 20.00 I TÍCIE~ C.\L 20.LO I Contin¡ 22.00 22.05 co~cl CO\Cj dt'llO\~ la'·Pu~ 11rUud~ ra\rr~cl la~in rt tTHO' 109.A I BAR'!'( niPI Lip 23.30 \I ús ira lf>nlat•i, laya. a ico. ~· ~do. Do- CAL s ;el dia ~ 'Au. hll'a ·cel \l' MU. ! Rt\. ~A. Quin. ~ hi~· bgtu· Ftet e cor· Jn.trunu'lltal c:lc Baixa \or¡¡gndio. Dir.: Domin iq ur Debari· (6lm). ELG \R: Cinc mar\i'' de Pompa i Cit·rum·tàncin, op. 39. Orqut'stra Simfònica dc Lonch·!'!>, Dir.: Bari') TudmeU. (2ïm). \!\ \LOI: Conrrrt pt•t· u oL~. fn¡:ot i on¡ucl>tra. R\1 ~5. Beinz HoiJigrr. Kluu~ Thunrnmnn. I Musiri. (I lm). RE~P!GllT: Suite JH'I' a cortln. Aaydn Philha•·monia. Dh::EzioRojatti. (27m). BEETilOVF~N: Allt•g•·ruo t'li \lib M, Hess '18. 'H·io Brau \ ArL1. ( Irn ). 13.00 GRANS lNfEGRAtS LD1ÚSTCA PER A PIANO DE SCHUMANN Sis c~tucli~ di'Conrert, op. 10. Kurll~n­ i!<'Lpiono. (26m). Sonuta pPr apiano n. 1 op. li. \lurruy Pernhia. (30m) 11.00 '\IÚSICS DE CATAu~n SE· DE pre· dn· Brugalla. pin11o. t9m). BROTO~S: 'ft·in op. (lt't'C>. Emili 39. Trio 1h~ni. (15m). trr, oienLH han fet al ronlell· tador UP Cntalunyu \lú1-i<·a. td. 93 202 35 3S. 29.00 BLTLLETÍ DE NOTICIES I AGENDA \1USI- liuoi C.\L ~o. 20.10 EL DL\ DE eOJEt\T Contínuarió dt·l pro¡rt·arna. DE ~:tDG­ part'- i pa· teJió. NO· )ICA fonia . Or· 22.00 \GEt\llA MUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CO:'iCERTS CO\CERT t•n•·cgistrat dia I de novl'mbre de 1995 n Iu Sala "Papt'l' rlt• Músieu''dc Cupellades. SCHU'VlA.\N: \rnh~Bcacu DoM, op. 18. Ftmla>ia r•n Do M, op. 17. 1lEf1'110VE~: Sonata n. :Jo, op. 09. ALBIJ:NIZ: El Alhurin. o.~RTOK: Sonatn SZ 80. Da- u,; de as ur. :La -Pír- nwl Ligorio, piano. (72m ). De>- \tota¡•ióa ràrrc(' 11' \ lfred Cc- tjUJTI CO~CERT Emès el dimarll>. 03.00 GRANS GRALS Emè.> el dimecres. 0 11.00 MÚSICA INTE- CAPSA DE DISSABTE, 17 D'OCTUBRE DE 1998 07.00 UOBERTURA 1\olúsic-a pet· comença•· el dia. Rel'ull d'obres breus pre~cntudes per Pilar Subirà. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA :\IUSIC.\L I 0.00 AGENDA MUSICAL ;uprano. Angrl Solt••: piano. 117m). T.\LTAJlLLL: Cim~ tirdele~prticionsqut'cls nots- ldia. 02.00 REPERTORI DE 15.13 EL DIA DE BOlENT Progrumaei6 re11litzada n pur- rl'il-perd~ll>. lsuhel \mgón, 1~.00 BlJTLLETf DE NO- B 0 1.00 llÚSIQUES DEL 1\JÓ.t\ CAL CorLirrlet·CanH'rn. Dil·.: Jo·tp \lla. (13m). JIO\IS: 0- TICIES I AGENDA MU!:!I- SICA grame~. 09.13 1UÚSICA PER A COBLA G \SLLL.A: Cobla Yila d'Olt>sn. sardana. Cobla \ïJa d'Olrsa. Dir.: Jaume PuigiLlongut>ras. (Sm). OLTRA: Rapsdòdia pt'r u piano i cobla. \llwrt GuinoYart. Cobla IYftoditeJTània. Dir.: JPsÚs Ventura. (JOm). BRETOX: Bowlla ni Mar, poema simfònic per a instruments de cobla, c01·da,saxo i pei'Cussions. Solistt·s iu!ltt·ururnlals. (26m). PALESTRI\ \: \li~,o .\~­ ·um¡Jtoe't \faria (frnA"menh ). :\lT pro· PROGRAi\lAClÓ DE NIT RE"pelició dt>ls últims pro- 23.30 NOCTURN \1• • ll.\tca [l<'r urnhnrt'l dia. Pn•~}a. 10.05 PENTAGRAMA Rcpelieió del programa emès el dijous. 11.00 EL DIA DE COIEI'iT Programació realitzada a partir de le.l> peticions que cb nosu·es oient- han fet al contestador de Catalunya )fúsica. tel. 93 202 35 35. · 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15. LO EL DIA DE COl.EJW Coutinuarió del pt·ograma. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL Ge•·orgl' Shit·lc\. Clat·~ Il. Ahn,.jo. Bcnjnmin Lu'\on. l>llmrnico Tt·imarl'lti. Orqtll'~· Lra de Camlll'n cic L-.u~anm•. Dit·.: .\ntal Doruti. (167m). 23.30 NOCTLRN 'rú~ira pe•·arnha.·rl dia. Pn·sentari6 a ràrt·er eh• \lur!Í Jané. PROGRAMACIÓ I>E NIT Re pet ie ió cic ls l'al I imt> pt·o· grumes. 0 1.00 MÚSICA ANTIGA 02.00 HEPERTORI CONCERT Emès del dimr<'l't'!!. 03 .00 GHANS GRALS Emès el dijou~. Dl<~ l NTE- ~,t~?cA CAPSA DE DIUMENGE, 18 D'OCTUBRE DE 1998 07.00 I.:OBERTLR \ )ÍÚ!ii<•a per COm!'llÇIII'l'i dia. Recull d'obre ... breu;; ¡11·esentad!'~ per Pila•· Suhirò. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA ~IUSICAL 09.13 MÚSICA RELIGIOSA FUX: Rèqui('m cie l'Em1w· r·aclor, K 51-53. Clrnwneic· ConRo•·t. Oit·.: Rcné Clt'ml'n· cic (59m). SCI IUBEHT: Offertorium, D. 96:t Pc•tf'r' Sct.r·rie•· i Adolf Dallapozzn, truor·s. Cor i OrquestraSimfc)nica cic la Ràdio dc• Buvieru. Dir: \"\folfgan~ SawalliHrh. (10m). SPOHR: Tre¡, Sulms op. 85. Ricardo \ollprc>cht. Dot·is Zucker. G!•or~ 1àulw. Kom·ad t,; •·ban. Cor de la Hàdio dc Berlín. Dir.: Dietrich 1\.notll('. (18m). ECOl PERI:\: Laetentur CO<•li l'l e'ultet terra. (\lotf'l dc> Sa11t Bat·tolomeu ).Hil Fl'ldman i 1sabelJc Poulenar<l.t.opt·anos. Gregory Rcinhart, baríton. J nap Ter Lindc•n, ha i'\ dP "iola. Da\itt \for·onry, orgut•. (7m ). 20.13 l1ÀUDIOV1SUAL Un pro!;rama d'Àiex Gori na. 11.00 TRANSMISSIÓ EN DffiECTE D E LA MISSA CONVENTUAL DES DEL 1\'IONESTIR DE MONTSERRAT 22.00 AGENDA MUSICAL 12.30 AGENDA MUSI· CAL 22.05 GRANS OBRES liAYDN: Odando Palaclino, drama heroic-còmic en tres actt·~ . •\rlccn A.uger. Elly Ameling. Gwendol) l1 Killebrew. 12.35 APERITIU IUUSlCAL 1 5.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 1 5.08 "A LA ;'\~"ERA DE .... •• Rt•pctic•ió del pi'Ogr·ama emès el dijou ... ui \t'sprt>. 1 7.1 O TEMP ORADA D'ÒPERA DE CATALUI\1'A 1\I(SIC.\ ROSSI\ I : ZelmiJ·a,òperat•n do:. nl'lt•o. Pa oio \\'ashington. \ irginia Zeani. ' icola Taggc•t·. Ga:,;tont' Limarilli. Cot· i On¡ueslJ·u del Teatre San Catlo. Dir·.: Ca do Ft·anci. (135m). 20. 1 O SELECCI Ó D E JAZZ Prognm1n dedicul a la rmísica dr jaz¡¡; mnb guió J'Aihf'rt J\1allof'rc-:. 22. 10 AGENDA MUSICAL 22. I 5 CONCERT Il\:IAG1NARI Guió i ~t'lt't'ció: Àlex. Roblc!i. 23.30 NOCTt;RN \lú-.ica peracabarel dia. Prescntac·ió a càrrec de ) f aró Jané. PROGJU,,:IACIÓ DE NIT HP¡H•tició dels últims progrumes. 01.00 MÚSICS DE CATALUNlA 02.00 REPERTORI DE CONCERT Em~s el dijous. 03.00 GRANS INTEGRALS Emè;; el divendres. CAPSA 04.00 l\1ÚSJCA DE DILLUNS, 19 D'OCTUBRE DE 1998 07.00 UOBERTURA ' l úsira per començar el dia. Recull d'obrl"s breu, pre•c>ntadc!> per Joan \ï,es. 1nc1ou butlletins informatiu~ i agendeb mu¡,icals. 09.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Pre~:>entaci6 deies últimes no' Nats discogt·àliques aparegudf•s al mercat. E~pai patrol'inal per Discos Castelló. 10.0 9 BUT LLETÍ NO'riCl ES DE DE CAPSA 10.08 MÚSICA BRAHMS- SCHÓ'\'BERG: Qua•·tet amb piano n. l, op. 25, 'er~i ó orquestral. OrIJUe!òlra Simfònica de la Ciutat dc Birnúngbam. Dir.: Si- 7 mon Ruttlt•. (12m ). P\CH ELREL: \lngni!irul. Cruttu~ Cülln. Dir.: l<.onrad Ju~hünt'l.(3m). \llU I \LO: Sandade~ do Br·a~il. -1- dun'-1''· Orqtw~Lnr '\at·ional cie Frarrça.Dir.: l.Rnnur·tl Bt•r·rbtt•in. (7rn). ll.\'t D'\: Ca,~a­ C'ifl p<'r· a llalil i t·ur·da. 11ob. lll :6 (op. I n. 6). .1akob Lindht'r·g. llaiil. \ iiN-I~rik Sparf. 'iolf. Lar·, Brolin,' iola. Olof L u r·~~o n , \ iolom·t•l. (16m). \\ EBEH: CmH·t•rt per a elarim·t i on¡ucstr·u n. 2, op. 7 1. Subine Mryt·r: Stant,kapell r tiP Dn·;;drrr. Dir·.: lll' rhe r·L Ulnm Htt·dt. (22 m ). \WSOLOV: Quutn· unurwis dt' diari, op. 21 i Tr·es fnrgnll'nts per· a rwn~, op. 18. Ne llit• l .et•, ~o­ p nm u. Corrjuntdt•;;oli~tt·, del ' lratr'l' Boh.oi. Dir: \lt•xandcr· Luzart'\. (7rn). SC IIL BERT: Simfonia n. 9, U 9.J.4 ·•La Gran". OnJUC::otm del Sc¡:le \.\ 111. Oir·.: Fru n' Jkiig¡.tcn. (56m ). \ \ '\ E't CI<.: \marilli nrin h<'lla. \lar·iun \er·br·ug¡.:t•rr.flautt•,dc bet•. (Sm). 13.00 GRA"i 'i I'ITE- CRALS 168 L.\ \I L'Sl C\ Pl:.R \PI\\0 DE SCH L \1\ '\ \ Phanta~it·~tiit·kt•. op. 12. h.ar·l Engel, piano. (30m). E,t ruli., ,imfbni<':.,op.l ;t" illwlm Kempff, piano. (26m). 1 .l-.00 M(ISICA DEL SE- CU: XX \VA L'l'ON: Fa¡;ndP, un entt·rl!•nimt•nt. Edil h Sitwdl. Pell' t' Pear·~oo. En~li-.h Üpl't'a Gruup Emwmhlt•. Dit·.: \nlon) Cnllim•. (:Hm). BEHG: Quartet dt•cordnop.3. Quar·tet 1\.rono~. ( l CJm ). 15 .00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I \GE:\D\ :\JUSICAL 15.13 CAPSA DE ;\fÚSIC.\ 8 T\. \11<.0\ SKl: :-.ereuntn p<'r a ¡·onln. op. 18. Orque~tra Filharmònica dt• Berlín. Oir.: H. von h.arujan. (30m). BHITTE'\: Folk Son~~ \rrunjament~ Peter Penr~.tenor·. J u­ lian Brcam, guita•·ra. (9m}. BEETI 10\ E\: Bomnnça per a violí i on¡tu•..,trn, op. 50. Gidon Kt·¡•met·. On¡ue~tr·a de Cambra d'Eut·opa. Dir·.: Nikolaus llar nontour·t. (flm). V I LLA- LOBOS: Clror·o¡¡n. 2. per 11 flaut a i da ri uN. Anlith Bo ndi, fl auta. Km·en Ellib, clari net. (:-lm). B \KH\'I A'HNO\': Vot·alillc. Op. 3•1 n. J.J<. '\d l) Lt•e, bOpruno. Orque&tra Simfònica cJp l'Acaòt·miu dt• '\ovo,ihirok. Oir.: >\rnold h.at .... (8m}. \IOZART: Quartet de corda. K\ -!99. Quartl't Fe~tetic:.. (35m). POI,;LE:\C: Concert "Champêtrc". Ceot'f,'t' \lalcolm. clawd.Academ\ ofSt. \Iartin-in-the-Field,. Dir.: lona Brown. (25m}. RECER: \ariacionsiFuga ~obre un trma de Hillcr, op. 100. Orqueblra Filharmònica T'rea. Dir.: VacJa, :\etm1arur. (39m}. L8.00 ALMANAC L 11 espai destinat a e\ ocar· i r·eviure els fets mé!> representat i us dl'l pa.s,!lal musical. Guió i selecció d'AJex Rohlcs. 19.00 REPERTORI DE CONCERT VAUGHA!\ \'\' ILLIA:\IS: Flos Campi. per a \'Íola, veus i orquestra. FredeJ·ickRiddle. viola. The Boumemouth Sinfonieua Choir. Bournt>mouth Sinfonietta. Oir: '\orman del \lar. (21m). \IE'-.DELSSOHS: Trio amb piano n. 2. op. 66. Trio Borodin. (33m). 20.00 BLJ'LLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA 'fUS I CAL 20.13 LA )IÚSICA A DEBAT Programa a l'entor11 de temes musicals d'intcrb. rculitzatamb la col.laboració del Com.ell Català tle la .\lúsica. A~sociarions de melòmans. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 TEMPORADA DE UOBC CO'\CERT enregistrat per Catalunya .\Júsiea el dia 16 d'octubre de 1998 al Palau de la \lú,.ica Catalana dP Barcelona. IYES: Thrcc place" in :\'e,\ England. :\"EIKRL G: Concert per a p iano i orque~tra. COPL.\SD: Rodeo. Quiet cit). El Salón \1hico. Mark '\eikrug. piano. \loll} J ud~on, com ang]t>,-. Rodne~ ) Jack. trompeta. Orque~lra !:limfònira de Barcelona i '\acionaJ de Catalunya. Dir.: l..a\uence Fo,ter. 23.30 NOCTURN .\lúsica peracahareldiu. Prcsrlltacióa càrrec d'Alfred Ct·lnya. PROCRAi\IACIÓ DE NJT R ep etició dels últims JII'Ogrames. 01.00 1\-fÚSlCA PER A COBLA 02.00 UAUDIOVISUAL Ot.OO CAPSA DE 1\-IÚSICA DIMARTS, 20 D'OCTUBRE DE 1998 07.00 UOBERTt;R\ ;\l(r~it·a pt•r· eunwnl:ar el dia. RenrlJ d' ohn·~ hrrus prr<ot•ntadt•• per J oan \ï,e-.. Inclou hutlletin, informatius i a¡:endt•• rnusic·at ... 09.00 BllTLLETÍ NOTÍCIES DE 09.08 DE SELECCIÓ NOVET\TS Presentnrii\ dl' lt•s írltirnes no' t•lals di;;c·ogr·àliques aparegudes al rnerC'nl. Espai palroririHlfWI' Di~c·os Castelló. 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 10.08 DE C.\I'S.\ MÚSIC.\ BEETIIO\ E'J: O,imfonin n. 2 op. 36. Or·q¡H•,tra Filharnu)nica dt• Berlín. Dir: Hrr·ht>rl \un 1\.nrajan. (30m). R \\EL: Tr·io per a piano. 'iulíi \ iulont•t•l. \ ladímir -\.~h­ kt·naz\.ltzlmk Pcrlman. L, nn Harrt:U. !2.'im). BI.OCH : (:onc·t.·rto ~ro~~o n. 2 J>t'l' a corda. Orqut·-lnr cie Cambra Amadeu~. Oir.: \gnit•,zka Ouczmal. (20m). \\ EILL: El~ 'rt pecaht·apitnls. Bri¡!illr.lèa,hbaentlt•r. h.arl-llt•inz Br·andt. H an!> Sojer. l1 id t•m11·i Komnt~u. han lJr·l111~. Ül'(lllt'!\· tra Fillrnrrtwnieu dt•la Ràdio dl' ll niiiiU\1'1'. Dit·.: Corcl Cnrlwn. (35m). HOSSl \ r:El srnyo r· Rr·us1·hino, ulwrtiii'U. i\aLional Philnrmo11it· On·ht.•st ra. Dit·: H it•t·nnlo Chaill y. (5m}. F \SC fi : Sonata c·n Sih \1. Rit.•t•r·l·ar· Consnr·t. (9m). PHOJ...OFl l~\: Simfonia n.3, op. J l. Ül'l¡tH''lt·n \ial'ional E:.I'O<'I''"· Dir·.: '\t·rmt' .Jün i. (36m). 13.00 GR.\ NS I"TE- quín Roa. Rafael }laldona. do. Cors Cantor, de }ladrir!. Or:ques~a de Camhrade)Ia. drrd. Du·.: Ataulfo .\!"!!t'nia. (33m). '" 15.09 BUTLLETÍ DE NOTICIES I AGE:\D\ :MUSICAL 15.13 CAPSA DE ~·> O:i i:ó\c (0\0 Catal ur dt jutioi Parrot¡ llontgr 1\TEH )fÚSlCA ~(('.\. W~\LTO:\: Hamlet. John Gielt,'lld, narr·ador. Callwri. nc Bott. soprano. Aead~mv of St. 1\larLin-in-the-FieiJ. Di~:: Xe~illdlarriner. (39m). DEBUSSY: Fantasia per u piano i orquestra. Nirole Heu. r·iot. Orquestra Nariunal dr Fran!:a· Oir:: Charles '\Iunrh. (2.J.m }.PA.'\1JF]\"IK: Contwt p<'r a' iolí i orque;,tru. Krz),l· to f Smictana. London )Ju,ici. D ir.: )Jark Stepht•nson. (22m). DLrAY:Saheflo, Tucac Geoti.s. motel. The Hilliard Ensemble. Dir.: Paul Hillier. (Ïm). \lOZ-\.RT: 12 \'aJ'iaeion~ sohre h\h, 1ou· clirai-je \Jaman''. K\ 265. Rolf-Dieter .\ren,. piano. (9m). REI:\ECKE: :,erena· ta op. 2-1-2. Deubt'he 1\am· mer-akadenúe '\eu""· Dir.:JIIhannes Goriuki. (27m). \. RRI \GA: Simfoma Pn Rr ('et·~ ió origina]). Lt• Concer1 des '\acions. Dir.: Jordi Sa· (29m). R\1\H ZErl'l. PlCCI ,au. 18.00 GRA'S JNTÈRPRETS DAHD OISTRAKH :\OSTAKO\ilT~: Conmt prr· a \'Íolí n. 1. op. 99. Dn1id Oislrakh. Ot'<[UCtilra Fil· bat·mònica de Lenint.'rurl. Dir.: E. )fravin~ki. (38m), DF:HUSSY: Sonata pern 1ioU i piano t>n ~ol nr. Da,irl Oitral-h. F"rirla Ba un (l4nrl. 19.00 REPERTORI DE CRALS CO~CERT LA)JÚSIC\ PLH \PI\ '\0 DE SCJJ ~I\'\'\ Cint· , ariac·ion ~ pòshtme~ del,. E,tudj., 'iimfònic·•.l\arl Engel. piano. (I :irn ). Cunt•t•rt ,¡•rr-e ort¡Ul''-Lra (Sonata n. :i), op. I t K.rr·l En{!t•l. piano. (22m). Oo, Sdwrzi pc•r· a l'op. I I. Karl En¡:d. piano. (I Om). RA\EL: Concert prr a pia· no i orquestra en Sol.\1. '!art· ha .\rgericb. Orque:-Lnl ~d· harmònica de Berlín. Otr.: C1audio Abbado. (21m). PCRCEU.: ··TbeFair) Quren". Suite. The Fol~rr Con· ;,ort. (Hm). \\'EBER: Trio per a piano. flauta i 1iolon· cel, op. 63. )JarlÍllr ~o,te. )la· xcnce Larrieu. Mrchcl Re· nard. (20m). 11.00 i\JOMENTS LÍRICS LEII •\R: J•>-.truru•s dt• "La \ iuda ulc•gr·e", (r.tt•lc 11 ). .Joan S ullu•I'IHntl. Wer·ncr Kt·l'nll. Va lt•t·ic Wnstcre.on. Jolm Bn•c·knock. H r~ nnRes­ nik. Orc¡uestr·a '\acio11ul Filhnrnlbnira. Oi ~: Ri c h ard Bon)ngc. (22m}. FEH'\f,\_¡\OEZ C \B\LLERO: El duo dl' la \frica na. \nu \ 'l a l'fa I•·iar·tt•. Car·Ju., \Iunguia. J oa- ~z.oo C\L 20.00 BUTLLETÍ DE I AGEND.\ MUSICAL NOTÍCIES 20.13 PERFILS Raimon Colomer romer.•a amb un rompo!' itoral ,oltonl de la ae1·a obra. Coinirlat: Lleonard Balada. Ja Pnr ra~ull.te IHn. A n~ ¡K2m). I 23.30 r llú·i··~~ •flllill'lO U)U· PROG Rrprtir tl'l1lllt''· 01.00 PRET~ 02.00 J\a OtOO C.\ DlMEC D'O 07.00 I llt'1<ira Rmrll •rnlutlel rlou hui il~t·nrlrli 09.00 '0TÍO 09.08 \0\El Pll'•t-nt d :uole, a lrnftnal 1 'lab 111.00 \OTíd 10.08 lllSIC PLRC~ ro.ò¡x·j Urr Cir 'Rl-.0iJ Fit~\( Gran U (IÍano i' tlr'"Hol Il¡l~tuo llrki,, 1 11.\,1~1 que,tru hurg. 1 l.iOm).' tonla,t Q,tJrtt- ~z.oo .\ GEND \ !\I US I - CU. n,05 ELS 'IOSTRES CO'\CERTS (0\CERT enrt•gi.,Lral J)(~r rHen- Cataluma \h1~ica ri dia 26 dtjuliol rlt• ] 99i a n;..gJt-.. ia fldrrot¡uial cl_t· 'HH·r·t~~!lla dr \lunte-rí. "\\li FES I I\ \_L l\TE'~t' \Cf0' \l. DE \ I L5fC \. Olm•• dr l\lOREH \, H\J..Jl\1 \ 'il"\0\, DO\ 1ZETTI, GOl~O D, CI LE \, PLCCNI,rntrr d'altJ·e~. \ l iJa Pnrk, ~opruno . .I uu me Aragnll,tt•nor. F'clipe Bou, huríllln. 1\Jnpuro Carda, pinno. (82111). um·h. 23.30 NOCTURN DE ~DA DE ITohn thcri· ~rmy ~ieltl. 39m). (Jer a lal dt rzwz. \lú>it•nprr·ut·ahnr·rldia. P n·-!'Dlllrió a còrrec· ri" \ lf•·t•d Ct·- ~~on. PROGRA'\l~CIÓ DE NIT rncrrt ~~~¡. iS'Illi· e HiPaul ': 12 ~ou, 265. iano. rcna· rJ: ..\. ~) laya. Rt·prúrió dt>l~ últim" p•·o!I'IOJr-. 01.00 !'iOCS PRETS llVfÈR- 02.00 SELECCIÓ JIZZ UE 0-1.00 CAPSA DE MÚSICA !n Re r~ :A.~S ncert ~a~id I Fil· gra d. 38m!. !ni oií ¡oi... lm). DE ~pia· Mart· afd· Dir.: 'lm). QueCon· Trio oloodln· l Re· DIMECRES, 21 D'OCTUBRE DE 1998 Oi.OO UOBEHTUHA \[(¡sirn per t·nmrnçm· el diu. Rrc·ull d'oun•¡, breu~ prcll'nlarlrs pc•r Joan Vivt•H. Indoll butlletins informatius i .¡gendes musiC'ak 09.00 BUTLLETi \OTÍCIES DE 09.08 SELECCIÓ \0\ET\TS DE Pl't'ocntat·iórle lc!. últimes noapar·r;ud~ al mcr·c·ut. E,pai palrwmat¡Jer· Disco~ Castt>lló. ltlab rli,t·ogràfittUt'a 10.00 BUTLLETÍ \OTÍCIES DE CAPSA 10:08 \I!;SICA DE PLRCELL:Thr l udian Qm·rn,òprra en;; ar:l!•¡,, Tlw Dt·· ll•r Choir. Tht· King\ '\-lu••rk. Dir. ·\Ifred Delit••·· (61 m). ~~CHO~l \IE/CII OPIN: G.run Duo r·oiH'erlant prr u DE NDA ~~a.:•o i violonrr! ¡,ulli'~: tenws P Rolwrt l<• DJHhlt•' A111 wr Byl>ma, violonrrl. Lnm hrrl ~rkis, piano. (l:im). S'I'ENIA\J)IAR: Siml'onion. l. 0•·que•tra Simfòuica tlt• Gotl'~-~g, Di,·.: ~t'cmt• .lün·i. ~ m).TLRI\ \:Quartet dP t'Urda,o¡!: 4 "de la guitan·a·•. Quartet Sme 'ominr. (a lm). H \1\JDt\.' 1::\0\: Cançó de Gcorgia. op. 4. ~na Ricci. m!'zzo-o;opran o. \ngel Soler, piano. (Sm). 13.00 GR.A.'~S L'\TEGR\ LS L \ 'J(SlC.\ PER A PI \.'0 DE SC H L:\1 \\'i Escenes d'infant~. op. 15. 'farta \rgerirh, piano. (19m). Kreiblcl'iana, op. 16. Radu Lupu, piano. (32m). J 1: 00 MÚSIQUES DE L MON Una fwrslra ober·ta a l'expn·:,sió mus ical deh, pobles d'arreu. L5.09 BUTLLETÍ DE NOTICIES I AGENDA MUSICAL 15.13 MÚSICA CAPSA DE B \RTOk: Concerlperados piano~>, percus:.ió i orquestra. 'l'lson Freire i )1artl1a Arger·ich. pianos. Jan Labordus i Jan Pustjens, pet·cus,..ió. Onyue~>Lra del Conrcrtgebouw. Dir.: David Zinrnan. (27m). 8.\CH: Sonata ¡wraviolisoln.3,BW\ 1005. .laap Sclu·odet: (25m). REGER: \al'iacions i Fuga sobre un lema de )lo?.al·l, op. 132. Orqul'stra Símfònic.a dl' la Ràdio de Baviem. Du:.: Colin Oavi~. (3-Im). CHOPIN: Cançó de bressol. op. 57. Vludírnir ¡\,hkenazy, piano. (Sm). 1\TONTEVERDI: Letwru UJ1101·osn. Montserrat Figueruo, so¡n·ano. Ton Koopman,david•mbaliorgue.Andrew Lawrence King, a q Ja. Rol f Lislevund, Liot·ba. Paola Pandolfo.bai>.de ,;oia. Lol'Cili. Duflschmid, dolone. (9m ). LL\YO~: Simfonia n. 19 "La pabsionc". The English Concert. Dir.: TreYor Pínnock. (21m). BERLIOZ: Cleopatra, escena U..ica. Jant'l Buker. Orquet.lra Simlòni('a dc Londres. Dir.: Colin Daü~. (21m). BOCCHER.I\I: Quutet de corda op. 4--1 n...l. G223 ··La 1iranna". En~rmblc J15. (12m). BOZZA: Sd1erzo pc1· a instrument;, de 'enl, op. 48. Ensemhle \'ienn-Berlín. (3m). 18.00 INTÈRPRETS NOUS U u espai per conèixer els múbií's d'arn. 19.00 REPERTORI DE CONCERT LI 0.:\IEGGER: Simfonia n. 3 "Litúrgica''. Orquestra Simfònica de Ràdio Praga. Oir.: \ l at·io Klemem,. (29m). SCHUBERT: Fantasia per a ' iolí i piano op. po,l. 159. O 934. h~ac Stt•r·n. l.hnid Barcnhoim. (26m). 20.13 TE:\IPS NATGE D'HO 'Ul~­ 10.00 BUTLLETÍ '\OTÍCl ES DE 10.08 DE \I \fiLER: GEORGEGFRSII\\ 1\:100 AXYS Bhu· ' lomla). il¡wrn jazz en un acli·. \my Burlon. Grcgot·y IIopkim. \\ illiam Sha•·p. \r·thur \\ootlley. Jo mit• J. Offenlnwh. Corwtmliu. Dir.: :\larin \Jsnp. (2am ). G!'r~;h­ win in hrass. Conjunt dc• nrt'· tall tlt• \lu n Ït'. (im). Gid C•·az). Obe1·t u•·u. Thr Prill· rcss Thralcr On·heslru. Dir: John l\IeGiinn. (6111). L<'l't'lll cal C'Ukc, comrrliu lllliWiC'ul. (Sclecl'ió} MUIII't't•n \ l i' Go\l"rn. Larry Kert . .Jurk Gilford. Da' id GaJTiMIII. Puip;t• O'Hara. Nt'\1' York Chond \rLisb. Orl'hcslra ofSL. Lukt' \. Dir.: 'Iichuel1i J,cm Thomu~. (58m). 22.00 CAL ~GENDA 22.05 ELS MUSI- !\OSTRES CONCERTS COXCERTenrt·gistrntddiu 27 Jc juliol clt• 1995 a Iu Snla ·'Pupcr· dr \ (ú,it•n'' de Cupt>llade~. OBHES dc CJIOPl~. RAh.H\1\\1\0\ i ALBÈNIZ.Aibu \t•nturo, piuno. (68m ). 23.30 NOCTURN Mí1sica pr,. ue·a har· el tl ia. P n·· sl"nlació a cul't·eccl' \I fred Cc- laya. P R OGRAMACIÓ DE NIT Repetició cJ¡•Js írltims programes. TEM f>ORADA 01.00 D'ÒPERA 03.30 GRANS GRALS INTE- Emh clillun:.. 05.00 CAPSA DE :\IÚSICA DUOUS, 22 D'OCTUBRE DE 1998 CAP S.\ :'\IÍ"SICA ~índertolenl ic­ tlt·r· (I .icut·r pi' ls in fnnh mm·h).lürstcn Flag-,tad. Ot·· t¡ue,lm Filhul'llt(micn dc Yiena. Dit·.: -\urian Bou1L (29ru). CEll.\ ELLó: \er~ l'infinit. On¡ur,Lru Ciutat de Barct•lonu. Dir.: .loM'P Pom. (2-~m ). "OZ.\RT: Quintet dc eorda, K\ óll. Arthur Gnuniau'\. ,\rputl Gért•tz. Gec>rge~ Juuzrr. Mu'\ Letiueur. Eva Cznko.(21 m). ~:LLJNGTON:Stü­ tc cjc "Tiw Rivrr" (o r questral pet· Hun Colliet·). Orqut•sLJ'll Sirnfònit•a de Detroit. I>ri.: Nt'l'lll(' Ji.irv~. (27m). BOHO OI~: Dnn~e::. po[o,·taiant•s d'El Prnwep lgor·. Or·qu estr·a Filhn rmònicu Sumara. Oir.: Sumul'l Friedmnnn. (12m). B \CI I: Cont·cr·t per· a do~ ,-¡olim i I'Orda. B\"X\ 1060. Andr·t>\\ 'lanze. Rachel Podger. T lw \radl'nn of \ncienl :\t usiC'. Dir·.: .\~drcw ) l anze. (l:im). H.STRACSS: Dt>r' K•·iimf'rspil'grl. op. 66. Knut Skr·um. bai'\-haríton. Eva Knarrlahl. p iano. (31m). 13.00 GRANS INTEGRALS LAM(S lC.\PERA PJAAO DE SC IIU.VIA\N l<àntasia up. 17. Wilhclm Kcmpff,piano. (:Hm). 1\.rnbrsc, op. 18. \ndr·:ís Srhiff, piano. (7m). l ·J..OO MÚSICA ANTIGA Te Deum, salm 97 S. 32. )liekc Van Drt· Sluis. ll!'idi Bnmn c1: Gilles Ha~on. l an llonryman. Sernard Dell'll'e, En semble 1 o¡•al cie 'Jan lc~. La Grandc Et•uril' f'l Iu Chambre d u Roy. Dir·.: Paul Colleaux. (35m). \\ EGK\1.-\.Y\:Toccalaen la m. 'oelll' Spielh, clavicèmbal. (lm). ORTIZ: Recercade~,obre la <'ançó Ooulce 'Iimotre (Tratado de glo~a:,.). Luc·lu·imue Con.,orl. Dir.: Philippe Foulon. (15m). JH~LALANDE: 15.00 BUT LLETÍ DE NOT iCIES I AGENDA 07.00 COBERTURA :\Iú~ica per conwnçur t•l dia. Recull d'obres brl'us pr·rsentade!< per .Joan \i~r.,, l ndou butlletin11 inf'onnaliu' i agrndrs musicals. 09.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 09.08 SELECCIÓ NOVETATS DE Prcsrntal'ió rle lrs últ inll"' u o'ela ls rlit-cogràfiqnt'l> aparegudes al me•·cat. Et>pai p atrocinat per Oi,c·o~ Ca~tt·lló. ' fUS I CAL CAPSA 15. 13 iUÚSICA DE BI{.\1-I:\IS: Simfonia n. l en do m, op. 68. Orquestr a Simfònit·a dl' X icago. Oil'.: Grorg Solli. (48m). SATIE: E!~p orl~ i diver·Liments. La urenc<' \llix, piano. (13m). S\l ETA~A: Q uartet de corua n. 1 '"Or la meva' ida". Quartl't dl' Clewlanrl. (28m). GI' \STI'~R..-\: Concert pera arpa. op. 25. ~anc) Alien. Or·- 9 qut>stru Filharmònira tle la Ciutat dt- \lhie. Dir.: Enrique Bútiz. (25m). JTAYll\: fl momlo dril a Iuna (c-.trat•tt•., ). Lm·ia \alt>ntini ' lèr·rani. Edith \lat hi;.. Fr·t•tlt•r·ica von Stat! l'. Oomrnit·o Tl'imurchi. Luip \ha. \dl'l'll \u~er. \nthorn Rolfe J ohn,on. Or·qut•;u·a de Cambra dc Lau-;anu. Dir.: \ntal Dorati. (21m). R 1 ~1 SK I -KORSA­ KOY: Sadko, op. 5. Orquestra Filhurmònit·a dc Rottt>r·clam. Dir: David Zinman. (12m). CERVAJSE: Danccrics,suitr n. 2. EnAt'lllhlc Muoica Au tiqua. NovuH Bt·ass Qunrtt'l. Dh~: Chr·istian 1\'lenrlozc. (10m). 23.30 NOCTURN \fú,ica per acabar el dia. P•·e,cnLació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGILUL\CIÓ DE NIT Repetició dels últims pt·ogrames. 01.00 1UÚSICA DEL SEGLE XX 02.00 REPERTORI DE CONCERT Emès el dilluns. 03.00 GRANS GRALS INTE- Emès el dimarts. 04.00 CAPSA DE MÚSICA 18.00 P ENTAGRAMA 168 P rograma tic tlivulgac•ití musical. Guió i reu lització: Pere Bur(o;. i AJc" Rohlr~>. DMNDRES,23 D'OCTUBRE DE 1998 19.00 REPERTORr DE CONCERT )[úsica per començar el dia. Recull d'obres breu!> pre~entades per Joan Yiv·es. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. S'fRA\ l'\S!'I.J:Simfoniadcl~ Salm.,. Cor de Cambra Romami. Cor Pro \rtr dr Luut-anne. Societat coral de Bt·a!.sm. On¡ue,tra de la Sui,.,e Romandt>. Dir.: '\eeme Jar' i. (21m).\ I\ ALO I: Concert n. 2, op. 3. "Le~>tro arrnonico". Tlw English Concert. Oir: Trev or PinnocJ... (9m ). E.HALFFTER: Dansa de la pu~tor·a. Ounsa dc la gitana. Alícia dt> Larrocha, piano. (8m). BERNSTE I ~: Diwrtim(lnto per a on¡nest •·a. Orquestra Fi !harmònica d' lsruei.Dir. Lt•onunJ Bemstein. (15m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA 1\JUSICAL 20.13 ·"A L\ l\L\NERA DE ... :' l.mcomidntetb propo.a icomenta Ja mú~it'a que li agrada. Guió i preMmlat·ió tlt• Joan Yivc:.. Producr.ió de Dolors Busque~. 22.00 AGENDA :ut:SICAL 22.05 ELS CONCEUTS 10 NOSTRES CONCERT enregi>tral per Catalunya 'Ttísica el dia 24 d'abril 1998 a l Tt'alrí' "La Faràndula" de Sa bUfi eU. 'ft>mporadn 1997/98. GLUCK: Obertura tl1fig~nia en Aulidc. ROMRERG: Concer·t per a llau ta i orqu<·stra en si m, op. :30. TXA IKOVSK I: Fatum. p.s., op. 77. Romeu i J u.lit'la, ohertu•·a-fantasia. Claudi Ar·ímuny. fl auta. Orqucl>tra Simlònita del VaiJ(·~. DiJ·.: Salvador Brotom,. (8lm). 07.00 UOBERTURA 09.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 09.08 SELECCIÓ NOVETATS DE Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes aJ mercat. Espai patrocinat per Discos Castelló. 10.00 BUTLLETÍ NOTÍClES DE 10.08 CAPSA l\IÚSICA DE R.STRAUSS: Coupet·in,suite de danses. Orquestra dt> Cambra d'Europa. Dir.: Erich Leinsdorf. (28m). :\IESSlAEX: Quartet per a la fi del temps. Yera Beths. violí. George Pieterson. clarinet. Anner Bylsma, "io1oucel. Reinbert de Leeu\\. piano. (52m). BEETHOYK\: Set variacions sobre un duet de ..La flauta màgica''. WoO 46. )1ischa )laisky, 'ioloncel. \Iartha Argericb, piano. (10m). GRIEG: Cançons amb orquestra. Barbara Bonney, soprano. Hakan Hagegard, baríton. Orquestra Simfònica de Gotcborg. Dir.: Neeme Jarv;. (19m). TELE)lA.'\N: Concert per a v.-ioli,dues tJ·ompes de caça, timbales, dues flauteli, dos oboès. corda i continu, en J:.à M. Vlrtuosi Saxoniae. Dir.: Ludwig Güttlet~ (25m). ELGAR: Escenes de les Terres Altes Bavareaes, op. 27. Richard "\-larlham, piano. The City ofBirmingham SympbonyChorus. Dk: Simon Halsey. (2-Im). 13.00 GRANS INTEGRALS LA \IL.SIC•\ PER \ PIA.'\0 ~~.00 CAPSA DE ~J(s¡. DE SCIIL \I\'\'\ Blumenstikk. op. 19. Kul'l Engel, piano. (Sm). Grande Humor·e;,qut>, op. 20. Karl Engt>!, pia no. {31m). DISSABTE, 24 D'OCTUBRE DE 1998 14.00 MÚSICS DE CATALUNYA PLA: Con!'erl pet· 11 flauta i orqur11tm dt' conla, en Si b M. Jrun-Pii'JTe Rampa!, solista i dir·ecto1·. Orquí'Stra de Cambra Franz Li~ozt. (18m). MO\IPOU: Subnrhis. Emili Brugullu, piano. (I lm). REXACI 1: Sonata en Fh M. Diatessaron. (9m). MON'I'SALV\TGE: Paràf1·u¡;i conce•·tant.Saulingodela Rivu, violí. .\ngel Gago. piano. (14m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES r AGENDA MUSICAL 15.13 EL UOIENT DIA DE 07.00 UOBERTL'R-\ DIUME1 D'OCTII 09.13 !IÚSJCA PER A COB LI\ or.oo SAUER: El drac de l'Estany. Cobla La P1·incipal d'Arns. terdam. (3m). GERSHWr.: Rhapsody in blue (ntTanju· ment de Bernat Castillrjo). AlbertGuinovarl. piano.Co. bla )lediterrimia. Dit:: Je,ú< Ventura. (l8m).DA.'XSES DE LA GARROTA.>\: Ballrletin· les, Ball dc gegants, Ball pla dels caYallets. Cobla la Prin· eipal dl' la Bbbal (15m). ))Q. RERA: La sardana dr !emonges. sardana. Cobla Prin· cipal de la Bisbal. Dir.: Ri· card Yiladesau. (Sm). ~.~:;~~~~ Repetició del programa cmt·, el dijous. Continuació dc•) pro~-orrama. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 ELS CO'fCERTS NOSTRES CO:-..CbRTt-nregi~;Lt·at el dia 23 dl' wtf'm hre dc 1995 a l'Ea~lf>~iu de Sant Corní'li de Collbató. ORGLE \ QUATRE \1 \.\S. Ohrt•., de RUTTER. \IOZ \RT. HESS E, L\.\GL\1~1\IERKEI~ '\eil Cowln i BPrnat Bailbé. orgue a ;¡ualre man~. (6.J.m). 23.30 NOCTUR~ [m~···l 09.09 BUTLLETÍ DE NOTICJES I AGENDA MUSICAL 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL DE 03.00 GRALS (\ 10.00 AGENDA .Ul'SI· CAL D IA [~tiJ' 1lúl>ica per començar el dia Recull d'obres brt>u~ pn·: ;;entades per Pilar Subirà. Prog¡·amut·ió rcali1.7..ada a partir de Ie~ peticions que els no:.tre~ oient~ han fel al conle~>­ tador de Catalunya \Iúsica. tel. 93 202 35 35. 20. 10 EL UOIENT oz.oo CO'\C' 10.05 PENTAGllUU 11.00 EL DIA DE UOIENT Programació realit.7.ada a par· tir ele les peticions que els nostres oients l1an fet aJ cmlle•• tador de CatailUlya l\1ú.si1:a, tel. 93 202 35 35. 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENO.\ MUSICAL 15.10 ELDlADE l:OlEi'\i Continuació del programa. 20.00 BUTLLETÍ DE l\OTÍCIES I AGE.:\DA 01.00 \lú~irn 1 09.09 ~OTIC \lliSI : 09.13 GIOS.\ 11\\L kmnital cil~1 Ga \'r•: li.·ti r.1mo.ni'. \OH\: ~.~olis pt>lle Rq ralr. Ei dr Parí ITCIII!gJ] lleum llaria'j )ürg 11 Kamp. Tòlz.'fl! no ~~~il Thntun~ ra ·\.lccl Wr>tmir Tlu• J\el b~rOn· nr FI( Sl.\LD fheTall tPr Phil Càntir e bíh~ra. l "--0(11' llUSICAL hannòr Dir.: t. 20.13 UÀLDI0\1StAL 126m). ln programa d'Àiex Gorina. lLL\'I bt·rofl ( \Iú~it·a per acahm·cl dia. Prct-cnLadó a t•àrrec d·Alfred Ct>laya. 22.00 AGE~DA ~[(}Sl­ CAL ;,r,, 11 22.05 GRANS OBRES PROGRA~lACIÓ DE NIT SCHCBERT: Viatged'lúrern. D 911. José Van Dam. bari· Lon. Dalton Bnltlwin, piano. (78m). ¡r,&>n, Bepetit·ió del::. úllims progrumes. OJ .00 MÚSIQUES DEL MÓN 02.00 REPERTORI DE CONCERT Em!·s PI dimarts. 03.00 GRANS GU.ALS Emès l'I dimccre~. INTE- 23.30 NOCTURN Música pet·acubarelrlia. Pn• st>ntació a càrrer de )laró J ané. PROGRA1\1ACIÓ DE l\l'f Repetició dels últims pro· gram es. 01.00 l\IÚSICA ANTIGA Dir.: Pa LIS: 'I Exaudí Frlir•io lLOO DlllEd CONVI li ONE! SERRI~ 12.30 CAL 12.35 C\L llis¡. a ·el dia. s prr· birà. o2.00 REPERTORI DE co~CERT Em;., drl dimt>rr·c·s. o3.00 GR \.'\'S G!ULS [nrh d dijoth. 1:\TE- 1».00 CAPSA DE Ml'SIC\ DIUMENGE, 25 D'OCTUBRE DE 1998 ER A Oi.OO 110BERTURA jatanv. RrC'IIll \lú>ira per comt>nçtu· t'I diu. l'Am;. lWN: m·anja. UJrjo). lo.CorJebú.; ESDE ~ecin. all pla Prin· ·"0. ~~~ le· PrinRi. r.: n:st. !A ~rmè• ~ onitS· 'úsica, DE ¡NDA )El\1' ama. DE ~1\0.\ AL ~rina. [USI· ~ i~ern. barí· )iJJoo. :.Prc- ~far6 1'11 pro· IGA rl'olm·~ hrr-us pn•- ,rntndc~ per· Pilar Subit·u. 09.00 BUTLLETÍ DE ~OTÍCIES 1 AGENDA IIUSJC\L 09.13 MÚSICA RELIGIOSA \1\ \J.Dl: \l ott•t pt'r u la soltmnitnt dc Sant \ntoni. Ct>cilia Ga,dia, soprann. I So- 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 15.08 "A LA l\L.\NERA DE .... " Rl'pNició dl'l programa l'mès t'I el ijou~ al' e~pre. 17.1 O TEi\lPORADA D'ÒPERA DE CATALUNYA l\IÚSICA P\ISIELLO: 11 Barbiere di Siviglia. Krisztina Laki. Dt~llCo Gulyús. J stnín Gúti. József Gregor·. Sanllor Sólyom-~agy. Orquestra de l 'Estat Hongurès. Dir.: Adam Fischer·. (121m). 20.10 JAZZ SELECCIÓ DE Progt·ama dedicat a la músi· t'a dt> jazz amb guió d'Alhl'rt \bllofré. 22.10 AGENDA C.\L ~IUSI­ 22.15 CONCERT DUGINARI Guió i st'lt'cció: Àle.x RobJe;;. Ji,ti \em•ti. Dir.: Cluudio Stimonr. (15m). ME\DELS'0H\: .\,e \lar·ia, op. 2:~ n. t Solí>te~ \Ocak La ChaptOr Ro}nle. Colll'gium \ot'tir. En>rmblc ÜJ'C•hcstr·al df Parb. Dir: Philippt• llcrre~rghe. (im). HA) Dl\: Te Juné. Deum per a l'Em¡wraLJ·iu \JariaTrrr~u. Hob. '\Xlll(•:2. PROGRAMACIÓ DE NIT Jiir~ He ring. Ilal'l'y 'un d1·r líàmp. Cor dt• Nrns de Bad Tülz. 'raft>lmu~ik. Dir·.: Bru· no \Veil. (8m). JlllMMEL: Tantum r~rgo ( ar. J (' l'òp<'ra l.ll'e~tr, dr (;Juck). 1'lw ~estmin,tcr·Or·atorio Chuir. Tl1e \rw Bnurswick ChumberOrclJt'Stra. Dit·.: .J ohn Erir Florc!'n. (-~m ). GE~L\LD0:-1 \Iotcb \1ur·ium. l'hr Tallis Srhular~. Dir: Pl'lt'r Phillipb. (I Im). FOSS: Càntic drl> Càntir~. ran tala híhlirn. Jenni1· 'Ib u l'l'I. mf•z!O·•oprano. On¡ut">lra Filh~rmònrra dl.' ~~~'u \ork. Drr.: Lronal'(J Bc•t·n,..Lt>in. f ~6m). \\LGU\\ \\1LUnts: Pra}t'r to tlw FothtrorHPa\Pn. The Fi111:i Sin~r.r.. Han} Bickct, ur¡;u1•. Dll':: Paul Spícet·. (5m ). S ·\~\~: ,lí,,a en ~ol m. \luu¡e,firnrdictins dl' Silos. Cm· Ex~l~didPCul~a. Dir.: María FrlrcJa Prrt>z. (18m). lLOO TRANS.MISSI() EN DIRECTE DE LA 1\tiSSA CONVENTUAL DES DEL l!ONESTIR DE MONTSERltAT ~~O ACENDA MUSI- ~~~5 AI>ERITIU MlSI- 23.30 NOCTURN \lú~ica per acabar el dia. Pre~entació a cànec de !\faró Repi'LÍció dels írltims programes. 01.00 i\IÚSICS DE CATALUNYA 02.00 REPERTORI DE CONCERT Emè·s l'i dijous. 03.00 GRANS GRALS Emès d INTE- divendre~. 01.00 CAPSA DE MÚSICA DILLUNS,26 D'OCTUBRE DE 1998 07.00 UOBERTURA \lú~ica per· començar el dia. RecuiJ d·obres breus preM.•ntadl'~ peL' Joan Yhe~.ln­ clou butllelin~ informatius i agendes nlllsi<·als. 10.08 MÚSICA CAPS.\ OE )L\RTI\l: El "''"P''rlur d~· ]e, fon b. )lila da Ct•j koni. ~n­ prano. \gata Cal..rlO\ ó. runll·nlt. han Ku,njer, huriton. PpLJ· Hnnirínek. ret•ihulur. Petr \Ic.,siereur i J un l\:~a­ pil,' inlin~> . .Tan 'lltlirh. 'inln. Stani,la' Bugunin. piunn. \eus femrnirw' d<'l Cm· \lr,t Kiihn. Dir.: PaH·I 1\.iihn. (21m). i\IOZ.\HT: Quintt•t per a piano, obul', dal'irwt, trompa i fagot, KV 152. A. Brc•JIdel. li. Ilollig¡•r·. K Brurlllt't', H. Bawunnn. K. Thum·uHinn. (25m). BEHG: Cont'l't't w•· a violí i orquehl r·n ·~Iu nwmtlria d'un àn~el''. Pirll'hu~ Zuke rma n. Or·c¡ U(•~ IJ·n Sim fòn ica dl• Londres. Dir-.: Pic•tTt' Buult'z. (27m). HOLST: I~IH planetes. Orc¡ uestr•u Fi 1harmòniru t.lt• \ it•uo. Dir.: 11. 'on Knrajan. (SOm). ll \:\DEL: Conccr·tn gro~'o up. 3 n. l. Corl('enlu» 'lu~i¡·u~ tic• \i l'na. Dir·.: \ iJ..olau~ llarnoncou r·t. (1 Onr ). \.OST \KOYIT\:: P()(·~ic, popular~< juevc!> op. 79. SuJi,lt'' vm·ak Orqucbtru del Conrcrl~t·­ boU\> d' .\.mslerdam. Dir.: Ht•r·· nard Haitínk. (27m.). 13.00 GRANS GRALS INTE- LA MÚSIC'\ PER A PIANO DE SCII UM ANN 8 'iovf•llctteh,op. 21. Kar·l Eugc·l, piuno. (52m ). 14.00 MÚSICA I)EL SEGLE XX WEB E Ri\: Cinc lllll\ inwntt! per a r¡uartcl de ro nJ u. up. 5. Quartet dt' cordu •\r·dilli. (11m). VALLS: Cunçonto dc la r·oda dí'l t(•mp~ (Suhadt)l' Espr·iu ). .\nna Ric<• i, mezzosopruno. Crup] n~tr·umcutul Bar·cdona 216. Dit·.: Ernc~l .\larlinez lzquiert.lo. (18m). HL\lDE\IlTH: Conct'l't per a violonct'l i ort¡ueJ<lra. Jano" Starkcr. violoncel. Orque,tru Simfònica dc Bamberg. Dir.: Ocnni' B.u~-~'u Oa,;es. (26m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 09.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 15.13 MÚSICA 09.08 SELECCIÓ NOVETATS DE RAVEL: Lt•TumhrnudrCouprrin. Orrprcstru Simfònica dcl\1ontréal.Uir.: Chadrl! Dutoit. (1 Sm). BHI\1-IMS: Nürric•, per· a cor i on¡ucslr·a, op. 82. Cor Filhar•mimi(· dt• Pru~a. On¡ueijtro Filharmònira Txeca. Dir:: Ciuscppc Sinopoli. (l.Jm). CHOPIN: \lnwrra en la m "'otn· tem¡h". Y- Pr·cst>nlació de les últimes novetat¡, discogràfiques aparegudes al mercat. Espai patr·o<·inal pí'r Discos Castelló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTICIES CAPSA DE ladimit· \,hkenaz), piano. (lm). BOCCHERI\ll: Simfonin op. 12 n. 3. 'e" Philhurmonia Orcbcstra. Dir.: Rn~ mond Lt•ppurd. (2.J.m). ( R\.,Sl::LL: Com•t•rlperadanm•t i on¡m•stra n. l. op. l. Tlwn 1\.ing. Orquestra Simlònil·u tlt' Londre~>. Oir.: ..\.lun F'r·tu~t·i,. (22m). DELIBES: Ouettino "\Ï<'n~ 1\lalika ...'' dc l'òllt'raLukrné. \larly 1\I¡>splé. Dunielle J\liUet. Orque;;~rudel 11•utt·c Nacional de I'Opct·u Còmit·a. Dir.: AlainLornbnnl. (óm). VIVSLDI: Concert n. li, op.:~. "lJeslro nrmonic<1". Tlu.• En~lish CIHlCPrl. Dit·: 'l'rf'vnr Pinnoek. (9m). BEETIIOYEN: Tt·iu amlr piano n. 6,op. 97 "~·~iduc". hzhak Pí'l'lmun. L) un Il nrrell. Vludimir· \~hk••nnZ). (38m). STR \' 1'\SKJ: Renard. Philip Lu ngridge,lcnor. 'JeiJJ enkin~<,lt.>nor. Dcrt'l.. Honuuond Stnmd, buix.. Robert Lloyd, ha i,. Londou Sinfoniella. Dir.: Hirt•ardo Chaill). (16m). BIBEH: Snnata a 6 en Si b )l. "F.I.. pngcsu:. 'anarr:;glésia... \tít~ica ~\ntiqua dc Colònia. Dir·.: Reinhard Goebel. (Sm). 18.00 AL\IANAC l. 11 e:. pui destinat a evocar i ri'\ iurf' el~> ft•ls més reprel>Pnlatiu~> del pns:.at musical. Guió i ~l'lerci6 d'Àlex Ro ble~. 168 19.00 REPERTORI DE CONCERT GLAZU OV: EJs ordits dP l'umot·, ballet op. 6]. Ort¡uc¡;tra Simfòrúca de In Ràdio de l'URSS. Dir.: AJgis Zi ur·uitis. (53m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA ~IUSICAL 20.1 :-J U ~fÚSfCA A DE8.\T Pro~ama u l'entorn de Lcmc~ rtllt.,ical~ dïntcd·s, rea- Jit;r.nl amh la ¡•ol.labo,·aciódel Consdl Català de la )lúsica. \O\"' tl'cnologie~ a la ràdio. 22.00 AGENDA l\lUSICAL 22.05 TEMPORADA DE l10BC CO'(CERT euregislrat pet· Cnllllunya M(tsica el dia 2•1· d'ocluhrt• dc 1998 al Pnlau delu Mú~ica Catalunade Barcolona. H.OSSJN[: La Sealn el i St•ta, obrrturu. CHOPIN: Cooce1·t pe1· a piano i orquestru n. 2, op. 2 L BER· LIOZ: Simfonia Fantàstica, op. 14. Na\'a b Perlman, piano. Onrue&t ra Simfòrüca de Ran·clona i Nacional d e Catalunya. Dir.: JamesDePreisL 11 23.30 NOCTliRN \1út"it•a Jl<'r arahart'l elia. Pr·r'''ntuc•i6 u l'ilr-rt•t• el' '\lfrcd Celu)a. PROGRA~I.\ C IÓ DE NlT Rt'(H'lició dc•ls tdlims pro~ramc•s. 01.00 ;u(:SJCA PER A COBLA 02.00 CAUDJOVISUAL O1·.00 CAPSA DE MÚSICA 15.00 BUTLLETÍ DE NOTJCJES J AGENDA 15.13 l\l(lsicu p <'t' c•omcm~nr el diu. Recull d'obre¡, hr-t'UN prcM'lllades pl•r .Joan Vh e· •• Indou hutll!'tin~ informatiu~ i agendr~ mu¡;ieals. BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ l'e O\ ET.\TS DE Prr,entac·ió dt•lc, últimes no"f'lah disrogl·àtitJUes aparegudrs al mercat. Espai patrocinat per Discos Castelló. 10.00 Bt:TLLETÍ NOTÍCIES DE 10.08 DE CAPSA MÚSlCA HA) 0~: Simfonia n. 82. " 1.:6s". Acudcmy of St. ~lar­ tin-iu-tlw-Field!<. Dir.: Ncville \fun·inc•·· (2..j,m). DELfUS: Songs of Sun~rt. .John Cameron, badton. \Jaurccn FoJTestc'J', t'cHlll'alt. Brerham Chorul SucicL,. Uir.: Thomas Bt·Pcham. (29.m). B \RBER: \clagio per a corda. \catlcmy o f St. \[ari in-in-lhe-Fields. Dir: I\'e, ille \larrinrr. (9m). S:\1ET\'\ \: Trio amh piano op. 15. Trio Borodin. (32m). .\.KR. \FT: Conre ri per a 'iolonce! op. .J. \nnet· Bylsma. Orque,tl·a Tuf<'imusik. Dir.: .l l'an Lamon. (20m). TIPPETT: Fantasia ronct>rtant sob n• un tl'ma Ò!' Co1·elli. Orque. tm cie Camhra !:I t. Paul. Dir.: Chri:.Lophrr Hogwood. (19m). PLRCELL: Circe. Soli~~c·~ voca l~. Thc \rademy o f ·\u cient \ JuHic. Dir.: ChrisLophc r Jl ogwootl. (15m). HOMS: Quintet de \C'Illn. l. Quinlel d e Vrnl So li ~tt•b de BaJ·celonn. (12m). 13.00 GRANS lNTEGUALS JA 'VTÚS ICA PI~R \ PfA.t~O DE SCHU\l A.N'J Sonata pet· 12 Lorengar. Tet·esa Bet·ganza. )fanuel Ausensi. Carlos:\Iun¡,ruia. Anlonio Campo. Orfeó Donostiarra. Orquestt·a Simlònica. Dir.: Ataulfo Argenta. (5-1-m). a piano n. 2, op. 22. \'\'ii!Jelrn Kempff. (19m). Prf'~lo (Pm,~ionato ), prim e•· final per a Sor1alu pe•· a piono en ~i m. Uani<•l Bn rcnboim. (32m). STR e\\1 S Kf: Tango (no'a orqur~Lradó, 1953). Columhia Ja:.::t En~rmhle. (..Jm). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA ~1USICAL 20.13 P ERFILS Raimon CCllomr•· conversa amh un compositor a l voltant de In seva obra. Convidat: Lleonard Balada. 22.00 AGENDA MUSICAPSA DE MÚSICA 07.00 liOBEHTURA 168 14 .00 1\JO~IENTS ÚRICS :\llLL.\..\:La dogaresa. Pilar l\fUSICAI- DIMARTS, 27 D'OCTUBRE DE 1998 09.00 la Sonata n. 2. Karl En~cl. piano. (6m ). :\arhtstücke. op. 23. Daniel Le\-y. piano. (21m). SUK: Praga, poema simfòni r op. 26. Orquestra Filhal·mònica Reial Livet·pool. Du:: Libor Pesek. (25m). BERNSTE~: Pre lude, Fuguc and Riffo. Richat·dStoltzman. clarinet. Orquestra Simfònica dc Londres. Dir.: La\\Tenre lRighton-Smith. (ím). \lAHLER: Cinc Lieder de joYentul (orCJUeStració de Be,;o). Thomas Hampson. baríton. Orquestra Philharmonia. Dit·.: Luciano Berio. (16m). :\10:\IPOU: Suite compostelana. Julian Bream. guitarra. (18m). BACH: Concert per a t1·cs ela\ icèmbalsi orque,tra, BWY 1064. Ton Koopman. Tini .'\Iathot. Patrizia Marísaldi. Orquestra Barroca d'Amsterdam. Dir.: Ton Koopman. (16m). GRJEG: Simforúa en dom. O•·questt·a Simfònica de Goteborg. Dir.: Neeme .Tiirvi. (32m). MOZART: Die ZaubcrOote'' (La ilauta màgiea), versió per a instrumrnls devenl.='iachtmusique. (38m). IVES: 3 cançons. Roberta AJexander,soprano. Tan Crom.>, piano. (5m). 18.00 II\'TÈRPRETS GRANS DAYID OISTR-\KH SCH GBERT: Duet per a "iolí i piano. op. l 62. D. Oi.strakh. S. Richter. (21m). :\IOZ \RT: Simfonia concertant per a 'iolí. viola i orquestra, :h'Y 36-J.. lgor Oistrakh. David Oihtrakh. Orquestra Ftlhannòníca de \ l oscou. Dir.: Kuil Kondrashín. (3-tm). • 19.00 REPERTORI DE CONCERT CHARPK'iTJER: Te D eum, li l.J.6. Annick Massís, sopt·ano. Magdalena Kozena, mezzo-soprano. Erich Huchet, contrateno t·. Patrick H enckens, tenor. Russel Smitbc, baríton. J ean-Louis Bindi, baix. Cor Les 1\'Iu&iciens du Louvre. Les \1usiciens du Louvre. Dir.: \'larc Minkowski. (19m). LISZT: CAL 22.05 ELS CONCEHTS NOSTR ES CONCERT cu r·egisl •·al el rlia 25 d'octuhn· tic ] 997 a 1'0ralor.\ dt• San i Felip Neri. SCH l!TZ: Geístlichc <'hormu!'ik. SC JJE1\. I sracls Brünnlein. B \CI I. .I e~ u meim• Fn·ude, B\\ r 228. Daniel CarTunza. an.illaül. \lanuel MarLÍnt•z. 'iolnncel. Clara Ht>1·núndez, 'iolone. Jordi Reguant. orgtH'. CapeUa de \Júsira dt> Sanla \laria del \lar. Dir.: Pierrl' Ca o. (50m). er \Jfrccl Cc- laya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició grumcti. O l.OO d1·l~ últims pro- NOUS INTÈR· PRETS 02.00 SELECCIÓ s. 13.00 GR.\NS f.\'TE· GRALS 23.30 NOCTURN )l(I ~Ït·a pcrarahard diu. Pre- St'nlari6 a rà l'l'('(' OriJuestra Fúharmònica ri• ~o\'a lork. Dir.: Lrooard Bemstein. (78m). BACH: uj. te f•·ancesa n. 2. BWY 8(3 Kenneth Gilbert. cla\erj: 7 (~..Jm). D\ORAK: 8cançn0 • d amor. op. 83. Edita Gru. bf'roYa. soprano. Em \\rr· ba, piano. (1-!m). PLE)EL: Concert per a violonrcl ¡orquestra en DoM. B. 106.]. ' an }lonighetli. A.kademir llir A ltc MIJl,ik Berli11. (22m). BR_UCKNER: Quadrilla, per a p1ru1o a quatre mam. Wolf. gong Brunner i }Jicbael chopper. (7m ). VOLKJ\L\t\\: Ricard lli, obertura op. 68. Orquestra Filharmònica drl Nordoest cl'Alemanva. Dir.: Werncr Andrea~ 'Albert. (15m).BACH/TELE.'l\.\": ·'Goll der Hoffnung rrfüll~ euch" (Que el Déu de l'e,pe. rança us ompli). cantata api¡. crifaBWV218.Johanna(\(l,. lowskv. Kai Wesst>l. Hom (;;... raertS. Phillip Langsha\1~ .\],. felder \'oka1cnsemble.SteinLor Barock Bremen. Oir.: \\:olfgang Helhich. (10m). DE JAZZ O1.00 CAPSA DE MÚSICA DIMECRES, 28 D'OCTUBRE DE 1998 LA :\rtSICA PERA PL\.\0 DE SCHL'1L.\..Y'\ Carna1al de \I ena, op. 26. Karl En¡.'l'l piano. (23m). Tresromaart'>, op. 28. Daniel Lev)', piano. (17m). Quatre pcce&, op. 32. Ka•·l Engcl, piano. (10m). l 4.:00 MÚSIQUES DEL MON U na finestra oberta a l'ex· pressió musical dPls pobles d'arreu. 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍClES I AGENDA Orqur·U l.itja.D' heIom~~· fl:~on ,an lm 11501). 20.13 1 '\TGE r.wnc l\)S I diarnu~il )Ior riMo llichnt•l Curi O•· Eric Stt• ob~rliii'U atrrOrcf. Glinn. ( llibrr d piano). J llirr,pia •·(Got \Ji1ITU> ponrnl 5tlul.t' Jamlrl Robi' ri 22.00 CAL 22.05 CO\C CO\C Gt al un de gt' Ol' ri de In \\RXJ SICAA TIW'\f E~CO TRA, B I'UlT.H BROT( Jordi Fip i!l'nora. oo. (63n lUUSICAL 23.30' 15.13 CAPSA DE ~IÚSICA HAYD:\: LesE;tacion-.Bar· bara Bonne-.. Anthon~ Rol· '<'Illaeió llú,iearr 07.00 UOBERTURA \[(J~ira p!'r cnmençar el dia. Recull d'ohrt>s breus pre•rntade~ pe1· Joan \"he~. Inclou butllt>tins informatiu~ i agend!'!> musicals. lrocinatr wr· Discos Castl'll ó. feJohnson.Andrt'a,;Srlunirll. Cor ::\Ionte,·erdi. SoJi,te>Ba· rrocs A.n..,lesos. Dir.: John E· Jjol Gardiner. (138m). R.\. \ rEL: Pa,·ana per a una UI· fanta difunta. Orquestra d~l Concertaehouw d'Amster· dam. Du~: Bernard Haitink. (7rn). BARTOK: Sona~~ per a dos pianos i prrcussto. \· ladimir Ashkeoazy. Vov~n Ashkenazy, pianos.. Oand ~~·~fcursUTLLETÍ DE cussió. (25m) 10.08 DE 09.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 09.08 SELECCIÓ NOVETATS DE PreM·ntaf'ÍI'iclt• ll's ú ltimes noV<'tal~ tli ~eog•·à li<¡u et. apan'gud cH al mc·•·cnl. Espuï pa- CAPSA 1 19.00 CO'.CE f"R\'.C Corkhill,AndrewSm•Lh,prr· MÚSICA MAHLER: Simfonia n. 6. "Tràgira''. (Ve•·sió re\ isada). 18.00 NOt:S INTÈRPRETS ·· eI" mú· Un espai per cone1xer sics d'ara. !au. PROGI1 RPpetit· :ramr•. 01.00 D'ÒPCI 03.30 GRAtS Emè;, di 05.00 CA DUOU! Dl IM 07.00 1 llit,¡ca Recull "'niade: !9.00 REPERTORI DE co:'\CERT rRl~CK: Simfonia en n•. Orqur,tra Filha•·~òuira dc Lítja. Dir.: Dir.: Pll'n-E' B~rt­ llÇOih Gru. Wer. U: .I i or. 06.]. piefiir ~2m). la. per Wolf. ecl s. ~'X: p. 68. ca del r•lomre. (38m). CLE,lE\Tl: <;0 nata op. 25. n . .l. Jo~ r.~n [mmt·r-cel, p•anoforl<'. 115m). 20.13 TE~lPS O'HO\IE~.\TGE GEORGEGERSIIWI'l: 100 ~\'YSLad). Be Good !, rmH(·cliamusical. Lura1Í>clt•r. Anu ~lorrison . .Tuson Alexu nd!' r. llirhacl .\1ub'ltin•.l V) ,\m,t in. Cor i O•·qu¡•stnl dil'igirla prr !berl. Eri1·Strrn. (70m ). Primrot.e, obertura. The Prim·rbs TlwatrrOrchr>ti"O. Dir: .John M<'Clinn. (6m). 12 «·ançons d¡•( ·rfülle ¡e.~~· !'ant ( wr~i6 pr•· u p•ano). Françoib JoN Thiollitr. piano. (lclm ). (I·~ al25}. .Dir.: (,\.\~: aapo- aKo,.. ~Gt­ ..: ..\b. ~tein· [Dir.· r~'· NTE· L-\.\0 ~ml Ior~ I. f.C!», ~1800. p.32. m). DEL DE NDA DE IL~n· de •JGotRlnllanl'. vai"Ía«•ion~. \Lirru~ RÓht••·u., piano. Comp<~nrnb de I'Ot·qut•btra d!' Sllukr'~ i de I'Orqu¡·lttt·u dc JazzdeJCt'nll·r Lincoln. Dir.: RohrrtSadin. (13m). 22.00 .\GEND \ MUSI- CAL 22.05 ELS l'IOSTHES CO~CERTS CO\CERT f'lll'f'gibii'UL JWI' Catalunya MIP,it·u t'I dia 27 clfgrnr~ dr 1997 n l' \uditori dr la Caixa ¡(¡• SubuclPII. 'í1lt\A D~: "fÚSICA CL,\SS!C.\-\CATALUV\A. I '5TilDIENTS CATALANS E~CONCEHT. OL•·esd'OLTRA. BLAY, LEON, llA1'.\RT, RJWJÓ, CAS E LLAS, BROTO~S i \ ENTLRA. Jordi Figaró.flaLiol,tamhod itenora. ~~~·•·cè Snnrhis, piano.(63m). 23.30 NOCTURN \fú>it'l! Pfraruhur ri elia. Pn·~tacióacàrrecd' \Jfred Cr- lila. .Bar· •Rol· unidl ><Ba- ÍmE· RA· ta iu· radfl lli ter· itiuk. a prr ió.,. 'ovka PROGRAMACIÓ DE NIT Repeti1·ió del, últims pro!ramP,, 01:00 TEMPORADA D'OPERA 03.30 GRANS GRALS Emh diiJuns. INTE- ~.00 CAPSA DE MÚSI· lavid ,per· ous smú· DIJOUS, 29 D'OCTUBRE DE 1998 O?.OO IJOBEHTURA \lú>i«·a pe r t•omenca•· e I ¡ ¡·IQ. R ~cull d'obrr;, lu.. cu~ prr<tntade¡, pt•r .Joan \'hr~. In- dou butllelim; informatiu~ i agrnde!> mu~tirah.. 09.00 BUTLLETÍ ~OTÍCIES DE 09.08 DE SELECCIÓ ~O VETATS Prc~enlaeió de les últimes no- wtab rlisrogràfiques aparegudt>~ al mercat. Espai palroc·inat pet· Discos Castelló. 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE DE CAPSA 10.08 l\fÚSICA T'XAJKOVSKI: Simfonia n. 5, op. 64. Plúlharmon:ia Orchcstra. Dit·.: Vladimir AshkenaZ). (46m).BRA.:Jfl1S: Sonata pet· a Yioloncel i piano n. 2, op. 99. .Jano~ Stuker. dium :\I u~icar \ rtl••nrin. Hesphion \.\.Dit~: .Jordi Sa- vall. (19m). 15.00 BUTLLETÍ DE l\OTÍCIES I AGEI\'OA :\n·srcAL 15.13 C:WSA UE lUlrSIC.\ 'lEL'\.TE\TPS: Conn•rtJli'r' a ~iolí i orquf'~ll'li n. 5, Op. 37. l tzhak Pedmnn. Orque~­ lra dePurí... Dir.: Du ni¡•) Burenhoim. (2lm). 11 \) U\l: Missa in honor·t•m Bt•uti~~i­ mae Virginis \Iariat',llcth. >..- Xll:4, '·GnmMissn ¡('¡n·~ru•". Judith NriRon. Carolyn Wat- 22.05 ELS NOSTRES CO!\CERTS CO\CI:.RT t•nregislrnt pt•r Cntuhun a 'lú,.ica el dia 25 dr julioÍ dt• 199ï a In Plaça dd Hei dr Bnn·donn. FESl'l' \L D'ESTIC GREC 97. C \'IP' l ClLTATS E\ L\ 'll SIC\ OECOBL.\.Obre:. dt• C \S \LS. GRl\'É. ::\lORER \.SERRA.PL.JOL.I'ntrc d'altrrs. Cobla Sant J ordi. Cohln Ciu tul elf' Bar·¡·elonu. llir.: .Jordi León. (55m). 23.30 NOCTURN Músi<·UJWrucuhareltün. Prt•¡;¡•nllH'iÓa eiltTN' d'Alfred Celuyu. Gyo•·g> Sehok.(27m).BRIT- kin,on. 'lurlyu ll ili. L)(l\ id Thomn~. Co;· dt· la Christ Chu1·ch Cnthcdral, Oxfunl. Christophe1· I l o~~ood. o•·gue. Thl' \t·adt'lll) of \ncit•nl TE'J: Serenata per a tenm~ trompa i corda. op. 31. l an Dit·.: Simon Pn·~lun. HOm). REBEL: Ef.,t'ft·m••nt-. Bo~tridge. tenor. ::\l at·ie ~e \eunrcker. trompa. Orquc~ll·a Simfònica de Bam- Les 'lu~icien" ciu Ltnl\ n•. Dir.: 'Iarc 'I ini-ol\ ~ki. (2 lm). SCHLBERT: \ot·tur·n 1w•· a piano, ,;oií i \iolonccl, O 897, op. pòst.l-18. Tlio \l'i on. (9m ). XOST\KO\ IT\: Suite dt• ballet n. 3. Orqut•,t•·a \¡l<·ional Escorl.'~a. Di1~: \c•t•mcJiir,i. (16m). COPL ~'lD: F'our Piano Blut•,. Leo Smit, piuno. (8rn). Il\OR \1\: Simfonia n. 8. Orcrut•t-tra dt• C:lt•' dant!. Dir.: Geo•·gc Szcll. 02.00 REPERTORI DE o¡·quc~tra,op. 37. SaruhFrant·i~. The London Mozart Pla- (38m). 07.00 COBERTURA Dir.: Howard Shelley. (22m). MEi\ OTTI : Amelia al bo Ilo, olwrlura. Orquestra Simfònica dc Colúmbio.Dii~: Thnmas S1•hippe1·s. (4m ). 18.00 PENTAGJtAMA Pt·ogrnmn dr dh ulgn¡•ió mu- Lw- berg. Oir.: Tngo ' letzmacbrr. (2:3m). BROVWER: "Cantirum.. i "Tarantos". dues ob1·rs per hruilan·a. J orge 0rai~on. (8m). ::\IE:\DELSSOII\: Ortetperacorda.op. 20. \¡·adem} of St. )Jartinin-the-Firldb. (Conjunt de ramlu·a). (30m). KR0::\1MER: Conce1·t per a oboè i Yt'l'b. 13.00 GRAi~S INTEGRALS LA '1(SlC,\ PERAPIA.NO DE SCHIJ\L\"-1:~ Andante i \'a1·iacion~ per a dos piano5, op. l6. Hec tor 'lorcno i Xorb!•rto Caprlli. (13m). Bilder aus o~ten. 6 impromptus per a piano a qualrl' mans. op. 66. Hel·Lor::\Jon"lloi:\orberto Caprlli. (20m). UbUIII per a la joH•nlut, op. 68 (l a 15). karl Engcl. piano. (20m). 1 1.00 l\IÚSICA ANTIGA ALLEGRI: )Iiseret·e. Tbc Talli~ Srholars. Dir.: Peter Phillip~. (13m). CORREITE: Sonata pPra flauta. violí, violoncel i ela' icèmbal, op. 14 n. ] . Le Noun.'aU QuaLUor. (7m). CARDOSO: Magnifi<·atSecumli Toni. Conjunh·o<·al Europf'u. Dü·.: Philippe lleiTeweghe. (9m). SCHEJDT: Variacions sobre una gaUarda de John Dow- lanJ. GennanBr·ass. Dir.: Enr·iquc Cre~po. (6m ). i\LFLET\.A: El Poc. En~alada. Stu- 'lu~ic. sical. Guió i r ralitznci6: 1\·re Burés i Al1•x HobiPs. 19.00 REPEHTOIU DE CONCERT H~DE\1ITil: Kammr•·mu~ik n. 7, op. 16 11. 2 "Conrc•·t pera or¡~uc i on¡u(•,Lra··. \1artin Haselhikk, or~:uc• i din•tt'ió. Orquesll·a Simfòniru cir Yiena. (15m). PL HCELL: Fantasia sohrc una nolu He~pèrion \. \. (3m). DE- BLSSl: Pout·lr piano. \inn Tichman. piano. (13m). \RRIAG \: Quar·tl'l d1• cm·da n. l. Quartl'L !11• ronh1 Sint• ~omine. (21m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 20.13 "A LA MANI<;R \ DE.... " Un rom idnt rns p ropo~u i ¡·omenta la mú~i1·a fJIW li ugratla. Guió i prc;;cntnci6 de Joan Vives. P•·odueciú dt• Dolon. Bu•qurts. 22.00 AGEND \ '\IUSICAL PHOGRML\ CJÓ DE N JT I{Ppt>til'ió cll'is últims pro~··ame~. 01.00 MÚSICA DEL SEGLE U CONCERT Emh t>l tlillun~o. 03.00 GRA."XS 1:\TE- GR..\LS bur~ el dimarts. O 1.00 CAPSA DE 1\IÚSICA 168 DMNDRES,30 D'OCTUBRE DE 1998 i\)(l~ii'H p1•r eornençm· el dia. I~Pcull d'obrell breus pn•fJI'I' .Joan Vives. Lndou butlletins informatius i ugendt·s musit•nls. sentudeH 09.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 09.08 SELECCIÓ DE NOYETATS Pn.•M·nlal'ió de Ie!> úllimeano'rials cl i~cogràliqul'b aparegudt•s al mercat. Eapai pulrorinat pe1· Qi¡;co- Caltll·lló. 10.00 BlJTLLETÍ NOTÍCIES DE DE CAPSA 10.08 MÚSICA STR.n 1\SKI: )lissa per a ('Ol' i dobJt• f)Wnlet UC Yenl. Trinil~ BoY~' Choü·. Cor i mcmb;·e¡, dé I'Orqu<,sb·a de I'Euglish Rach Festival. Dir·.: Lconnnl Bentt.lei.n. (20m). DITTERSDORF: Simfonia en la m. Cumt•raLa de Berna. Dir.: Tlwams Fiit·i. (19m). D\'OitAK: Conre•·L per a piano i on¡ueslra, op. 33. Sviatosla~ Hithtet~ Ürt(tleSLra E~>­ tatal Buvarl'sa de:\f tmÏ!'. Dir.: Cnrlos KJeiber. (39m). YSA\ E: Au Rou et. poema per a 'ioli i orquestra. Jenold Ru- 13 lwnstPin. Orque.,tt·a 'acional dt• Bi>lgit·a. Dir.:_\li·Hdi Rodnn. (l:~m). \'\,jO'd\I: Com·ert (Suite)t•u Rt• \1. Wolfgang Bast•h, tmmpeta. Han dt> Y t'it·~ i Bat·t Sduwt·mann, oboè. Fra n., Rohl'rt B1·rkhout i Bt·ian Pollunl, fagot. \\outer· \lêilll'r, 'iolonrel. (18m). GL.\Zl \0\: Suite prr a quart1•t dr ronla, op. 35. QuartN '\o~lukovit'l.. (38m). BRAIIMS: Gr~üngc·, op. 17. Ot•!) th w} lliH',Ol'pa.Anthony Jl ulst('(ul i Christian Huthe•·forrL trompa. Cot· Monlcwnl i. Dh·.: .John Elinl Gard inl'r. (Um). U.OO GRANS INTEGRALS LAl\tÜS IC>\ PER A PT•\NO DE SC llUM •\NN Al bum pet· ulujon-ntuL,op.68(16a 13). N!l'l EngPI, piano. (56m). 14.00 MÚSICS DE CATALUN\A GLI\JO \\: '\lú~ica pe•· a 168 \ ioloneel i cwquc•tra. Lluí>. Clan• t. Orque,lra Simfònica Gollwaldo\. Dir.: Joan Guïnjoan. (19m). GRA.\ \DOS: \al ..o• poètic,. \Jícia de La•-rorha. piano. (I lm). CERER OLS: \li~;,a de Batalla. La Capt·lla Rt•ial. Dir:: Jordi SavaU. (22m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 23.30 NOCTURN ,\Jú..,ica per acabar el ili a. Pre;,t'ntació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAl\L\CIÓ DE NIT Repetició dels últims pr·ogrameb. 01.00 ~lÚSJQUES DEL l\lÓN 02.00 REJ>ERTORI DE CONCERT Emès el dimarts. 03.00 GRANS GRALS INTE- Emès el dimecres. 04.00 CAPSA DE lUÚSICA 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCI ES I AGENDA ~IUSJCAL 15.10 EL COlENT DIA DE Continua<·i6 dd progntma. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCI ES 1 AGENDA J\IUSJCAL Un pro¡,rrama d'~.., Gori na. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 GRANS OBRES JanP. 07.00 UOBERTURA PROGILUIACIÓ DE NIT )fítsica per començar el dia. Recull d'obres breu:. pre;,entades per Pilar Suhirà. Rt>pctirió del~ últim~ pt·o- grumc~. 0 1.00 :\IÚSICA ANTIGA 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA l\fUSICAL 02.00 REPERTORI DE CONCERT Emh drl dirnerrr~. 09.13 MÚSICA PER A COBLA 03.00 GRANS 10.05 PENTAGRA..'UA DIA DE NOSTRES CO~CERT enrt>gistrat pt'r Catalunya \fúsiea el dia 5 de juliol llt' 1997 u la Plaça del Ht'ideBan·elona.FESTI\AL D'EST I U''GREC9T'. VERDl : Obf'r·tura de l'òpera Nab ul·co, Rigoletto, La forza ciri destino, La Tra' iata. 11 trovalore i Giovarmu d'Arco, t'll· Repetició de] programa t'mr.!. el dijous. 11.00 EL COlENT DIA DE Programació realitzada a par tir de Ics peticions que els nosIres oients han fet aJ conteotador· de Catahmya Música, tel. 93 202 35 35. TEJ\IPORAD\ TXAIKOYSKI: La Reina dr Piques, òpera en tre, aclr-. '1adimir Atlanto,·. Tamara 11ilachkina. Yalenlina t;.,. ko. Andrei Fe~os>rev. Soli,. tes. Cor i Orquestra drl Tra· tre Bohoi. Dir.: ~Iark Erm· ler. (161m). 20.15 JAZZ SELECCIÓ DE 22.10 AGENDA MUSI· CAL 22.05 ELS CONCERTS 20.10 EL UOIENT 17.10 D'ÒPERA DE CATALl- 04.00 CAPSA DE MÚSI- 09.13 )1ÚSICA GIOSA 20.00 BUTLLETi DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.08 ''A LA MANERA INTE- 10.00 AGENDA :\lUSICAL 110lENT Progmmnri6r·NuiLZada a partir de lcH petieion!!quet•ls noslrrb oien u, han ft>t al eontestador dt• Catalunya \túsica, tel. 93 202 35 35. CA 14 oc ----, 16 OC1 22.15 CONCERT 11\lACI· DIUMENGE, 1 DE NOVEMBRE DE 1998 NARI Guió i selecció: Àlex Roblc•. 07.00 t;OBERTURA 23.30 NOCTURN 'rú~ira pt•r comen~at· rl cüa. Música peracabarcldia. Prc; sen tació a càrrec dr 'la ro Jané. Recull d'obres hrf'U!> presentaclc, per Pilar Subirà. RELI- BRLCK '\l:.R: :\liM•a n. 2. t.>n mi m. W\B 2i (H•r>i6 dc 1982 ). Gürhingt>r Kantorei Stultgart. Barh-CollPgiumStullgart. Dir.: U..Jmuth Rilling. Olm). HANDEL: Els !'amin~ dr Sió, anthem. Solistrs \01·ak Cor i Orquestra 1\lonteYrrdi. Dir·: .John Eliot Gardi~tl't'. (1·tm). MESSLAEN: f l ymne nu Saint-Saf'remrnt. Onllll'Stt·a Filhat·mò- 11 0C1 PROGRA.l\L.\CIÓ DE NIT Repetició dels últims pro· gra mes. 01.00 :\fÚSICS DE CA'H· LUI\'YA 02.00 REPERTORI DE CONCERT Emès el dijous. 03.00 GRANS INTE· GRALS Emès el divendres. 04 .00 CAPSA DE MÚSI· CA t...reqüi'ud~·" ~·· Cllhtii~H)'U l\~li-.ien ~~r NUiutn¡ut; (F\J). ~i'< F.hre, \lonttiit i ~ihtoraa cJ:l .hr··· 1u~.!'; ......._l'rll \hu: 'Jï.:J. Pr-iu rut: 92.2. \lt Cnmpp Bah _camp. I:S~i.' Pcnrd~;: ~:;~(; dr Burhf'rA • 1\arrnJ;Oilrt: All IX Pf'nrd~-~~ 10~.9. Garn::.ru~. 'o~uera. Pla. tl \J r~f"ll. St~Drra. ~f'JltiU I l ~··lh 91}·). Ciu·-ru(: 91.1) .. \lt Pt•llt"tli•s:, Arlllut~ Bngel! I Br"':rtl • O.i1 Dui• Unhn·~ul,llnrt·doni'•. \ort~. Oo·.-ídonla.l i \"ull~· Ori•n1al: 101.5. "•reom.: 91>Af ii!L5. Chnnn: 11111.:;. Snl•uni't: 8'1,7. Giruni·• i Piu dei'E,tuny: 96.7. La Soh-.: 9(i,,I81L•· \Ï Em¡.ordA: 87.8/116.7. \h F.m¡utnlil I Ro ..tUií: 90.8/8i.(J/'J3. 7/'l6. 7. Garrot<u: 97.1. llí¡mllr.: JO().j/]U.'i.R. C.rdaii)O: 1!8. I. \Jt l rxrtl: 1111.11. Pa llur• Jus•ÍI i Palla... <:oLiril: S8.6. I d ' \ran: 112.8, 101.2 w.,.l. 70CTII DE .... " Programa df'ilicat a la mú>i· ca de jazz amb guió d'Albert Mallofré. GRALS Emè>~ f'l dijous. __, 15.09 BUTLLETÍ DE NOTICIES l'o'YA ~fÚSICA 22.00 AGEI\DA .\!USICAL DE 12.35 APERITIU JflSJ. CAL 23.30 1\0CTURN Continuació del programa. DIA 12.30 AGENDA JIUSJ. CAL Repetició del programa t'rnf, el dijous al Yespre. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA :.\ll.iSJCAL EL 11.00 TRANS1USSIÓ t'\ DIRECTE DE LA JUSS\ CONVENTL"AL DES DEL :\IONESTIR DE JIO'\T. SERRAT GOUNOD: Mors ('t Vit u, trilo~ia surra. Bar·hat·o IIrndricks. Nadi ne Urnizr. John ¡\Jet·. .José Van Dam. Ot·frón DonosliarTa. Orqurslt·u del Capitoli tle ' l'oiosa. Dir.: Miche! Plusson. (159m). )[ú~im perarabureldia. Pre~rntació a càrrec de \faró DISSABTE, 31 D'OCTUBRE DE1998 nica de l'O RTF. Dir.: \fariu, Constant. (l+m). 20.13 IJÀUDIOVTSUAL PRENAFETA: Variacions i fuga sobre un tema popular. Cobla Montgrins. (9m). CAPELL: Pla d'Urgell, sardana. Cobla La Principal de La Bisbal. Dir.: Francesc Ca>;s(r. (4m ). CAl\1P: Coratge. Albert Guinovart. piano. Cobla \ lediterrània. Dir.: Jesús Ventura. (ïm).A.G~OVART: Concert per a piano i cobla sobre temes de '')lar i cel". Albert GuinoYart. Cobla 'lcditerràrua. Dir.: Jesús \'entura. (23m). 15.13 14 tr·e d'altres. Banda ' lunicipal de Barcelona. Dir.: Jo~ep \[ut. (61 m). lf OC1 - 20 0C1 - 21 0C1 - 22 0C1 - 23 0C1 - Palau IÓ E~ OSSA 20 h Ca•al del:\letge s oCTUBRE 20,30 h Auditori Winterthur Quartet Cu,.al,. \ 'era .\hlrtitll'7.- \lrhnr1·. 'iolí. ,\ht'l Tomàs. 'iolí. Ancloni \h•rrero. 'iol n. .\rnou 'lòmò•. 'ioloncel. ScltUbert. (Sclmberlíuda o L'Illa). 70CTUIRE 19 h Palau Orquestra '\uricmnl de Cumhm d' \rulorrn. \_¡,., Ramírt•z. piano. Josep \ntoni CnMntlo, trom¡wto. J nun E~pinu. 'iolí. :\Jjquel Serrahima, \iola. Uit·.: Mnmwl \nldi\'ie~o. Iln)dn, Mozart. (El Pt·imel· Palau). I OCTUBRE 20,15 h 20,30 h Santa Mal'ia del Ma•· Auditori Winterthur J onallan Cn•·bó, nq~m·. ( \CO). Quartet Casuk Schulwrl. (Sc·hulwt·tfutlu u L'lila). t OCTUBRE 21 h Palau OBC. Alíl'in elL• Lunud1u, piano. Dil·. : Lnwt·t•nre Fost er. Suriñarh, Mozart, Srhumuun. 10 OCTUBRE 19 h 20 h Palau Casal del \ 'l ctge ORC. (Segona nudil'ió). Hamón Luís Ca1·nota, guitnr·r·o. Britt<•u, Pujol, Turinn, Brouwcr. (JJ\f\1 llar·rt•lonu). 11 OCTUBRE 17 h Palau Sa/om~ (en H'r·,i6 tic· t•um·•·rt), dt> H. StrnuN•. Oir.: Peter Schnridrr. (Gran Tralrt• !lt•l Lu·t•u ). 140CTUBRE 19 h Palau 20 h Catedral 22 h Palau Isaac RodríguL·z. clarirwl. \li rera Furnt>ll~. ¡nano. Jordi Lópl'7~ piano. Weber. Poult·m·. \ lompuu. Guinjuun. \lunt,ah·atgc, Albéniz. (El Primer Pnlau). ,\lont~errat Torrt•nt. or¡.tut•. Jo,cp Julià. ohol-. Quanlz, Buxtehude, Bach. Híindd, Tt•lt>mann. Ot• C,rígn). \Iat·rdlo. (Lorgue de la Catedral dc Barcelona. Eurot·onrert). Salomt! (en H'r8ió ric ron<•erl), de H. Struu~•. Dir.: Peter Schnerdcr. (Gran l è•atn• dd Lirt•u). 21 h Palau 'DEL IOl\i. I DE NERA fl\DA rALL. •ioade acte• ------------------------------- ----------------------- DE 16 OCTUBRE OBC. 1\Iare 1\eikru¡;, pianu. \ lolly J ud~on, t•m·n anglès. Rodm·y 1\Iack. tromprla. Dir.: Lu" rt•rwe FostJ•r. ht•>. "ieikrug. Copland. tnú3i· r\Jbert 170CTUBRE rsJ. )Iaró 19 h Palau 20 h Cu~al 22 h Palau 22 h Centre CuJturaJ Fundació "la Caixa" 'lèatn· del Cerclr (Gràcia) 22h :obles. n.P~'~'­ li OCTUBRE 20 h 21 h del Metge Ccnlrt' CuJturaJ Fundació "Ja Cai.xa" Palau ; pro· I lt OCTUBRE DE f, CoDCI - Trio Chemirani. (III Ft•¡,tival dr '\:l ú~ic¡ur' del \ 16n). Orche•LJ·e des Champs I'lpét•s. La Clrapelll' Ho)aJe. CoUegium Vocale. Rosa Mannion. "opruno. Petra Lan¡¡, contralt. Endrik Wottrirh, tenor. DiPtril'h H ... n,chd, baríton. Dir.: PhiJippe Ht•rre\\e-¡:he. Simfonia núm. 9, de Bt•NhoHn. (Palau 100). 21 h Moncbtir de Pedralbeb Capella cie \ lúsicu dc Santa ~luriu dd :\lar. (St•¡;ona audició. Eurot•oncert). Haydée \lba, 'eu an1h ot•omponyamt:nt d'"organit.o''. (IU Fe~Lhal Centre CuJtural de )Júsiqucs del Món). Fundació "la Caixa" -------------------- 19 h Pulau Orquestra Simfònica dt•l Vulli•s. Patrit•ia \fazo, flauta. 1\Ianuel Porta, violí. J 1n it·r· Periant'~• piu no. Dit·.: Jordi Mor·a. Montsahutge, llruch, S<•humann. (El Pt·imer Pulau). 22 h Centre Cultural Fundació "la Caixa" Tango Trio. (lli Fcgtival dt• :\Jti,.irtur•s del Món). 20 h Auditori SGAE 22 h Centre Cultural Fundaci6 "la Caixa" David Sarn, guitlll't'a, IJ¡(tu, Guinovurt, Casull. Brouwer, Guiujoan. Gerhard. Broton¡,. (J.I\L\1 Barct!lona). Trio Esq uina. (III F'esti,al dt• '\1ir•iqut·~ del :\I ón). :L-7.&~( i&fl. IJI Contentus \lusil'U,;. N~~tor Eidh·•-. \'ioli. lrnma Guàrdia, violí. Em·ic Pon,;n, contrabaix. Qtwrult Rm·n, c·lor·int•L. \lln·rt Gumi, darinN i corno di hari•t•tto. Gianluca Ca~cioli. piano. \1o.rort, Beetho\Cn, Li,zt. (lbercamera) Pnlau I\tone.til' de Pedralbes Cupcllu de '\lthira dt· Santa Morin clel.\lar. Soprano ~olbtn: escolà de :\lontst'rrat. Oir.: Llu•~ \ llamajó. Drames litúrgic~ dl' ]a Catalunya mctlicvai.(Eurot•onrt•rt). ,1ÚSI· 1: JO!~ OBC. (Segona autlirió). Javier ~Ier·ino, piano. Bodr, Ht•t•thovt•n, vou Weber. St•Jmmunn, Chopin, DehnAsy. Mu~:r.km•hki, Buhudjuniun. (JJ.Ml\1 Barcelona). Salom6 (eu \ersió dc ronc·t·r·t), dt• Il. Struusc. Dir.: Pronk Beennnnn. (Grun 'l'entrt• del Lkl'u). Thc Duhlincrs. (111 Ft•HLivnl cio Múwiqut•s dc·l 'Hón). 21 h 21 h 22 h - OBC. Daniel I.igorio, piano. Oi•n En¡:li-h. nhoi·. Lat'l'~ Pas~in. clarinet. Da, id B. Thomp,un. IJ·umpu. Sih in Coricdli. fagot. Dir.: .\ndre" Parrot. ~l oznrt. Joan E•pina. 'ioli. r:,ntrlnta Blnn•·o. piann. T,,(drà, Beetno,en. Turina, Gnt•g. (JDl\l dt• Borr•·lonu). 15 CONCERTS 19 h Palau 22 h Centre Cultural Fundació "la Cai...a'' OBC. \:1\ah Pt•.-lman, piano. Dir.: .lames DePre1"•t. Rn--in~ ~ Chopin. Bt·rlioz. EtN•mhlt• \I· \tlwar i \ïcha R6douanc. canL (lli Fe~thal de \Jú,¡. que• tlcl \ lón). 25 OCTUBRE 11h Palau OBC. 26 OCTUBRE 21 h Palau 22 h Teatre Principal Cor de Curnhra &. Orcrucstra Ban-oca de Stuttgart. \lecluhild Barb. 'oprano. Hanil'l Ta) Ior, contratenor. )larku;; BruLod~er.t .. nnr. Golllwld St·lmarz, hai,. Dir.: Fricder Bernius. Bar.h,Zrlrnka. (Eu rorunt•t•r·t }. L"Òpt•J·a rlt• Pt•quín. (111 f!-stival dc \Túsiques del ~lón). 22 h Centre Cultural Fundació "la Caixa" 24 OCTUBRE 27 OCTUBRE (St·~onn auilirió }. l\]atlubeh Dadaha)c\·a, \eu. (lH l'è,ti\·al de ~lúsir¡ue; d~l Món i. 29 OCTUBRE Auditot·i \VinU.'l"tbm· Quarlt'l Casals. St•hultrt·t. (Schubf'rtíada a L"llla}. 20, 30 h --------~------------------~------------~----------~------30 OCTUBRE 20 h Auditori SGAE Ct•cílin Hcgut•ro, nauta LI"U\ esseni. lnés Rcguero, piano. Rom•el, ll inclt•mith, i\let.,.iut•n. Dutill(•ux, Frld. (JDD1 Bat·crlona). OBC. Florencr Quivar, rnezzosopt·ano. Gar-y Lakes, tenor. Coral 21 h Palau Antit·o Escolans 1l1• i\lontoetTal. Dir.: Lawt·ence Fo~ter. Schuhnt, Rruckncr, Poulene, i\Jnhler·. Ju,cp i\1. Lluí~>, ~a:o.r;. Stockharhen. Rossé. Ha,el. Takemit•u, 22 h Auditori SGAE Lauba. (JJ\l\1 Burct•lona). 31 OCTUBRE 20 h Casal dcl )letgc 22 h Palau 22 h Centre Cultural Fundació ··ta Caixa ........, .. Pt•rt• ..\n¡.(ut•t·a, darinrl. \yako Zcmba. piano. Devienn~. Drbu,•¡. Poulcnt·. Bt•r·g. \on "'••ber. (JDDI Barcelona). · Wit•nt•t· :") m¡lhonikt•r. Oir.: \ ladinúr Ft>do.eye•. Sinifonia núm. 9, en Re major. Ol' "ahler. (Pro,Jú,ica). B ..ihdja Ra hal. cant i kuitra. ( lJI Fe~th al de )fú,iques del \lón~ Grec 98J Dirrt't'ÍÓ dramalÍl C. ügeti Per F. T.• ¡;;;- -...= ._::! a 18 OCTUBRE ¡;;;• ::;· Hou~ria. 168 =s :o. 17 OCTUBRE ¡;;;- 22 OCTUBRE 21 h tor G)iit Paper de \[úsica Alba \ 'cnturu, pinno. Conservatori Orque~tru drl Comt•r\ulori 22 h Conservator·i Orquestra 'rranswr~oal rle Catalunya.. Miquel Farré. piano. Dir.: Erlmon Colomer·. 18 OCTUBRE 20,30 h Esgléhlo Prioral SL Pt•rt• Roman Pt·rucki. or¡,o:ur. WiJot·, Bloch. Sawa. 23 OCTUBRE 22 h 1èatre Fortun; ..., a ..., = ~· 30 OCTUBRE g ¡:;;;..... ...= Orqut>stra Fillrarmòuiea dr Tlalle. Constantin Sandn. piano. Dir.: Herilwrt Bt·is~t'l. Wagnrr. Txaiko\ski. Schumann. Orqut-•lra !;imfònit·n dt'l .\Tcndel••ohn. 16 OCTUBRE 21,30 h La Faràndula de Hannmer. (Conccr·t~ \'allh. Dir.: Salvador Broton•. comcr,a}. On¡ur~tra Simlònit·a del \niJè,. Ramon ColL piano. Dir.: Sahad••r Brolon•. PlmJe, ull. ( hopin, \lt'ndt>J,.,ohn. --------------------------------------------- ------- tituir u Jiflcil. a!JUÍ va i luri6 cst lifirar l'I IAirmun bo [H'OSS tre~ dies rabdalb drl nostt t~· oh•·e 'l'U• Clltl 1n c¡uè I bre, fra• a un 11 d'tttrao Lltrítmi lm 1 la 'e'a pianbtir Ilant cor tolupant la interr qur cal nirrll i rió del~ pin. Dc JIOdem p~r (t 1 pi lrrmre11t 1985 i 1' •ir hong 16 tablt• ap ltorirs i lirít111¡11 P<J•it•ió ( PANORAMA CRÍTICA El no sempre exacte nom d'òpera Òpcn1 a Iu L ni1 cr~ilut. Àuln d'Ò¡wru dt•l Const·n utnri del Liceu. Oi•·t•<·•·ió a•·tís tica: Car·men BthlUllllllllt•. J)h·rccit) musical: l\liqu¡¡l 0.-t .. ~u . ~t.:nr, d'All~t'rl Guino\ ur·t. Puti dt• 11et•·¡,¡¡ d•• la LB. 2 el<• juliol dr 1998. On era el vuitè senill? Grtr 98. Barrt'lona 216 i la Sonora. \nanda Sukarlan, piano. llirtrri•l rnu~ical: Ernest .Martínez lzquie rdo. El vuilè sentit, dr.unntúr¡:iu i direcció escènica d e Carlota ubirós. "ú,ica d e G. Lig••ti. 'll•atrt' \drià Gual. 16 d e juliol cir 1998. Tón). Per F. T.•B. ocupació nazi, la postguerra i l'ulterior domini dl'ls SO\'Jètics a llongriu, per al composit..r Gyiirgy Ligeti ,.a constituir una etapa dura i difícil. prrò tanmateix i<IUÍ 1a iniciat· la se1•a evolució C>tètica, ffUC va fructificar cu el posterior exili {Airmanya i Àust•·ia) i que ho pros&t>gui l fins a ls nostres die> amb aportacions rabdal& pet· a la música d~l nostre Lrmps. D'aquestt· ohre¡, sobresurten els '~U> e>Ludis per a piauo, tn 'Iu~ la teoria dels nombre, frartals done u forma a un llenguatge mus icaJ J'mruonlinària originalitat rítmica i harmò nica. S'lm dit, amb raó, que la ijCva sP.1·io d'estudjs pinníotics són la més briUant con I ribució al deseurolnpnnwnt de la tècnica i la interpretació piruúslica, <¡ue cal po.,at· en d mateix bilell i altum a continuari.ó dt•ls esnits per Cl10ptn, Dchussy i Bartók. I Jl<ldrm dir que el Concert PPr a piuno i conjun.t ins• t rumo11ta/ compost entre 1 . 198" 1 988 pel genial mú• ,') ' C hongnrl>s és una admirablt• aplicació de les seves :~~rip~ i. ¡>rincipi.s: _La po111.~1·1 tiPs hcm10lies (exP.••u•ró ronjunta de l"itmes E ,. Dir.: '·Dir.: otofu. htulor de difer·cnl velocitat) que flu(·tu en durant tol el conrer•t va n guullir d'una traducci6 altsolutament precisa i, pt'r' tanl, diàfana gràcies u l'energia i exactitud d'Ananda Sukarlan. pianista que, un anys e nrere. ja 1'am tenir ri pr·i,'Ílegi d'escoltar prcci>ament al Conset·valori l'li unes magnífiques intct·prctacions d'alguns dels estudis de Ligeti. Ara amb lu seva lectura puntuul del co n cert pianís tic cal cousiderar Sttkarlan corn el veritable esp ecialis ta en la música de l'hongarès, ja que ell ha sabut trobar el punt jusl on el t•igor tècnic i remoció d'una música que mai rs maquinal s inó comunicació vehement es concilien i complementen. lgualtnl'nt, hem de dir que la tascu del 13aJ:celona 216 i del ~e u 1Ür·ecLor, Ernest ~lar·tínez lzquierdo. va contJ·ibuir a r èxit de l'obra ligeliaoa. I arribat en aque&t punt caldria per·gunlar·-¡,c si a tau bella i e moth a música li ca}ja una me na de preludi cons istent en ur1 muntatge esct!nic dc cinquanta minuts d(• dunula que res no afegia u una obra meticulosaml'nl <·oncebuda i dominada pe r un inte ns impul~ romunicaLiu. que està be n llun ) dl'l joc purament ot·namcntal. PerM.P. N o pretenem do- nar lliçons a ning ú, hi ha vrus molL més autoritzades que ho pod l'Íon fc r, pc•·ò c r·ec que una mita de pedagogia per al púhlic anir·ia bé. Enmig d ' una època de ··fussions"' i alt re¡, menes dc mescles estilí~ tique~. é::. làcil caure en la ' ·<·o nfu~>ió" dc gèneres musicals. És bona cosa qur I"f'Sjll'l'Ladot· S 'adoni que uo tola prça pe1· a orques tt·a és w1a si mfo·oja, ni tota his tòria cantada amh arompnnyament instrumcntul és Ltna òpera. Des de Pet· i a BaJada, passant IJCI' i\lozar·L Wagner o Puccini. l'òpera é tm gèner·c mu ~i<'a l amb pcr;;onalitut diferenciada més enllà d't' poques i cslils. Al;;;ar cncu i'\a molt més, per les M'VI'S cur·acted stiqucs, amb la comèdia musieal. L'ohru d'Albert Gwnovat·t. hete rogènia i irregular, prt·tie nta, pe rò, qualitats deslaeubles. Una clara influèn<'ia del tt·c baJJ en famoM~& sèl"ies tclcüsives queda palesa en l'orquesll·aeió i e n la presentació ur les idees musicaJs. Els episodis inslrumeotals tenen mu s i cali~at. Així, per cxcmplr, el duel entre el per·sona1g1• dt' David {Antoni Manoi) i el de Kaos (A ibc r·L ~lontseual) és força reei'\it. amb el fons sugger·enl dc la per cussió. El punt t·trlminaut de ro- br·a. pt' r'Ò, el Lro hcm en un altre dut•L, u¡¡ue¡,La 'egada amor·6s, e ntre lt-ene (Raquel llt••·•·e ru ) i Sahu (Or·iol Rot.Í's ), els quals van st•r 01 ucionats mereseurlumt'nl fJC'I públic. La pa ri df'saforlunada d' uq Lws l musira I, la lrobern principalment en el tex t. El libretto éb fr·ancamr nl dol t> rrl, ple de moralisme,, 't' libi' for ça dramàtica i amh un llenguatge apegalób. Tot plegat causava la ~r nsac ió d'un argument mancat de ct·cilibililal. TamiHH' no hi ajudava 4'1 deconrt: uu cub fonnal per vuit lt'UVf'bSf'r S sobre t:>ls qual¡, s 'enfila ven els canta nts, amb innega blr ri:.c d"uccident laboL·al, me ntre qur al:. costats s'amuntega 1en piles de sabaLes que e m, recor·daven la tenrporuda dc re bail.es dels gt·nn R magatzem . Ttrtlt 1' 11 l'aspecte vocaJ com 1'11 l'interprela li"Ll s'evidruciuva el meritori treball de Cunnt:n Bus lamante, Iu qual des de 10 an ys ençà du a tt•nue la tasca de dirigir· r \u Iu d'Òpera del Comen u tori del Liceu. per on han passat bona part d t• leb ve us més prome tcdon·s del país. Entre els c·untun l ~ que act1.1aren, cal es mrrllar· la soprano Rnl(nt:>l ll eJTer·a, amb un deslacnl ca r·àeler vocal, i el tenor· Or·iol R osés, de Limhn· dur i '\t.m agradable. La la!>ca de :\Uquel Ortega a la direcció ,.a er ;,Òbt·ia i fot·ça eficat . 168 31 5 11 PANORAMA DVD-Vídeo: una realitat El setembre de l'any passat RMC va presentar en un ampli dossier el DVD. En aquells moments podia definir-se només com una proposta de futur, arran del mínim nombre d'aparells disPer JORDI MARTÍNEZ CATALAN J OVD és tm format nou qu r ha despert.a t la c·H rios itat d e moltes pcrsonf's pel seu ampli n ombre d 'a plicacions. Malgrat qur sembla un CD, la informació pot estar rmmagatzcmada en mé cl"una capa i, a més, les pistes i la dis tància entre si ón menor!). Ai'ò n'incre menta la densitat d' info n11ac ió, lot multiplicant almeny pet· e lla eapacitat c!'tm CD com encion al. 1ènim davant n ostt'<'. done;,. un d e l!, canvis més importa nlb e n l'àmbit de l'electrònica de consum, j no només pet· la innovació tecnològica, sinó tambf t>el e u aba t. Aqueata quantitat de dades que f)Oden ser emmagatzemades pe rmeten di\'e rses aplicacions, fonam e ntalment en e ls camp· dc Pàudio/video ( DVD-Vídeo) i la informàtica (DVD-Rom ). EJ DVD-Vid eo rs l'aplicació comercial e tt·e lla d 'aquest nou format. tilitzant el compt·essor d'alta qualitat d e ... ídeo \IPEG-2 (l\'lo,·ing Piclut·<' Expert Group) juntame nt amb e l Dolby AC-3 o MPEG àudio. u11 D\-D pol contenit· una pel·lícula sencera amb uns nivells d e definició supet·iors, e n 'ídeo. a qua(¡,evol sistema exibtent. om da,·ant Ja prímet·a opor·tunitat, pe1· als ,;deòfil a, d 'o btenir una qualitat prope ra a la font original i supet·ar la d egradació d e l'emmagatzematge aualògic. Vídeo i àudio són e ls dos elements fonam e ntals; també ca l afegít·-hi una sèrie d e característiques, co m el salt automàti.c dins el disc, subtítols e n vuit idiomes, rloblatge en diver sos idiomes en un matei."< disc, fin a nou angles de filmació, inte ractivitat, e tc. E 168 penibles i la inexistència de pel·lícules Actualment això ha canviat totalment ¡ podem considerar el DVD com el format de qualitat en l'àmbit de l'àudio/ vídeo. Vídeo conveneionals) de 16-24 hilb ¡ 48-96 kHz (mida i quantitat de Les peHicuJes en DVD-Vídco són emrn<1gatzemadcs utilitzan t un sistema d e comp r essió (MPEG-2) a partir d e l'origi nal enr egistrat pels cstmlis dc gt·avació. Aquest compr essot· pet·met variar la quantitat d'informació que s'ha de c·on bide t·ar en funció de la complexitat de la imatge (MPEG-L ratio con tant d'1,8 ~Ib/s : ;\IPEG-2. fin a un màxim de 9.8 i\Ib/s, amb una ratio müjana de 3-4 :\Ib/s). \ix.ò permet adoptar els fonnat , pet· a l'emi sió e n color, i\T C (t ational Telev:ision System Comitec) i PAL (Pha e AJternation Line), utilitzats als EUA i a Europa, r especti\'amenl. Pet·ò aquestes d ades impressionants no són tan importants com el fet de poder miUorar e l biste ma de compressió C[U<' actua sobre l'original, tot obtenint amh e l temps una millora substaneial de qualitat (quelcom semblant a l'evolució de l'em·ebristt·ament deh, CD conYencionals. en qui> e ls aparells que s'utilitza' en han millorat paraHelame nl a l r esultat sonor). Tots els r eproductors oferei.xen els format& 4:3 (T\' mt>s usual) i 16:9 (format panoràmic). I, finalment. tene n l a po ibilital de r ep1·oduir CD normal . les mostr es qu e s'utilitzen per digitalitzar un senyal analògic). Els reproductors de DVD.Víd eo tenen incorporats Lots ris elel'nents necessaris per tal de pode1· gestionar qualsevol d'a. quests formats . L'inconvenient se centra en les possihiJitato de la t·esla dels components del si>· Lema. Els discs, però, sí que tenen un estàndard establert. Per a la zona l (més enda,·ant jaC\· plicaré aquest concepte) é- obli· ga tori que Ja part d'àudio utilitzi J'AC-3 i el DTS: a la zona 2 é. preceptiu ]'AC-3 i DIPEG. >e· gons l'acord del passat mes de Jesemht·e. Sembla, però, que hi ha un intent seriós dels princi· pals promotors d'incloW'e el DTS en tots eJs discs. ' . Aud1o El DVD-Vídeo utilitza nous formats d 'àudio, com el Dolhy Digital AC-3, MPEG So ut·rou ntl i DTS (Digital Theatrc System) per a una confïguraci6 5. 1 (cinr. altaveus convencionals i un Jedicat als e fecte s especials i t·cforç de greus); MPEG expandit per a 7.1 i també formats PCVI (el matei.x sis te ma que e ls CD Tecnologia, només un element TeCJ10lògicament, el m!J).y¡. deo és superior, tret de la teleli· s ió d'alta definició, a crualselol fot·mat existent al mercat. Hi ha. però. altres elements que eu condic ionen r establiment com a format àmpliament acceptat. En r article de l'any pas~at apu ntàvem dos elements fona· mentals : protecció i codis regio· nais. En aquests àmbits, d desa· cord era c1ar entre els fabricant5 d e maquinari (r eproductors d~ DVD, ordinadors personal:,...) 1 f.ll·ognma t·i (productors de peHícules). Un any després J~ 0• d e m afirmar que les compauy~es cinematol!ràJiques han esde,~n· o !!'Ut e .Iarament guanya dot·es· \e· ~uabnent es manté la divisió drl món en zones . Això permet mantenir el monopoli de la dil· Lt·ibució en controlar la iutro- tlucció ! paÍ>. ( ~.jun ta ropa. el lO( diJ· I D\D o Jí,r, en zona. E ribarà E pruduct donat a donats. tallers 1 apure li~ vol DVl cie C(ll!dt Laltr derar· é pt•r evit qualitat la lrtld a les r mtrntaJ tn aqw na. é~ , rxit~ q1 tual~ é:. regi Ira lar. Co que s rons u111 rions 0 La gt·a¡ utilitza produït (le¡·son¡ dur a tau li SL accepta La lli PANORAMA li des. !Ot Í for- ::lio/ 1its i ll de per jc). )-Vís els J dc d'a· nient ts de Jsi . Jucció de pel·líc ules a quaJse ' o l e te. Per a exobliilitzi 2 é. ·. se:s de paÍ>. Xosahn>s te nim la número Je lri ·inci· e el un )-Ví- ·leli· ;e1ol j ba. ~ en om a as sal ·ona· egio· i esa· !8Dl5 ·s de i•• . ) i de 'pQ· 1yies ~ l'lll• .Ac- 5 del noel dis· JLrO· ~-juntame nt a mb la r·esta d'Eu- ropa. el Japó i S ucl-à fr·i ra. Ai'ò Tol dir que el&n ostr·e lrrtor s dt> només pode-n r t>pl·oduir di<c> enregistr·ats pe r a la nost•·a zona. En el futur c r ec que s'ar·riharà a la unive r·salilat dels reproductors que tanta foq;a ha donat al lectors de CD con vencionals. Ja han aput>gut pe tits tallers que podt>n modifi<·a r· els apar·clls pet· tal dc llt•gi r· qualseI'Ol DVD; això sí, a rnh la pèrdua de qualsevol garantia original. L'altre aspect e que ca l considerar ~s la protf'Cció dels discs per eYitar cò pies no ofi cials. La qualitat dels productes posa ts a la 1enda és un forl aLJ·actiu p e r • les pr·àctiques iHega lb, p er·ò intentar modi ficar· la legi Iac ió, en aque t cas la nonJ-amer icaoa, ~- excessiu, ppr·què un d els hits que Lcrwn e ls formats actual~ és la possibilitat J e fe r e nregistL·amenLs pe r· a ús pa r ticular. Compan yies c inematogràfidc 11Ues i associacio n s pos it:~nsu midor·s mantenen ctuns oposades e n aquest Le ma. La gr·an majoria dc vídeos s6n utilitzats per· enregistrar i r eul produir cintes a mb conlinw b per,onal. La no possibilitat de , . dur· a te.rme aquesta practica, tau lrsual i de fe nsa bl<>, ¡·estaria arceptació al nou produ cte. La rnanca de pel·lícules dispo- oro nihles era pt·esenlat com un elt'ment que comportaria la no implantació del nou formal. E, idenlmenl. després d"ha' er·-¡,e Mlp eral els inconvenients posalb per les produc tores cinematogdrfique . la quantitat de peHículc~ és elevat. En un arlicJe publicat a Ja •·evista especialitzada "S terrofile" (28 de juny de 1998) es pt·cveuen m és de 3.000 títols a lïnal d' any, i també la venda de més d'l,2 milions de r eproduc tors. La compatibilitat és u n cirment cl~:~u en la inlrodueció de r¡ualsevol Jlroducte nou. Els for·mats d'emissió de la te levis ió e n roJor (NTSC i PAL) estan pr nsals per poclet· e metre per· a r·~>­ ceplors en col or i en bla nc i negre. Els fabt·icants d e r·eproducLo t·s han considerat fonamental aquest elemen t per· a l'increment de vendes. Si vole m sub:.Lituit· ri formal CD. cal que les gr a ns q-uantitats de discs 'en u Ls siguin compatibles amb el nous r e productors. Fins i tol hi ha la pr·opos ta de fer e nregisLranH'nls e n tlos formals difer ents, r especte a l'àudio, per tal de potenciar al màxim la compatibiütal. Estereofonia La implantació del DVD no només implica un ca nvi d'r!>làndard, sinó també uu canvi en la configm·ació dels equips dc m(rsica, independentment de l M'li niH•II dt• qualitat. En parlar dc de l'à udio han apan•gul nom& com C-3 i \]PEC. E n tols els caso estem parla nt dC' so t>n formal multicanal. \i,ò 'ol dir que el e rwegi Lt·anwnls s'han realitzat p e r· tal de se r r·epr·od uYls per mé altavc•us que els d o· tr·adjcionals . om clavant d' un gran canv i en ris coblums d'escoltar· m(rs ica en l'àmbit domèstic. Malgt·al això, els fa bricants han tornat a inc idir en la compatibilitat dels procluc·t cs, dc marwra que un r eproductor d .. DVD pol con nec tar-se dir·ectamenl a la TV i utilitzar f'ls sc·u alta veus . S i vo le m millorar i aprofitar Lot el potencial d t•l so muhic·anal, caldrà utilitzar· un l'<tuip de mú!:lica Lt·adicional o millor· un equip multica nal anili cim· o sis a ltaveus . .\.ixò no compo rta la inutilita t d els equips de m(rsica. s inó la se,•a evolució/ampliació. La major·ia d t· clistt·ibtüdor e nfoque n les no1 es aplicac ian cons ide rant scmp•·e la utilització dels !-.islemes a ctuals. lt>l> ca racl<•rís t icpws 168 Productes ANualment h i ha diver·sos r epr ucl uctor·s d e DVD. En e] segm<'nt més econòmic tenim un ampli venlaJl de productes de la majoria dc companyjes amb més anonwnarla del me rcat. En un àmbit més r·esLrÜlgi l, d estacaria un par·t>ll de productes : d' una 33 .513 PANORAMA 168 banda, el mitxim ni' e ll d e c¡ua lilal que poue m a:.solir· i, d e r aJlnt, un apan•ll inle nnedi. En la gamma mrs comer·c iaJ, d c:.Laear·ia els n·pr·oduclors de la ca sa ony, con c retament els mod e ls D\ P-. 71 5 i el D VP-5 315. E l pr·imc r· mode l r epresenta el mà .... im niv<'ll ofe r·t pe r· la casa japonesa. en el qual d estaca la possihilital dl' descodificació de so enr·egist ral en formal AC-3 i MPEG. 'Jàmb1~ rlcslacal'ia la sob r·adu sNTió dc vídeo que tr·eballa amb un conver·sor de JO bits (la i ma lge est à enr·egis t r·ada e n 8), tol inc remen tant la qualitat de la imatge. El disseny intern de l'aparell p1'l'lllel obser·va r· la separació dels circuits i alime ntacíon:. de lc:. pai'LS d 'àudio i vídeo. la qua l co:.a miUor·a la qualitat d 'ambdó e n fun cionat· inde pend e ntment. La con ver sió digitalanalògica d e l so és duta a te rme pe t· con v~.> t·sor& que poden traclar· infor·mació d e fins a 24 bits i 96 kHz ; éi> a dir·, tenim coberta qual evol millo ra e n l'à mbit d el formal d 'enr·egistrament del so. Mic romega ha pre e ntat r ecen tment el seu DVD Preuúum. Un apare ll que aprofita l'ex-periènc ia t>ll el món d e l' àudio p e r oferir un so d 'alta qualitalulilit7.anl f'Oll\ e rsor·s d ' un bit arnb alles frc qüè nci e~ d e mostratge (192 kHz). Quant al vídeo, ea J destacar· la seva co mpatibilitat amb el CD-Vídeo i els c ircuits d e conversió d e les propo r cions d e la pantalla (4:3 i 16:9 ). 1Ieridian. e mpresa líder· en e l camp d e la innoYació digiLal, també ha presentat, menys r ecentme nt, el seu reproducto r· d e DVD: l\Teridian 586. Som d avant un producte de preu conside rable, del qual. a llanda d c Ics cat·acteds tiques habitua ls, cal d estacar Ja seva magnífica cons trucció. Utilitza un s is tema propi de lectunt qu e aprofita els a\ untatges dels sis te mes basats en les safates (Lipus ordinado rs) i e ls ba ·ats en la càn·ega s uper·ior (el lloc On posem e l disc és fi'\ rt'S p ecte d e l'apat·ell ). més, el mecanis me e me ntal utilitza ma terials no r essonants, co m la fibra d e vidre i el carboni. De la mateixa manera, els dis e n) a d o rs ban parat ate nció a r e tectr·ò nica en disposat· di vcr se alime nta cions p er al m ecani:-.me d e lectura, el camp digita], l'aualògic i el vídeo , situats en <rualre plans paraHels, amb la finalitat d ' aconsegu ir un màxim aïJia me nt. P el que fa a] víde o, du ineorporat lot tipus d e sortides per a u.na rnàx.ima ope rati vitat, com tan1hé la possibilitat tl' utililzat· el sistema P AL o NT SC. Conclusió S ens dubte, el format D\ D. Vídeo pol considet·ar-se I'r~Làn. dard d e qualitat que la indústria e lectrònica pol oferir-nos. ParaJ. le lamenl, lli haurà altrrs ror. mals, com el vídeo ense tanta definició, que aba taran un mer. cal possiblement més runph de moment, però que aniJ·à ca11• viant amb el pas dels anys jUJitarne nt amb la conversió al món JigiLal d els sistemes de telero· municacions i producció audiovis ual. P e t· lanL, podem afirmar que en un p eríode relativament Clll'l d e temps el DVD-\'ídco subs tiLLtirà el vídeo analògic i aJ. tres formats d 'àudio ba ats en d DVD (DVD-À udio o DSO) i el C D conven cional. També cal obset·var com les vrestacions d'un produc te influeixen en la r eota: e ls nivells d e qualitat que orer eix el D VD comportarà l'aparició d e millores en productes per poder aprofitat' ]es pres tac ion~ dt'l DVD. Aix.í mateix. és e,·idenl la te ndèn c ia a la molt lenta desa· pat·ic ió dels sis temes estereofònics, de la mateixa manel'a que la te le vis ió en color ha desplaçat la dc blanc i negr·e. No només som davant la introdnccíó d'tm apa· r ell nou, sinó d'un canvi considr· ra ble en tot l'entorn audiovisual. SONIMAG. Del 3 a l'll d ' oc tubre La majoria d c di tribwdor s i d etalli.stes del sector en:. oferi n m una sèt·ir d e demoslracion¡, entorn d e le, Il O \ C!> tecnologies. així com també altres produ ctes n daciomrls a mb el món de r a lla fidelilal. El mínim ro nei,emcnt d'aquests productes és indi pe nsable per a la r onff'cció d 'un ecruip d e reproducció a miJ un ni, ell d e qua litat. 'Jalgr a t la info r·mació que es pot ofet·ir ,.¡a mitjan dt> comunicació, el judici i l'opinió p er sonal s'ha dt> forma1· a mb les audicions in situ, en què podrem copbar ¡,j un D VD. per exemple, en s ofereix una millo ra d e qualita t com ens cliuen els fabricants. Recoma na ria ,;sitar els estands de LINN (Palau núm. 2, ni vell I, núm. ] 67), CHE~ITS ON (Palau nCrm. 2, ales C iD) SARTE (Palau núm. 2, lr pis, Sala A), STYLE SOUND (P a la u núm. 2, núm. 442), A UDIO CRJSELT... (Palau núm. 2. nivell I , núm. 140), ONY (Pala u núm. 2, nCun. 700) i WERXER (Palau núm. 2, Clllreplanta, Sala F ). Ll N E spanya i la " R evista Musi cal Catalana" oq;anitzc·r• els di c& 5 i 6 unes j ornades sobre aJLa (i. delitat evoluti va. Les sessions estan dirigides a tols els inter essats a conè ixer els conceptes que cal con· siderar en la valoració/comparció d e qualsevol sistcnru d e ¡·eprorlucci6 musical. E ls assistents pódrau gaudir dc Lot el material exposat a Sonimag runb els comentarib tèc11ics a càrTcC dc p et'sonal qualificat. L'artP es realitza l'à al Centre Pilot de Linn E spanya situat al Po1·t Vell d e Barcelona. Entre f' ls assisLPnts es reaJjtzarà un sorteig d e vinHs i compactes sclcccionals p et· la seva quaütal. Per d ema na r in vitacions o informació cal trucat· a Linn E ~:> pan ya (Tel. 93 721 48 64). 1es de Georg~ que 1r1 Els c tes no en l'e 11 trans t¡ue h oferir t¡ue a I conci1 atencü El ca \\1ll, ~ntit, il·lustr; aquest que en deixar valors de la s1 si matE lifica . atencié ritzada figtu·a. necess¡ pelqw què m, que ha acrepb pita pe En una i11 dal q lllés r dels LJ país. I són el dos SE ama•·a TE MA >!àu- stria ara]. for- :anta mer- li de canllita- món Jeco- Jdio:mar lllCDl 'ídeo i alen d id 1 ohd'un esta: ofe- pari; per ~ions .dent i esa· eofò· ue la atia som apa· side- ~ual. n aquesta atenció que mantenim més selectiva que no intensiva a commemorar aniversaris de grans protagonistes de la música universal, la figura de George Gershwin resulLava poc menys que irrenunciable. Els criteris de la tria de protagonistes no necessàriament ha de basar-se en l'estricte paràmetre "qualitat" o "transcendència" de la seva obra, sinó que hi ha ahres vectors que poden oferir un món d'al·licients específics que a la fi acabin concitant una atenció especial. El cas de Gershwin, en aquest sentiL, resulta ben il·lustratiu. I en aquest context cal que ens afanyem a deixar clar que els ralors qualitaLius de la seva obra en si mateixos ja justificarien una atenció particularitzada a la seva ~"l.lra. Aclariment necessari no sols pel que hem exposat al principi, sinó perquè massa sovint la seva música, pel fet que hagi tingut una gran i fins i tot fàcil acceptació universal, ja és objecte de sospita pel que fa a la seva consistència. En tot cas, aquest creador ofereix una imatge molt atractiva pel fet cabdal que representa la incorporació més representativa a Ja música gran dels trets culturals definitoris del seu país. D'aquest país vast i complex que són els Estats Units, que s'ha passat dos segles de la seva jove existència amarant-se de referents culturals E aliens -un cop anorrea ts radicalment els seus més propis, o sigui els pellsroges- i que a la fi és capaç, a través de figures com George Gershwin, d'oferir una creació personal, individualitzada, d'una gran riquesa, lliure de referents espuris i alhora d'una gran consistència qualitativa. Gershwin, més que cap altre compositor nord-americà, ha transcendit de forma Hiure ]'empremta d'un món propi i ha sabut abocar en les seves partitures uns trets culturals que en certa mesura r es taven amagats, com avergonyits, en el si d'una energia creativa que només apareiXIa abans esparsa en pinzellades en obra d'altres compositors. A través i gràcies a sobretot Gershwin ]a música més plenament autòctona, assoleix la seva maduresa com a referent cultural personal i individualitzat, i una projecció universal absoluta. George Gershwin, a més, va ser una personalitat força contradictòria, que va haver d'assumir, no sempre prou convençudament, les conseqüències del seu lideratge en el tàcit procés de consolidació de la personalitat musical nord-americana. Dubtes i temors, però, no van impedir que la seva trajectòria i la seva obra acabessin fitant un abans i un després molt marcat a la història de la música culta del seu país. George Gersh ·n., l'aire de la música • americana universal 168 TEM A Massa glòria immerescuda potser? ••• Per JOSEP M. ESCRIBANO CASÀLIGA ntar·a avui dia no tenim gaire clar on i c·orn s ituar· George Gershwin (Brooklin, 28.9. 1898 - Beverly Hills, 11.7.1937). O és c.¡ue cal situar les coses per valorat·-les i gaudir-ne? Pot ser hi ha baguL i encara hi ha massa sovint la inclinació a fer servir r eferents pe•· mesur·ar la qualitat, tant de les obres com dels seus autor·s. El col· lectiu clàssic descoHoca moltes vegades Gen,hwin pel fet de ser ltn creador que no és ni carn ni peix, provinent d'un gènere en el qual el que compta és ]a funcionalitat i l'oportunitat. Per la sHa banda, el món del jazz tampoc no l'inclou com un autor massa autèntic pel fet de voler amalgamar, inútilment, allò que és l'essència del jazz {w1a forma de fer i tocar la música}, amb un llenguatge escr·it i d'execució predeterminada. El cert, però, és que l'interès i la transcendència de Cershwin radiquen en ell matei.x. S'ha de veure com un cas a part sense més referents que la seva pròpia estètica i només influenciat pel tarannà genuïnament nord-americà, gresol de totes les cultures que s'han donat cita als Estats Units a partir dels últims dos-cents anys i on el que compta és l'espontaneïtat i la crealiv:i tat sense prejudicis ni esculls ètics o estètics derivats de la tradició, molt especialment dc l'europea. Em r·eferir·é ara al Gershwin etiquetat de "clàssic", al Get·shwin que va voler fer allò que probablement no li calia: convertir-se en tm compositor de perfil europeu a la manera d'un Ravel o un Stravim,ky. És ben cert que Gershwin va intentar infructuosament ampliar estudis amh els grans mestres hereus de la gran tradició que esmentàvem abans. Get·shwin pensa\ a que si no componia o orquestrava com eUs no seria mai un compositor "seriób". Pel que sembla. no li servien les paraules encoratjadores de Ravel quan li deia "No intenti ser un Ravel de segona quan vostè ja és un Gershwin de primer ordre." O el que li respongué Jacques Ibert quan va sol-J ieitar-li de rebre'n classes: "Què entén voMè per música seriosa?" Per a Gershwin eren seriosos compositors com Bach i Mozart. Ihert quedà per·plex en veure un talent tan desorientat, amb tan poca confiança en si mateix i amb tan poca autoestima. De Ravel a Schonbcrg i de Stravinsky a Berg, tots reconeixen la vàlua del jove Gersltwin. Fins i E 168 tot les anècdotes amb ells són nomlwoses. La dP Stravinsky i els dos-cents cinquanta mil dòlars é~ conegudíssima, però la d'Alhan Berg és molt sib'lli· ficativa en ¡·espondre aquest: "La música és la música", a la pregunta de Gershwin: "Com és que a vostè, l'autor de la Suite Lú·ica, li agraden les cosetes que escric Jo?" A Ccrshwin se'l lé com un autor autodidacte i tampoc no és ben b é així, perquè va estudiaT música, i molt bé, per cert. És veritat que no \a anar a cap consen a to1·i i que, ben segur, no tenia ni titulacion s ni diplomes, però tampoc no u·u caüeo. Gershwin va tenir, entre d'altres. un professor -dels denominats clàssics- excepcional: CharJe, liamhitzer, un músic nascut a }Iilwaukee ~cme prejudicib, que tant tocava el piano. corn e1 Yiolí o el violoncel. Compositor de qualsevol forma musical i arnb l'eclecticisme su(icient per estimar i practicar amb molta fortuna tots els gènere~ nm.icals. Un detall del talent de Hambitzer és havrr to· cat en públic als Estats Units l'obra per a piano d'Arnolrl Schonberg. Tant de bo lots haguessin lin· f,'Ul una formació com la qtte Gersbwin va rebre de Hambitzcr. ]~s per això que és un gran error qua~­ ficar- Ccrshwin d'autodidàctic; jo mateix confesso que en més d'una ocasió i en entrevistes als mitjans de com unica(·ió h e comès aquest enoT. El fet que Hambitzcr no el marcrués ni l'i.n.fluenciés no treu que el sapigués orientar sàviament i, sobretot, li fes respecta•· els ''clàssics" de tots els gèneres i de tots els temps. A més a més, Hambitzer "a fer amb Gershwin allò que hauríem de fer tots els profe,· sot·s amb els nostres deixebles: portar-los a bon• concerlb. De la mà de Hambitzer. l'any 1912. Gerslmin 'a escoltar l es més importants forma· cionb bimfòniques, la Filharmònica de ~ova York. grans orquestr·es russes i els grans solistes de l'èpo· ca. Com a pian ista, l a seva tècnica és la de Liszt. f. a di1·, aquella tècnica que li permet dominar qllal· sevol difïcullat. Només cal fer un cop d'uJl a les ~e· ves transcripcions, als preludis, a les dues rapsò· dies per a pia no i orquestra o a] seu magrúEic Coll· cert en Fa per adonar·-nos del llenguatge qur utilitza per dotar el ¡¡eu piano de la riquesa hanul•· nica, dels agosar·ats salts i desplaçaments. com també de ]'ús de les dinàmiques més contrasLade;. Es diu també que a Gershwin sempre el va nrot~­ var més rscriure "clàssic" perquè el seu autèntJC món era el del Carnegie Hall i no pas el de Broad· ••l· ~o que ell i jqursl a riutat el l'oblig.a~ t¡uanllt~ Urugerj 1a !(•niJ 1lotat pt l'autènti ~xl; el 1 lrar qui que fos! de Ja m1 ~e HaU oa de la 1a )ork "clà-.,ic: ttl3: St 'tokows Lna "dà;~ic l'an) de mia de ció a la favor d1 plitud 1 posa en bre dc 1 lrndte 1 Perd Cer~ll\~ 11onar·.11 fonisme TE MA George Geuhwln, al plano, amb e ls actors Glnge r Rogers I Fred Astalre a la seva dreta, en el rodatge del film Ritmo loco per al qual va escriure tres cansons. Drets, d'esquerra a dreta, el coreògraf Pan, el director del film Sandrich, el se u germà Ira Gershwln I N. Shllkret acte i ús i- mara Ítitu- alien. eshor 1arleo sense 'olí o lDUSI• Dar i u<.ier to- ptano ~ Lin· •re de quali· úesso iitjans ·t que , treu li fe5 e tob amb rofesbons 1912, )rma· York. l'èpo· ¡zt. és qual· e~ se· 11psò- Con· I que rmò· r com lde>. Ol OIÍ· ttntie road· ~a). No sé si ben bé era així; jo penso més aviat que ell adorava la cançó i l'espectacle musical, i Lot &quest ambient p ropiciat pel cosmopolitisme d\ma iutat rom ~ova York que consumia molta música, fobliga'a a escriure amb permanrncia un a gran quantitat dc pentagrames destinats a la música Urugera. EI que voldria destacar és que Ger shwin m tenir sempre ]a sensació de ser u n músic poc 1lotat pel' escriure la música qtte ell in tuïa que era l'autèntica. AtlLtest va ser el seu ft·acàs, si es pol dir així; el de subeslimar -se, per això desitjava demoslrar que podia fer coses "bon es" i si era possible que fossin estrenades o interpretades als temples de la músira culta com era, per exemple, el Carn e.(Je Hali. A tall d'anècdota, recordem que a r estrena de la Rhapsody in B lue a r Aeol ia n Hali de No' a York va assistir tot el bo i millor de la música "clàssica" fincada aleshores a la ciutat clels gratarrls: Stravi nsky, Rakhmàni uov, ll cifetz, Kreisler, Stokowski, Mengelhet·g, etc. Una mostra del r econeixement del Gershw:in "rlà~sic", la tenim en el fet que l'an y 1937, és a dir, fan) de la seva mort, és elegit membre de rAcadèrnia dt> Santa Cecília de Roma pet· la seva aportatió a la música del segle XX, la qual cosa diu molt a fa~or de les dues parts, l'una perquè palesa l'amphtud dt' mires d'una institu ció, i l'allr a pe1·què po~o en rolleu ]a vocació d'un creador que, per sobre de tot, escrivia bona música, ta l com h o va entrnd,·e Alban Berg. Per donar encara més credih ililal a la figura de Gfr,hwin, Gqui millor que Arnold Scbonberg per ~01~ 8 t·ne l'opinió? És obvi q ue el pat·e del dodecaf!Jnt~tne representa' a l'a ntítesi de l'estèlica del jo- ve nord-amcl'icà, per ò les para ules ((el vienès són molt revt>ladores quan afirma sem,c E'tnbuts: "Són molts els qui diuen que Gershwin no és un compositor seri6s. Seriós o no. é~ tm compositor que viu de la nuh ica i un autèntic cornpositor no es qüestiona si les seves obres agradaran els especialistes en art seriós. Sent, senzillament, la necessitat d'expres.çar-se i ho fa." Recordem q ue el mateix Schi.inherg va or q uestrar els Lt·cs p t·clucljs per a p iano soJ d'Un americà a Parfs i dc Porgy and Bes s. A George Get·shwin se'l defineix, i jo mateix h o dic con tínuament, com el compositor genuïnament nord-americà, com l'autor novaiot·quès per excellència, i ho diem pel fet d'ba ver e~> lat difosa Ja seva música per mitjà del cinema i els musicals, que han contrilnLil a divulgat· per tot arreu lea seves melodies o e] seu cèlebre "glissado" amb q uè comença la n o menys cèlebre Rhapsody in Blue, totes associades a la vitalitat i al b r ogit dc la ci utat de Nova York, però no oblidem tampoc que, al marge d'aquesta ideutüïcació de Cers lm in amb la gran mctt·òpoli o amb els ooms de Fred \staire o Gene Kt>lly, hi ha hagut als Estats lnits compositors clàssics importants mo1t menya coneguts del gran públic i que recomano escoltar <•ncara que l'audició no sigui tan plaent com la d'uqucst autor. Em t•el'ercixo a Charles Ives (1874- 1954) i a Samuel Barber (1910-1981). Però bé, aquest l's un altre tema dol qual ja tractarem w1 a ltt'<' dia. Avui era obligat recordat· el cen tenari del naixement de Geot·gt> Gershwin, mort fa ar·a sei,anta a nys ' 'ÍCt.ima d'u n quist al cervell, pel qual se li va fer una intervenció quit·ú rgica de la qual ja no va desper·tar. TE MA Porgy and Bess, el genuí sabor de l'òpera nord-american a Per FERRAN COMPTE ad a1· dc• Gcoq;;e Ger shwin comporta una r t"sponsahilitat molL gran i una certa subjec·t ivital, ja que ens trobem davant d'un rl<·ls millors i més fa mosos compositors americans d(' la rcel'nl història mus ical americana. Aquc•sta afirmació no sempt·c h a estat acce ptada ¡wls mateixos no1·rl-ame1·icans. Les dades biogràfirtucs ja són pt·ou conegudes. Neix a Brooklyn, Nova Yor k, u n 26 dc selemlu·e de 1898 en el si d'una família benestant que havia emigrat de Rússia poc temps abam.. El petit Jacob Gerbovitz. futur George Ger:-.lm in, demo¡,trà tenir moltes aptituds p er a la mú:.ica . I consolidà el seu prestigi amb l'estrena de Rhapsody in 8/ue. i més tard An American in Paris. P Porgy & Beu, ...òpera americana? 168 Al voltant dc la primera meitat del segle va produir-:.e als EUA una for·ta discussió sobre la denominació "òpct·a americana". ¿Encara havia d'arribar aquesta -amb Porgy & Bess- o ja bo eren tot aquell reguitzell dc revistes i comèdies musicals que proliferavf'n com boii'LS per tots els teatres de Nova Yot·k? El matt"ix Ku t·t Wcill digué que l'evolució d'una òpera americana només podia tenir Uoc a Broadway. Els famosos mus iC'als de Gilbert .i Sullivan, els de Hammerstein, etc. E"ren obres en l'estil europeu més tradicional. Cap al 1915, en ple apogeu del rag time, aparegué la figura de Scott Jopli.n. Com diu 'lot·dden. aquest creà la primera premissa es tèLica de l'òpet·a americana: basar-se en la subcultut·a afroamericana. George Gershwin ja ho inten tà amb Blue .l/onday tot anticipant el que més tard seria Porgy & Bess. Tant Joplin com Gershwin desplaçaren la figura de l'incli, tan recu1-rent en Jes revistes musicals de l'època, per la del negre, que amb la seva agudesa musical i el seu paper tràgic dins la his tòt·ia d'Amèrica el feien un p er sonatge 'iu i sobretot real. Si Treemoni.sha de .Toplin 110 arribà enlloc, el mateix passà amb 8/ue Monday, retirat el mateix dia de l'estrena. Avui dia el Mett·opolitan Opera House es desviu fent ct·e urc a tothom que en un principi Porgy era un encàrrec del ll'atr·e a Gershwin. Res més lluny dC' la 1·ealita l. Üllo Kahn, llavors responsable del Mel, li condecí f·o m a favor personal l'oportunitat d 'oferir aq uella obra al Met en dues fUllciona e~­ lraord inàries fora d 'a bonament. D'aquesta manera Kahn inten tava discul par-se p er la jugada dell929 quan se li encarregà a Ger shwin la composició dc The Dybbuck, pcr·ò L. Rocca comprà els drets de l' obt·a ot·iginal i c's van trencar les relacions George-Met. Gct·shwin digué a Kahn que el que li ofrria era un insult i que no podia demostrar els seus r~­ forços com u mC1sic seriós. De fet, costa crem·e que el purità coliseu dr "\ova \ot·k anibés ni tan sols a assajar Porgy & 8 ess, ja que era u n tema negre. interpretat per nr· gre:. i d'un compos itor jueu. Aquell Met, esranda· litzat pe•· l"estr·cna de Salomé de R. Straus~. no permetria una obra així; de fel. el totpoderó~ Rudolf Bing, autèntic di1·ector i cen sor del teatre. re· pelí una acció st>mblant en velar una de les oopranos més glo1·ioses que ha donat Amèrica: Helen Traubcl. E l fN d'haver cantat en musicals. ftlmat algunes peHículcs i de cantar blues i jazz eu nightclubs fou definitori per aJ senyor Bing. ~o compta· va per a ell que Tt·aubel h agu és fet abans una car· l"E' t'a brillan t al maleÍ.:\. Mel donant nits de glòria amb el re pe rto ri wagnerià al costat de Laut·iLz Mel· cluor. Dc la mateixa manera que no comptava que Get·shwi n ti ngués l'acceptació de compositors com Stnn insk y, Ravel, Milhaud, Prokóf.ie,· o Schon· berg, qu<' l'ador·a\a. Per al Metropolüan, l'òpera americana es basa· va en 1a Tanessa de Samuel Barber (1958), que co· rregu~ a més a fer·-ne un enregistrament amb la magnífica Eleanot· Steber. Vanessa era Ulla obra que parla"a de dones decadents, però, al cap i a la fi, blanques. Y és una pt·ova irrefutable. de tot això, qut> el \lel trigués ni n1és ni menys que cin· quanta anys a estrenar Porny· & Bess, concreta· o ' ment el 6 de febrer de 1985, amb Grace Bumbr~ 1 Simon Estes. d e la qual en dues temporades e, pt·oduït·en més d e lren ta funcions. Leoni nal Goa mor1l'a1 ¡uit am~ Drspr Lolt', €'1 lreoà al lentbrr Dunran, tre,, oOt! Poc Le \hin. ta 124 funr Ell9 ta¡tital e ln frt <· premièq S¡1orLine què ser e El 19, Porgy, una obr a mestra E l 1926, George Ger shwin Uegí la uovel·la Porgy de Dubose Heywa1·d i s'h i in teressà per a l'escena. Des dd p ri mer mornent decidí musjcar aquella obra conver tida en peça teatt·al el mateix ru1y a~b l'ajuda de la seva dona Dorotby. Heyeward s'barl.a basal en un ar ticle apat·egu l en un di art· de Caroli· na d<'1 Sud que parlava d'un negre invàlid anomr· lrrllat J paper d llt·ns. o, ,[alia St~; 1. natun el3 k, ~ríti bil',, COi h11guar lfu TE MA Una obra plena de racons f. em·· oferia !US CS· er oeandals. no ~Rofe. re· !opraHeleo ~nal Leontyne Prlce I Cab Calloway a Porgy and Bess, Broadway 1953 1ighr· fnpta· 1 car· glòria I Mel· a que 3 COIU chiin· basa· ~t'CD· nb la obra i a la le tot ;reta· tbry i es e~ Porgy cena. ruella ·amb haria ~roli· ,ootr· nat Goal Sarnrny (Samuel SmaUs). Aquest havia l'ama nt cle la noia q ue estimava, i fugí tot se&Uil amh ella. Després d'u na pluj a e pis tola r en t re Geor ge i Dultooc, el 1935 Porgy & Bess q uedà enllestida; s'estrenà al Colonia l Thealcr de Bos ton el 30 de selrmhre del ma teix any. Amb Brown, Mitch eU, Duncan, Elzy, B u bles, Buck, Math ews, entre d'altrt;, sota Ja direcció d'Aiexander Sma llen s. Poc temps despt·és arribà a Nova York, al Teatre U1in. també amb SmaJiens. En un any se· n feren 12Huncions. El Met es limi ta\ a a girat:-hi la cara. Ell9-l3 at-ribà a Copen hagt'n, essent la primera tapital europea quf' <'blr cna\a l'obra de Gershwi.n. fet curió~ es do nà durant els dies següents a la première, la resistència danesa u t ilitzava l'ària de Sporting Live, " f t ain't necessarily so" (No té per què ~er així) pe•· p t·otesta•· per l'ocupació nazi. El 1952 arribava a Londres, on suposar ia Pestrellat de la soprano Lconlyne P rice, que Jeia el paper de Bess, i sota la dir eeció sempre de Sm alleus. Després de Londres vingu t'ren Milà (Teatro ~alia Sca la), Vic•na (Staalsoper·), Leningrad (Kit·ov) ~ halu1·almen t, Ba t'Ct'lona, a l Gran Teatre del Liteu el3 tle febrN· dc> 1955 amb S maJiens a l fossat. Its crítiques a Ha t·celo na roren totalment fa vora~:~·. com la q ue féu Xa vit'r :Mon tsalvatge a '"La anguardia". mm·l rn Geor·ge Gt'r:-lm in t•aptà amb lot el seu engin) la .idiosinct·àsia dd pohle nc~t·c ah, ELA. J a no es tracta dels ncg•·cs inuoccn h, còmics i scntimen talb que e ls blancs acceptt'n amb certa condescen dència en els e¡,pcctaclc~ dc Jla dem. sinó d'un poble r eal. 'iu, amb Ics "'('\'l'S relicitalb i dt'sgr àcies, q ue viuen e n t'I :,cu p r opi m ón i d 'ueord a m b les seves p rò p ies llc•is odq 11 i r id t's pt.>r lo trad ieió d e cost u lli S i maner es de l'cr, a m b Ics iievcs religions i sen timen ts, musical8 o no, 1(111' a c·ompanyPn les cerimònies litú r:,ri qu p~;; a t~ c·cs tra l s, ro m e u l 'esc:t~na qut~ P orgy veu u n Ot'f' ll volun l ¡wr thmmn l tl'eU, sen ya l ind t.thtahlc dc m a l usl nt ~u n ça i en q uè George imi ta Stravinsky en La c01rsagració de la primavera , amb els cop:. :;et•::- i iucisius de la pCI'cussió, o tam bé quan s'<>ncoma na a la :;ort d'una pota de conjll, kiss rabbitfoot . Durant tola l'obra \'eiem en l'orque!:.t ració la gr an influència q uf' C'\.C'rcir<'n sobrE' Get·sh win compositor :. com Ha' t'I, un e'\.emple n'és la inlTod ucció dt' l'orq uestt·a, e11 donar pas a un solo de piano típicament jazzísti<', o l'escena de la bat·alla mor·tal, en qu(• dt>s¡H·<'s d'at·ribar al clímax sonor l'orqu estra cnmmdei" Uf' !oOhtc per denotar q ue u na 'ida s'ha apngut n c·ausa de la d iscussió. L'exuberància dc lc8 melod ies dc Ct•r·shwi u, q ut> sem ble n no acaba •· mai, ('S t'l'l1eeteix en t'I seu ús d e l blues, com "l.Jisse11 to yo'clacldy" q ue canta J a ke i que serveix de leilmoliv d u r an t tota l'ob ra, o l'à1·ià de Pot·gy "Oh, I got plenty o'11 uttin'... " i t'i jazz, com també d'es p iri tua ls negres, com en e1 final de l'acte I "Oh, tr·a in i.~ eLl che stacio11", o n els inslrtLm ents imiten u n a loeomolora de vapor a rribant i ma r xan t de l'esla<'ió. Tambr les <'ançon s p o pulars i l'argot de la poblatió negru són u tilitzades p er la mà ineansahle dc Gcrsh wiu, de la qual w iem e l color b r illant, l'hu mot· i la 'italitat dramàtica dels seus pet·sonat.ges. La descripció de la tempesta o l'escena del pícn ic. o n una munió de tambors i timbals r eOectei,cn lc~ anelb racials més profundes, és comprensihle i lògic que a l'època tot plegat semblés un pèl t-ulnert-iu. La famosa cançó cie hret-sol "Summertime", o e l mateix duo d'amor ent re Porgy i Bcss, "Bess, yo's my woman now ", só n u n b d e ls mo m ent~ més b onics llc tola l'òp(•ra, tot i q ue e n el segon Gersh win recor re a l'estil tr adicional de B1·oadway~ ja que té molles sem hlaurcs a mL t'I fa mós duo d e Carousel: "Tf l love you". Uòpera acaba amh un brilla n t espir itu a l, "Oh, Lawd, l'm 011 my way", q ue no ens estr anya q ue George Gcr shwin i nc l o~:,•1.1éb t•n la suit e per a orquesll·a q ue en l'éu a bam d e mot·i•· d 'un tumor cerebr·al a U o llywood menlt"<' pobava música a u n film, 1'11 de j uliol dt> 1937. 168 TE MA Caldo de cultiu per als músics de iazz Per ALBERT SUÑÉ Gol R!ty!ltm i Fascinating Rhythm són dos exemples fefaents .que George Gershw:in era un músic que sabia molt bé què volia dir el verb ''sincopar". Perquè aquests dos temes que compongué, com molls d 'allres, no fan res més que donar la raó a u n piaJ1Ísta que -d'acord amb el bagatge que duia a les espatUes- es podia permetre el luxe de ser, ensems que un músic .i tm compositor· clàssic, un músic i un compositor de temes jazzístics. De fet, CerS\\ hin fou un innovador. I , naturalment, també ho va ser· en el món del jazz. El jazz de la se' a època. El jazz que li va tocar viUt·e. Amb el qual ob&equià gairebé totes les seves composicions. fruit de radmiració i la comprensió que sentia ver& la música afroamericana. De tota manera, és dificil separar· el Gersh\\';n clàssic -clàssic però modern- del Gcrshwin jazzístic. Jazz, que revolucionà en molt bona part. Cosa no gen s estranya en un home tan complet com eU a L'hora de deixar anar la imaginació. Per tant, ningú amb conebcement de causa pel que fa a la seva obra, dubtarà ni un segon a considcrar·-]o el compositor nord-americà més important del segle XX. I Més de cent rotlles per a pianola És clar· que dan-ere d'aquest hagatge hi havia el músic. George Ger·swhin començà a tocar el piano cap a l'any 1910. Per tant, en tenia dotze. Ell913, als q uinze an) s. ja fou contractat per l'editor musical Remick en qualitat de pianista per a demostracions. És lògic pensar que allà se li devia comen~ar a des\etiJar tot el seu potencial amagat. En le.s se' e':> e tones de lleure Gershwin s'inicià en la composició i el 1919 obtingué el seu primer contracte d'edició per a la casa Harms. Entre e] 1915 i el 1926 realitzà més de cent rotlles per a pianola. El bagatge, evidentment, era notahle. Havia pogut desenvolupar força el seu caha1 imaginatiu i els qui l'hav ien pogut escoltaT asseguraven qu e era un tipus que puntejava molL bé el swing d in s J'estil ragtime, que havia populaàtzat Scott J oplin. El ] 9) 9 Gcr·shw:in realitza el primer score complet. Es tracta de La, La, Lucille. Ell920 fou l'any del seu primer èxit, Swanee, gr·avat per AJ Johnson, que es convertí -amb la cara embetumada, això sí- en el primer· actor del cinema sonor. La fama li an·ibà, però, el 1924, quan el director Paul Whiteman Jj en carrega ]a Rhapsody in Bfue. Wlritcman, vioü nista i compositor, ja era fam6~ perquè havia endegat un a orquestra de vent i cor. da que Lnleq>retava t emes clàssics. Però que, d'a]. tra banda, havia protagoni tzat magnüïques se•. sions de ball i provocat les deücies musicals de les r evistes tlel fam6s Florenz Ziegfeld. La Rlwpsody in Blue s'estrena el 24 dc febm de l'esmentat l 92Lt a l'Aeolian Hali de Nova York i amb el compositor mateix al piano . .Uèxit és imrne· dia t. Tothom lloa la bellesa de l a composiciq, i en· sems alguns comencen a pensar que s'acaba dïn. \Cnlar el jazz simfònic. Aquestes dues paraule, acompanyar·an moltes ''egades l es grans compo~i· cions futures de Gershwin. E l d isc de la Rhapsody in Blue s·enregistra el Ht de juny. I l'èxit continua creixent. Als pm·isle>. però, no els acaba de convèncer la denominació '·jazz simfònic". Però els qui advoquen per Je¡, no· \etats en el camp de la música en general, saluden amh rever·ència l'entrada del jazz en el món de la gran orquestra. Un híbrid molt engrescador De fet, no és jazz en el sentit més pur de la pa· raula, ai~ò és evident. Es podria pariru· d'm1a mc· 11a d'híbrid que té, per·ò, tmes connotacions ahso· lutamenl n oves, engrescadores, fascinants, d'una qualitat i classe fora de sèr·ie. A Gershwin li va anar d e met·avella. doncs, c¡ue l'orquestra dc Paul \Vhiteman s'hagués ampliat considerablement aquell any. Perquè per tocar jazz simfòni c, el que no es pot fer és sortir a l'csce· nari només amb sel o \Wt músics. D'aquesta mane· ra, Gershwin pot treballar amh diferents grup> d'instrumen ts. I així, \'Cnt, corda i percussió s'u· nei:x.en de manera admirable p er fer uútira la Rhapsody... De feL, l'orquestra de Whiteman no deixar·à d'ampljar-se fins a] 1940. El pianista de la fo r·mació és l'orquestador de l'obra. El seu nom é~ .F'erde Grofe i no gaire més tard compondrà la Lambé famosa Creat Canyon Suite. Però en la banda de Whiternan hi ha també una sèrie de músics qu e són o es faran fa,ruosos ell el camp del jazz. Amb la qual cosa, resta provat c¡ur el d irector volia inte•·pretar-lo. Alguns d'aquest> noms són el corneta Bix Beiderbecke, els trolllpe· tes Red Nichols i Bunny Beriga~ els trornbonist~• Tommy Dorsey i Jack Teagarde~ els saxos i clarr· ntls Jim fon i \ili canlantlJ Bailr). rrmr. l que sem ~lés Jr Stan Co~a q que fa a la formt 1~ la se1 mcb, me al l'ostaI •ón, tau¡ do, mú~ conricri ra rvolu El cin A par ~r Grrs rom a i1 i a Lon1 tflotenrl 1ament també r 1 Damsel llriuga1 Fins J ei riuen !lO>ilor. \'incrnt1 In Pari: d"Otto 1 lllera ol an1b el t TEM A cana entTà a plt>•·t•l a concc•·t de l'èpot"a. lt•~> sales d e Els lazzmen passen factura 'ebrer 'ork i imme. i end'inaules nposi- t ell O t·istes, inació fS DO· ~u den de la a pa· a me· ahso· d'una '·que opliat tocar 'esce· :nane· grups ó s'u· ,ra la m no de la m é, à la é una en el 1 qur ¡uesl5 ,u¡pe· nisLe' elari· nttdirnmy Dorsey i Frankie Trurnbauer, el "-ibràlon i \ilòfon Red i\'ono, e] Yiolí Joe Venutti ... I els (3nlnnls són. ent1·e d'a1tres. Bing Crosby i Nlildred Raile). Els alegres i frondosos anys vint han pmnrs la irrupció del jazz simrònic, un gènere ~u~ ~em pre més ca1drà con sider·a r. \lt• tanl, i ja en plena era d el swing, la banda dr "tan Kenton intentarà una aH~ntu ra semblanl. Co<a que també succeeix, en una b r·eu etapa, pel qut• fa a l'on]uestt·a d"Artie Shaw, antic membre de b formació de Paul Thiteman. Krnton iostr·umenta la seva banda a la manera dels concet·ts simfònics, lll<'nLre que Shaw inclou una secció de cordes alt·o.tat de les de vent i ritme. Tant l'un com l'a1tre ·ón. també, arranjadors excel-lents. De ret, són els ~~h músic~> que s 'acoblen amb més inteHigència i ron~irció -principa1men t el clarinetista- a la JògitJ e\olurió del swing. El cinema n'explota els temes A pat•tir• d•• l'èxit de la Rhapsody in Blue, George Gt•t·slnvio no para d'encadet1ar èxils i el veiem rom a inspirador de diversos mu¡.icals a Broadway ta Londre.... Alhora, molts teme~ d'aquestes obre~ t<lmrnren a agafar una 'oiada conside•·able i ràpidarncnt esde, i nd ran estàndard~. Ger:.b\\ in entra 'ambr <'n el món del cinema -S hali JJ Dance i A Damsel in Distress, amb Fred Astaire-, i els temes llringants rada cop s'en çoJen més. Fins tuoll més enllà de la seva desapai'Ïció física, tl r._inrma continuarà explotant ell> temes del comI~Hior. Els an y:¡ cinquanta veuen la \ e•·sió que \mcrnte '1innelli i Ge ne Kellv fan de An American In Paris, i Lambé la de Porgy and Bess. a eàrrec d'Ott1, Preminget·. Gershwin lla\ ia compo"t la prilllera obra el 1928 i la seaona el 1935. Juntament a1nb ri Concerto in Fa (1925). la mú,..ica airoameri- e Si és evident que Ger..,Jmin esLima\'a i \'alo.-a' a l'I jazz i el feia ser,¡r com a font dïnJ>pit·ació, no é~ men) s cer·t que t'ls jazzmen li han passat factura, ja que una tr·enteua llarga de tem<'>. hun estol adaptats a les difet·enls fot·m cs que té cadasc(t de veure els tenws eu qüestió. Entre rls méH inLI'rprelal!l figuren. com a f'X(•mplcs. Th e 1l1an 1 Lo1.·e (Billie Il olid a). Coleman Hawkins. 'files Da, i>., Ella fitzgerald. Zoot itn~>, '\at King Colt>), Somebody Loves Me (FictciH••· lleud t• r~:.on. Bucl P owcll ). Liza (Teddy Wile.on, Chit'k Webb), Embraceable You (Billie Holiday, Chadi!' Parker ), How Long Has This Been Coin[!, On (SLan Celz), Oh Lady Bc Good (AI·tie Shaw, Ella fi'itzgera ld ), l s lf'orulerjitl (Les Brown), I Got Rhytlwt (Sidney Bechet. Jimmy Dorsey, Tommy Dor·sey. Bob Cr osby, J ud) Carland. 'al King Colc, Clenn \liller). Love Is Here lo Stay (Billie H oliday. Lc~:~ B1·own, Ben \'\eb.. ter, Tcte "llontoliu). Lo1•e nalked in (Artie S ha\\). f Jfas Doing All Right (S tan Cf'tz) i But nol for me (Tetc l1ontoliu), entre d'altre~>. Cal tcnit· p•·esent que l'estn~etut·a harmònica de I Got Rhythrn va servir de basc. clur·ant les dècades dels anp trenta i quaranta, a innombrables temes compo..,tos per músics de jazz. Per exemple. Lester Leaps fn . de Le~>Ler Young. i, en el naixent Be-Bop -que ha' ia de re\·olucionar el m6n del jazz-, Anthropology, de Charlie Parker·. Pel que fa a l'obra completa, t'al padar de dues YCr~>ions df' Porgy and Bess: les orquestrades i dirigides per Russell Gat·cía i Gil Evans, respectivament Amb Louis Armslrong i Ella Fitzgerald com a soliste, pel que fa a la primera, i amb !\liles Da,'is quant a aque~>t aspecte en la M.'gona. Cal destacarne. <'ntt·e d'altres, Summerlime. lt 1in't Necessarily So, A Jfom.a n is a Sometime thing i Oh Lau·d. Fm on my tt'O): com a temes de forta tc•xtura jazzú.tica. \més. i per posar un altre e"emple d'obra completa, un fragment de la Rhapsody in Blue fou adap tat pt·t· Glenn }1iller a la manera de fer de Ja seva banda. Són un~> temes, tots, de gran belle~a i ¡wcci.sió. Fossi n iutept·etal~> pels jazzmen <~om a balades. a ritme mitjà. o bé a tota Yelocitat. 'o hi fa res. Sempre han arribat ben endins de qui ('] ... ha e:,coltats i els e~colta. La raó és que el patró e-.tà molt ben fel. Perquè tl? coo;. Però també ànima. 41 52/ MUSI CALIA R E T R A T Barcelona ja ha donat la benvinguda a qui serà el nou director artístic de l'Orquestra Simfònica del Gran Teatre del Liceu. Bertrand de Billy, 33 anys, es va presentar el passat 20 de ju liol a l Palau de la Música amb un programa que volia transmetre l'impu ls que porta aquest jove francès 0 qui se li ha atorgat el privilegi i la responsabilitat de fer renéixer de les cendres el so que es mereix el nou Parnàs de l'òpera a Barcelona. BERTRAND DE BILLY La batuta del nou Liceu Per MÒNICA PAGÈS I SANTACANA i li embla. farem un repàs de la seva Lraj ec Lòa·ia arLíslica, perqu è é evide nt que sorpt·èn trobar un músi c tan jove que ja h agi aaTibal Lan lluny e n el ca mp de la direcc ió ... S 168 - Vaig començar de molt petit a cant.ar en una coral; de fet, també vaig cantar nwlt com a soli.sta quan em p etit i vaig estltdiar el v iolí. Tot i tenir aquests inicis, jo sempre he volgut ser director d'orquestra. La meva primera oportunitat en la direcció va ser ww substitució que vaig haver de fer a l Théatre Colonne, p erquè el director estava malalt, i llavors em van demanar que el substituís. Arran d'aquest fet em van nomenar director assistent d'aquest teatre. Paral·lelament a això vaig muntaria Jove Orquestra de l'l//e de France. Al principi, el J986, va ser molt curiós, p erquè només érem cinc músics, cinc amics. Ens vam assabentar que hi ha·via WL concurs nacional de joves orquestres i vam arribar a reunir 25 1nlísics i a preparar una simfcmia de Haydn i un concert de Mozart i ens vam presentar a la Maison dP la Radio i vam guanyar el concurs entre moltes altres orquestres de conservatori,~ que també hi partici- paren. E !ciment. al /k,prés. cvnt·erts 111 , Uoc.s d'E deixar/', questra df trobe nuísics, 1 rar els ' llogar e1 gava ab això sf e func ioni coses . temps Théa tre p!ll' (I ¡ anar S1 concerts de Fran wig /rar tuir un G manya, nu sabia riutal eL llot•ors, quest co demana quedés e de l'A nh aler rle l'nig este 199.5. ~ mome11t. meva frmrça rum p arreu, ~ mentte1 ro inter cessitavc /ora i 1 aun Ien rontinlt( també, 1 1le vista tenir t ¡¡príode uprendr d'obres nies ...-, ter de t MUSI CALIA RETRAT :de 33 1 un ~s a les carrera no é.~ estar a tot arreu, 1994. Llavors em v a sortir la raren. El premi consistia, curiop, uany ar molts din ers, sinó poplaça de director de la l olh-soper 111171e11t. en una g ira per Espartd er escollir; poder tre ballar amb de Viena i a partir d'aquí uaig ra, al Festival de MtÍrcia. poder com ençar a d esen volupar la gent que em t·e d e g ust, amb /Jesprés ja van venir m olts altres amb m és rapidesa la m eva carrPel.~ cantants i les orquestres que concerts per Fran ça i per altres vull. Poder escollir i decidir. ra internacional: vaig anar n Uocs d'Europa, fins que ho vaig Fins ara sempre havia refusat Berlín, .Niunic, Nova York·, WaJpixar l'any 1991. En aquesta orels càrrecs que 111 'ha vien proposhing ton, etc., fins ara, en què questra ho lw uia d e fer tot, des a J•'ran ~·a i a l'estranger; persat Liceu. al càrrec aquest ofert 'han m Je trobar concerts, buscar els què trobava estructures mnssa - Què va ser fooame nLalmenL el m!Ísics, escollir les obres, preparfg icles. Actualment hi ha. ww que el va fee decidir acceplar-lo i ror els assajos, el firw.nça me nt, generació de directors que està abandonar abans d'hora la dirl'l'llogar el transport ... M'encarrearribant, cd voltant dels quació de la Volksoper de Viena? •a(!a absolutament d e tot i en e ranta anys -es podria dir que jo -En primer lloc vaig trobar això sí que puc dir que sé com encara estic entre els funcionen aquestes be bès d 'aquesta nova roses. Al mnt e ix ració-, que busgene al ia dirig temps Bertrand de Billy es mostra segur i convinequilibri en la un ca Théatre Colonne i a cent a l'hora d'argumentar la seva visió , que vol elimúsica poc a poc em van de la música i de la tasca de direcció en e:\·aqualsevol minar anar s01·1 in L alt res general. Té molt clar que s'han de superar eleels entre geraci6 concerts per la resta antics prejudicis i rigideses de l'star system m e nts que integren la de França. EL 1992 mantingut fins ara i que per això és imrealitat musical, enraig haver de substiportant potenciar l'impuls que li dóna el I re els directors, Les tuir un director a A lepunt dolç de la seva carrera, quan tot just orquestres, els canmanya. a Dessau -jo comença a assaborir el reconeixement de t ant s, els escenòno sabia ni on era la l'esforç que suposa intentar situar-se al g rafs ... Eu la història ciutat de Dessau ...- i d'arreu musicals circuits dels capdavant de l'òpera, hi va lwUat•ors, després d 'aper vida una tota encara, tenint, món del uer ILn morne nt en quest concert, em ·van capacitat seva la en aprofundir i treballar els directors ho què demanar que m 'hi malauradament, que, tot; ttn alSembla decidien artística. quedés com a director Lre, en què eren els s'han de cremar els teatres per obrir les de l';inhaltisches Thecantants, i nn a.ltre portes a nous plantejaments musicals, per rJter de Desscm i m 'hi en què s'ha donat un caig estar del 1998 al donar carta blanca als nous corrents en la m és important puper 1995. Va ser un bon direcció de l'òpera. De Billy insisteix en el rafs, i escenòg als moment, perquè la fet, clarament postmodern, d'intentar suaparegut han és espr d meva carrera a perar l'anacronisme que ja suposa l' origiels directors dels teaFrru1ça començava i, nalitat i el trencament propi del nostre seI res. Per això crec com passa a tot gle i reconciliar-se amb el passat i la ara la tendència que arreu, si volif.t realtradició des de l' alt nivell tècnic i de mitd e reequilibrcrr és ment tenir una carrejans que ofereix aquest tombant de aquests elem ents tots ro internaciona l, nemiHenni. i donar m és valor al cessitava anar-me'n a conjunt que a qualsefora i tornar al cap vol d e les parts que un temps per p oder intervenen en La producció muun equip de gent m és o menys de continuar la carrera al meu país, sical. Quan veig que es vol dola meva edat i que em permetien també, però amb un altre punt nar més rellevàn cia a una fig uconcepció eva m la olupar esenv d de ossibilitat p la amb i vistcL lk ra que a una altra, p enso que no de cas aquest en direcció, la de El oportunitats. altres tenir No s'ha. d'oblidar funcionarà. rep ran g l'òp era.. Per a mi és un període a Dessau em va p erm etre en equip. rebctllem I que mai te, un repte que no em poden a~rendre molt, dirig ir tota m ena venir a va em CLbosch Mal n a o .I oferir altres teatres, simplement d.obres -òpera, ballet, simfo·vetLre a Viena en una. ocasió, p erquè no es troben en nquest~s me.l...-, haig de dir que vaig ha,després v a /.ornar, ·vam estar circumstàncies tan especials. Es uer de /,reballar molt, que Ví'L ser 1111 parlant i em va proposar aquest una posició idea.l, perquè ara ja temps que em v n p ermetre càrrec. 1 vaig acceptar perquè em trobo en un moment d e !et aprofundir en molts aspectes de vam congeniar de seguida en la m eva carrera en el qual puc esI~ direcció. A 1/í vaig conèixer qui v isi6 de les coses; p erquè som collir el que m 'interessa i això és es el metL mànager i ell em va fer m és o m enys cle la matei.:w genemoll important. Per a, mi una d•butar a l'Òpera de Viena el a 43 523 MUSI CALIA RET RAT roci6, i hi ha tot tm equip de persones en la mateixa línia que jo, i lti vaig trobar una oportunitat per poder cle.senvolnpar i aplicar aquesta nov(L visió de la direcció que aporten fl>s noves generacions actualment. - A banda del que pugui signifirar la 'isió d'una nova generació en el ten·eny musical, vostè sap que Bar·celona té una llarga tradició operística, un impo r·tanl cor..-c nl wagnet·ià i verd ià ... 168 -Exa,ctament, no vull clir que s'hagi de trencar la tradició nwsical que existeix en aquesta ciutat, en cap sentit. Simplement em refereixo a l'actitud i a la visió que ha de tenir el tractament i la continuació d'aquesta tradició; un tractament més globalitzador i integral, que no discrinnttt unes coses en detriment d'unes altTes, sinó que transmeti una sensació d'equip, dè conjunt, de treball conjunt. No pretenc fer com fan alguns teatres, que només programen obres contemporànies, o només bel canto, o un fest ival Rameau ... Evidentment, es continuarà prob'~"amant de manera especial Wagner i Verdi -si no ho tingués en compte, ja no hauria acceptat aquest càrrec...- seguint la gran tradició que hi ha aquí, però sempre intentant trobar un equilibri: cal interpretar el repertori barroc. el francès, l'italià, ~Iozart, Wagner, autors contemporanis ... Per a mi, la sensaci.ó que m'ha produït el Liceu és ww sensació privilegiada, única'" He pogut passejar-me pe/teatre en reconstrucció, sentir la sensació de trepitjar per primera vegada el fossat, veure com s'està fent el sostre... Ningtí més podrà experimentar La sensació que pot tenir un director dins d'un teatre que està naixent, o renaixent, però en qualse·v ol ca.s que transmet aquest sentiment d'inici, de principi, de novetat. Ha estat una gran tragèdia, però gràcies a aquest fet s'ha pogut unir la tradició amb la modernitat, s'ha pogut recuperar el mateix estil, es pot recons- truir wnb la mateixa estètica i reproduir el que hi havia abans, però amb una renovació obligada. i inevitable, amb l'oport-u.nitat de poder integrar en el qu,e ja hi lta·via tots els avantatges dels mitjans més moderns amb què s'està treballant actualment. I això és una situació única, molt excitant. -Vostè diu que es basa en dos models difer ents de direcció operíslica. Ens podria explicar quins són aquests dos models i les seves ca.-aclerís liques? -L'un és el de .lames L evine, del Metropolitan de Nova York, i l'altre és el Daniel Baremboim de la Filharmònica de Berlín. ]o conec els dos, he treballat amb els dos . .To els prenc com a punt de referència més per les circum stàncies que els evolten que per fes característiques concretes de l'un i de l'altTe. A Berlín hi havia el Mur f ins fa relativament pocs anys, i en ser enderrocat va caldre reunificar l'Est amb l'Oest, i no v a ser gens fàcil ca 11Via r la mentalitat. Hi ha un abans i un després del J.IIIur. Va ser una sit-uació política dramàtica, però alhora molt interessant, i que també va afectar l'àtnbit de la música. Va caldre observar, analitzar i equiparar el nivell, i, sobretot, treballar moltíssim. La segona cosa que va fer Baremboim va ser la qualitat i la continuïtat que va significar la seva direcció, el seu treball. Les orquestres han de treballar, no només acompanya,r els cantants, com tradicionalment s'ha tendit a fer. En aquest sentit, la situació que va haver de viure Berlín em recorda molt la transició que ha passat el Liceu actualment; aquesta necessitat i obligatorietat de renovació, de treball, de reforçament i reestructuració. IJava.ntatge que tinc pel fet de recórrer altres tecLI res és que em tTobo amb m olts altres directors, i és realment molt engrescador per a mi comprovar que tothom estii fa.~cinat pel Liceu, tothom. I justament per aquest potencial que ofereix. - 1 el segon model a què fria r efe r·ènci.a ?... - L'altre model és el de Levine al capdavant del Jllletropolitcm, ¡ jo el prenc com a segon referent pel fet d'aconseguir un treball amb l'orquestra que transcendeix el repertori purament operístic 1 que la situa a Lots nivells simjò. nies, que l'amplia a qualsel'ol època i autor, i aq11esta és l'altra cosa que cal aplicar a l'Orques· tra del Liceu; aconseguir una jle· xibilitat, una maU.eabilitat total. Per CL mi són els dos pilar.1 que m'ajudaran més a dirigir aquesta nova etapa del Liceu. -Com ha estat el seu primrr conlacte amb l'orquestra? Com l' ha trobada? ... -L'altra cosa que em fas~·ina és tenir l'oportunitat de trebtl· lla.r a fons amb l'orquestra. Ara ja hi he treballat durant una set· malta i la primera cosa que m'ha sorprès és la concentrcróó, la disciplina i les ganes de treba· llar que hi ha. Jl'ha impressio· nat molt el desig que hi Ira de Itt· nir algú que guiï; qualserolgru11 artístic necessita una direcci6 i el gran rnèrit que ha tingut l'Or· quest ra del Liceu és la de sobre· viure a aquestes circumstàncies, la d'haver-se sabut mantenir uniI s. I això té un gran mèrit. És com un miracle. E vident ment que hi ha hagut baLTes. que /ri ha /ragut músics que han mar· xal, d'altres que s'Iran hagut de jubilar anticipadament. Cal reu· nijica.r l'orquestra. Ara é.~ molt intportant conèixer el punt ~~~ què es troba per començar a trc· ballar, perquè en aquest temps també hi ha hagut molts canvis~ cal reestructurar, analitzar ' centrar-se molt en tol allò qut cal treballar, que cal reforçar. Per això l'he agafat un Oli)' abans no s'irwuguri el nou Tea· tre reconstruït, per començar a treballar amb temps. -Ha pensat ja en qui pol arribar . ? a ocupar la plaça de concerllliO. -Ara per ara s'estan ualoralll diverses possibilitats. s·està reflexionant sobre diferentes op- rÏOIIS, pt deridit. ~·tri Irat banda lt pal ser E !etmrma nions. N cOIJ(·ertil •igui Ulli cupar al rnobilitz llllafigr¡ gui dese rera; er. bar alg1 tlinclmic que la fi per crea •m·ís d. tinuïtat, algú qru altre qu de ser IL ru del o que s'e~ rn'agrac ra/·lel d permeti rant al: Ira. Cre gtup dE è feia .et•in!' ~011, i ferent reball ·ndei.r ístic i .imfò. ls erol :'altra ·que,¡. lafle· total, ·s que mes/a un er Com ~~cina :reba1. Ara ~.let· · que rad6, reba· e_çsio- dete· grup ~ci6 i l'Or- ·obre· ncies, 11enir it. És :ment ue hi mar· de I reu· molt 11 en ~ tre· emps nvi.d ·ar i i que 211 >rçar. Oli)' Tea· ;or a Tibar o? ,.ant 1/'t' : op· però encara no hi !ta res Jl'ficlit. També hem de d ecidir si "'hi haurà un o dos, i d 'altra bonda també s'lw de decidir qui fXJI ser Pl meu assistent. Aquesta r.etmana hem f et moltes reunion.~ ..Vo vull, tant p el que f a al concertino com a L'assistent, que •¡gui 1111a persona que l'hagi d'ocupnr al cent per cent, que l'immobilitzi. sinó que ral que sig ui 11/Wfigurct dinàmica, que es pufUi desenvolupar en lo seva carrera; crec que és important trobor algú amb una personalitat dinàmica i fo rta. M 'ag radaria que la f ig ura d e L'assistent servís per crear una línia a segui1; que l~rvfs de plataforma n ww continuïtat, no nom és el f et de tenir ull!ú que s'ocupa cle la fe ina d 'un altre quan no hi és, sinó que ha d~ .11•r una figura atenta a La tasra e/p{ director titular, al treball f/lll' s'està f ent. D'altra banda, m'agradaria. crear 1111 cicle para/·/e[ de música de cambra que permeti donar tm paper rellet·a11I l . a s mtegrants cle l'o rquesIra · Crear un g rup c.l e corda, un grup de vent. Això és molt imcUlliS. portant. Crec que cal potenciar tots els diferents vessants que té el f et musical, sobretot p er p oder enfortir i enriquir la massa orques/ ral de què disposa el Li- ceu. - Quin règim de ln' llall té pensal aplicu -hi ? - E videntment, hi Ira bastant a f er. Cal com ençar o compag illar el treball indiv idual amb el d e g rup. Treballar ttf'ons la capacitat de l'orquestra , d esenvolupor-La al màxim. S aber les seves preferències, també, establir un contncte estret amb cada un d 'ells p er d esprés p oder treballnr millor en els assajos. I p er això vull que es pug ui arribar a dominar qualsevol rep ert.ori, com jn he dit nbans. Per això tinc previst que també es prog ramin concert s simfò nics i de cambra, amb una certa coherència amb cada. temporada operística, de manera quP l'orquestra pug ui of erir al públic w1 ventall ampli i ric d e Les seves p ossibilitats, que es pug ui desen volupar al m àxim. litll trebnllar molt els d etalls i fer molts assajos. El m és important són els músics, p er això és molt important treballar a fons amb cada un d 'ells. Lo te11dència a l'esp ecialitz ació ha d 'cuwr elesapareixent, i di c això posa.nt el rep ertori barroc a part, p erquè t 'exigeix un altre lractantent, 1111 I ractament diferent. La Filharmònica cle Viella f a els conrert s simfònics i la Volksoper l'òpera , p erò d e jt>t són pràcticamellt els mateixos músics. - Pf' l que fa als canta:nts, ¿ t a mh~ té la inte nció d'aplicar aq ut'sla ,.jsió globalit?.a nt i unifica dot·a o prefc t·eix polc>neiar més Ics gl'a ns fi gures inl e macionals? - Estel. cla.r que .s'h(l d 'estar al capdnv anl en les g rans veus del panora ma internacional, p erò insistei:ro en el f pt de poder trausm etre una qualitat g lobal. Aquí no comencem d e zero , sinó que intentem recreeu· el que s'ha f et .fin.s ara però superant-ho a tots e /,s nivells. N o e11s hem d 'acontentar en el f et que el Liceu sig ui el millor teatre de ròpera d 'E spanya, sinó que també ha d 'arribar a ser-ho d'Europa. 168 45 .)25 MUSI CALIA P REe R T I e A Herreghe dirigeix la Novena al Palau Pre Pnlnu 100. Lu Chu¡w ll1• Hoyulc . Co ll {'gi um Vocnle>. Cnll•in Wy n Ouvies, sopr·uuo. Pc tru Lung, t•ontrall . Endrik Wott ric h, tenor·. Dietrich Henschel, bm·íton. Oir.: Pbilippe Ht'rr eweghe. Si~tl}imia niÍm. 9 de Beetho••en. Pnluu d c Iu Mú.,ica Cntalunu. 18 d 'octull r c de 1998 (21 h). esprés d'havc·r· estat p.t·og¡·¿¡mat per· interp reta•· Ln Pa.vsi6 segons sant Mnten al Palau de la Música Catnlana el dia 2 d'abril d'enguany i d'ofer·ir una gira els mesos de maig i jun} amb una sèr·ie dc concrt·ts •·ealitzaLs per nombroses ciutats espanyoles com Ja Corunya, ) ladr·id, Vigo, Sa ragossa, :M úrcia o València, el gnn director PhiJippe HerTeweghe torna a l'escenari barcclolli per iniciar la tempo ruda de Palau 100 amb la Simfonia 111Ím. 9 "Coral" de Ludwig van Bcc•thoven. Amb una canera divitlida a pat·ts iguals en Lt·c el Collegi u 111 Vocale d e Cant amh més de \ inti-cinc anys d'hi~>tòt·ia, la Chapelle Royal fundada l'any 1980 i l'Orquestra Champs-Éiysées de Parí . Hen·eweghe ha r·ealizat w1a tasca artística que l' ha dut a interpretar tot el gnm repertori simfònic i vocal des del barroc fins a la música del nos tre segle. i\ascut a Gant l'any 19-~7, format amb els j e~ uïte~. tJ1.te de seguida li donen a ronèh.er el repertori coral del barroc alemany, especialitzat en el!> seU!, estudis universitaris en la branca mèdica de p siquiatria. \ inculal a les fi:,rures de Harnoncou rl i Leonhardt -amb qui durà a trnue l'cn•·egistrament de la integral dc les cauLates de Bacb-. amb Ton Koopman, i amb Lo ls els grans noms de la interpretació de Ja música antiga, Hen-eweghe esdc\ é un dels més preuats dir·ecto•·s de les tres últimes dècades. Pàgines com el Requiem de Mozart. corn les Passions de Bach, com ri Requiem de Fauré -en la beva versió ol'iginal-, com l'Elies de Mendclssolm, acompanyades d'obres contemporànies dc Lcnol, Dusapin o Codi han elevat H en ·cweghe a un primer pla en el panorama de Ja direcció. Les actuacions de ll er-rewcghe a Barcelona semp•·e han estat di- I D 168 ¡•opec uns 1 b~da rígides cap al r·epertori anterior al 1800 i per ¡u·imer cop oferirà al Palau una obra pròpiament romàntica com és Ja Simfonia núm. 9 de Beetho' en. Quina pocll·ia ser la trajectòria que ha po•·tal Hcn·eweghe a endinsar-sc cap a Ics gr·ans obres si.mfonicocorals del pei'Íode romà ntic? Hel'l'eweghe va fundar el Collegium Vocalc amb seu a Ganl fa més de vint-i-cinc anys. Estava integ¡·at per un gr·up d"es tudiants de Medicina, de Drrt i del Conservatot·i Reial de la ciutat i lc~ seves inter·pr·rtacions estaven encaminades a omplir el buit que havien deixat Lconbardt i Harnoncourt, detlicats principalment a la músic·a ins trumental barroca. La popularitat del CoUegium Vocale vu anar in crescendo, més encara quan vu iniciar-se una estreta coHaboració amb Ton Koopman. que en aqut>lls anys tenia una petita on¡uestn que més endavant es convertiria en l'Orquestra Burr·oca d'Amsterdan1. El r eperto•·i escollit per Herreweghc i Koopmau se centrava principalment en la música de Bach i Montevcrdi. Rer·r·ewgebe triomfava amb aqtrestcs interpretacious del reprrtor·i barroc, i tal com ha\'ien fet altres directors, calia obrit· noves fronteres musicals. centradl'~ pr·incipalment en la música romàntica. La tasca resulla va complexa, ja que directors e&pccialit7.ats en el repertori renaixentista i ban·oc havien n'obrir-se ttn Jloc en el gran panorama d'orques tres i dit·cclors ve rsals en aquest •·cpcrtori i dirigir una de ll's g•·ans orquestres simfòniques mundialment reconegudes ri'CfUl't·ia una especialització que Her'l'cweghc no tenia en aquells momeut~. llerreweghc va encaminar-se rn un primer· moment cap a la música contemporània dirigint pelil• g•·ups de cambra i a poc a poc 1a anat· endinsant-se cap al repertori romàntir.. Quan l'any 199lva fun· dar l'Orchestre des Champ>· Elysérs, HerTcweghe creava una formació silil fònica pensada per i11· trl'prclat· UJ1 repertori que abastés des dc la música del segon Beetho· ven fin s a la de Brahms amb una Gnalitat: fundar una orqttc>lra que interpt·etés la música amb ilh· t.r·unumt;, dc l'època d'aquests au· ton,. La interpretació simfònica ciri \l\. s'obr·ia a nous horitzonts: d'u· na banda, les versions llegades per un Ka r·ajan, un Bohm, un Solli..., d'una a ltTa les servides per di ret·· Lo•·s que centraven les interpreta· cions n'un Mendelssohn o d'un Berlio1. amb l'ús dels instnnnenls de l'època dels compositors. A poc a poc Henewegbe ens deixa un Ue· gaL r·omàntie dirigit principalmeul a obre;. simfonicocorals: Missa O· lemnis dc Beethoven. Un Requiem alemany de Brahms, omloris com Paulus o música incidental com el Somni d'una nit d'e.~tiu., ambdues dc Mendelssolm, o b Nit.s d'e.çtiu de Berlioz. Hen·cwcghc, invitat pe•· or· qucst•·cs com la Sinúònica dc Yie· na, la del Concertgebouw d'Amo· tCI'dam, I'Orf[Ueslra Nacional Fia· menca d'An vers -amb la qual ha iuteqwetat la inlegt·aJ simFònica de Bruckner-. s'obria definitha· ment el ramí cap un repertori nou i tal com han t·ealizat Gardim•r, Harnoncourl o Bri1ggcn -al(uest Ílltim nu)s en el camp clàssic- ha ohcr·t Ics portes a una nova di· mensió inLe•·pretativa de la qual ara podrem gaudir en aquest con· crrt inauglll·al de la temporada Palau 100. e - lluís 1hillén de Vi dimir fonia una < brilla li u• ra de la a l'al· refer• dc g1 lllCSll L'C La M Tt•ru¡ ro eh h•r.: Pnln1 d'oc (19 111 1 ment melò1 in ter seva 11ia I hra 1 natgt ra tal ria n da al 1la, e dc la Lar ro tiñac parà nos t 2i K MUSI CALIA PRECRÍTICA ProMúsica s'estrena al Palau f'ro)lú.icu. Orquc,u·n Sirnfòtút•u dc \lcnn. Dir.: Ylndimít· H•tlo~e­ '~'''• Símfouill urím. 9 dt: Muhle•t·. Í'-Jiun dc lo l\lúsicu Cntulun u. 3 l d'octubre dt> 199H (22 h). a temporada Pt·oMúsica inicia la sr va trajectò ria r (Jiti lli dia del m es d'ocLltbrc amh un programa coprrtacular que promet tenir tms res uJtals intc rpn:tatius inob~dables. L'Orc¡ uestt·a Simfònica dr Viena, sota la dit·rcci6 dc V ladimir Fcdoseycv, ore,·it·à la S imfonia núm. 9 de Cusluv Mahler, una de les pà gi nc s més intenses, brillants i Ycbcments de tota la literatura simfò ni<'a. Pat·titures de tanta majestuosi tal només són a l'abast, pe r obtenir ' e •·sions d e referència i plcnrs d e <·ontingut. de grans o•·qucslrcs i veritables mestres dc la direcció o r·questml. L'Ot·questra Simrò nica d e Vic- L en ca its 1' 8 lri _n. )o· na _n. :és 10· na ra na. la Wiener ymphonikPr, ,·a bet· fundada l'any 1900. Pt·imer va dur el nom de l'Orqu estt·u del Konze •·tvet·ein; entre els an)" 191'-1 i ] 919 va fusionat·-se amb l'orques tra Vet·ein \Vi c n c r Toukiins tler, i a partir d e 1922 ' a adoptar el nom 1uuh què és cont'guda a cluaJme nt. Dit·eclors com Ferdiancl Low e, Wilh c lm Furtwangler, C lemens Knw s, Huns Swarowsky, Karajan, Sawallisch, J(r·ips, Rozhdestvrns ki o Ft·ühbeck de Btu·gos han cslnt, entre d 'altres, les batutes pcnnanents d ' una rormació orquestral que ha estrenat parlitl.u·e~ ran emblemàtiques com la Simfonia núm. 9 d e Bruckne t·, el Concert de piano per a la mà esquerra de R avel, els Gurrelieder de Schonberg, la Gran suite de valsos del "Cavaller de la Rosa'' de Strauss, i pàgines emblcmàtiquc;, d els catàlegs d'Egk, Go ldschmidt o Blacher. J..;a.ny 1997 el director rus Yladimir Fedoseye\· va ser propo¡¡a l dín'clo t· p1·im·i pul dr l'Ot·ques h·a imrò nic·u dt· 'irna. Aq uest director n a~cut a ant Pe ter&burg i que t'I m t·~ d'ahr·il dc 1996 \'a Sl't' prog1·amat c•n la tt·n1porada de concc t·ts dr l'O BC, 'a te nir uu gran contm·te nm h l\1 ravins ki, dil't'C lor que \li ill\ itn1·-lo a diri:,rir l'Orquc;,t ra Fillt<trmònica d e L cningt•utl. L'any 197-1 t'~ rlevé clit·cctnr artís tit• i musical d<• la Simfònica dc la lU1dio dr Moscou i anys dPspt'Í'S c•sdcvindi'Ïu primer direc tor invitat d e la Filharmònica dc T òquio. Dt>Rprés d c Ju seva purtic·ipac·i ó en l'ls Fcsti''tds de Sa lzhuq; l'a11y 1981, les gir·es de Fedoseyt'v só11 constunts pet· Europa, 1' 1<;>-trem Orient, t>ls Es tats Units i ,\mèt-it•a d e l S ud. El seu catàlt'g disl'ogràlï<· r e:s ulta extellsÍ¡,sim i leb pàgi11es dc Txaiko' !>ki i del t·epe t·tot·i rus en genrra l ot·upen un lloc d e preferènciu. ¡;¡,fio!í<'Yt''' ha r ;.t•·enat obres d'uutot·& contemporanis com da Gentilc, Philip1.w l-l t>n,anl i Giacomo J\l anzoni. e LL.T. 1.>U· 168 Iel u- er :c.a- .m tts oc !e- lit o- ·m :¡ :al 'Il. es r· e- .sala a· HI st 19 lial 3· la Larrocha interpreta Mozart amb I'OBC Tempor·arln OBC. Alícin de Lut·· rorba, pinno. ])¡,.,: Luwt·enèe Foster. Stu·iñnch, Mouu·t, S c•hnmnnn. Palnu d!' In Música Cntulnnu. 9 d'octuhn• (21 h ), I O cl'o('lulwa (19 h) i 11 d'octubre de l 998 (11 h). a Tempo1·acla OBC s'iniciat·à el pt·opcr 9 d'octubre amh un roncet·t que té uns aJ.Iicients summamen t rellevants per a to ts els melòmans. D'una banda, l'OBC interpretarà, en la que s uposa la se1•a pi'Ímera audició, la Simfonia Pasacag lia d c Sut·iñach, l'ohra que ser veix per r etre homenatge al desup¡¡t·egut eompositor c~talà que va tenir Ulla trajcctòrta musical summament vinculada als Es ta ts Units. D'altra banun, cal comptat• a mb la pt·esènciu de la lamhó hat·ct•lonina Alícia de Larrocha, "'l'llll a mi''" dc S u" " . i cruc novntlWIIL ens ap•·oruiach, parà Lot e l seu talent pe r oferirno• el Concert per (I piano núm. 27 K. 595 Mozart. L uc La presència d ' Alícia de Larrocha esdevé una dels màx imes fites que pot assolir tota temporada dc concerts, i novament el Palau podrà escoltar el talent, la mà- gi11 ... , en definiti va, .la pe rfecció mus ieal d' una de les artistes, d e lrs pe rsonalita ts d e l món de l'art més ext ruonlinàrics sorgides en e l nos tn~ segle. Alícia de Larl·oc ha sc>mpre lta tin gut e n Mozart u11 tlf' ls srus uuton¡ predilectes. Les st>ves r i'!T(•urions d e les S onM e.~, d r ls Concerts, d e la música d c ca mbn1 Ucgada pel compositor ¡,alz hurguès ha cslul punt d e mira obliga t i rcfe1·ència inqüestionable· p r •· a nombroses generacion¡; d 'intè rpre ts . L'última pàgina concertís tica per a piano llegada per ~oza t·t atTibarà nova me nt al Palau e n les mans d 'Alkia d e Larrocha e n la que pro me t S<' r, com totes les a c tuac·ions cie la il·lur.t1·e pianis ta, una ocusi6 me morable per gaudir d e la mus il'nlilat d 'aquesta obra mcatnt del punot·ama concer·tístic. Aquest inici cic te mporada, a més, es veurà complementat amb unH pàgina idènticame nt à urea d el •·cpct·LOri o1·quesll·al, com és Iu Simfonia núm. 4 d e Robert Schumann. e LL.T. 47 MUSI CALIA PRECRÍTICA Imposant presència de la mezzosoprano Florence Quivar Te ruporadu OBC. Flot·v nt•t• Qui' ar. m ezzo sopruno. Gnr) Lukeb, tenor. Cor al Anlit•s E1woluns tle ~louberru l. Dir.: Lu'" 'l' lll'l' Foster. Sdmberl, Bruckncr, Po ule nc, Mah le1•. J>ulau dt• In l\ltí!-i\'11 Cn tul:wa. 30 d ' oct u brf' (2 1 h ), 3 1 d 'octub re (J 9 h) i I dl' uovemht·e de 1998 ( I I h). Euroconcert porta música litúrgica luterana Eurot•om·ct·t. Cot· dc Cambra i Bnt·ro ca d e Stullgarl. Dir.: Fric d<•r Bl'rtÚtL~. Bach, Ze lt•nku. Palau d t• Iu )lú,.ica Cutalaua. 26 d ' o <· tuu•·e de 1998 (21 h ). Ortrm·~tra 168 mb un programa dedicat a les litúrgics lutcr·anes i ca t()Jiqucs del ba 1-roc, representades per obres de Bach i Zclcnka, el Cor de Cambra i Orqtwstr·a BatToca dc St.uttgarl , sota la d irecció de Friedrr Bcrnius, iniciarà la XIV temporadu d'Euroconcert. El director Frieder Bemius té una tnrjcctòl'ia tant concertíslica com dibc·ogràlïra íntimament lligada a ambdós conjunts. L'any 1968 fundava el Cor dc Cambra de Stuttgart amb el propòsit dïnlcr·prctar el repertor·i per: a cor: de cambra del pcdode barroc aleman y i molt especialment el dc la m(rsica de chütz. l:hit de les se,cs intt'qJretacious va repercuUr t·n el fet que el seu repertori tin¡,rtréb n o u~ punb dc mira i per això va començar a dcdica•·-sc al n·putori del classicisme. Lany 1982 va fundar la Barockorchcstcr Stuttga •·t, u na formació crue a('Lua r·egula nncnt amb el prestigiós conjunt comi. El seu repcrLoi'Ï n n111eix principalment grans pàgi11es dP Iu lilcra lura musical del barro<~ i el classicisme, j ofereix tambt~ l'~ trc n cs pertanyents a l catlrleg d'Auguslinus Kropf,·eitc•· o d'Arthur Dcngel. e LL.T. A u, una Itt F. TA, / ~·~a t•oll con 19i8. Ln 1 les 111 e ustuv Mahler t·onwnçava l'any 1907 la composició dc La cw1 ~·6 cie la terra; cru un an y lllat·cat cu la vida del compo&ilot· pe•· tràgics esdeveniments familiars i gt·eus pt·oblcml'S dc salut. Amb tot el seu car àclt> J' dr·amàLic i punyent ha esdevingu t una dc Ics obrt>s cabdals de la litc•·atur·a musical dt:l no&tt·c bcglc i rcfcrl:ncia obligada per· a Roli!ilt'b 'O<· al;, i formacionb simfònic¡uc~. un <'OP més La cançó de la terra tomarà a sooar a l'esccuat·i del Palau. aquest cop amb les \CUb dl'l tenor· Gary Lakes i dc la mczzo Flor·ence Quivar, una de le;, \eus mé& valor ades en les dant•r·rs dè<·ades del panorama lír·ir internacio nal. Qui var, nascuda a P'ilad(•lfia, va començar· la bcva can·era assolint rellevants premis líric;, celcl)l·ats al seu país: Nationa l Opera Institute Awa nl, Ba ltimo•·c· Lyric Opera Competition i Marian Anderson Voeal Compctition. Formada a l'Acadèmia dc Mí•sica dP Filadèlfia i a Ja JuJJim·d School de ova York, Quhar va ofcr·ir el seu debut al Met iuter·prt>tan l el rol de )larina, al qual debprés afegiria els papers dt• Suzuki, l sabella de L'italiwtcl in tllgeri o Fidès dt> Le Proplrète. El:. ac u ~> primer:. èxits a Europa an·iben als inicis de la dècada dels 'uitanta. L any 1982 debuta a Londres i interpreta el rol d'O •·fco a la Staatsoper· de Brr-lín. Oo~ anys despr·és canta PI paper d'Eboli dc Don Garlo de Verdi a Florència i ]'any 1989 canta el paper· d'Uirica de l'òpera ballo ;, nw¡¡chera a Salzbur·g. Escena1·is com el Covc·111 Cuden, l'Òpera Út' Colònia, el Boyer sicbc S taaLsopcr de Munic; directors com Kamjan, Boulcz, Bet'11Steill, Lcvine, Mr hlu, Mlls u•·, RilJing, Previn, Ciulini; on¡uc·s· lres filhar·mònic¡ues com les dC' Bed Jn, Nova Yot·k o LOt, .1\ngclcb; on¡uestres siJnfòniqucs com la dc El F d~•pr~• 1 uircbé 1 r1btrncia aiÍI't'b· Aq rnlrt ultt tl reton• 1 mol ur l rDmunit·a ¡,•tuuir i J•JUrlleo wt ha1 oriori¡1i 1 drompo pl.mtrjav :t que, t ¡ur-tes i ~--ihilit• llllh la · ;'ba1ía a Clcvclant.l, París, San Francisco o Filadèlfia, o festivals com els de Salzburg, Luccrna, Sant Sebao· tià, els Proms de Louclre• o Florència esdevenen punts de n·· fc•·ència d'una carrera brillantís· sima, complementada 11mb una t•·ajectòria ''inculada a deu se· rrclls d iscorràCics i dedicada laol t> t> • • a r·ecitals, com òperes. orator•~ 1 r·rpcr·tori amb or·questra. Durant la temporada l99í-98 Qui var ha estat reclamada per a !"estrena de l'òpera Amistat d'Anthony Davis a Chicago. a interpretar. la Jhssa Solem nis de Brrtho, en am b la Filharmònica de Ber·lín sota direcció de Janrc> Le\'ine. a participar en la inter· pretaC'ió d'Oedipus Rex amb l'Orquestra de Minnesota. a ofe· ri r r ecitals a Londres, París, Bo>t.on, i a Viena, per participar ~~~ la interpretació de la Simforua n úm . 3 de Mahler al costat de l'Orquestra Simfòn ica cie Boston sota dir·ecció de Seiji Ozawu. Florcnce Quivar tor·na al PaJnu desp •·és de cantar-hi l'an y ,1981 sota direcció de Ros l\'Iarba La damnaci6 de Faust d'flector Br rlioz. e LL.T. JUD111 l ANTOf\ mVJA VICEN1 jOSEP 1 ANGEL MIKIM NO\TEl¡ Dic.~ 4 i Dia S a DLtlO l~t.l l •·"''.w.o~n\f, MUSI CALIA P R E R T I e A El paradís de les muntanyes, una òpera de Rodríguez-Picó Ptt f, TAVIRNA·BECH ~.úo. Rocl.-íguez-Pieó pr rtan y a Iu generac ió dc eompositor s catalans que va do nar·-sc a conèixrr e ntt·e els an ys J 976 i 19ï8.1n temps en què e l scriulismc 1 lrB m(rsiques dc tipus oherl, ¿1,¡~rrs d'cxcen:ir una hegemonia ~~rebé uhsoluta, iniciave n la corxisti'ncia amb altres ¡wo pos lcs crcatil'es. A(¡ucsta evoluc ió Cll la cp.tnl, i wtre nllres lcHclènc ics, ¡·caparcixia dretorn al romanti<:is ml", tenia rom 1 molor la necessitat dc r·ctrobaJ· Iu t'<lniUJlÍcaci6 amb el púhlic i també lil!Umir amb més profunditat toles aquclb novetats r¡ue indr tm·able'ltnt havien anal sot·ginl des del ¡;rinripi de segle. D'alguna manera, dcompositor d'aquells mome nts es pnleja1·a la recer·ca d' un lle nguat:t que. sense abdicar· de Ics con'lll'"'te;. i les llibertats assolides, li P'"ibilités de nou la comunica c ió mb la societat i r i públic. de qui :ba1ia allunyat a causa de ls extre- J co o cie Las· ¡ ,s l e o re· lOS· una se· 1ant ris i mis mes avantguardistes -tant fos~>ill els vc t·itahles com els op ortunis tes o hé els purament especuladors. En cet·ta manera. Rodríguez-Picó va ésser· i és un compositor marcat per aquesta problemàtica, la soluc i6 de la qual, en el seu cas, passa per Iu freqüent utilització i prcsèn<'iu en les seves obres d'ele ments que, sent a liens a la mateixa músi<'a, pcl·tanyen als lcrrenys de les art s pll1:stiq1Jcs i de Ja literatttt·a. O' nq1rcsta manera, com afirma el mate+~: Rodríguez-Picó: "S erveixen rom n punts de partida que p ermeten, u travé.~ del suggeriment, anar articulant la composició. A cau.~a d 'aquest plantejament vaig creure que seria lòg ic escriure nna obra on el text fos l'aspecte determinant. " El primer pas d'aquest pt·ojecte va ésser la composició de Dos frag m ents d'òpera-guinyol, una obra di' idida e n dues parts, la pdmet·a solamr nt instrumental. mentre que la segona consistia e o una ària amb text ext r·et de l' obra Au paradís ou /e vieu;~: de la 111011tag11r d'Aifr·ed Jarry per a c onjunt in ~> lnun e ntal. de la se l'O estrena - manifl•stu l'i compo~:-ito r-, uaig creure que aquests clos frag m ents hal>ien de com¡Jit'lar-se amb la resta del text d e )nrr) i constituir una òp era de cambra. Despn!s del treball realit:mt p er l/ iquel Desclot. el llibret eMa ua llest pc•r ser utilitzat.'' Així, a nquc~ ll'!> dut's pnr·t, que fi¡,ruren com u o iH•t·turn i l11·ia de Marc Pol, s'lti afq;iren vuit frabrrne nts rués per ('Uttfiglll'llt' la totalitat J e l' òpera. Segons H.oddguf'z-l>icó: "L'imag iIIOiirt t.(~XI de ./an·y combina el f(llllci .~tic amb personatges arquetfpics (una prillcf'!;a, dos «herois . , eu-.) i proposa wtes situacions dramàtiques allunyades d el uaoi ' ' t' U "Orspr~s llable», cl'aque.~ta ma11era es fa cilita 1111 tractame111 musiC'al divers que otTelltuï l'imag inatiu del text. " L'òpt•r·n t'btà c·scr·ila per a cinc veus s oli str~ i nou in ~ trume nts i va finalitzar-st• el ft>lwe r· de 1994. Ft·~ti,•nl elf' i\lú~;ic¡ucs Cont e mllorilnio·~. Soli~;te~ dc I'ODC. Sollilt" \Ocul ... Oir.: A. H cvcr·t é i Cusa&. V El pamrlí.• rle les llwnlanyes. de Horl r4tucz-Pic6. Teatre Lliu,.,.. I, 7 i 8 rlo• no' r mh r<' de l 998 (22 h). Jl''ttl~ lliI A Y:-:-:-U-:-N~ -:-:L A-=CATA -:--:ER::-A -:ro=p= jUDITii BORRÀS MITONlO LOTII mVIA CORUACIIO \1CENTE SARDINERO jOSEP PlERES ANGEL RODR1GUEZ MIKI MORI ' 1111 AMICS DE L'OPERA DE SABADELL 1111 tJ Xlè CICLE ÒPERA A CATALUNYA TEMPORADA 1998-1999 J>resid~;:nt: l - Directom Ge neral: MIRNA LACAM13RA Direcció d'escena, escenografia i vestuari: STEFANO PODA Teatre La Faràndula Sabadell Direcció musicah FEDERJCO GARCIA VlGlL ALUERT ARGUDO 7-98 er a stat t in· : de rúca G. VERDI COR DELS AMICS DE L'ÒPERA DE SABADELL DICS Directora General: ROSA M.RIDERA .ter· lOlb ofe· 3os· :ell mia dr ¡ton BAllET NovamRE ~!es 4 i 6 a .Ics nou del vespre Vcnd:t anllclp:td:t :t Ics t:tquillcs dcl1catrc • D~ 8 a Ics SIS d c 1:t tard~ ttlO a Ics no u del vespre Lo d' li :t 13h. i dc 111 a 20h. 'li!/.93 72583 16 Per tar¡,:ct:t VlSA, Mnstcr Curd i 413 Producció: AMICS DE L'ÒPERA DE SABADELL • llau 981 Sotsdirector: JOAN l\1ANAU ORQUESTRA SIMFÒNICA DEL VALLÈS llnl:a nl 'l i!/. 93 72_'i 6 7 34 d c Caixa dt: s~b-.1dcll :tl 1('1. 902 33 55 66 l're us d c 2.000 ~ 7-500 ptes. ~n1mdcs - - - - - - - - - - - - - - Amb e l p atrocini d e : ~to r Fundació - BancSabadell 05 Ajuntament ~~~de Sabadell MINISTERIO DE EDUCACION Y CULTURA INAEM MUSI CALIA P REe R T I e A Cinquena edició del Festival de Músiques Contemporà nies Per F.T. •B. heterogcne'il<ll continua essent el distintiu dt>l Festival de l\lú~>ique.\1 Contemporànies df' Bnt·celona. que en aquesta nova edició, Iu cinquena, ofereix un suggct·idor ventaU d'orientacions estètiq ueb i dc gèneres musicals. lguahm~nt, l'activitat del Festival s'esté n per dive1·sos espais dc la ciutat (CCCB, MACBA, Convent i plaça dels ÀngPis, Teal1'e Lliure, Merca t dc les Flo1·s i Teatre Nacional de Catalunya) i !ttTiba a l'Hospitalet (Centre Cultural Barradas), amb UJ1 calendari farcit d'actuacions que tenen Uoc del 2 L d'octubre al 12 de desemb1·e. Fins a cert punt, el Festival de l\fúsic¡ues Contemp01·ànics, amb les seves propostes musicals, que s'amalgamen amb el einemu, Ics titelles i la dansa, difereix sensible ment, tant en contingut com en l'ot·mat, rle Ics precedents manifes tacions conce,·tísliques, que s 'englobaven en el desapat·egut l<èsth al I nternacional de iVlúsica, el qual, bOLa dil't>t·ents organitzacions. omplia la tardo•· dc la ciutat. At·a es pot dir <¡ue el Festival està depassant ràmbit csLt·ictament sonor per esdevenir una manifestació artística de caràc ter obert que acull altres sectors dl! Ja cultura. * 21, 22 i 23 d'octubre al Teat1·e acional de Catalunya: p1·esPntació dc l'Ensemhle ModHn, conjUJll dcstacadissim en Ja intet·p1·ctaci6 de la nova música, amb l'espectacle Black and White de Heiner Cocbcls. * 22, 23 i 24 d'octubr·e al Mercat dc les Flors (22 h): estrena de Ruleta, esp ectacle sobre el centenad I 898-1998. amb llibret el'Anna :\1. l loix i RaúJ Sender i mú~ica d'Enric Palomar. Direcció: Joan Anton Sanc hez (escènica) i l\liqucl Ortega (musical). * 24 d'octubre a I'Aurlitot·i del CCCB (12 h): l'Ensemble :Modern clecü carà un programa a la música de Hindemith, Oehring i Anthcil. * 24 d'octubre a l'Auditori del CCCB (22 h): act uació dc la Jovcn Orquesta Tacional de España. amb un homenatge a Jep i\uix i la pwgramació amb car·àcter d'estrena d'obr·es dels compositors Ramon Lazkano i Jesús Torres. 25 d'octubre a la plaça dels Àngels (al matí): ballada de sardanes contemporànies amb la Col,la Sa nl J ordi-Ciutat de Barcelona, entre Les qua ls es programen les dues escrites per Robe t·t Gerbard. * 28. 29, 30 i 31 d'octubr·e al Museu de la Ciència: Jllottram, <·~>pccta­ cle de titelles inspirat en les pintures de Hiet·onymus Bo&ch i en textos E 168 * 50 530 de Ricltard Onwki n, amb música de Glyn Pen· i 11. * 29. 30 i 3 1 d'octubre (22 h): Der Dümo1r dc Pnttl Eiindemith amb cot·eografia d r Sabine Darhendot·f i Alfonso Quiñoncs, a càtTcc del gru p Barcelona 216 i Danat Dansa. * 5 de novcmb1·e al hali del !\IACBA: Pilar· Lópe1. Cal'l'asco, piano, i Josep R. Sancho, cla1·inet, amh obres de Dnviò Ma1·tínez, Benet Casablancas, J oan Guinjoan i J oaquim Hom s. * 6, 7 i 9 de novembre al Teatre Lliur·e (22 h): El paradís de les muntanyes. òpera guinyol amb text d'Alfred J an y. adaptació catalana de Miquel Desclot i música de J. Rodríguez-Picó. * l l de no' cmb1·c a rAuditori del CCCB (22 h): G1·upo Enigma (dit·ecció: J uan J. Olives), obres de Cristóbal Halffte1·, Tavrr·na-Bech i Goreck:i. * 13 dc novembre a] hall del MACBA (22 h): Paul Cortese, viola, i l\'Lichel Wagemans, piano, obres de Hindcmith i Milhaud. * 15 i 18 de no vt•mb t·e a l'Auditori de la SGAE: Ensemble Mosaik. Programa per determinar. * 16 i 17 de novembre a rAuditori del CCCB: Ensemble J\Iosaik. Programa amb obres electr·oacústiques pe1· drterminar. * 18 i 19 dc novrmbre al Convent dels Àngels (22 h ): Maria Husman, sopt·a no, i S imon Stockhausen (elcctrònic:u), espectacle sobr e Be t·to1d Brecht. * 26 de novembre al Centre Cultural Barrades (I'H.ospitalet de Llobregat) (22 h): Tim Brady, compositor i guitarrista. P resentació d'obra pròpia. * 3 de de rrnbre a l'Auditori del CCCB (22 h): Lluís Avendaño. piano. Concert audiovisual que inclou obt·es per a la mà esqlJerra de Scriabin. Sebuldof, Sole r (estrena), Mompou, CrumlJ i Ba1·tók. * 10, 11 i 12 de desemhr:e al lwll del CCCB (22 h): concert del grup Vol ad Lihitum dedicat a F. Gar:cía Lorca amb obres d'autors espanyols. A tots aquests esdeveniments, cal afegir-hi la belmana de portes obertes {segona betrnana de novembre), en què divet·bes institucions barcelonines s'obl'in1n al públic pet· mostrar les seves activitats. U J1 muntatge de la instul-lació a la plaça de Joan Coromines (24· d'octu1H·e al l 3 de desembre) p 1·esentarà les escultures sonores 1'otems de Magials Lanclete. Igualment, com en anteriors edicions tlel Festival, s'estan projectant un sèt·ie de confe1·ències. taules rodones i debats a l voltant de le, músiques cont rmpot·ànics. Drets: M. Àngels Miró I Jordi Vllaprlnyó. Asseguts: M. Rosa Rlba1 I F. Taverna-Bech Iniciativa interessant Pe r F.T.-B. Associació per a la Pronw· ció de J oves Músics Sofia P uche, conjuntament nmh l'Acadèmia de Belles A1·t! de Sabadell estan organitzant un c•i· cie d e quatre concerts dedicaU. u la música catalana actual. El concert inaugtn·al, com la rc,ta dt>lb t•eritals. tindrà lloc a r \rndt· mia dc BeUes Arts de Sabadell ri clia 22 d'octubre, estarà dedicat a la música rle l i. Rosa Riba;; i Franrr-r Tavcl'tla-Becb i compta amb la col-laboració de la soprano M. dtl• Àngels Miró i els pianistes M. Rosa Ri has i J o rd i Vilaprinyó. El progrn· ma del concert està integrut prr lc> obres pianís tiques següents: Cami11$ somorts de Taverna- Berh, >lrcé.l blau i So-Fi-A de l\1. Rosa Riba,. I~· rruals seran interpretades per Jordi Viluprinyó, mentre que en la ~rgona part, la soprano l\1. dels .\nge~· i\l ir·ó, acompanyada per la ro~po·l· tor·a e&mentada, oferirà l'audiciÓ drl cicle Imatges (selecció de tanl.r:• de Carles Riba) de Taveroa-Berh 1 ri> lieder deM . Rosa Ribas: El teu ~l· g uard (poema d'Antonia Abo nir). I'estt·ena d'El bes amb text dr Mont· sc1-rat Butxaca, que ba estat guardo: nada recentment amb el lr Prem~ Cater·ina Albert i Paradís 1998, 1 també c¡uat1·e cançons amb te\tO> de ;\Tàrius Torres (Ca~tçó a .llcdwlta. ...J ixò és La joia, Finestra i .Jra que em torna el foc de viure). .. Una veaada finalitzada l'actuariO s'obt·irà t~o col·loqui amb rlo rom· posi tors q ue serà djrigit pel piani>tA Adolf Pla. E Assoc i nc ió Jler a Ja PromociÓ de J~· vc•s M Ílh Í('S Sofia P u c he i At-ud~~~~~ de Be !Iee A•·tS de Sabnrlell. \U. 1 Àu«cls Miró MOprano, i i\1. Ho•aRRl· . , p:~.. no· ·\L udr·u· b as.., •. J urf¡·1 v'ilaprmyo. ¡;a Ribns i F. Taverna-Bedl. ·~r 22 r: mia d e Belles Art!' (Sabadell· d'ocluhrc de 1998 (21 b¡. ÒPERES Salome Octubre 1998 Dies 11, 14117 Palau de .a Mu tCa de Richard Strauss Anna Tomowa·S,ntow, Robert Hale, Kenneth R1ege~ An¡a Sl¡a. Claude Pla o alt. es. O•reccoó mu~ :al: Peter Schnelder/Frank Beermann (]Ct La Vierge Novembre 1998 Dies 15118 Palau de la Musa dt• Julei< 1\lassenel l!!!Ui Montserrat Caballé. Cathenne Dubosc:, Carme Hemàndez. Àngel Odena 1altres. O"ecció mus,cat José Collada ¡¡ ¡, ,\!1 ' .. ,.11 Parsifal rlt• Hil'hard Wagner r Norma d e Virwrnzo Bcllini Desembre 1998 Dies 27130 Palau de la Música Robert Smrth, Eva Marton, Hans Sobn, Bernd We1kl, Robert Holzer i altres. Direcció mus1cal: Antonr Ros Marbà Febrer 1999 Dies 9, 13, 16, 19, 20, 21,23124 Teatre Victbrta Sharon Sweei/Sus11n Neves , Verónlca Villarroel, Gegam Grlgorlan 1nitres. D1recccí6 musical: Stefano Ran~anl. D1reccló d'escena: Francisco Negrln. Coproducció: Gran Teatre del Liceu/ Grand Théàlre de Genève tf nnmnrnnt Alcina dt• Gt•or·g Fl'il'drich Haendel : un ci· 1ts a la Linda di Chamounix Març 1999 Dies 10, 12, 14, 17, 19, 121 Teatre Naoonal de Catalunya Luba Orgonasova. Vessehna Kasarova. Ewa Podies, Maria José Moreno, Thomas Randle • altres. Orreccló musical: Rulaldo AlessandnnL 01fecct6 d'escena: Herbert Wern1cke. Producoó: Deutsche Oper arn Rhern (Ousseldorf) Abrll1999 Dies 7, 10, 13 118 Palau de la Múolca Edita Gruberova. Carmen Opnsanu, Josep Bros, Cartos Àlvarez, Ennc Sena. Marcello L1ppi, ltxaro Mentxaka 1altres. Orrecc1ó musical: OndriiJ lenard Maig 1999 Dies 9 113 Palau de la Música Kallen Esperian, Nell Shicoff, Elena Obraztsova, Askar Abdrosakov, Konstanlln Goroy I altres, Direcció musical: Frédéric Chaslin d c Gacta no Oonizetti Luisa Miller ¡rogra· Jler les clt' Cirrseppe Ve•·di ~amins Accés les ~ Jonli _egona Angeb mpohl· .ció del ~as. Die Zauberflote La fiau/a màgica dc Wolfgang Amadeu s i\lozart Juny 1999 Dies 11, 13, 15, 17, 18, 19,20 i22 Teatre Viclbna Ana Maria Martrneulsabel Menar, Josep Bros/Claude Pia, Cyndra S1eden/M1Iagros Poblador, Wolfgang Rauch/Àngel Òdena, Harry Peeters, Steven Cole I altres. Dlfecc1ó musical: Josep Pons. Drreccl6 d'escena: Joan Font (Comediants). Nova producció: Gran Teatre dellrceu d ., .itibffOI lles de ·hi eh 1eU !!!· ban tel. Jlonl· uartlo- Preml .998. I ~(lO> dt 1haúo, ra que :tusció s com· CONCERTS I RECITALS Concert Final ·'Viñas·· Concert Sanch cz/Znj ick Concert Shicoff/Kabatu Gener 1999 dia 24. Palau de la Música O~tectOf d'orquestra: JaYJer Pérez Batista Abril 1999 dies 14 116. Palau de la Mús•ca Ana Maria 5anchez, soprano; Oolora Za¡1ck, mezzosoprano. Orrector d'orquestra: Antonello Allemandt Abril 1999 dia 29. Aud1toti de Barcelona Neri ShiCoff. tenor; lsabelle Kabatu, soprano. D1rector d'orquestra: Paolo Carignani Con<'CT( Orquestra Simfòn ica Liceu Con cert C rubct·ovn/ Oprisanu/Bros/Alvarez Febrer 1999 dia 11. Palau de la Música Director d'orquestra: Bertrand de Billy Abrll1999 dies 23 1 24. Palau de la Mús1ca Edita Gruberova, soprano. Carmcn Opnsanu, mezzosoprano. Josep Bros, tenor. Carlos Alvarez. barilon. Director d'orquestra: Ondrej Lenard ;iani>tn rle jo· dèmia L del• Ri· ;;a J. Ro· ,codè· 1). 22 Recital Bryn Tet·fel Març 1999 dia 27. Palau de la Música Bryn Terfel, barilon; Malcolm Martineau, piano Orqucstl'a Simfònica i Cor d el Gran Teab·e d el Liceu ® Hccital Olga Borodina Maig 1999 dia 15. Palau de la Mús1ca Olga Borodlna, mezzosoprano; Omltri Yeflmov, piano Recital Sar·ah Walker Maig 1999 dies 16, 18, 21 i25. Tealre Victòria Sarah Walker, meuosoprano; Roger Vignoles, plano GRAN TEATRE DEL LICEU MUSI CALIA PRECRÍTICA Salomé inaugura la temporada del Liceu Per J.C.C. I Gran Teatre del Liceu innugr11·n la seva darrera tcmpo•·adn a "l'exili" amb un títol molt apropiat per a uq u cst I i pu s de manifestació. S(/lomé és, per la sova potència, una obnr d'un gran atJ•actiu crue justitïca sohradamcnt l'honor d'una oberturu dc cam pn ny a. Vuitnntu-vuit anys ençà de la seva estrena ha rceloni na i noranta-quatr·c dc la SC\ a primera t·epresentació u D•·esden, aquesta òpem manté intacte ¡•) seu atractiu i sobretot una indefinible càrrega de torbadora seducció. Malgt·at ri molt que han evolucionat ris corrents estètics i mor·all>, a rebpectador del gairebé segle x-.;r, la pr·imera gran òpera de Richanl tr·aus~ continua produint-li un efeC"tt' especial i una disposició farciJa d'aspretes COiltl·adictoris: bàsieamcnt atracció i repulsió moral. O mor·bo i reser·va. D'a ntuvi Salomé és sobretot un gran exc·és. Un excés de contingut melodramàtic, de caràcters abandonats de la mà dc la dee¡¡sa Raó; d'actituús dc·sfermades de Lot referent m01·al i hic; dc tr·iomf de les forces malèfiques sobr·e les altres; de domjni de la ensuaütat sob1·e l'esperit; d'et·otisme refinat i alhora desbordat; de pas ions i de desconu·ol delibemt dels srntirncnt més genuïns propis dc la condició humana. Tanmateix es tt·acta d'un excés que gràcies, en oi'Ígen al suport literal'Í d'Oscar· Wilde, però d'rma manera especial mercès aJ geni de StnlUSS 4'11 mateix autor del llibret, cal tenir-ho pr·esent-. esdevé una de les composicions oper·ístiques més grandioscb crue s'hagin escrit mai. En definiti\ a, ens trobem davant d'un excés mer·avrllós, extraordinar·i, fa rei Lcl'al·licients. Factor· clau de la força d'aquesta òpera cons ti tueix la transg1·essió argumental del literat en el referent eva ngèlic en què es basa aquest títol. O sigui, l'atractiu - terme que cal entendre en la seva accepció .més oberta- que exerceix sobre la protagonista la figura dc sant Joan Baptista. Aquest fet és l'autèntic dcsfermador de totes l e~ grans virtuts de l"ohn i el que concita definitiva- E 168 52 532 Anna Tomowa-Sintow ment eJ seu extr·aordinari encís en el si del gran cx.cés a què m'he r·l'ferit abans. liescena de la IJ·obada dels dos personatges és d'una grandesa extraordjnària que només tindr·à parió aJ final, quan la lasciva ballar·ina acarona apassionadament el rostr·e inerme del profeta i posa fi a una trajectòria passional d'una pot(•nria tràgica única. 1 tanmateix, enmig d'nque:.L context voluptuós, atapeït tle passions desfermades, la dimensió moral hi ocupa un lloc no solament impot·tant, sinó fins i lot decisiu. Perquè, a la fi, només amb el refer·l'nt mor·td -ni que sigrü i mm a nen t-, hom pol deixar-se atrapar per aquesta his tòria. Només des del gran contrast en tr·c el mal desfermat i el b é que imposa Ja figura del Bapti~ta, bom pol assu:mir tota la transcl'ndència cir l'obra. El b é mou en última inbtància la complexa i contr·adiC"tòr·in figura d'H erodie, atmu Salomé. p1·o, oca el drama de la solitud d'Herodes i a la fi farà que en el daner moment el .monarca ordeni la mort de la ballarina que tant l'ba atret. Tota aquesta complexitat de fo l·ces en acció va ser· tr·aduïda p<'r' una partitura genial. Veu i orqul'&tra esdevenen com en poques obres un mateix inslntment. S'ha dit c¡uf• Salomé era sobretot un poema simfònic més de Strauss, può amb la incorporació de la veu. També s'ha feL esment, en un matís dif'e t·enciat, del lenne "òpe1·a d'orquest ra". Sigui com sigui, l'or·questnt cstlev6 protagonista cabdal amb la seva maf,'llif'icient presència, amb la seva exprebsivitat individualitzada, amb la força d'un discurs pro¡>i i alhora perfectament integral amb la veu humana, elevada am•í a "arreb·euna . 'L-" metacategorra vocal d·aba.t I1 difícil. rno . Strauss, que feia sis anys que ha. vta estrenat el darrer !!ran p~ . f' . ""d , o ~ma smt oure - n a d heroi-, feia front a~í a J~ s~va primera gran produr. cro opertstJca. Potser com en rap a]. tre dels títols del gènere. elb do, co~po~en.ts -simfònic i vocal- a11a. rerxet~ mtJ~11ament units, tan plena. ment 1dentificats al servei dc la cau. sa d' una mqn·essivitat "total"', ab 00 • Juta; d'una eficàcia comunicatil'a capaç d'a tendre amb1>odcr i conl'ir. ai6 els aspectes més subtils de la complexa càrrega d'aoirnüat que sa. dolien aquestes quasi dues hon•, ini nterrompudes de grandesa nnt.i· cal. El tòpic del rerefons wagnerià e~· devé gairebé inevitable. En aquell, anys només wagnerisme i imprrssionisme identificaven potència creativa. Però per damunt de lot es tracta d'una obra rotundament stralr,>ia· na. personal. transcendidora. per tant, de tota mena de refrrenb aliens. na obra inserida en uo procés evolutiu d'un acusat tremp personal, propí d'un geni. d'un rrr· ador· autèntic, no insensible al mll· ml'nt pe•·ò alhora fitador d'una pet· ja única i excepcional Salomé exigeix un equip artístir de gran relleu, començant, òbl'iB· ment, per una orquestra reforçada i especialment poderosa. EJs cantaub s6n exigits en gran manera i nomis artistes grans poden clonal" reUcu a personatges de l'envergadura de la mateixa Salomé, d'Herodes, dc lo· kanaan o d'Herodies. Sembla que la proposta liceista en aquest sentit ga· rantei..x un nivell molt notable de qualitat amb noms prestigioso> i hi:· torials conspicus aJ servei d'aquesta mateixa òpera. És el cas d"Alll1a To· mowa-Sintow, de Robert Hale -re· cordem l'extraordinària actuació a Die Tflc:!Lkiire la temporada pa>ol· da-, Anja ilja i Wolfgang Rif<'.J, tots ells at·tistes d·una gran cale~· r·ia, els t1·es primers, a més. ben coneguts dels afeccionats barcelonin•. La batuta correspondrà a due' ver sions. Al veterà i il·lustre Petfr Schneider (dies 11 i 14) j el diu l7 a Frank Beerman. Per aquest co.\tat també les garanties són prou .egu· res. Sc¡/ollté (en ver sió concert). de R. Strauss. A1ma Tomowa-Sínto\1. Ro· lwrt Hale Anj u Silju. DirecC'àó: .Pr· ter Schuei~let· i F1-ank Beermaii· 'Iem· porada del Gr atL Teatre del Liceu. Pn· lnu de la Músicu Catalanu. Il (17 h). 14 i 17 d'octubre de 1998 (22 b). \GDlT e -- J••Nom: mt. Sale 2.•Ar/re( Terra sso Z2. Fax: tural-tet J••Arqui ¡,.Auy iJilluguro Compon de/Cor J s..Cost ~ons de 1ttMON1 ral de lf nU( Bll) p~na i la ges lió lrt Cullt [; màst arts per York. -És m ~ta ele~ -Gaire PJtab/es: ilansa, d tres atlyt cn¡·s quE l'IU i hi CatalunJ 'Olles de -Com nó tan e -Als o TI'Qtre e de la D oyia ¡m 111oció t( lrn ban aplegav, lirats d( ram inc¡ toda est '"desa¡ 143umir d~fa /re MUSI CALIA \CIHTORIS DE CATALUNYA - -- quehaPOf'm¡ ia front produc. cap al. els do, 11- apa' plena- da cau. ", ah¡o. Il.Ícatila con vics de la que sa3 bores 11 mnsi- .erià e>· aquell; pressio. cre~rilracla rau soia- ra. ptr !feren!> en Ull : tremp 'un ereal mo- ma pN· artístic òhvia· •rçadn i anlanll Í 110111és relleu a .a de la de lo• que la :ntitgn· ~ble dr DS Í hi>· aqu~1! !lila To- ue -re- nació a pas..<a· · RiCl!L caleg<r ben co· Ioni ns. a due> e Peter lia Jj a cos lat u >egu· de n. ..-,Ro· ó: Pf• TeiD· ~IL i'n- ¡J7bi. : bl- - -- - - - - - -- - - - - Centre Cultural de la Caixa de Terrassa 1.-Som: Auditori A /fons Val/honrat. Sala d'Actes. t.-Adre~·a: Rambla d'Egw·a, 340. Tfrro.ua 0822l. Telèfon: 93.780.41. t2, Fax: 93.733.1.3.93. l nfo@c-cul- 6.-Propietat: Caixa d e Terrassu. 7 .-Gesti.ó: Fundació Caixa de Terrassa. B.-Aforam ent: Auditori A /folls 1alllwnrat, 733 buta.qnes; Sala d'A ctes, tural-terra.~sa. es 31 O batt;Lques. 9 .- e a.¡) aci l at d ' nb i e a e ió d'intèrprets: t;L l'escenari de l'J-luditori Val/honrat, hi ha lloc p er a una orqttestra simfònica de ¡¡eixanta nuísics. També h i ha fossat cle.~­ muntant les primeres fileres d e butaqu es. A la Sala d'Actes hi Ira floc 3.-Jirquit.ecte: Joa n 13aca. '4.-Any tl 'ina ugu.r a ció: 1 989. ta inauguració amb 1àfa litats de la Companyia el Globu11 i wr concert Jet Cor ll.font.~errat. j,.Cosl de ClJII.~lrucció: 1.200 milions de ptes. p Pr a rma orqrwstrn cie cambra de 20 mrí.~ iC$. 1 0.-Frwcimw/itnl i/o poli valè11cia: lrr prog mmtrtió inc·lou e.~pec ta cles de mrísica , /Paire. dar~sa i sarsuela i altrPs octiuitats, com recit als cie pol!sia. i rrmJ(•rèr~cir•.~. 11.-Prf's.wpost: es reparteix. am b 23 m ilio11s p er er la música, 36 per a la damw i uns 70 pPr altea tri' ; tot plega t s uposa entre rw$ 69-70 milions milion.~ la temporada. ht MONTSERRAT PUIG duard Vives és el get·enl de la Fundació Caixa de Terrassa. Eduard Vives prové d e l'Obra Cu1Lural dc la Caixa, però d e fet ruit anys que amb de d icac ió plwa i prioritària es dedica a bgestió i programació de l CcnlreCultura l, des de In Funda c ió. ~ màster en ma1tagem ent of arts per la Uni versitat de N ova E ra York. -És molt ampli el ven tall d'espectacles i activ i ta Ls? -Gairebé t.ot són temporades rJtables: en portem catorze de dan,la, dotze de tnúsica i fa uns fres anys que fem teatre. .Fa vuit GII)'S que fem sarsuela 1111 cop al lles i hi vénen persones de tot CaJalunya; acostumen a ser persones de la tercera edat. -Com va néixer aquesta vocaciótan específica per la dansa'? -tlls anys 83-84 l'Institut del Teatre de Terrassa., d ependent de.la Diputació, tenia compaA}la pròpia amb una. progralltació t.eatral d'alt n ivell. D'alIra bancla, el Retaule Artístic o~legava nna ga-m.m.a, d'especia· o ' · . .rer IJtats ele mustea ens cuxò ran1 . z· mc tnar p er f er wut temporada est.able de dansct; després, '"desaparèixer el Retaule, vam rasumèr també la música, i d es de fa Ires anys tenint 1111 conveni amb Focus p er al vessant teatral (també es va acabar la companyia pròpia) . Tnicialment ens havíem de dedicar a la clansa i a l'òpera de cambra, i d'òp era en fem un cop l'any. - Expliqui'ns el con,e ni amb la nova Companyia d e Dansa de l'Ins titu t del Teatre. -Hem signat un conveni de col·laboració. L'Auditori Va llhonrat s'ha convert it en taller de l'Institut p er prepa.rar els nous espectacles amb prog ram es de Nacho Duato, R.a mon Ollé i d'altres, és twa jidelitat al compromís que t enim amb la dansa . - Qt1è destacaria de la temporada 98-99? -La inaug uració anirà a cà r- rec del Ballet de l'Òpera de Wiesbaden amb una producció clàssica. Nosaltres coproduïm dos espectacles de la Nova Companyia de l'Ins titut del Teatre, i també em sembla important El sombrcro de ll·es picos d'Antonio M6rquez, que es va estrenar aquesta primavera al Teatro R eal i els decorats de la qual són rle Picasso. - Tenen a lgun Lipus de subve nció? -En tractar-se d'una entitat priv a.da, no ens hi podem acollit; ja que la majoria són p er a aju11 tame11 /S. En tenim lLtta per a difusió i publicitat de la Gen eralitat en diaris i em issores d e ràdio en català per valor de d os milions. 53 533 SCHERZ:ANDO Aviñoc Jaume Un est1 &fogrà Bibliote('ll 8Jn·rlona E ~o~ pal prr 0 1 ..- qual:. t"' dÏmp• 'hlf. que ,.. (entre lf> !l •tr mt 11 l1Dflll 168 r;1 dr Pa 10 la pene D'ací <t' qualorvol lui In per ~Hn eiiJ •¡ur calgu ~111usius m rtluhanl urca és ' (d; COlli referènci~ Jaume !~r d'una •Ulística nptenim1 ~r i prr rió a una ~rità en ompos ~ncia. Calia, ~ronté> I p!rar la r ~o>e fah partits 1 ¡•rou un dtl silene llosa- ha !li'n r cr obrn. En atll' ball de x. lllirable: 54 534 triteris ¡¡Jo¡llats. llneiació LLIBRES ~,o;t ,,;p Jaumr t•ahi .... n un ,..,tudi M·~iinr in'itlr urc Ofhlluii"I"JI .... ( À!Iahíii,U l nil• I IJihli••Jn•"~"" s._.._..¡'·" \I ~o.,..,. Avliíoa, Xosé: Juume Pahlssa. Un estudi biogràfic I crític Biblioteca cic• Cn talun yn Ramloua 1998 l panorama mus icogràfi c del noslrr paíb té molLes llac u., ¡ll'r omplir·. algun rs dr "qual, r·eferideb a figuc" dïmporlànr ia indi~>cu­ II.Òit. qur per· raons di ve r~(entre les q uals no ha 4r ser mrnystingut l'a llul!ament físic, com és el !ib cic PalLissa) han J"Cblal mia penombra. D'ací c¡ue calgui saluda e· ~ual.c•vol estudi que re situï la versonalital o blidaIb en elllc>c que li escau ; i I(UO calgui saludar·-lo amh 1ntusinsmc qnru1 el tre ba li rr,ultant dr l'esforç de r·el"frta és exll·cma me nl sòlid; com at·a el volum dc ttferèucia. Jaume Pa hissa és un auIDr d'una trajeclòr·ia vita l utÍlitica apassionant, prl r¡pleniment dc capclava nltr i per la plena d r clicarió 8 una vocació q ue s'c, plidtà en facetes mú h iplcb romposició, dir·ccc ió ~ència, cr·ítica, etc.). ' Calia, donrs, que a lgú úronté, la tasca dc r·ccu~rar la ligur·a dc Pa b issa, :tn,e fa lsos pn•judicis ni partits pr·csos, pa ra nys prou impor·ta nts clava nt lk~el 81·¡cuer· qtr c -corn una ~a- ha plana t da munt la kla persona i In seva E ohrn. L En aquest sentit , el Lt·c- - és adoall. d·"'Xos•é A\'l. non IIU~ahlc: ller l'encert dels · mcto cl o lòg ics •rrt errs ado~tats, per· la sana dis•' acto amb qu è s'rn- ~¡nCJ fr·onla a cada faceta del biogr·afiat, i pe t• r cxha us liva i nformació que r eporta. H om endevina la seducció de l'estudiós per l'estudia t; una seducció, però. q ue no risca de tr ansgredir· la conte nció. H om e ndevina, també. el maneig d' una documentació copiosa, efectuada per l'autor a l'axxiu familia r del músic a Buenos Ait·cs, contr·aslat i completat amb les infonnacions d els familiars de Pa hissa. A4uella abundància documental (algunes mos tres de la qual són transcrites adienlme nt), pe rò, no ha nbassega t l'autor del Uibre, que ha sabut en tot mome nt d ur a terme una tasca dc selecció d'allò a utf> nticamenl representatiu. "sense fes prèvies. sense d evocions adquirides en el santoral d e la música i sense complexos de cap mena .., a fi de pode r· "estudiar el1> documents sense esperit de rata de biblioteca, biografiar sense rrarra1; catalogar sense arxivar i analitzar sense dissecar". De tol plegat, e n r esulta un trcuall de lectura molt inlet·essant, sense fei..'Ugucsa, i complementat amb una escollida selecció d'iHusLracio ns. L'o br·a es be neficra també d' un disseny ac ura t e n Lots els as pectes mate rials i fo¡·mals. La biogr afia és ve rtebrada en h·cs grans a parla ts ("AntecedenL'l, fo rma<·ió i p rime r passos", ' ·La mad urrsa"'. '"El p eríode ar·ge nu"), en cadasctm dels q uals són t"epor tals els pr·incipals esdc,re ni.ments pcr·sooals i artís tics de Pa hissa. Precedin t aquests apa t"La ts, dos blocs previs situe n "El marc" (que crnlra Pahissa en els seus contextos català i argentí) i " Pa hissa, l'home, el teòr·ic i el creado r" (una sintcsi ex tra ordinà riament reeixida dc l'estudi que sc~u e i x) . E l volum es clou amb el "Catàleg" mus ical, d'articles, pr·òlegs i llibres de Pahissa; i uns ·'Apèndixs", en els quals destaca la Teo- ria del si.çtema intertonal. Aques t llibre fou p rt•e ntal el 5 de ma rc; u In ala d'Arlt'S d<•l Co n~dl Superio r d 'Tn ve;, tigar i o n ~ Científiques. e n un at'lc r n el qual fo ren intc¡·prctut ' uns Lieder dc Pa h is~a pet· J oan Cabe t·o (tenor·) i \lnnucl Cabe r·o (pia no). Cr·ec· que és un volum inr po r·Lant. 'Tant d c bo que, llegint-lo, rs timuli ris intr r·pt"e ts a t"edescol11·i r i u divulgar· l'obra dc Pahissn, al"a feli çme nt integrucla al fon s dc la Bihliolccn dt• Ca talunya, a la qual l'al agrair la inicia ti va d'4•dila t· a t1ucsl volum i la scvn prorJucci6 C0118CI-\'Üent. r P.A. Espriu i Malagelada, Agustí: Coral Sant Jordi. 50 aniversari Co ra l Sant J onli. Di puto· ció de Bnrrelon n Ba t"celonn 1998 l Cinquaulemtr·i clt• In Cora l Sant J o r·di, l' admi,·a hlc• agrupació coral qu o c reà i comandà Oriol Mar·torcll, ha estat cele brat úe fo rma plural, a mb pr·cdomiui -com és lògic- dc l 'a ,~ li v i ­ tal musical. H o ha estat, també, amh l'edició d'aquest esplèudid volum, concebut i pe nsat com una de les fit ct. j ubilars. Abans d'aquest IUbrc, era de consulta obligada, per conèixer· la traj ectòria i la significació dc la Col"lll Sant J ordi. el volum L'Oriol Martorell i la Cora l ant Jordi, edita t el 199 1 a n a u del r·elleu en In Li tula ri tal de la dir·ecció de la Coral. Al costat d'aqudl treball, complrmr nta nt-lo i e nriquint-lo, cal posa r des d"a r·a aquest llibre ntagnífic s ignat per Agustí l~s­ priu i Malagelada. Al meu parer, l'enccr·t inicial é>s l'cncilrTec fet a q ui n'és Jlautor, Aguslí Espriu, en qui conflueixen, entre moltes altres t·ondicions que el feien la persona idònia dc porta r a bon te rme la comesa, dur¡¡ de bàsiqu es: ..e r cantaire a<·Liu de la C01·al anl .l ot·di i E pm...cir un bagatge intcHectu ul de primr t· ordr·e. D'aque,;t tla!"l"er, n"é cxpo tu•nt d ar l' auto ri a {compa rtida a mb d·altre;, coH ahot·al.io r·s) de l'estudi lp roximació històrica al m ite de inera , gmH"donnt a mb el Pre mi erra d' Or· d' assaig, i de la biografia a lvador F:.~priu. 1 la condició de membre In Coral, a la qual pertan y des ciri 1974, és garllntia dr la t•oneL-.:ença dir·c<·tu clels ft• ts i esdevertim r nt~, rspecialme nt els dds darre rs au ys, marcats (no podia ser d'altr a man er·a) pels can vis inher e nts uls dc signe eslructut·al expr rim r nt nts pe r· la Coral. El u·cball d'A¡;ttbti E spriu lrn cerTaL de captar· l'ntr nt•ió del lector·, a mb un e:-.til pla ne r i a mh una adjt'rti,·arió justa, r·e ma rt•a nl no l'ola rnent Ics fites c'~r n cia l& dc l'entita t i Ics qu t> ma rcaren una inncxió profun da, s inó ta mbé (quan b·c:.cau) la 'ida quotid ia nn rl4' la cor·po r·arió. D' un mè r·it nota ble, j no gt> ns fàcil tl"assolir, és J'equililwi conceptual a l' hora d r comenta r les tenHions inte rn e~, pr·oper es e rt el temps, que a fec taren Iu colrrsió de l'agrupació. E l volum -en una dcsitjn ble nova eclit"i6 del qtml estic cert que hi seran esmenudes alglules imprecis io ns cronològiques- és divid it en sis períodes, cadasc•un dels quals és introdU:it per· 1111 a r ticle d' un a utor diferr nt, tots ells vincula ts cl'una fo r·ma o d' una altra a l'olwa d'Oriol Martorell: J ohrp ,1. Ai naud, Maria Ma r·to rcll, Anlo rú R os ~1 a rbà, Salvador Alsius, J oan Ba rril i Xavier Sans. Admesa la condició de \ Oium commemo ra tiu -en fo t·mnl !>umpluós. que qui sap si l'Oriol no hauria ttüc;,Liona t. .. -. cal fer UIJ e:;mcnl especial de la riqu rsn iconogràfica amb la r·eproduc<·ió d e moltes foLos, el conjunt dc toles les qu uls configura, apt"mdmac.lame nl, la meitat de l'extensió del lliht·e. ingú sem;ible a la impo r·tà nC"Ia dc la mús ica corul i a la pe tja que, al nost n • país, bi deixà Oriol i\la rlor·cll no pol dcsconèi' er aquebt volum, c ridat a ;,rr· una refe rència imprescindible. e P.A. fi(• 55 535 DISCOS Avlñoa, Xosé (editor): Mlscel•lànla Oriol Martorell l ni\t~ro,itol rlr Bar•t·í'lono Ban·clono I 998 quest \Oium és una nova anello dc la carlt'rur cl'homcnatges a la mt'mòr·ia d ' Oriol Mar·tor·ell suscitAts arrun dc la mor·t (a rn fo dos anys) d'uquc lln figurn t·u r•ismi)lic·¡r, Ré q ue 110 éA pus e· I pr·imr· r· que li tributa la Uui ve r·si lut dc Btu•t·eloua , és el lJUP s'adi u òp tinnrment a la llarga dedica t'ió docent universitirriu d ' Oriol Mar·tor·eU, iJriciudu el 1952. Aqul'&tu ilfiscel·lc'min és el fruit d'un cnl'i'IITt'C Ul' ' (rria de DulmuSI'S, dirt•ctot·n del Dcpar·tnmcnt d' Històr·ia dc l'Art dl' la Uni,cr·bilal dc Ban·clo na (e n el qu al Oriol :\lartorcll fou, r,ut•cess i' anwnt, prof<'l>hOt' tic clas>es pràctiques. pr·ofc:.¡,or· enca rrega t dt' cur·,, cated ràtic d 'uniH:r~ita l, director de departamen t i 'icc•dcgà) i n' ha e~ tat edito r \.o<é \\ iñoa. El Uibr·e ;,'artic· ula en ducs par·ts ben dift•rent•iadcs: la que té co m a Lrmu monogràfic el ca mí menat per la universitat espa nyola per assolir la integració en r·l seu si dels t!SLudis de musicologia (un objectiu a la conbCCtlció del c¡ual Oriol Mor·toreU esmerçà llargs es f or· ço s des dc la unive r~itut i des dc la seva co ndició de diputat al Padamcnt de Catulun ya) i la pròpiament misccl·llmia, en una plur·alitat temàtica en què so bresurten, òb' iamcnt, els r·eferits a mú&ica coral i a pedagogia dc la mú,i¡·a. La re~pos ta un ànimement positiva a la petició dc treballs (una trente na) diu bé l'afec te i l"admiració a (prè Ol'iol :\Iar·to r cll es féu c rediLot· pe r part dc la lmiver..ital ca talana i eo,panyola. El bloc temàtic central és glossat per un r·eprt'sentant d e cada univer·,itat 11uc imparteh: es tudi& dc mu&icologia; i el bloc d c miscr H à nia €-s a cilr·r·cc d ' un ampli ventall dt:' , ignatur·cs. de co mp etència indisc utible en la seva esprdalitat; com és natu ral , ar¡u esta varietat ofe r·cix un pauorama plural i Ç<lntt·astal, d c en suggc l'iments i en visions inèdites dc Lemes d'interès inn cgaiJlr. Un lJj. brc, en sum a, que, uit ra el valor imrínscc d elo tre balls, és un testimo niatge palpable de la rrconcixença del món univct·silar·i n una de Ics scves figurt:'s <'Oetànics. e P.A. A 168 56 536 FRESCOBALDI: 11 prlmo libro dl capricci John Bull, orgue. H armonia )lundi, 79071 iS ls capricci de Gi r·olamo Fresco baldi (Ferrara, 1583 - Roma. 1643) són obres dc maduresa. Escrites e n contrapunt imiLaliu. la E SC \'a ror·mulació combina l ' im puls t'Ílmic de les tocrate amb la serietat ront r·apuntís ti ca dels ricercan 1 les canzoní. El se u mestl'e Luzzasco L u zzaschi (ca. 15451607) fou Ull dels IJI'C('Ul'SOl'S d'aquest gr·au estil ol'namental. També l't'bé la inllui:-ncia dc Gcsualdo i rlels mús ics d e l se u entorn. E ls caprirci desenvolupt> n un tr·e ball imitatiu a par·tir d'un únic motiu, arli culat e n un procés dïll\ c t·~i ó, augmentació o di sminu c ió i cx pe r·imentac ió hannò ni ca. De 'ega- d es, el "subjecte'' e, for. mula mitjançant l'heu. c?Td ut, re, mi, fa. 'Ol, la: ~ al~res -com és el ra, dr llirza de Ruggiero- tl motiu inicial és in•pirat 1 partir d'una cru:acteril?;¡. ció musical del peroonat. ge literari del poema Or. Lando furiosa. interpretació dP Butt a l'orgue f' fruit d'tm trebaU iuteJ.Irr· tu al acm·at. L'iJrtèrpret é> un músic complet: iiii'es· tigador amb u~a bibli0 • grana exten sa, pedagog a diverses universitats, di. rector de conjUJJts imtru· mentals, solista a l'or~ue i al clavicèmbal. .. , aque.t; ab·ibuts palesen la sm capacitat. però uo impe· deixen que. en algun mer m e nt, la interpretació dels capricci de Fre>ccr baldi ens soni més prope· ra a la correcció mu,i· cològica que a Ja fanta;ia. l\1. Uuisa Cortada La J olm JORDI Múslea violí ~g••l .ksi \lnnuel Ga 1(!; 0al'il11 o¡,.JJcdi, r oti e ió , ell l e JOSEP MARIA MESTRES QUADRE NY: Slmlonl11 en Ml bemoll rioll sol, r q1iano es 1996. Mu1 (OBC, Frunz-Paul Decker. clirertor) Ul'o con ~tt Doble concert per 11 ones IJue.- una Martenof, percussió I orquestro ron¡id~ral (OBC; Arlelle Sihon-Simooo"iL<, ones •lt les pel Branc• de br11nques ptcjutl i ci (Orrrues tro Sirufòoicn de Balears Ciutar•lt Pul ma i Su t,•ador Brotons, director), lromònims ~lurtcnot; Robert Anuengol.. perrustïÏÓ, i Kon~lnnrin Simonodtx, dil·ector). V11r11 per quatre (Esthe r Gó111ez, Carme OliveUa, Ester i Eulàlia \da López, piano). V11r11 per dos (E•t~r i Eulàlia 'ela López). CD \rs Hannorúca 038. Sèrie Pbooo< CD núm. 1. Edicions Ln ~fà de Guido. m~ inspir p!~>Ítors v laum mob ¡j,,n, ooh urlí. i tol " conslJ· IL..., i cl1 lll rinque '>li~ p~~>sa lidicdeb nregistrament interessant i oportú p et· aproximar-se a l'evolució estètica d e la música de ~le:>lres QuadJ·en y, ja que com prèn el període d e la seva trajectòria cr·eativa que va des de l'any 1970 al 1997, en què el compositor va aprofttndint en les teories rl e l probabilis me i l' alealorietat com a miljans estruct ut·ad ors de les seves con cepcions sonores (Doble concert) per· incorporaT progres- E ~:>iva nwnl en les seves cstru c lureb musicals conce ptes i re ts p e rtan yents a temps passa ts (tonalitat, cant s populars, coral s ha c hians), ris qu als, d escontextual itzats del se u entorn or·igina I, pr·oporcionen tll'l a dimen s ió poètion o r·i gina l a les rJ bres dc Mes lr~s. D'altra banda, la r·econeguda ~:>o l vència i pr·ofessionalitut d els intèl'pr·ets qut> p a r· ti cipen en l'enrcgist r·am e ut (O BC, Fr·anzPaul Oecker· - director-; OBC, Arlette Sihon-Simono vitx -ones 11artenoh Robert A.rmengol -per· cu ssió- j Konstanún Suncr no vitx -director-; Or· questra Simfònica de lla: lears Ciutat de Pa~nu 1 Salvador Brotons - djrec· tor-· E sther Gómez, Car· ' m e Olivella, Ester i Eu l'al'1 ~ Ve la López -pian11-; Estrr 1 Eulàl ia Vela López) guran· teixen absolutament Ulles versions ben fidedigne• a ' · de l'esperit de Ja niUErcn l\llestres Quadreny. • F. Taverna-Bech ~a dos • El con, dr la tèc1 :.en pat¡•n te. compo ltlló 110 J:tr reprc •in6 que e ima~nali, presa i el ¡ La in[( ¡ri J~sús 1tJI·Iabo1·a ~u, dr IIQrantr DISCOS es ror. l"hexa. >oL la; ¡,z¡~H ,\ rL R.A VIOU Jordi Cervelló ~ I ca, dt el >pirat a teril7.a. :r.onat. !ro- 'ma Or. UI ,..... \\G. An&~~;~~,~?!~~~~~~\.~ !}.t1 •1kk*t•..,f\ 'NIII ..,..,,,u._,. ... ,. ,_ , .,._ dt ·gue él llel·lec·pret és : iuye•bihGo. :lagog a BIS, di- !ÍÓ ÍIISlrU· 'orgue i aque;ts la se1a • impe- un DIO· relació Freocoprope- • IDIISI· mtasia. da ·de Eullli.l ;o -Simo· teooh -per· 1 SiJilo· : Or· dc Ba· alma i -direc· 1, Car· Eulàlia Ester i gara u· t uue> gues a ica df . t F. nal que aquests instrume ntis tes ban a c t·editat aJ llat·g d 'una impecable actí' ilal, ben conebruda en e ls nostt·cs ambients musicals. Una pres tació encara més mct·itòria pel fet de ser exercida sobre un n~perto­ ri sovint d ' una considerable dificultat tècnica. e Agus tí MouteUà JORDI CERVELLÓ: Músic• per a violí ~·cl Jc~úH GaJ"do, violí; ll~uel Garcíu Mornnlc>, pínt•; Da,icl BallcsiOroR, violí. Di.-e~ledí , r 1m 236-02 ol i que In produ cció de .J o nli Ce•·veU6 inclou unu t11o;iderable va.-ic tal dr ~mes i formac ion ~, Iu on-a condició d r violinis ta 1prdagog d"aqursl in:.Lrulltlll ha detr nninat a l!1111> dclo aspectes més gc!Uins del seu caLà lcg. E I contingu t d'aquest CD ho t lu.trn dc manen• cla •·a, amb un t·epe1·tori pr1· u tiolí sol, dos v iolins i violí 1piano escrit rnt•·c 1969 i 1996. ~! ostra -dintre d ' uae> constants moll gcnè riIJlles- una va rie tal eH lÒI ica 19nl>iderable, quP vn d es ~t les peccs d c vi rtuosismt iuspi rades, sen sr cap prejudici, e n moJcl s ~'mòn!ms dels vells comptJ·itors violinis tes (Per·petuum mobile i Fi d 'I, va ria,ion, sobre uu encomalldís i tonal Lema j u cu) a K construccions més ex'll-e, i elaborades (Sonata 111cinque tempi pc1· a violí :lli~ pa,sant pel dinnmisme lilic dels do~ Divertí m enti ptr a dos \'ÍoÜns. El coneixrmcnt directe 4t la tècnica d el , ioií és ~n patent en totes mlues1"' composicions, però Cerltfió no se'n sent esclau r:·r repl·oduir uns tòpics, •tnóquc es complau també, lllla~nativamcnt, en Iu sm·pr~sa i el gir iucspernt. La intcrpt·etació d 'A n1'1Jesús Gnrcín, amb la . • quan s'esr~l·labo rac1o, ~u, de Manuel Ga rcia lorante i Dnvid Ballesten,,, respon a l'impecable i òtreditat nivell pro fessio- Iardín& ~ Hesperra ~ lardín de He&perla \Jú•ícn coral c~pnn yola del \\ (ohres de Falla, E~ pló, Mom¡JOu, R. H aUfler í Monlsalvnlge}. Cot· de Cumbn• del Palau de la l\lúsica Catalana: .Jordi Ca~us Ba ve r, dít·ccto•·· AHSIS-SGAE •e~dc o l i que els autors presents eu a questa antologia representen un àmbit generacional rc la l.lvament ampli, es lracla, en Lots el s casos, d e ve rita bles " clàssics" de la música ibèrica d 'aquest segle que és a punt d 'acabar. D'a ltt·a banda, són compositors que han acara t l'esct·iplura coral de manera més avial marginal, Wl fet que genemlmenl la diferenc ia d e la 1·esta de la seva ¡n·oducció (si no es tractu d 'adaptacions d 'obr es precedents) sense llevar-li a tractiu, com podem veut·e, entre d 'altres, en l'evocadora Balada de JV[a llorca de Manuel d e FaUa -esnita el 1933 (sobre la Balada en Fa major d e Chopin ) per a Joan Maria Thomàs i la Capella Clàssica d c Mallo•·ca- o en l'anto lògic Cantar del A lm.a de Frede.-ic Mompou, de procedència liederfslica. També quatre de Ics cèle bres Canciones negras dt• Xnvier Moutsalvatge conse•·ve n tol el seu en- T cant indiscuti hlt• en la ve rsió cot·nl del matt•i' compositor, r i Pian/o di>lla .lfadonna el qunl ~:. una adaplarió d ' un ft·agment d c Ics Cinco invocnciones al Crucificada. I~ pecíficament coral l>s Iu densa La vaca cPgu d r M.ompou ¡,obre e l poemu bomònirn dr Joa n Maragall. Les Dues tonades 1/evnnti. nes cl'Òscar Espia ai'USC'n, malgrat la fino 1· d'e~c riptu ­ ru, una cerlu conv<·cwionaütut, i linulmen t t>IA 7h.>s epi/ (~fios de Hoclolfo llalffLet· ens moslrcn 1111 t·xcel·lentíssim c·ompos ito1; injustament et•lipsat, a ru usa del seu e~ li me.x it·à, pt•l ,¡eu germà Emeslo í el seu urbol C•·istóbaJ. El Co•· cir Cam bra del Palau d c la 11íJt.ica Cn ta luna aCl'editu el seu reconegut nivell profe&&ional, l 'll l'aspecte teC'nico\ oca ! i C'-· p•·essiu. so bre un rrpr•·tot"l que, si bé no p•·es<•nta les inLL·ieadeh difir ultuts del ll r nf,rua tge i procediment pròpies cir cc•·tcs estètiques més avançntll'S, requCJ·c ix una capat·itnl d 'assimilucifl i I'CHJCenlrnció força considen1blc. e A.M. TERESA BORRÀS: Cinc mlnlature& op. 142. Sardana op. 1021. Variacions &obre el ball de cavallets op. 102-2. Allegreflo op. 1O1. Adagio op. 1$7-1, AllegrefloPre&toAllegreflo, op. 157-2. E&tudl& per a oboè op. 1 1S. Torrent op. 146. E&t udls 4,5, 6, 8 I 9 per a trompeta op. 144. CD At·s llal'monio. Edicions La Mil dt• Guiclo T enir un C D omb una sclrcció de le .. produccion:, prò- pit·~ ¡t,. la il·lusió d e Lot compo .. ito•·· Ccrlnment, nc¡uebta mena d 'antologia m ono~c·àfi ca supo~a una cnrtu d e prc:.enluci6 llll miJlo t·able sempn~ que la 11elecció tin~•1JÍ la s uficient ' arieta! de contingut~> i Jes ohrl'S Liubruin unn cCl'ta pc •·sonalital pròpia que e'ití la monotonia, asprclt> sempre justificahlt·, que fi ns a cert punt pol és&er causada pe•· Iu Lraçu inhere nt d e l'eat.il dt•l composito1: Vorilahlcuwn t, si arrucst. plnntt•junu~ul no s'bu L.ingut en com pte, e n la majorin tlt•ls cusos el tan a nhelat CD mon og•·àlïc pol con vertir-sc en una anna ¡wrillosa, ja r¡uc posa e11 rt>llru els fonnuli s mes, e ls mome nt;, buits que s'ompiPn um b a •·Lesania q na n e l compo~ ilor· ha d e seguit· un ramí que no ¡,e sap p er· què es converteix e n una o ml.Jra fugissc•·a ... L'ho ra i mitja de mús ica dc Tc•·esa Borràs. en certs lllOIIICiltS SCmiJ)a CU UI'e en uquesl perill, malb•Tal la va rieta l d e les forma c ions que eHIJII'a: quartet i duo d e clarinets, el corno di bassetto, el quarte t d e llau Lt)S d e bec, Jn trompeta i l'oboè... Amb tot, lt~s obres, d ' ha nnonies a¡,rradoscs, d e tractament inslnune nta 1 for ça in Leressanl i amb un ritme volgudamt•nt vita Hs ta, semblen Lallatlcs toles per un mateix putró, un patró que passa pe r una dialèctica e nt1·e un Jlen bruatge d 'estil tradic ional/impression is ta i la necessita t d c mostrar una certa contemporaneïtat t·abiüda, j a que, sense .¡,oJució d e conlimüta t, els contorns d e la tonalitat dcsenvolupuls a mb eorrecci6 es veuen inquietats pet· un neguit avantguat·dis ta mul paït i totalme nt b'1'a tltït. Tan ma teix, si e l CD ri c Teresa Borràs s'escoltu amb les necessàries pauses enLJ·e peça i peça , Ja im p rcssi6 csu e vé més posili va , atès que d 'algu na manc t·a e11 la seva músi ca alena la sinceritat d'una compositora vet·titable ment vocacional. e F.T.-B. 168 57 DISCOS Edició de diverses peces del cant d'estil valencià .. ,, ,, Antologia del cant "•leaclà INSTITUT JOAN LLONG UERES (UU5-JH•J Fonotl'l'n dc Materials de músira tra!Ü~ional vnll·m·iuna, \ olum~ XXV i X.\.'YI. Editat prr la Con~ellt•riu de Coltur·a, Educació i Ci~ocia de la {;t•nl•t·alitat Valenl·iana. DiJ·igit per YireJ 1t 'lòrrt>nt i coordinat per J osemí Santh~z. PEDAGOGIA MUSICAL I RÍTMICA DALCROZE ESCOLA DE MÚSICA AVTOAITZAOA PEL DEPARTAMENT D'ENSENYAMENT DE LA GENERALITAT DE CATALUNYA Programació per anens I adolescents de 3a 15anys A partir del dia t de setembre queda oberta la inscripció per als cursos del 199&m. Rítmica: Pedagogia essencialment activa que completa reducació generat Relaciona els moviments naturals del cos, els ritmes artistics de la música i les capacitats crrnaginació i de reftexió. Llenguatge musical i estudi de l'instrument: 168 Grau elemental que prepara l'accés a Grau Mig. Classes per a l'estudi amateur de l'instrument. Matèries Complementàries: Apartir dels 10 anys. Taller de Tealre • tfiVeli Ai tf!VeD B Dansa lüure i jazz Programa per aadults CU~ DE F<lRMACIÓ PERMANENT DEL PROFESSORAT Anuals: •Formació musical en el Mètode Jaques·Dalcroze •Formació musical en el Mètode Willems •Improvisació al piano •Tècnica de la veu cantada oparlada •Llenguatge musicat Estudi dels ó:ferents elements que comporta ta música. •Educació del moviment segons els pMcipis de Jaques.Oalcroze. Té com aobíectiJ facilitar eltwre conlrol dels membres i ooa m2jor exptessivital del cos. oEsW d'ln ilstn.meli. Flauta de~ lau!a llêvessela, piano, guilana, violi. o()ansa llne i Jazz.. Intensius: •La flauta al'escola: 23124 d'octuble de t998 i 1~16degeneri 16117d'abrilde 1999. Responsable: Lys Vilà •El Cant Coral aPrimària i E. S.O.: 20,21 i 22 de novembre de 1998 Pro!ess01a: MireiaBarrera ·El Blues, el Gospell el Jazz clàssic: 6, 7i 8 de novembre de 1998. Professors: Ricard Gill Vidal i Cristòfol A. Trepat Carbonell Informació: Sèneca, 22 • Barcelona 08006 Tel: 217 18 94 • Fax: 416 14 48 58 538 Dimarts i dijous, de 9a 12 h. (matins) Totes les tardes de 2/4 de 5ales 8 h. i ha nombrosíssimes raons (rue justi.Gquen qtrr rn parlem - i rrue en par·lem molt bé-, d'aques t e nrct,<istn:unrul qui', ecütat amb encert p er· la Conselleria de Cultura, Educació i Ciènria de la Generalitat Valenciaua, dirigit c urosament per Vicent Torrent i coo•·dinat eficaçment p er· J osemi IÍnchez, presenta una mostra irllcressantíssima de les diverse form e¡, de l'anomenat cant d'estil valenciu. ver·itahle joia i autèntic emble ma de la rn(rs ica ètnica del país valencià i, pe r· ex tensió, dels Països Catalans, des del punt de vista anLt·opològic i artístic. L'edició. que presenta, en doble CD, tma seixantena dc documents sonor·s originals, executats, des del 1915 fins al 1996, per· ca ntador·s i ins trumentistes populars, e;,tà perfectament documentada amb trrs estudis complemeotaJ:Ít!, en ve rs ió catalana, anglesa i espanyola tols tres: el de Jordi Reig, Auètlisi musicològica del cant d'estil; el de Carles Pitarch, El cant valencià d'e.~til: apunts per a un estudi ronceptual i històric, i el de J osep-Antoni Collado, Estudi sobre el callt d'estil en H l'actualitat (1970-1996). Per als no iniciatb, convé explicar· que el cant d'estil o també anomenat cant a l'aire està difós al llarg de Ics te rres valencianes centrals, des de In Plana de Castelló fins a la Marina, i té com a peculiaritat essencial la improvisació melòdica amb la veu, sempre caracteritzada pels melismes virtuosístics. Els cantadors acostllm en a anar en parella, d'homes, dc dones o mixta, acompan yats, sempre. per la imprrscindiblt> figura del versador, que és qui improvisa r i text i el dicta, a cau d'orella, al cantador. QuaJl es contnlctn una "cantà", se'n fixa, abans d'eixir al carrer, l'itiner·ari i, doncs, davaul quines portes o balcons ra lddl cantar i, és clar, alguna cit·cumslàncin o carac terística de la persona destinatària dc les cobles. At1uesta dinàmica festiva, molL semblatrt u la j ottr tortosina, és e ncara avui ben viva a moltes viles del País Vale uc·iii. A més, el cant valencià d'rstil presenta dos tipus bàsics. qur es di· fcrencien, sobretot. pel seu acom· panyament ins trumental: les 1alrn· cianes o estils pròpiament dits i lc; " albaes". El grup instrumcotal quP acompanya els estils és una barreja d'instruments de banda i de corda polsada: c1arinet, trompeta. trom· bó, guitar-ra i guitarró. En cam•i.b '·aJbaes" s'acompanyen amb dolçai· na i tabal. Aquests dos tipus de raut sembla que procedei.,;en de la da11..¡ i estan empar entats. pel que fa al seu context funcional amb les jolf> de ronda, les jotes de quintos i lf, serenates. Les valencianes 11renrn nom numèric en classificar-se en l'u, l' u i dos i l'u i dotze (possible; refer ències als passos dc ball pel, trasts de la guitarra) i el nom de ll'S albades fa referència a l'hora en què són interpretades: l'alba. :El 1·estútat de tot plegat és, dours, exccHen L, tan l pel valor intrínsec deJ, documents sonor·s recuperats i reprodwts com pel rigor científic de les referències (datació i ordenació crooològica, citació d'informadors i de font>, transcripcions textuals i nHLiicals, ta· xonomia -tipus i caracteritzariír- i iHusu·acions fotogràfiques) i deli e$tU· dis explicatius, amb comentaris etnomusicològics, historicoreogràfics. ;o. ciològics, etc.. sempre complemeutani i necessaris en la mateixa mesura. Ar a, només cal desitjar doe> roses. Primera: que la Fonoteca dr Materials de música tradicional 11· lenciana continUí oferint-no> lrt· balls del mateix valor i de la mateiu qualitat dc recerca. gràcies al suport institucional i a l'encert deb ,tu~ tècnics directors i coordinadors. l. segona : que, vista la vàlua de ln tra: dirió històricament documentada 1 la importància musicalment dcmo~· ·· t l'edr· trada, constatab1es. mJtJa~~çan al ció, aquesta marufest.acJo cultur. continuï arTelada, tan viva i tnn I'J· l!ll e n el pr·esent i en el futur, perquè la 'resta al País Valencià, als Paí•o' ' • "fD'f Catalans sense aquests cant.,' · aq uestes' joies de Ja veu, acompa· n yada pe r· dolçaina i tabal 0 pel m~· hr li i la c01·da medi terrània. nose~13 pas d mateix . e Biel ererre' 1· PIU!!' E~ Generalitat de Catalunya lel :~à Ex pos ició Ara és demà - Catalunya. Reptes de futur. A CATALUNYA, ENTRE TOTS FEM ARA onaI ler la J de ia ru¡ sr,. ue es di. u acom. :s ralrn. 1its i le. ntal que barreja le corda 1, tromami.le. 1 dolçai· de cant la dan.<a ue fa al les jott• tos i lr, preoro tr·;e en IOS~iblr.s •all pels m de les bora en I. ,, done;, lStlC del> i repnr le les re· cronolil1e fonts, icrus. tn· :zaci4).. i EL BENESTAR DE DEMÀ. (eJ.s e:;tU· A Catalunya treballem per guanyar en sanitat, en serveis. Guanyar en natura, en educació. ris etnl)- En progrés. I tot, per guanyar en el més Important: Ja nostra qualitat de vida. Entre tots hem fet una Catalunya forta I sana. Som el cinquè pals del món en esperança de vida. 6cs. sr ruentari; ua. lues ro· ttca dr Jnalll· tOS tff· matth! Tenim 300 àrees bàsiques de salut. lla distància màxima d'un hospital se situa a només 30 km. A més, gaudim d'un bon sistema educatiu. Essencial per a la integració al món laboral I factor decisiu en el nostre benestar. Les noves tecnologies com l'intemet, la videoconferència i el cable faciliten el treball I permeten un estalvi de temps. Temps per gaudir en una Catalunya encara més solidària I acollidora. Entre tots, estem fent 1suport ara un pals amb un futur encara millor. e6 í'fu; dors. I, e lo IJ'3· ntoda i dmno>· ot l'edi· cullural tan vi· purquè Un pafs que tingui en compte les necessitats de tothom. Perqu è a Catalunya Ara és demà Catalunya Reptes de Mur Amb ol patrocini do: gasNé!t~al ; PaisQ> s. sr.n:-e compa· pel m~· no sena {j2 • ~.=- _ Amb el auport d o: ....... Aportació tocnolò9lco: i Pui¡! CAIJIWNTA -~~ RENFE I S 4 N 'rI ~ sono ea.-- . -----o...-o . . . . . lt coHIDorld6 dc Ñ'41llfll ~ A1ar111t ~IN~. BtoorM8T $.A... ~d'&t.da~ tklllrCIIb 011 fWt Ot ~ ICE\W'1l. CUCA. ~'c.ofut'ldacloC.......I* • o. e-IIAiart&.O.C ... s-._..,.- ..... ... -IUC. - -UCa;Q,..,_.~Inc.Mn.SA.. !t!om..,..._ ..._.ótAobólca. r~--.,_......,_,._,..,._S...UOC.UPV.