Revista Musical Catalana. Núm. 169 Novembre 1998
Editorial: Dades il·luminadores / PANORAMA Als 25 anys de la mort de Pau Casals / Al·leluia pel nostre Pessebre. Alexis Eudald Solà / El F.C. Barcelona a través dels seus himnes. Antoni Bassas / Jaume Cabré o la teranyina dels sons. Miquel Pujadó / Mikrokosmos: Música litúrgica Pere Artís / Tangents: Fer-ho diferent. Jordi Maluquer / Del seu affm.: Maria Àngels Anglada. Jaume Comellas / L'Espai obre temporada. RRMC / Interessant temporada d'òpera a Montpeller. Jordi Maluquer / Entre l'equanimitat i l'espectacularitat. F. Taverna-Bech / Cal acabar amb la llei del mínim esforç. Albert Suñé / Explicar l'inexplicable. Jaume Comellas / Música a l'estiu, des de Bayreuth a Savonlinna. Albert Vilardell / Permanència del disc de vinil i el giradisc. Jordi Martínez Catalán / TEMA El context musical del 1898 / El laberint musical del 98. Xosé Aviñoa / El Liceu també va patir el 1898. Jaume Tribó / El moment coral finisecular. Pere Artís / MUSICALIA Josep Vila. Nous aires a l'Orfeó Català. Blanca Amorós / Orchestre de Picardie amb Edmon Colomer; Montserrat Caballé; Claret, Kaplan i Kalichstein; Maurice Jarre. lluís Trullén / La música d'Enric Casals. F. Taverna-Bech / Una ullada a la música de Schönberg. F. Taverna-Bech / El 30è Festival de Jazz de Barcelona ret culte a la música afrocubana. Albert Suñé / SCHERZANDO Cesc / DISCOS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
BARCELONA Muntaner, 300, Xamfrà Lalorja Tel. 200 81 oo Sants, 304 bis Tel. 440 24 48 CENTRE COMERCIAL GLÒRIES Avda. Diagonal, 200, local B228 Tet. 486 01 87 BARBERÀ DEL VALLÈS BARICENTRO · Tel. 7 18 97 51 Hermosilla, 75, Esq. Gral. Pard~ Tel.435 89 MAORID-2 LA VAGUADA· TeJ.7304Sdl SUMARI t•evista musical catalana EDITORIAL PANORAMA O O O .ll·lt•luitr¡J!•I rros/rf• Pt·~ol'lll·t• p e r Alexls Euda ld Solà • W 1-'.C. llrrrt·t•ftmrr. tr trtwtl.l dPis SPII.'S hirmws • J murrt• Colu·(> u lo lcrtm)'ina Dmll':. il·luminadorl':. li.~ 25 l'lli).~ dt• In mori dt• f>nu Cnsals p e r Anto ni Bassa s A deL~ sotrs p e r Mique l PuJadó W Jllikr·trlw.wws: i\lríslra " litrlrgic:rr" • 'l'wrHt•n ts: Ftw-lw tlljè•rt'lll p e r P.A. p e r Jordi Maluque r • a W • • •• •• •• •• •• •• • • TEMA MUSI CALIA J ...pVII• SCHERZANDO DISCOS Dt•l.>~•u uffm.: .1lario Angl'l$ Ang ladcr p e r Jaume Come llas L '~.<ptri obrt•l••m¡)(lradrr p er RRMC lntt•rt•>.<nnt tt•m¡J<Jrudn d 'òpera a .1/antpeller p e r Jo rdi Maluque r ¡.; ,¡,·¡• l't•'lrurnirrrilal i l'cspeclacularitat p e r F. Tave rna - Bach Crd rr(•abor am/1 la u,.¡ del rnfnim (!.iforç p er Albe rt Su ñé Bxplicar l'irrcxpliccrillr p e r J.C.C . Mr't.•ict• a l't•stiu, dc.1 tlt• IJayrPrtllr a s fillOli li"'"' p e r Albe rt VIla rd e ll i>Prrrwnl>rwia eh•/ diNe dc• virril i el giradisc per Jordi Martlnez Cata ló n El ('()11/eX I rrrrtsÍCtJI rlt•/1898 Ellrrberitrt mtrsit•al rlel 98 pe r Xosé Avlñ oa El U rt•u wmbé un !Jlllir e/1898 pe r J a ume Tri bó El m om t•fll cora l Jinisecular pe r Pe re Artís Jo.,ep Vila. '"'·' crires a l 'Orfe6 Català p e r Blanca Amorós Orrlwst re df' Pit·arclie amb E elmon Colomt•r; Mont5<•rral Cabal/(>; Claret, l\llplmr i Knlichst<•in; Jllaurico }urre p e r Lluls Trullé n ta músictJ tl'Enrit' Cm ttls per F.Tave rna- Be ch Untr u/lode• a /er nHísica (i(' Schl)ubl'rg per F.T.-B. lll :U)t! FtJ.~Iiual du }m:;z dc Barcelona ret cu/t u rJ la mú.,ica (lfrol'ubona p e r Albert Suñé per Cesc 3 .SI3 Siñifònics f i TEMPORADA 1998-99 nal de que at Seg< 1ura, 1 que SI1 mitjan superE avanç: ORQUESTRA SIMFÒNICA DEL VALLÈS Concert n• 1 Dissabrc, 28 de novembre de 1998, 12 h. Concert n•2 Dissabre, /9 de desembre de 1998, 12 h. CONCERT COMMEMORATIU DEL 25è ANIVERSARI DE LA MORT DE PAU CASALS FESTIVAL DE VALSOS I DANSES DE MOSCOU AVIENA Salvador Brotons, director M.l. Glioka Russian i Ludmil·la, obenura i\1. Mussorgsky Danses perses de Klwmmxina P. I. Txailko\·sky La bella dormem (selecció) J. Strauss Veus de primarera, mis op. 41O VIsca Hongria, polca ràpida Marxa egipcia op. 335 Sense problemes, polca ràpida Sang 1•ienesa (mis) Lluís Claret, violoncel Jordi Mora, director L. van Beethoven Leonora núm. 3 (obenura) Enric Casals Concen per a l'ioloncel i orques!ra R. Schumann Simfonia núm. 4 Re menor El d una [ na a Concert n• 3 Dissabre, 23 de gener de 1999, /2 h. Concert n• 4 Dissabre, 17d'abril de 1999, 19 h. Concerto• S Dissabte, 8 de maig de /999, 19 h. Jordi Masó, piano Robert Hart Baker, director Manuel Porta, violí Salvador Brotons, director ORFEÓ CATALÀ (Josep Vila i Casaiías, director) L. van Beethoven Simfonia núm. 7, op. 92 La Major P. I. Txaikovsky Concen per a piano núm. I M. Ra,·el Pal'ana per a una infama difunra S. Brotons Simfonia mim. 3 P. Sarasate Fanrasia sobre temas de Cannen M. Rm1 Bolero (Patrocinat per Fundació Caixa Penedès) soprano a determinar Montserrat Torruella, contralt Francesc Garrigosa, tenor Josep Pieres, baix director a determinar W.A.Mozart Rèquiem guit. A nis teri ciutad !rals, 1 ~DA~ Patrocina i organitza: ta des brada nen ls dels s gUI, S. acusat tin, d' pecte , Un 1 despeE minist Catalt compe Aqu Abonaments: de 4.860 a 14.31O Localitats: de 900 a 4.000 Venda d'abonaments: del 28 d'octubre al 6 de novembre Venda de localitats: a partir del 13 dc novembre Informació i venda: Palau de la Música Catalana. Tel. 93 268 lO00 Sf ~~~ócl~~ PALAJJ ~M7 ~ Orquestra Simfònica del 'Vallès La< des de xió nl( del qu sions EDITORIAL El passat 30 de setembre el diari "El Periódico" publicava un article molt interessant respecte de la de pesa en béns culturals a l'Estat espanyol. Hom fa referència a un estudi publicat alhora per la Conselleria de Cultura i per l'In tilut d'Estadística de Catalunya, basat, enh·e altres fonts, en dades computades de l'Enquesta de Pressupostos Familiars que elabora l'lnstituto Nacional de Estadística. Ens trobem, doncs, davant d'un material de gran fiabilitat, fet que atorga al document una força innegable. Segons l'estudi al·ludit, a Catalunya les despeses de Ja llar corresponents a cultura, incloent-hi tots els conceptes, assoleixen la xifra de més de 301.000 pessetes, que significa el 5,7% de la despesa bruta de les Bars. Al mateix temps suposa una mitjana de prop de 160.000 pessetes per llar catalana. Aquest darrer guarisme supera en el 42o/o la mitjana estatal i l'apropa als referents europeus més avançats. El diagnòstic oficial és en principi falaguer i demostra que Catalunya posseeix una sensibilitat cultural, sempre en termes estadístics, autènticament europea. Lna altra cosa és que aquesta despesa sigui ben equili- Dades brada entre tols els components del ventall cultural dels segments socials. O sigui, si hi ha decantaments acusats, en positiu o en negatiu, d'una manifestació respecte de les altres. Un guarisme que ens sembla especialment important de l'estudi és el volum de despesa institucional que rep la cultura i de forma concreta la que depèn de l'Administració central, de la qual deriva, en darrera instància, en el cas específic de Catalunya, la de l'autonòmica. Recordem en aquest sentit que aquesta és una competència absolutament traspassada. Aquí hom acusa una descompensació molt vistent segons el que s'exposa tot seguit. Així, mentre que rep el 2,7% de la inversió en cultura del pressupost del Ministeri de Cultura, Madrid en percep el 51,2%, la qual cosa significa que cada ciutadà català és destinatari de 860 pessetes cada any de fonts institucionals centrals, mentre que el ciutadà madrileny se'n beneficia de 19.287. La diferència és tan abrupta que supera les expectatives més pessimistes sorgides des de l'evidència del quefer quotidià. I, per descomptat, convida a una reflexió molt seriosa. En definitiva, denuncien un greuge comparatiu enorme, a partir del qual tot ciutadà atent a la realitat cultural de casa nostra pot establir conclurions molt fàcils. I això abasta des d'aspectes estructurals -equipaments, indústria-, als més immediatament operatius. Recorrent al tòpic que Catalunya és un País de peatge, en el camp de la cultura aquest tòpic esdevé evidència. il•luminadores tra ica /ès l69 5 PANORAMA Als 25 anys de la mort de Pau Casals Arran del 25è aniversari de lo mort de Pou Casals, lo Fundació Pou Casals ho promogut diversos octes de record del músic insigne. Han estat centrats, bàsicament, en el muntatge d'uno exposició fotogràfica itinerant (Beouvois, Andorra lo Vella, Girona, Puigcerdà i Terrossa) i en lo celebració de diversos concerts o càrrec de I'Octuor de Violloncelles dirigit per J. Bernoert (Andorra lo Vella, Universitat Catalana d'Estiu o Prado de Conflent) i del Quartet de Violoncels de Barcelona comandat per Lluís Claret (Andorra lo Vella, Girona). En un futur immediat són previstos concerts i exposicions o Madrid (febrer de 1999), Reus (del 13 ol 29 de novembreL Barcelona, el Ven- drell i Lleida (entre desembre i gener de l'any que ve). L'exposició ho tingut el complement d'un cotòleg excepcional, Pou Casals. Lo passió per viure amb lo reproducció de les fotos d'aquella exposi: ció retrospectiva. En evocar lo figuro de Casals -els trets de lo qual prenen més nitidesa o mesura que passo el temps, i ols quals han contribuït estudis de rigor històric inqüestionable, lluny de qualsevol panegíric-, "Catalunya Música/Revista Musical Ca. tolono" li ret homenatge amb lo publicació d'algunes de les fotografies abans esmentades, amb lo transcripció d'uno selecció de sentències del gran músic i amb un treball sobre El Pessebre. d lltJfrt 4rtta, ee Ytwey el Casals en la ciutat de València, 1901 11 L'ho reix 11 em SE dia h "Cada músic ha d'aprendre de to· car com si fos un solista i, a la ve· goda, amb la constant consciència que és una part indispensable d'un equip." PANORAMA "La vida és, d'entre tots, el do que més hem de preuar. El nostre esforç hauria de ser solament un: protegir la vida." rt ! l'any 1 cotà- viure, !Xposi- de lo el ~ rigor )I po- lSSO JI Ca- ) d'al., amb es del re. to· ll 11estre a Buenos Aires l'any 1937. A la btfa, en una visita a Charles Chaplln a Yewey el 1954 L'home que treballa i no s'avorreix mai tampoc no envelleix. Jo em sento renéixer cada jorn. Cada dia haig de tornar a començar." 11 Detall de la mà sostenint l'arquet (F. Henle) "El meu violoncel és el meu millor amic. Fins i tot estimo les seves cordes; quan són a punt de trencar-se és quan sonen millor." PANORAMA Per ALO D cians, a amb un ~ues, sl •e Nad adorno també 1 que~. I h pop Amb la seva esposa Marta (F. Henle) El mestre dirigint (VaJaitis) "La rutina és el més gran enemic de la música." 169 La música, aquest meravellós llenguatge universal, hauria de ser font de comunicació entre els homes." 11 ptr toU creacio1 tanta se liar i er festes. I la festa !ales d· ients pr rades r le~ scrr de l'Orc Des 1 per al nosallrt cultura piritual 1·ació d !ab. qu dalenc de.\prés drvots 1 Pau Casab en companyia d'Arthur Rublnsteln (Valaltls) Agraïm la col•laboració de la Fundació Pau Casals per la cessió d'aquestes fotografies \Íral -e ment e1 donada la, de nostra 1 fruir d d'unes debò cc harmon Jlerla s Quan laude 1 rroce F lori El desa d1 PANORAMA Al•leluia pel nostre Pessellre Ptt ALEXIS EUDALD SOLÀ e la mate ixa manera que amb e l pas dels mesos a rr·i hen, Jn·ecises, les diver ses estarions, amb el canvi d e ls colors i arnb unes olors hc n ca a·actcrísti~ucs, semblantme nt e n acoslar·sr Nadal, amb e ls llums i els adorns dels carre r s ens arriben també unes dctenninadcs mús iques. J no cm refe reixo només a lt• populars nadales, conegudes prr Iols, s inó a aque lles g ran creacions musicals que done n tanta solemnitat a la més familiar i entranyable de les nostt·es re Ics. Els dics que preced eixen la festa de Nadal, a tot arreu les sales de concert s'omplen d 'oients per escoltar l<'s tan acimirudes melodies d 'El Messies, o lrs sempre fa scinants cantates D rle l'Oratori cie Nadal. Des de fa pocs mesos, però, IJCr al gaudi i l'emoció de tots nosaltt·es, a tot aquest tresot· d e mltura -i d'autè ntic aliment espiritual-, s'hi ha a fegit una gra~ació d'El Pessebre d e Pau Ca·als. que és el nos tre o rato ri nadalenc més genuí. Finalment, de prés de tant i ta nts anys, al tle1ots d'aque ta composició mu•ical -entr e els crua ls o rgullosament em compto- ens ha estat donada la possibilita t d 'escoltarla. de pode r-nos r ecollir en la nostra rnés profunda intimat p er fruir d'unes melodies - i també d'unes paraules- quP són d e debò commovedores pe •· la seva har·monia, per la seva sinceeilat, Jler la seva bellesa. Quan l'hivern d e ] 996, al Palau de la Mú sica Catalana, Lawrencc Fostet· ens va ofe1·ir l' oratori El Pessebre, amb l'esple ndidesa de la versió que n'aconse , gllí, encara e ns va fe 1· en yorar més i més l'ex is tè ncia d'un Foto "històrica" d'Antoni Ros Marbà aixecant la partitura d'li Pessebre. Era el 26 de novembre de 1974 a la basillca de Santa Maria del Mar, a Barcelona, amb l'Orfeó Català, en la cele bració del 75è anive rsari del F.C. Barce lona (Foto: Olive lla) disc que avui, p ea· fi , ja posseïm. AHeluia, doncs, p el nosta·e Pessebre! Han esta t any& i 8ll)l> d 'anhelada espera. pet·què, tot i que n'existia un lloable e na·egistrament, nosaltres esperàvem que fos l'Orfeó Català qui en¡, l'interpre tés. I era d e justícia que així fos. Perquè va se1· l'Or feó Català qui el va po•·hu· triomfal per Lot el m ón i, mo lt significalivament, el va canl~IJ' u Pesglésia d 'Assís, a l'omhra d el Pobrissó de Dé u i ben a pa·op d'on nasqué e) costum tan arrelat del pessebre. Després, com tols sab em, 1'orato1·i es va pode •· sentir e n uns llocs Lan emblemàtics com l 'Odèon d ' He a·odcs r\tic, als peus d e l'Acròpoli, i aJ pala u de Ics Na c ions Unides, sen se ob lida•· mai e l monestir de Cui,à. on , s i la memòria no e m Lt·aeix, el me~:~ d e sete mbt·e dc 1966 va m podea· veure el M est1·e pe r última vegada en terres catala nel>. AHt•luia, don cs, torno a cridal· ex ultant per aquest esp lè ndid obsequ i uadalenc que tan gcnt:wosa me nt e ns han ofert els hcnt>rnè ri ls n~s p on sables d el acgeli di beogràfic ed itor de l'obt·a. Una olwa que, no ho venlem de viaLa, a casa nostra i e n tre nosalt•·es mateixos massa s ovin t ha estnt d e nigr a da en nom d ' un fal s pmgt·«•ssisme i d'una abs urda i mal <•nLcsa "modernüat''. El Pessebre> d C' Pau Casals, no és cap 9 5-19 PANORAMA 169 descobl'imcnl, no aporta res de nou - ni pretén aportar res de nou- a la his tòria del fet musical, s inó que, molt humi lmen t, d es d' una gra n admiració envers els grans mestres, i alhora també des d ' una emoti va fidelitat a la cançó popu lar, vol ser - i ho és !una legítima apot·tació catalana a la his tòt·ia de la música un iver·sal. Com a s imple afeccio nat, p erò com a ama nt apassionat de Ja música , d'això no en tinc cap dubte, perquè, en p1·imer lloc, p enso que El Pessebre demana ser escoltat set·enameot, sense prejudicis, tan sols amb els sentits lliurats a unes melocües que abunden i s'emparen de nosaltres gràcirs a una pura i s ubstancial be utat. AJ costat d' això, penso que El Pessebre s'ha d'escoltar amb la ment atenta a unes paraules que, partint d e la meditació que susciten les fi gUJ·es humils d'un senzill p essebre casolà, sola una aparent, només apa t·ent simplici Lat, són ca pa ces d e transmetre'ns un missatge corprenedor que ens parla d el Nadal de Cris t, sí, però també, i amb imatges que r ecorden R oís de Corella, d e la seva sang vessada que esdevindrà eucaristia i r esun·ecció per a tots nosaiLt·es : "Cull el ui i g uarda'[ anyades,/ qu~ un dia el demanaran/ àngels d'ales desplegades./ En una àmfora el du.ran/ sobre una taula parada/ i els meus amics en beuran/ per comunió amb la sang/ meva que serà vessada." Paral·lelament a aquest pt·ofund sentit r eligiós, a l' obra no es pot evitar, i és natural que així: si1,rui, una al·lusió, tal vegada no tan transcendental p erò sí molt més humana, a l lacerant dolot· que sentien el poeta i el músic en el seu vagareig for çós, lluny de Ja pà tria: "Que en són de p esta/ els p endents sobtats/ d 'aquestes muntanyes!/ Quan s'acabarà/ lan llarg caminar/ per terres estranyes!" P erquè el nos tre Pessebre nasqué del sofrim ent vi víssim que va provocar una inútil desfeta, nasqué de l' all unyament d 'a- I El p lloc al !rena Borcel ~ac presèr Gener Cotalè Borcel ladi re Ami Núñe2 Borcel Joan f de les Una cie les darreres gravacions cie l'obra cie Pau Casals amb l'OlC, l'Orfeó Català i el Cor cie Cambra clel Palau cie la Música Catalana òmplic lenir u Cor quell racó d e la llar on , any t·ere any, tols amb amor i ü·lus ió posem el nos tre naixement. I fou, precisament, d' aquest dolor i d' aquesta enyorança que va sorgit· p oderosa la cr eació dels artistes; així va ésser cr eat el nostre ontlol'Í , que h em d' es timar no només pct·què és nostt·c, sinó -raó essencial- perquè és bell. I si crec que és indubtable que qualsevol persona sensible es deixarà ca ptivar pels versos de Joan Alavedra, cr ec sincerament que més haurà d'exulta r en sentir aquests versos acompanyats p er la inspirada música d' un gran utista -i aquí em refer eixo tant a la plenüud simfònica del Preludi de l'obra i a la gr àcia exqtúsida de la Sarda.na, que clou l 'ofrena dels pastors, com al conju nt d e les àries i els cor als, i molt en p articular a aquells cors dels p astors i del s reis, d' una tan clara i ta n agradable reminiscèn cia b acchiana, q ue hauran de culminar en l'esclatan t, apoteòsic i triomfal Glòria eL Déu, un himne de pau que en s obliga a alçar-nos des de la primera nola com a mostra de r especte a l 'Altíssim i en comunió amb els homes que tan mabristralmen t h au sabu t lloar-lo. P er Lot això, com a devot de la música i com a català, vull ex· pressar públicament la meu alegria per aquest Pessebre que p er fi hem recuperat. Aquest él!, hi insisteixo, el nostre oratori que, fidels a una tradició, la nos· tra tradici ó, cada any en ltrribar Nadal hauríem de poder escol· tar a les nostres sales de concert, al costat de les altres grans crea· ci on s nadalenques dels grans mestres dc la música als c¡uuls, més que ningú, Pau Casals sem· pre va tributar un respectuós h omenatge. Un h omenatge que, ja p er acabar, des d'aquesta me· va alegria vull retre, amb l'a· graïment més sin cer, al mestre Foster CJUC ha sabut comprendre què és' i com és El Pessebre J' que, com a fruit d'aquesta clara compt·en sió, en s n'ha donat una versió tan excel·lent. I amb eU, vull regraciar també l'Orfeó Ca· talà, els altres intèrprets i tots els qui, d' una manera o altra, ens l'han fet possible. A casa de cadascun de nosaltres, a totes les llars de Catalunya, a partir d'a· r a i en a rribar Nadal podrà re•· sonar un Pessebre. El nostre Pessebre. AHeluia! mcac1c s temel ( ria ani' grossa, cessi tat compos, !'5coltar per Jll'i que fa e sicious , en aqw cinc pet rèpoca, raluós els anh< ens han 1923. na l'anc Club B Rafael ] !ocialist JlOpular ra O'au famoses pina, L, oL'Em¡ ElBI anys, p! un ho11 PANORAMA El F.C. Barcelona a través dels seus himnes El passat dia 22 de setembre va tenir lloc al Palau de la Música Catalana l'estrena del Cant del Centenari del F.C. Barcelona. ~acte va comptar amb una important presència institucional -del club i de la Generalitat-, i amb l'actuació de l'Orfeó Cata là i de l'Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya, sota lo direcció d'Antoni Ros Marbà. Amb la presència de Josep Lluís Núñez i la resta dels directius del F.C. Barcelona, del conseller de Cultura, Joan Maria Pujols, i d'una representació de les seccions del club -especialment àmplia la d'handbol-, l'esdeveniment va tenir una notòria solemnitat. Com s'ha difós pels mitjans de comunicació, el Cant del Centenari és una composició amb text del literat Ramon Solsona i música d'Antoni Ros Marbà. Aquesta obra va cloure un miniconcert en el qual les al·ludides formacions coral i simfònica van interpretar un repertori d'un acusat contingut simbòlic - des de la sardana Juny a El cant de la senyera, passant pel Cant dels ocells. La interpretació repetida del nou himne barcelonista va ser rebuda amb aplaudiments intensos. L'acte, durant el qual van fer parlaments els autors i el violoncel·lista Lluís Claret, va ser obert pel conegut radiofonista Antoni Basses, que va llegir un document que ens complau reproduir, ja que el contingut transcendeix el mateix àmbit social i cultura l que promovia la convocatòria. de la ll ex- meva ~ que :sl és, ·a tori !llOS· rihar ~s col· 1 cer~ crea· ~ra~ ¡uals. sem· ctu6s que. r me· r f a· estre :odre bre i clara : una ) eU, ) Ca· tots un·a, ¡a de !S ]es d'a· re~· ostre en yores i sen yo r·s, a mics: Benvi nguts a l'estre na d eJ Cant del Cent enari. Aquesta tarda so le mnitzemel que ja és una u·adici6: cada aniver sa ri rodó, cada fes ta grossa, el Barça ha sentit la necessitat de ee le brar-h o amb u na composició musica l. Aquest que escollarem d ' aquí a uns minuts per pt·imcr a vegad a és el cant !(Uefa cinc en l a Uis la d e compo>irions de què el club s'ha d o taL to aquests cent a n ys. Aq u estes tinc peces r e trate n e ls gustos d e l'època, per ò també són material raluós per ente n dre quins er en tls anhels deJs bucclonis Les que ens han precedit. 1923. L'Orfeó Gracie n c estrena l'anomenat Himn e del Futbol Club Barcelona , a mb lle tt·a d e Rafael Folch j Capdevila (p olílic !ocialista, a u Lor d'u n a gt·amà tica popular) i música d 'E nric Mon' ra (l'autor d 'alguna dc les més famoses sa t·d a n es : La. santa es- S pina, La sardana d e les monges oL'Empordà). El Barça és a punt de rer 25 anys, per ò el m otiu d e la resta és un homenatge mu ltitudinari a El periodista Antoni Bassas llegeix el text que reproduïm abans del concert en el qual es presentà el Cant d el Centencrrl del F.C. Barcelona Joan Gamper que aplega 30.000 barcelonisles a l es Corts. Cu riosamellt, tol i el titol (Himn e d el FCB), es LTacta d'un birnn e a l fu tbol... Diu: " Visca el futbol, "E sport i Pàtria ens h an juntat en wt a bra.ç d e fort itucl", " Visca el futbol qtte ens farà forts p er heure g lòria i. llibertctt ". La voca c ió cata la nis ta d el Bat·ça hi joc enriquit amb ressonàncies d e combat", i ja apunta el "m és . que ut! eIu b" d' an ys a ventr: apa r e ix pels quatr·e costats. A ix í n o ser·à es tr·an y que fos només un parell d 'an ys m és tard quan 11 551 PANORAMA (en el dccut·s d'Lm h omenatge a l 'Or feó Català, precisame nt) una unànime xiulada a un a ltr e himne, l'espanyol, comportés e l tancamen t govematiu de l clu b. (P er cert, les pe t·ipècies amb els himnes es r epc lit·icn: el 1976, la interpretació d'El cant de la senyera a l'es tadi acaba amb e l scct·etari genc t·al del club a comissaria tota la nit.) El segon himne, titulat Barcelona sempre amunt, l1c LJ·a de l'escript o r Esteve Cal zada i música del pianis ta i compositor Joa n Dotnts Vila, compos t per a l es 11oces d' or (el 1949) no ba tingut Ja difusió que, seJJS dubte, mereixia. É s un himne en català, eu el més c ru franquisme, deu an ys despt·és d'acabada la guerra civil, a mb tma tornada que diu: "Fort com la ciutat que el 169 nom li ha donat, al nostre club mai no l'ajup l'adversitat." El 1957 s'inaugura e l Ca mp Nou i J osep Badia i AdoU" Cahaué componen L'himne de l'escadi, que de fe t és un himne aJ club. Éi> el famó s " Barça, Barça, Barça, és el crit que pels aires pregona l'esperit i la gwria del club", que va sona r per la megafonia de l'estadi e n so rtir els jugadot·s del 1957 a] 1974. És un cant més modern, cantable p els aficionats a la graderia a m anera d'are nga col-lectiva abans n o comenci el partit. Però el sah endavant e ns el portarà e l setanta-cinquè a niversari. E n efecte, el 1974 nei.x el Cant del Barça, Ilett·a dc Josep )faria Espinàs i Jaume Picas i música J e Manuel Valls Gorina. U n can t, ara sí, decididament pe nsat com a crit d' ànim, que com ida fins i Lot a picar de mans, fàcil d e memoritzar. El cant d el Barça explica amb admirable senzillesa el s igne del Barça d'aleshores, un dels més grans serveis crue el club ha fe t al país a l llarg dels anys q uaranta, cinquanta i seixanta: intcgt·ar ciutadans independentment del seu origen ("tant se val d'on venim, si del Sud o del Nord"), a l'aixopluc d' una sol a bancle t·a i El president del F.C. Barcelona, Josep Lluis Núñez, conversant amb el conseller de Cultura, Joan Maria Puials. En segon terme, Fèlix MUlet, president de la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana i vicepresident del club F. C. Barcelona i de la seva Fundació un so l crit: " ara estem d'acord, una bandera ens agermana". (Una fe ina d'integració que el Barça ja està fent amb Ics cada cop més espesses onades d ' immigració magt·ibina i suhsaht·iana. Hi ha molts nens aft·icans -alguns viuen ben a la vora d'aernes t Palau de Ja Música- que juguen al carre r amb la samarr e ta de l Barça, e11 u na demostració que, s i troben engrescadors e ls nostres símhols d ' ide ntitat i els nostres codis cultura ls, els faran seus amb un cost menor de co nvivèucja .) L'estrena del Cant del Barça va ten ir lloc la nit del 27 de novembre dc 1974. La inobl idable ànim a de la Coral Sant J o t·di -a ell no li ag•·adava que li'n digttessin fundador- Oriol Mat·torelJ, va dirigir apassionadament, amb aq ue ll en èrgic m oviment de braços tan caracterís tic, 3.600 veus de co •·als i orfeon s dc tot Catalu n ya plantades al 'ol tant del cet·cle central. L'èxit d ' aquest Cant va aJ"rossegar tols e ls eq~úps d e primera diYisió mancats d"tm himne, que eren Ja majoria, a encarregar-ne un. A mb l'excepció del tic l"Ath· letic de Bilbao, crue fa embogir San Mamés, són composicions amh poca ambició musical 1 nul·la imacrinació literària. Far· o cicles de conceptes com lluita o glòria, onen , més a\'Íill sense p ena ni glòria, abans dc co· men ça •· e ls partits. Arribem aJs cent anys dr ,•ida de la institució. El seu president, Josep Lluís I\úñez. ha ,olgut que a questa fita fos saludada per una composició de la qual e ls puc dir q ue té tUl guió solem· ne , un fraseirr o bressolador i que fa r epicar campanes en una me· na de Canticorum Jubilo, i que Hande l em perdoni. El mestrt' Ros ~Ia ··bà i l'escriptor Ramon Solsona e ns ban deixat una peça . Le nL, que exp ¡·1 c·a•·~t• nis. cons1S ba t·celon is tes del bicentrna•·1 que gegan tina que se'ns ha fet la lla vor eIe Gamper en un se"le. " M'a pr·esso a felicitar-los a tots dos a l'avançada. I l p e r cert, em consta que e 11 mest club ja Dada d inclour, cinc hil1 Amb Hin el ; però n< en gene graderi animar contrar canta d quetes melòdic de pro¡ tum re1 harmot ci6 de 1 dels gt que aq de gust "\ixí adoptat fllte ha rer. ffi quan el nesos t Ceauce. \en per sidenci; PANORAMA IYdtima Lliga, cxll·et del progt·ama de T\'3 Malalts de tele (pre~r nlal pt•r l'admirat Toni Solet·). En alt n•!:l la t it ud s amb més cultura musica l, o amb la indúst t·ia di co¡p·àfica e n anglès a favot·, Lt'nl'n m ~s so rt. A Anglater .-u, on e l Déu salvi la reina e n toposar la nat pe r· cent mil veus p t• ll dc ga llina , toles les aficions can ten u na ud ttjJiaci6 loca l d el sa lm Glclria, Glòria, A l·leluia. Lu grndct·ia Tlte Ko pe d ' AnCield Houd , a Liver pool, ja can tava a co t·, e l 64, She toves you yeah, d e ls i.eus paisans, els Bea tles. I ~s a ll ò a J~iv e r· poo l o n l'nfic:ió és capuç dl" gua n yar u n pat·til que s\•stà pr rd•••ll, e lla soleta, q uan s'esguq~~a me lJ rn amb e l You 'llnever walk alone {Mai no ca minat·às so l), capaç d 'esporuguir qunh.t'\ o l. A Itàlia han arribat a ada¡.~ta r· la pelita música nocturna cie Mozar·t, i a to l el món, q uan s'ha d 'entt·orlitzar u n campió, 110 hi ha millor música que la d c Quecn i el seu We a re the ra li mestre Antoni Ros Marbà dirigint I'OBC i l'Orfeó Català amb e l Cant d el Ce ntenari de l F. C. Barce lona , que ar-ne 'Atbbogir cio ns :!al i Far- jta o sense • co- Yida dent. o~aut dada qual >Iemi que 1 me¡ que estre tm on peça als ~J]8Jl feL la ;egle. tots Je el club ja està ¡w c pa •·a n t una vetDada de p oem es nadalen cs que inclourà la inte q w e tac ió d c tols cinc lúmnes. Amb tot, e ls ca n ts o himnes són el símbol mu sical del club, però no ens enga n yem, no són, en general, L'cina favorita d e les p-aderics de fi nal d e segle p e r animar els seus o a te morir els tOnlrat·is. Ara, a les g rade ries es rauta de tol: d es d'òpua a musiquete d'anuncis, rock i can çó lllelòdica. passant per sintonies de progt·ames d c TV. És un totum revolutwn progressivame nt harmonitzat per la mundialització de les modes, la globalitzac ió dels gustos, amb la desgràcia que aquests gustos, sovint, són dc gust dubtós. Així tenim l"'oé, oé-oé-oé... " adoptat arreu sense manies, i que ha passa t d e l futbol a l ca r l"et·. Hi ha un exemple històric: quan el Nadal del 89 els romanesos enderroq ue n el dic tador Ccaucescu, mentre e l pe r secrue i\:n per les escales del pa lau~we­ ltdencial, ct·iden "Oé, Oé, Oé, Ceaucescu ja, 110 hi és." Podríem dir que l"'oé, oé-oé-oé ... " és el ct·it dels sense c t·it, o l' him ne dels sense h imne. Hi ha al tres cants que hou passat d e l es llotges d el Liceu 11 la graderia d e general. AJs estadis s'atúma amb ft·agmenls d 'A ida i d e Carnum, sen se ordre, ni concert, ni partitutra, tú idea de Verdi o de Bizel. Al jugador contrari que es lesiona se li dedica la ranxera m exicana Cielito Lindo: '·...ay. ay, O)', canta y no llores". I a a lgun porter d e color se"L vol posar nerviós amb "ay, mama In és, to- dos los negros tomamos café". A Figo li canten "No pares, Figo, Figo", extt·et directamen t dc les discoteques, i a H esp li han fe t tma enginyissísima adaptació d el H elp, ayúdame ("Flesp , aytídame"), can çó d e l'es tiu d e l 71 d 'tm altre holandès, <'l canlanl Ton y Ronald . L'Òscar i en Fe rrer van d edicar-nos un "és su- perforl quan em menjo un me/6" des del balcó del Palau d e Ja Gene ralitat quan es va guanyar cltampion s. Exc uso castigar-los passa n t del ca n t a l et·it, però "este parli- do lo vam os a. ganar", "campeones, cn mpeone.s, oé, oé-oé-oé" o l'i udcste rruble ''fnera , fuera", són dignes de pitjor causa . I qu è pod em dit· d e ls cr·its dels jugadors u la plaça d e San t Jaume? Pl'r això, aprofitan t que avui este m u nint Bar·ça i mús ica, e m pe rmeto manlleva r la frase d e l'impulsor d e la Nova Cançó, Lluís Senahima, a Uò que "ens ca len cançons d 'ara", en u n "ens calen crits i cants d'ànim d'aret" aban s que només cantem e l mateix que a tot a rr eu, sen se fe r ni l'esforç de traduir. S i h e m adapta t la samarreta blaugrana a l&gustos d els te mps en n om d el m erclta.nclaising (i no ho estic pas c riticant), no pode m deixar l'exp r essió de l'afic ió que anim a en mans d e l fast-food c ultural i dc la improvisa ció. Pod t·ia set· a q ues t un deure pe t· assumir entre tots nosa ltres, he t"eus d e cent anys. Moltes gràcies. Per Antoni Bassas 169 PANORAMA La lletra impresa a través de la música Jaum e Cabr é o la teran yina dels sons Jaume Cabré (Barcelona, 1947) és un dels valors més sòlids de la narrativa catalana contemporània. Autor, entre altres obres, de Carn d'olla (1978), La teranyina (1984, guanyadora del Premi Sant Jordi 1983), Fra Junoy o l'agonia dels sons (1984, Premi Prudenci Bertrana i dues vegades Premi de la Crítica), Llibre de preludis (1985), Senyoria ( 1991, guanyadora dels premis Joan Crexells, Crítica Serra d'Or, Prudenci Bertrana, Nacional de la Crítica, i dels Lectors d'El Temps) · /:ombra de l'eunuc Per MIQUEL PU.IADÓ 169 14 55 ~ -Si e t sembla bé, l a idea fóra fer una repassada als Leus Jljbres, i veut·e com s'h i manifesta el món musical... P e r ce rt, e ncara que sembli anar a raur·e a la vella qüesLió de l' ou i la gallina. m'agradaria saber què fou ¡wimer per a lu, la literatura o la música. -Doncs segurament la música v a arribar abans . Per una raó biogràfica: a casa meva sempre hi havia !rag ut música, la v ida quotidiana girava al v oltant d el piano. T 'estic parlant dels anys cinquanta, postguerra pura i dura. N o teníem tocadiscos, i recordo haver coneg ut la Cinquena i la isena Simfonies d e Beethoven p er la versió a quatre mans que en feien els meus pares. Qtwn ja a inicis d els seixanta. quan tenia dotze o tretze anys, v àrem comprar un tocadiscos - un d 'aquells p etitets, amb l'únic altav eu incorporal a la tapa-, i v aig sentir-hi les mateixes simfonies, vaig anar f ent tota una sèrie de des cobriments sobre l'orquestració: ' ):th, mira: a.ixò és el vent, això altre són les cordes ... " T-h ser u na manera una mica esp ecial d 'introduirm e en agnesL món. A m és, molts (1996, Premi Ciutat de Barcelona, Premi de la Crítica i Lletra d'Or), també és prou coneguda la seva tasca com 0 guionista de les sèries televisives Lo granja i Estació d'enllaç. Una tarda del mes de juliol ens hem instal·lat al despatx de casa seva, a Matadepera, i hem conversat una bona estona sobre la relació que ha anat establint al llarg dels anys entre la literatura i la seva altra gran passió, la música, una passió que batega a moltes pàgines de la seva obra. sopars els acabàvem cantant corals de Bach ... -Aquest am.bient el va dur a eslud iar música? -No, el f et és que, d e nuísica, me·n vcúg an1arar, p erò no n'he estudiat. I això que vivíem crl costat d el Conservatori d el Bruc, p erò no hi vam anar a raure. Les meves germanes grans sí que ha'l'Íen estudiat piano, p erò els tres germans que veníem al darrere vam ha ver d'estudiar altres coses, la v ida era dura ... - Lla vor·s, els teus i n ter essos mus ica ls es van proj ectar... - ... cap a escoltar molLa nuísica. I llegir partitures. Això si, eh? Llegir música no em representa cap problema. M'agrada llegir partitures, sobretot si estic escoltant la música alhora. Una lectura "abstracta" d 'una partitura orquestral, p osenl p er cas, no la sé fe r: haig d e sentir el que Llegeixo. la m 'agradaria, p erò: seria una exp eriència extraordinlt ria. -I Ja música també es p•·ojecta cap a la teva obra literàr·ia , aix í que comences a escriure. De Lola manera, veig que entre tol els teus llibres, n' hi ha q ue són molt més "musicals", pe r dir-ho així, que d' alu·es. En les teves prime- r es obres, aquest interès no sem· bl a gai re evident... - Sí, és v erita.L. En el.~ primers llibres, els v olums de corlles Faules de mal desar i 1òqut>n a morts, el lema musical no ¡,¡ lé gaire incidència. Tampoc a la primera novel·la, Carn d'olla, ni a Galceran, L'heroi de la guerra n egra. EL primer llibre on hi ha una presència nmsicctl clara és El mirall i l' ombra. Parlar-ne em. resulta ara moLL llunyà -€3 va publicar l'any 79 o 80- . però recordo que el món de la música hi apcu-eix, no pas amb 1m gran protagonisme, però sí com lt re· f erència d 'un dels personatges. De f et, el moment en què entra la nuísica com wt element dramà tic plenament incorporal a la m eva obra és quan em tro· bav a en el procés d'elaboració de Fra Junoy o l'agonia dels sons. Es tracta d'una novel·la que vaig trigar molt s anys a ~n· llest ir, i recordo que mentre I e~· tava f ent tenia clar el personal· ge, p erò entre ell i jo s 'lravia 1!3· tablert una certa distàn cia que no sabia pas com escurçar. I això que feia potser més d'un any que conviv íem... . - Jublame nt, La teranyina 1 Fra }unoy són dues nonHr• que V<l ll aparèixer p r àclicame111 alhora, bla feia d'un in noy es ' -Ex a ra ser 1 lui qw ran/ la Lnafrc reixia aesprés Rigau , rridar Jeguir reure q conèixe família anys <l1 en tanc Junoy. coment. per apr em vai rosa qu li una¡. músic. 1 pas. -És l per:.ona ~'enten1 -I ta PANORAMA ·emi ~ és n a Lo del des- nem 1 re- dels Jltra que ;eva sem- mers ontes .laume Cabré signant exemplars de la seva obra e n una Diada de Sant .lordl 1en a hi té a la la, ni terra 1i llà ra és 1r-ne i -es però 1.sica gran a re· .tges. mtra ment 1oral . tro- ·nció dels tel·la en· l'es· 1 11101· o e.l· que 1 d'un ]1'. i ,)·les '10 11ent alhora, però La teranyina sembla feta a mb més t·api d csa, fruit d'un impuls. En can vi, Fra ]nnoycs veu més elabor ada. -Exa.ct.cunenl, La Lc~ r anyina va ser escrita dura.nt llit parènlesi qne em va ig permetre durant la redacció de fil· a .J unoy. ~nafrase de F1·a .Junoy, onttpareixia un p ersonatge que després va esdevenir el Senyor Rigau de La tc t·an yina, em va rridar l'atenció. Lla vors, vaig 'tg¡Lir aquell p ersonatge, va ig teure què feia i on anava, vaig conèixer ca.~a seva i la seva família. Vaig passar-me dos anys dins d 'aquest parèntPSÍ i, ttr tancar-Lo, vaig tornar CI Ft·a Junoy. Però reprenem el fil: et comentava qu e 110 sa.bia què fer per apropar-me al p ersonatge, i. tm vaig dir: "Dóna-li algnna r~sn que a ttL t'a.pa.~s ion i, dóna/¡ una passió teva." I el va.ig .fer rnrísic. Ell, d 'entrar/a, no ho era pas. -És ben cu ri6s, per·què ara el personatge sense la música no 1' ' ' .. entend•·ia, seria ben d ife r ent. -I tant! La prova és que vaig haver de començar lct novel·la de cap i de nou per tal de presentar la realitat del món ra./ com la veu un tnúsic. E l mrísic mira el món per les orelles, com aquell qui diu ... A partir d'cLquell moment vaig entendre que el fet musical, que m 'ittteressa·va tant, podia ser transmès mitjançant la paraula, o podict conformar-s'hi. Al llibre que vaig publicar a continuació, el Llibre de preludis, format per contes qiLe havia anat escrivint mentre durava el procés cl·etaboració de Fra Junoy (amb l'excepció de la novel·la breu que obre el volum, Luvowski o la desr aó) e/ món musica l és molt present. J cal tenir en compte que, si a Luvowski o la d es•·nó hi apareix Debussy com a p ersonatge, i l'ambient del relat ¡{im entom dels Nocturns de Debussy, a.i.xò és a causa de Fra J unoy: en la primera versió que n'havia f et, ni apareixia Debussy ni hi havia cap referèncicL musical. Fou després del Fra J unoy que el vaig reescriure tot donant-li aquesta dimensió mu- .~h·al. I els altres conles,ja tenen tlireciCimen t forma musica l, omb tftols com "Nocturn" o "Sang de violí". 169 - Po tser·, pe •·{,, t¡ue e ns aturem C'IH:aru u na ruiou en Fra ] unoy. S<•nrbln qtte la mús ica e l serveix -a iJans parlavf'S d c la visió del món des dt' la pers pccliva d'u n m(r ¡;ie- per establir la djmensió mo•·al d el pcr·sonatge, un per sonatge que u lilitza la música a l'hora d 'cnft·onlat·-se a unes jer·ar·q u ics qur no el comprenen. - Det fet, rota la novel· la és una reflexió sobre la tolerància o, si ho prefereix.es, sobre la intoleràllcia. f el p ersonatge del frare, que és 1111 ésser tan imperfecte, insegur o immadur com. vulg uis, té tanmateix un avan ~ tatge sobre els seus germ ans en religió: vin .feliç, p erquè té la m1ísica rt dins. Sap m tú;ica, en fa, i no ho pot ni ho vol evitar. Per ca.~tigar-lo , el reclouen en 1111 con vent diguem-ne antiacúst i e, 011 In miÍsica es considera més que Ull luxe u n pecat, on no canten, i si algun dia ho fan, encara és pitjor, perquè ho fan 15 s.:;s PANORAMA 169 16 556 molt malament. Ell ha de viure allà, i el seu càstig més terrible no és tant la solitud -fa de confessor de monges- com el silenci. Però llavors pren consciència que ell ja la du a dins, la 1mísicc1, i qne no la hi poden pren dre: a partir d'aquest moment, el personatge se sap lliure. La música representa, doncs, la dimensió de llibertat d e l'individu. La persona que vol impedir qu e la gent sigui feliç, pron intenta rà, castigar Fra .funoy, però només amb la mort li podrien prendre allò que fa la seva autèn t ica riquesa interior. Aquesta és, per a mi, la d imensió moral de la música, i no és sinó u na metàfora de la relació de la llibertat amb qualsevol mena d e fet artístic: elfet artístic, tu l'interioritzes, i llavors ja poden venir-te al darrere amb un flabiol sonant ... -Aq ues ta història també pod ria intnpretar-se des d ' una perspectiva social com u na aHegoria de la diferència, de la por que la ocietat sent cap a aque ll que és diferent, cap a aquell que es veu r epresen tat per L'a lba tros del poema de BaudeJrure ... -Sí, és clar, l'artista sempre ha estat un ésser incòmode, p erquè té ales invisibles. Tot i que el frare no és pròpiament Lli! a rtista, en el sentit social del terme... - Per ò sí és copsat com a iudividu "diferent"... Això em fa p ensar e n algunes novel· les modernis te . on els personatges no són artis tes en el senti t propi del t e t·me, p e1·ò r epresente n d ' a lguna mane ra la sensibilitat artística o la inte l·lectualitat: el pas tor de Solitud, o molt especialment el mossèn Llàtzer d'Els sots feréstecs. -No hi havia pensat, p erò sí que s'hi pot trobar un cert parentiu. -Al Llibre cie preludis comences un costum que ha arribat fins a L'ombra d e l'eunuc: les citacions, mitjançant partitures, de fra gme n ls musica l s. En aques t cas, la citació és tic De- bussy. E s LJ·acla d'w1 dels teLLS com pos itot·s preferits? -No, no necessàriament. Evidentm ent, Debussy m'ag rada molt, però no és un d'aquells referents que portes al cor... Ara bé, els seti-~ preludis els trobo extraordinaris, i en aquell moment segurament hi es ta,va m és interessat. A més, a partir d el moment que situes l'o bra en un context històric determinat -en a.qu.est cas, durant la Primera Guerra, Mnnclial, l'any 16 o 17-, una ''banda sonora" és molt útil a Chora de dibuixar L'ambient. I, en aquest sentit, Debussy m'anava molt bé: mor l"any 18, i en la meva nouvelle va al balneari amb la seva dona per mot ius de salut. -La primer·a de les narracions breus està p1·ecisament precedida d"una citac ió no musica l de Debus y: ·'Un total de forces disper.~es, això és la música. No sabria com, dir-ho millor." -Això PS una cosa que diu Debussy en el balneari. a les pàgines de Lm owski. però no m "ho he inventat pas jo: és una frase autèntica de Debussy. Les narracions queden així llig ades per una m ena cie fil invisible. 1 p er la música, és clar: "Sa ng de violí", p er ex,emple, parteix de la tradició gòtica i romàntica que s'estableix al voltant dels poders màg ics de la música. Aquest conte 'vol ser una mena de m etàfora sobre els anhels de p erfecció d e l'home, que t endeix a estavellar-se sempre contra el~ seus propis límits. - Parle m j a d' altr es llihres... Elm6n mus ical sembla força absent de La t eranyina. -La tc r·an yina és una novel·La amusical, dura d'oïda. f aquesta és una de Les raons per Les qual.s no la vaig fondre en una sola obro amb Fra Junoy, tot i que esta11 escrites gairebé allwra i comparteixen època i, parcialment, personatges. Els ambients, els climes, eren massa diferents. És clar que sempre hauria pog u t incloure a Ln teranyina un personatge m elò- nwn, però la muswa mai 110 n'hauria estat un elemeut L'ert~•. brador com a Fra Junoy. -Est ilís t icament. t~mh~ hi veig di f{'rències: Fra Juuoy ~m sembla un a noveH n pau.suda, q ue r es¡.>ira i es pr-en el sru temps. La teranyina, en t•nnvi, és n1és ¡·àpida i nerYiosa. Dt• \f· gades em fa la jmprrssió rl'un concentraL. amb sensibilitat contemporàn ia, d'aUò que al ~cgle X IX hauria pogu t ser una nove i-IH de sis-cen tes pàgint•s, - Potser aquesta impr~>s.lió L'aug m enta el contrast amb Fra J unoy. A Ft·a Junoy hi lw ,,ilenci.s. I on hi ha silencis -IOriH'III al nostre tema- hi ha mlÍsica. - Passem a Senyoria ... -A Senyoria hi ha ww qiiestió musical purament argumental, i és l'aparició de Ferran or com a personatge protagonista. Hi lw referències inveutades, p erò que v aig mireu· que 110 en· fressin en contradicció amb la v ida real d e Sor. EL vaig fer amic del poeta, un altre personatge important, i tots dos són els antagonistes de Rafel Massó, el Jutge de l'audiència. La mrí~i­ ca, doncs, entra aquí e11 el camp d e l'anècdota, del pur orgu· ment. Ara bé, des d'un altre punt de vista t 'haig de dir que La meva relativa formació musi· cal, un ida al fet que m'agrada molt llegir poesia, fa que tingui sempre molt en compte la musi· calitat del llenguatge: els pro· blemes que plantegen les afile· raciou.~, per exemple. i també tot allò relacionat amb el ritme intern de La frase. M'agrada poder llegir un text i que aquest text catLt i sol, tant pel queJa als fonemes com pel que fa al c·o1t· junt de Les oracions i dels parir· grafs. -Molta gent creu que aquc•~a ha de ser una preocupartó nom és de ls poetes, i se sorprèn quan és un noveHista qui parla així. - Però això és el que és real· rnent divertit a l'hora d'escriu· re! A mi, escriure prosa sera 11•0 m 'ag rada. L a prosa ha de tenrr alguns "plusos mi. tOLt un rit11 pensa/I gratuït nw11ca forma llibre ( un par hi aqu concret rítmiqt menys, Que Ito és tota bé: el I mé,s a pel que ra i 111 darrer, -tol ffnt ci• lfS, SO\ lil nan· -Rec oia des sohn. n protag1 pacitat lrat•és dant a. hra de PANORAMA 1ID L'erte. é hi y t'tn sada, 1 ;eu (ami. le ved'Ull t COll· segle una :s. ·essió b Fra silen:rnem :a. ies tió ~nial, • Sor •zista. ades. o en1b lo '5 fer •erso· s són 'assó, mísijamp :zrgu· altre · que nusi· rada ingui nusi· pro· llite· 1mbé ·itme !1 po· 1uesl à als con· wrà- uesta )ació prèn Jarla real· crirt· a no tenir L'eKriptor (dre t a) amb Josep Palau i Fabre i Baltasar Porcel alguns "plusos". T 1111 d 'aques t.~ "plusos" és la musica litat. Per et mi, totes les frases han d e tenir u11 ritme i lLitet m esw ·cr. co11rrets, pensats. No lú ha res que sig ui gratuït: és preciscunent. aq11esta numen. de g ra.tuït.at la que conforma un estil. C rec que e11 un llibre com S<·nyo ria pots llegir un paràgraf a l'atzar, i trobar/ri aquesta musica litat , q 11e es concreta en l'absè11cia d'arestes rítmiques o auditives. A ixò, cdmenys, és el que he intenta t. Que ho hagi aconseguit o no, ja é., tota una altra història. Aret bé: el llibre on he arriba t a fe r més a fons allò que desitjava, pelquefa a la uni6 cle literatura i música, és precisament el darrer, L'ombra dr l'eunuc. -l:ohra e n què L'espl a ies m és fent citacions musicals concretes' SOV ·IIll ·IOI <'b"1'8C1("S a l mateix fil naz-ratiu ... .-Recordo q11 e a Fru .Tunoy havm descrit un lrio cle Melldel.~­ soiJn. Mentre l'est(UI j11tjant, el protagonista utilitza la .seua caPacitat de fugir interiorment a . U tot recor, LC.' ICI tn US trave',.'' •1 e e dant aquest trio. Però en L'ombra de l' eunuc, en comptes de descriure característiques de les mtísiques que escolten o recorden els p ersonatges, en faig la transcripció directa. Si vols, és anecdòtic, com també é .~ anecdòtic que hi hagi ww referència musical clel mat ei;\1 t ipus a. les endreces del com ençalnent. Però no és tan anecdòtic si t'ho mires des del punt rle v i.~­ ta de quin é.s el plantejam ent g lobal de l'obra. A les endreces esmentades, hi lza un f ragmen t d'Alban Berg, uns compassos del segon moviment del seu Concert per a violi, que reprèn e/ Lema d'un coral de mort de Bach, que diu. si fa no Ja: "Ja n'hi ha prou, Senyor, ja n' bi ha prou!" La veu del violí no és sin6 un plany -de fe t , aquest és un concert de rèquiem. B Prg el va escriu.re en memòria d'una amiga seva que lzav ia mort m olt jo·ve. i ell mateix, quan componia el concert, esta·ua Ja. g reum ent ma.lalt. Crec recordar que el va acabar a l'agost i va morir e/ desembre del mateix any. L'abril del 36 el van estrenar a Barcelona ... -Ja que parlàvem dc constnacció global, cal esmentar que lt•:. mu tl'i'-t'S pa rts rle la nO\ c1· l~ lt>nt>n s u hparl!l titu lade ' de fornul mu~o it'n l: la p s·ime s·a està su bdi\ ididu t'n un Prime r ~lo' imt•n t: Anda n te (Priieludium ) i egon l\Jo, i ment: Allegrelo un ( cherzando ). I la $egona part de la Il O\ cl·l!a està formada prr u n Tea·n•s· l\lo\ imcnl: Allegt·o (Cnclt·n za) i per 11 11 Quar t MoYimt•nl: Adagio (Coral: Es is t gcnug) - 1(11<' s·c p r è n e l le ma del "Ja n' h i hu p ro u " q u e o b re la narració. - Perquè aquesta és exactam ent f'('Siructurn rlel Conce r t pe r u violí ci'A iban Berg . lÉs Ull conc·ert fet en du es parts, i cada part té dos m oviments. La nouel·lcz , d o11 cs, seguei:r amb ficlelitat l'estructura del concert. Un dia, esta va escoltant 1111 quintet de Brohms en un auditori, i vaig te11ir la sensoció, e11 wz mome11l concret, de ser conscient de l'estructura d e l'obra que esto va escoltant. Ja no es trnctava d el timbre o de les intervencions de tal instrument o de tal a.ltre, si11ó d 'una idea d e cor~junt. Lla vo r~;, t ot frnint d el plac>r de l'estructura p er fi copsada, 'Vaig intuir (ja portwva 111/S (tny.~ treballant en L' ombra de l'eunuc) com distribuir el m eu mat erial narratiu. De f et, 1111 personatge important per al desenvolupament d e la història toca el co11cert de B erg en el Roya l .Fe.stiual de Londres ... Doncs bé, Ja que a clins de la història hi ha via ficat aquest concert, un concert de rèquiem, molt nclequa t per als p ersonatges de la novel·la, vaig adonar-me que el.~ impulsos que movien el concert ere11 els mateixos que mo·u ien el conju111 de la 1neva narració. Lla vors vaig manllevar l'es trtLctura del concert a Alban B erg i la VCi ig adequa,r a la novel·lct. Per lt mi, ho rep eteixo, és en aqu est a obra ort, d'una mallera m és íntima, qneden lligades la miÍsica i la literatura.. Ta11t pel fet de passar d e l'escriptura ling üística a la musical en una mateix a pàgina com p er l'intent d e fer una aproxi- 169 17 5[;7 PANORAMA moció globa l a l'uniuer.5 musical. Potser algú em podria dir: " Posats a fer, per què no Lncloïes a.mb el llibre 1111 CD atnb la banda sonora que esmentes?" Bé, això és una qüestió molt personal. Hi ha gent que els agrada llegir tot escoltant música, i d'altres que no. Les bandes sonores ja queden indicades. Si algú les vol escoltar, l'accés no li serà gens d~{ícil. - Digu em que el que has fet és ma rcar tmes acotacions pe•· Lal que cadascú s'escolti in ter namen t la banda sonora de la narració. 169 -Això: la gràcia és precisament aquest nivell d'audició interna. Algú pot dir: ''Jo, aquest trio de Xostakóvitx del qual parlen no el conec." Bé, si hi tens molla curiositat, el pots anar a buscar. Sé de persones que, després de llegir el llibre, han anat a compra,r el concert d'Alban Berg. I si no hi entens gens, de música, o no t'interessa, les citacions queden com una referència cult-ural més, com quan et parlen enmig d'una narració d'un pintor que no coneixes, p erò que te'l pots imaginar segons el conte.,;t: saps que si és del Renaixement, pintarà .si fa no fa com aquell o com tal altre ... -Queda clar, en tot cas, que L'ombra de l'eunuc és, de toles les teves novel·les. aquella on es \ ' CU més clarament la voluntat d"esLabür una arquitectura musical. -Arquitectura que segueix la. línia d'una novel·la que admiro molt, el Doctor Faust de T homas Ma.nn. I això no vol dir, deixemho clar, que em vegi obligat a incloure la música en tol allò que escric. La música ja. la porto a dins meu, m'acompanya al llarg de la meva vida, i ja en tinc prou. Ara, si surt espontàniament, tampoc no la rebutjo, ni l'obligo a amagar el cap. -I, p t·egu nta ohügada abans d'acabar, quina és aquesla música que t'acompanya? Quins són els "teus" compositor_? 18 558 -A mi m'agrada la bona música. I definir què és la bona música ja és una. qüestió de gus- ''La música ¡a la porto a dins meu, m'acompanya al llarg de la meva vida" tos persona ls. Però en p rinctpl m'atreu tota la mzísica que pugui conèixet~ És clar que per motius d'educació i formació m'interessen més les obres segregades per la cultura. occidental. Altres músiques me les miro amb molt de respecte però no les entenc. Un Telwdi Menuhin pol fer llll esforç, suposo que sincet; d'acostament a la música hindú, sew·e a terra i posarse a tocar alguna raga amb Ravi Shankar, però és clar, això ho pots fer si et dediques en cos i ànima a la música, i jo sóc més aviat un consumidor de música - t un envejador dels compositors i intèrprets-, no pas un creador. Per tant, m'interessa tot el que puc en i endre, des dels temes trobadore.~cos tal com s'estan reproduint avui -amb la inseguretat de 110 disposar d'una notació musical fiable- fins a les composicions contemporànies. Evidentment, tinc algunes febleses: A lban Berg, és clar. l, molt endins de l'ànima, hi porto un nom que per a mi irradia en totes les direccions, que és Sclwberl. J a sé que alguns el consideren un compositor menor, no tan poderós com Beethoven, no tan complet com Bach... Quan estableix.es comparacions, Schubert acostuma a sortir malparat, com M endelssolm i Schumann -aquest darrer, sobretot en el camp de l'orquestració-, però quan entres en la immensitat de la seva obra., t'adones del seu impressionant poder d'expressió. També m'encanta la música de cambra de Brahms, que és una font inesgotable de descobriments, moltes coses de Txa.ikovski, tot Beethoven, tot Bach ... tantes i tantes coses. Ln cop entrem al segle >.x, les m1,. ves preferències ·ua.n més cap 11 Berg que no pas cap a Sch 011 • berg, pel que fa a l'escola de Viena. f també m'agrade11 Stra. uinsky, Bartók, Xostakóvitx Penderecki, Brotons... És evi: dent, però, que desconec molta música d'avui: en llegir Les programacions dels concerts, veus que hi ha molt.s autors del Xl'll/ i del xrx, però qu4n es programa un compositor actual n'hi lw per fe r festa grossa! És u11 peix que es mossega la. cua: no hi lw oferta. d'aquesta mena de nuísi· ca perquè no hi ha. demanda, però si el públic no la coneix tampoc no podrà crear aquesta demanda ... El que sí haig de dir és que em cansen, per monòlo· nes, la. majoria de les manifesta· cions del pop i del rock. -Assisteixes sovint a concrrts? De vegades hem coincidit a la sala Papet· de lVIúsica de Capellades... -A Capellades hi ha una ofer· ta interessantí.ssima de nuísica de cambra, i hi vaig sempre que puc. Però segueixo poc els festÍ· vals i els circuits. Em passo el dia escr-ivint, i la veritat és que surto molt poc de casa. Menys que no voldria, i molt menys que no li caldria al melòman que sóc. Però actualment exis· teix la possibilitat de comprar· te un disc i de sentir-lo a casa en les condicions immillorables que permet la tècnica dels com· pactes. Això fa. que puguis com· pensar les teves mancances amb una certa tranquil·litat. L'audi· ci6 casolana no substittteix 1111 concert, és clar: quan vaig al concert, més que no a sentir-lo en perfectes condicions, vaig ~ assistir a. un fet únic i irrepell· ble, com una representació tea· tral. Miro de seure sempre que puc a les primeres jiles, tot i que l'audició no hi sigui perfe~· ta: vull veure la suor dels mu· sics, com fan tal o tal posició, com es miren, sentir els grinyols dels arquets i fins i tol de les ro· dire.~ on seuen... Per a mi, 101 això forma part de la música. E: s. Un 1 me~ap a nolta XII fESTIVAL CASTELL DE PERALADA proveus JULIOL- AGOST 1 998 ::hòn- 'a de Straívitx, :vm i rama :i ha peix lti ha 7túsimda, . ,..,.. ~~ PRESENTAT PER: I \r\r FOMENTO DE 'Jneix CONSTRUCCIONES Y CONTRATAS, S.A. uesta !e dir nòto- ~"esta- AMB EL COPATROCINI D E : :erl5? 1 sala les... oferúsica tJ que GDD LAVANGUARDIA CANAL+ Auó1 PE~t~nA CA-VlJ.& t VINS CasiQosdeCataluqya {es/i- so el ; que !ett)1S reny.! Í/11011 PRODUCTES OFICIALS: I~ 'ReodySott exisJrar· •i $13YQ<_...,............. Wd!ID-. . (.jfi.lff i • o.-------'!J;;;JI " LAYHER. S.A. M • , 1111 ~1\-~llli'SOI/fl/;1~ casa 'Jbles com· com· amb wdi- x 1111 :gal !ir-lo riga peti· tea· · que tot i ,¡ec· LÍNEA AÈRIA OFICIAL: COL.LABORACIÓ ESPECIAL: ~ PIAGET SALONi. m AMB EL SUPORT DE : Generalitat de Catalunya Departament de Cultura MINISTERIO DE CULTURA • INAEM ••••• ,..5"1 1 1 1 Diputació de Girona o ¡tJ Ajuntament de Peralada ~~FUNDA C I Ó CAS I LLL DL PERALADA mú· ;ici6, tyols s ca· • tol a. El nostre agraïment a tots ells! PANORAMA Vila-seca inaugura nova seu per al Conservatori de Música MIKROKOSMOS Música 169 20 560 litúrgica" Estr J 11 Malgrat les disposicions conciliars -tant del Vaticò 11 com del Concili Provincial Tarraconenseen ordre a la funció de la música en els ades litúrgics; malgrat lo renovació del repertori, del qual el temps ha fet un filtre benefactor; malgrat tots els "malgrats" que un vulgui, de tant en tant solto la llebre de la sorpresa musical i un queda astorat d'allò que sent en ades de signe religrós. Els en diré dos exemples, viscuts no fa gaire. · A la capella del cementiri de Collserola s'aplega una gernació per dir adéu a una xicota morta en fructífera maduresa i per solidaritzar-se amb el dolor dels familiars. Un silenci punyent plana a l'estança. I en el moment del comiat la megafonia (que, en altres ocasions, he sentit com emetia fragments d'allò que hom anomena música clòssica) ens fa sentir la melodia d'aquell bolero la lletra del qual fa: "Bésome, bésome mucho, como si fuero esta noche lo última vez ... " AHucinont! · En un petit poblet de l'Alt Penedès, lo cerimònia matrimonial d'uns joves és motiu de goig i satisfacció per o tots aquells que els acompanyen. Lo celebració eucarística és subratllada amb els cants de l'ordinari de lo missa, amb el suport d'un orgue electrònic. En acabar -mentre els nuvis i els testimonis firmen les odes, abans de lo preceptiva marxo nupcial- l'organista engega l'olímpic Amics per semprfi! i uns fragments del Viatge o /toco de Lluís Uoch ... Home! Un jo vol veure lo bono voluntat de lo iniciativa, si considero lo base dels textos de les melodies, però... Els dos exemples poden ser presos com o simples anècdotes o considerar-los amb valor de categoria, segons la particular òptica de cadascú. El columnista, simplement, constato que som lluny de lo normalitat generalitzada d'uns mrnims de qualitat en aquesta faceta liturgicocultuol. Certament, ja han quedat enrere la febre dels cumbaiò i les desguitarrades versions de spirituols; però, massa sovint, allò que preval, musicalment, en les celebracions litúrgiques no és precisament el bon gust. P.A. l pa Elloc fr•IJ'CUI 4t j OII! \o11 ap ran~ H po•itor tJrió \3 Pilar U Pocs 1 brt•, Iu ' ~·tren:t1 ¡et¡tïènc rriht p 1987. E l'uiv.:r:.i .J,EUA Fi unir uauolle t108 és de 300 alumne¡, que actualment r eben ensenyament musieaJ a Vila-seca han !':.trenat nou Conservatori. El passat mes d'octubre obria les portes el nou edifici, a la plaça de Frededc :\Iompou, una conbtrucció on l'Ajuntament ha inver·tit 380 milions de pessele&. E~ tracla d'una de les apostes més impot·lants que Yila-seca ba fet en mat(>ria educativa, projecte que no es veurà deCinitiYamcnl acabat fins que finalitzin els acabats d\m auditori 1mnex amb capacitat pet· a 500 persones. Amb la construcció d'aqnet>L nou centre, els estudis musicals a Vilaseca haut·an guanyat ~>oln·rtol cp.talilat en infraeslructuri'S, malgt·at haver abandonat el punt cèntric dins la població que fins at"a ocupaven. Els espais (ttiJs del nou erlifiri sumen un total de 1.250 metre& quadrats amb, entri' d'aiLJ·e¡,, 22 aules d'instrument, sis cabines d'estudi, sis aules d'instrument i m(tsica de cambra. a més de hihlioteca, sala de cant i saJa d'audicions {aquesta da•·rera amb una capacitat per a 100 persones). La djstrihució 1>"estructura en tres plantes i soterTani, i dóna com a res ultat un ed ifici de 2.280 metres quadrats de supet·fície total conslnüda. La construcció d el nou Conservatori es va núciat· el novembt·c dc 1996 i s'ba desenvolupat en dues fases d·actuació que s'han allargat fin s enguany. No serà fin s al propc•· any que el Conservatot"i huu•·à recuperat totalment la no rnud ital, l¡uan l'Ajttnlamcnt escometi l' última dc les fases del p rojecte amb la construcció de l'audüori. Actualment el Conservatori dc Música de Vila-st>ca, que dit·igei.x Joaqubn Gart·igosa, compllt amh més de 130 al umnes a l'rscola de música i al voltant de 180 al consc•·- M valori. D'aquest, més d'un centenar ~>cgue ixen els estuclis segons el Pla del 66. mentre que la resta curoa el grau mitjà de la no>a ordenació educativa. La seva à1·ea d'influència no es Ji. mi ta només al municipi de Vila-seca, lot i que el49 per cent dels alumne; són del mateix poble, sinó que s'estén a la resta de comarques de dins i fora de Tarragona. De fet, més de 150 joves de fora del muniri· pi acudeixen al centre a rebre en· senyaments 1nusicals, xifra que re· presenta un 51 per cent del total dels alumn es del Conser vatori. Des rle la seva consolidació com a Conservatori, l'any 1978, la propos· la docent de Vila-seca s'ha apuntat com a pionera en la configuració dr l'ensenyament de la música a tol l'Estat. amb alguns aspectes que a posteriori s'ban recollit en la no\.a ordenació dels ensenyaments mostcals de la LOGSE. Ja. des de la se\a creac10, el centre ha parat una atenció especial a la formació dcb seus alumnes en la interpretació roral i orquestral, activitats que són fomentades des de l'inici dels eslu· dis al centre. Aquesta insistència ha donat fruits importants que es con· soliden actualment en quatre agru· pacions orquestTals (Orquestra de Cambt·a, Orquestra Handel, Or· r¡ucslra Corelli i Orquestra Lull>l· cinc agrupacions corala (Cor Sant Esteve, Cor Petits Cantors, Cor Mo· zart, Cor Vivaldi i Cor Mixt). i d'al· tt·es agrupacions, totes elles en J'lr· na activitat musical amb actuac•o•~s an·eu de les coma1·ques tarragom· nes i de Catalunya. Els ccrtàmcn• . més ÍJn portants q11e orgamtza ~·I Conservatori són el Festival de Mu· sica de Vila-seca i el Curs Interna· cional de l\f(tsica, que aplega jove· estudiants d'arreu del món. ultr e T' c>gh l.J pobl >(rel 1r rrntrats 1ue va Grenzig. El cic l5 dr se tilttlar ò matei~ 1 lberlwaE l'o rgunis l'abadia Hambor ment ho Bernnl, 1 serva lo•· reres, i penúh1m han Liz< Con~en•¡ 'ant Seb rmcert ; Ü.\lgenl( rttrió d~ Aques ptr la Fu - Ho1 Marte l pas E ciu homenat to dador d inoug,tr( al mrísi. plaça de tpJI i Iu Primpr ( /odf'IIIOC PANORAMA Estrenes d'obres de 1 Oè aniversari d e l'Associació Arpista L udovico Joaquim Homs l passat 12 d'octulwe vn tenit· Lju bljana, Eslovèuin, r~trcna d'w m obt·a pl"i.mer·euc a dt joat[UÍin llo ms. Es h·ucta d c Jou apunts ¡Jer a piauo, d ntud u rnnr 1925, és a dit·, qua n e l com poJtor ten.i n 19 un ys. Lu in tc q>re!llrió va set· a e iit..-ec d c In p ianista Pilar L6pez Ca•·•·asco. Pocs dies a iHms, el 25 de setembre, Ja saxofo nista Cm·ola Cny1w•·s t'trenava la composició Tres &et¡t1èlll:ies p er ( t. sw\W iiOJJra no, Cl!rrila pet• J ou<1uim H o ms l'any 1987. El concet·t va te nir Uo<· u In lnii'I'J'Silat d e Cut·olinn cl4'l No1·d, al; EUA. !l'malmeni , el d estucul pilUÚStn ~ranoUet·í Jm·di Masó vn c>sll·t•n m· ana all rn o bt·n d'Homs. Vn ser e l E Uoc a tlenar :1 Pla rsa el •nació es Ji. -seca, amne: que es de e fel, unici- ·e eute re· total ~om a oposuntat :ió de a tol )UeO 00\9 mUSI:;e1·a una , del; I iÓ CO· e són eolU· ully}. Sant r Mo· d'ni· • ple· ciOJIS .gonimeliS !B el ')Júerna· jove' Foto retrospectiva del compositor Homs WU } 4, d e juliol e tl 1111 COilCCI' l IJII C vn tenir lloc a Ja Casa E l.iznldc, a Bui·celona. La com posició es titula Set peces per a p iano i data del 1951. • Gu·a del Trio Werther T' e.glésia de la Santa C r·eu d el L poble alacantí d c Ped•·egue•· va I Trio Werther va fer el passat E juny uno giro de Ires concerts per Jordània i el Líban, un dels ~rel marc d'un cicle d e concer·ts ctnlrals en el seu ebplè ndid Ot'b'ue, 'JUe ra ser r·ealitzat pet· Genu·d Grenzig. El cicle el va inaugur al' el passat 25 dr setembre J osep Vicent Giner, titular de l'orgue, i el t'On t inuà ell tnatci.\ amb el Quintet dc Metall lherlwnss. E l 9 d 'oc tulll'e va ar.tu¡n· l'organista Peter Ba l' tetzky, ti.t u Iu a l'abadia de Sant J oLlll d11 Duis burgHamborn, a AJem1anya. Posteriorment ho va fet· l'or·ga nis la Miquel llernal, catedràtic d 'orgue d e l Con~trvatol'i Supe l'ior dc MC1sica d e Cartres, i la soprano J u I ia Rwz. El penúltim conce•·t el vu oferir· Estehan Lizondo, catcdr·àtir d'or·gue al Conservatori Supcl'iOJ' d e Música dc 'ant Sebastià, i va c lom·e el cicle un Cllncert a càl'l'cc d e l Co1' Cahanilles rl'\lgemesí i J osep C ine•·, sota la dilltció de Diego Ra mo n Lluch. Aquest cicle ha estat promogut ptr la Fundació Ser ve•· i P r l'ez. • per l'Orient MiLjà quals o l'Instituta Cervantes d'Arnmon, lo capital jordana. les altres actuacions van tenir lloc o lo Fundació Shomon d'ort contemporani també o Ammon, i o lo Facultat de Medicina de Beirut, lo capítol libanesa. El Trio Werther, format per Queralt Roca (clarinet), Albert Gumí (corno di bassetto) i Sílvia Vidal (piano), va interpretar en aquesta gira les Canciones populares de Federico Gorda lorca (amb arranjaments de J. A. Amargós), una estreno del català R. Humel, uno obro d'E . Palomar i dues peces d'Albert Gumí. • S'ha celebrat la tercera edició del Festival Ribermúsica "Més de 100 esp uïs o la el lema amb a ctuacions gratuïtes al barS r i de Ja Rihet·a" de Ba t·celo ua , agru· Or· l Cicle de concerts a Pedreguer :ia ba con· :a de Arpista Ludovico, tpistaAsssocioció que presideix la coneguda ori pedagoga Morfo Roso Col- l'S Homenatge a Oriol Martorell a Sant Boi de Llobregat I passat l7 rle .~etembre aque~ta. ECiutat d(>l Baix Llobregut va ;omenatjar qui jou director i fun.ador de la Cora.l Sant Jordi tot maugurant w1 monument dedicat • . EI monument és a la a1 mus1c. 1 ~e~f~ de Catalunya, lloc on Marto. I la Sant Jordi v an actuar el j~'~mer Onze de Setembre oficial de ademocràcia. • va celebt·m· Ja tet•cer u etl.ic ió d ' ut]u esta proposta e ls elies 16, 17 i 18 del passat octul}l'e. Les actuacions m usicals dd ftJstival, que abastaren tUl ampli ventall d'estils m nsjcals, tingnet·e n lloe a b m·s i locals de copes, museus, p nJaus, gale~·ies, espa.is d'nr t i tallct·s (]'ar tesa.uia, carrers i places, In Lnsílica de S1mta Maria del Mru· -<ruc vu acollir wt mact·oconcert on es vu oferir des de música meclieval a música contem porània- i el claus lloe del Con vent d e San i Agustí -amb tlll recital de cançons d ' autor. • vo-Monzono, va celebrar el seu 1Oè aniversari amb un cicle de concerts que va tenir lloc o les seus dels madrilenys museus Cerrolbo, Sorollo i Romóntico. Cadascun dels programes va ser adoptat o les corocterfstiques espedfiques del more que els acollia 1 van tenir un èxit considerable pel que fo o resposta del públic. Aquest cicle es va cloure amb l'estreno del titulat Cuento musical sobre lo historio del arpo, narrat per Rafael de Penogos sobre il·lustrocions de l'esmentada María Roso Calvo-Monzono. Porol ·leloment o aquests concerts també es van presentar diferents treballs d'investigació i es van convocar dos concursos: el Concurs Ibèric d'Arpo i el de Musicologia. El primer va tenir com o vencedors els joves arpistes Alfredo Otero, Andreo Mórquez, Elisa Medeiro, María José Corralera, Estíboliz Aldecoo, lrontu Aguirre i Moite Gorda-Bonet. • --=e. ·~ El ei' ~- 169 Concerts d'Anton Serra a Hèlsinki i Moscou I llautiata burce lon1 Al1t0n Se•·E ¡·a ha ofc1·t nt¡uesl estiu dos co nct·•·ts u HèJs inki i Moscou. A la capital lïnesu va uctuar· n Seuraassa a·i, en un r·ccitnl e n solituri amb oh1·es d e Murin Marais, Quautz, Bac h, lbr l't, Debussy i Gerhard, de qui va inte qH·etar· Capriccio. Pos te i'ÍOJ'mcnt es 'u lra~t lladar a Moscou, on va actunt· a la Sala l\1urade lis en u n rt•t·ita l ofE'rt conjuntame nt amb el pianis tn Ccnnacly Dzube nko, membn.~ clc·l Roman tir Trio. EL r et"ital va csta 1· in tegl'at pet· olnes en solitari pianista (Albéniz, dr l'<•~t mcntat C hopin i Bnahm ~o) i en d uo ( Rodrigo, Sa rasal<', Bizet, Faur·é i Poulc nc). Aquc.st J't•c ital va r es ultar cspe<·ia lmcnt important i va ten ir u na molt bona acollid a entre el públic, fe t que VIl afavori r un intm·canvi d e relacio ns del músic bar celoní a m b l'ambie nt moseovita que poch·ia u·a duii'-Sc e n una gira l' any vinent pe1· Rt'1ssia d ' Au ton SerTa j untament urnb la Camerata de Moscou, am b un p•·og•·ama que incloul'ia l'es trena d el Concert per a flauta i orqttestra d c Xavic1· 'llu·ull i d el Trípic tonal pr1· a clarinet i orquestra 1-ccentment gnvat pel quintet que porta el no m d e l compositor harceloni. • 21 561 PANORAMA TANGENTS Fer-ho diferent 169 22 Cada estiu, sentint una mica de música aquí i allò, sempre hi ha lo sorpresa, el fet musical que no respon o les expectatives. Enguany ha estat una coral, el brasiler Cor Equala d'lponemo. Era el concert de cloenda de l'anomenat Festivo I Internacional de Cant Coral Catalunya Centre. Tot es desenvolupava com s'esperava: bon nivell dels locals -la Polifònica de Puigreig-, lo pobresa subsegüent de dues corals modestes; el reconeixement al Cor Vivoldi que acabava de retornar guanyador del Concurs d'Arezzo ... Totes les corals disciplinades, plantades convencionalment a l'escenari esglaonat, amb un vestit que igualava els homes i les dones o bé uno camisa blanca i uno armilla blava que igualava nois i noies. I de cop surt uno troupe en la qual ningú anava vestit igual -el millor dissenyador de vestuari d'un West Side story no els hauria superat-, que s'apinya ol mig i mentre va contant es desplaço d'un costat o l'altre, insinuant passes de ball, si cal, i pel damunt es veuen boques, mons alçades, crispades, al servei de l'expressió. A sobre cantaven bé. El Cor Equole -ni un d'igual- es va limitar, però, al repertori brasiler de cançons de Gilberto Gil. En canten de Jooo Augusta, Arnaldo Antunes i Caetano Veloso. Ens hauria agradat sentir-los també en un repertori més comparable per equilibrar-ne el valor. De tota manera, el seu director, André Protasio, ens va semblar un músic notable. Tants anys de sentir corals, àdhuc d'exòtiques, i lo sorpresa és que trencant tota convenció també es pot fer música i bona música. A part dels instrumentistes de Carles Santos "que fan vida normal" qudn actuen, no hovlem vist gaires alternatives. Vejam quan uno filharmònica ens dóna la sorpresa ... Jordi Maluquer El clarinetista Miquel Àngel Marín, de gira per Espanya i Portugal quest clarinetista, nascut el A 1966 o la Covo, va realitzar el passat octubre uno giro per diferents ciutats del nord de Portugal amb el director i clarinetista nordamericà Barry Kolmon i l'Orquestro do Norte, de lo qual és el primer clarinet. En aquests concerts va interpretar el Concert per o dos clarinets, op. 35 de F.W. Kro~mer. Aquest novembre, Miquel Angel Morín torno a Portugal i inicia la gira espanyola, amb l'Orquestra de Cambra de Moscou. L'únic concert que s'escau o Catalunya és el 1O de novembre al Teatre Metropol de Tarragona, on interpreto el Gran quintet, op. 34 per o clarinet i quartet de corda (versió d'orquestra) de C. M. von Weber. L'intèrpret català va ser deixeble de Juli Ponyello o Barcelona i de Wolfgang Meyer a Karlsruhe, Aie- Neix l'Orquestra Camerart os concerts, m • al juny (Vilassar de Mar) i l'alt1·c al juliol (Pr enúà de Mat·) vau set· Iu p•·escutació de Iu novu Orquesta·a Camerart, que dit·igei.-x J ordi Colomer, amb obres de Buch (Con certs de Brandemburg, núm. 3 i 5) i Villa-Lobos (Concert p er a guitarra i p e tita orquestra). Aquesta formació, vinculada Let·ritorialment a la comarca del Maresme, h a nascut d e la voluntat d'una sèrie d e persones vinculades als àmbits m usical, polític i social d'aquesta comarca amb la finalitat de tenir tma formació musical profes!oional pròpia al Maresme. E orquestra posseeix, segons crue informa J oan Devesa, w1 bon nivell tècnic, un equilibri acústic remarcable resp ecte dc Iu sonoritat i l'afinació i una lechu·a de les pat·titures respectuosa amb Iu forma i l'estil de cada obra. Els dos concerts esmentats van tenir una gran resposta del p6b1ic, i hi vau col·labot·ut· com u solistes Alba Roca (violí) i Eduanl Giménez (clavicèmbal) al de Vilassar, i Antònia escalas (violí) i Jot·di Reguant (clavicèmbal) al de P•·emià, mentre qut: Marta Lm·cnz (fl auta travessera) i Elisabeth Roma (guitarra) van actuar a les ducs cites. D • manya. Ha actuat en concerts simfònics, de cambra i com o so· listo, i amb orquestres com lo Po. lish Chamber Philhormonic. Ha treballat amb directors com Pétér Eotvos o Enrique Bótiz, i omb el pianista Dalton Baldwin. • S'ha celebrat el XIX Encontre de Compositors a Mallorca ntrc els dies l i i 19 dc setembrf E passats va tenir lloc el XJX Eu· ront re In temacional de Compo:.i· tors Festival Illa de :Mallorca, que organitza la Fundació ACA. Les propostes d'enguany han aplegat un concert entorn dels com· positors contemporarús de l'orgue de Santanyí, amb els organistes Ar· nau Reynés i Miquel Bennàssar i ri contrahaixista Martin Gregg. i obre• d 'Antoni J.\'Iatheu, Antoní ) larlorell, Xaviet· Carbonell i Enric ferrer. La segona proposta, ja al Teatre Princi· pal de Palma, va ser Ull concert oto· nogràfic dedicat al compositor Lura Lombardi, amb la Logos Eosemhlr. El Le1·cer concet·t va ser dedicat al compositor palencià Claudio Prieto. amb el pianista Umherto Quagliata; i el quart va se•· dedicat a l'obra de Sa lvador B•·otons, amb una forma· e ió de quartet i una de sextet. Al cinquè co.n cert va ser l'Or· q uest•·a Simfònica de les Balea•:• Ciutat de Palma, dirigida pel seu U· tulat·, Salvador Brotons, la <ruc "8 int.er·p r·etar· obres del mateix B•:o· tons, Luca Lombardi, Cl.audio Pn~¡ Lo i Bartomeu Pocruet. F\nRimcnt, e darTer con cert el va executar el con· .. 't j un t instrumcntaJ Enconlres, dtri~ pe•· Agustí Aguiló, C[UC va ofcrl~ obl'es d'Arrnando Lorente, AJ¡ton• · Matheu, Bat·tomeu Arttgues. •Xaríer Cubonell i Mercè Pons. • er 11 15è Pr e 111 i d 'as saig~ Josep TJa llverd ncerts O SO· lo Po:. Ho Pélér 11b el 14 de novembre de 1.998 a les 21 hores "Tres poetas " (F García Lorca, A. Cunqueiro i A. García Calvo) a càrrec d'Amancio Prada. !( tors 21 de novembre de 1998 a les 21 hores Homenatge a García Lorca, emhre XEn- a càrrec de Carles Trepat (guitarra) i el Cor de Cambra del Palau de la Música CaLa/anc Director: Jordi Casas Bayer. nposique l, han ; com· 'orgue es Ar· u i el obrro torell. er. La 'rin ri· :-L mo· · Luca :mhle. cat al ' ri et o. ~!iata; ¡ra de orma· r Premi de poesia Màrius 'Torres J"Or· aJears ;cu lÍ· ue 1'3 Bro· Prie• el I con· JDI. Jiri~l oferir .ntoni :avier INSTITUT D'ESTUDIS ILERDENCS + Ajuntament de Lleida PANOR AMA Bons concerts d'estiu a Capellad es La historiografia musical d'avui ques t estiu passat vam poder A gaudir de bell nou amb quatre concerts de 169 21 = ~ = = diferents estils a Capellades, lots de gran categoria. Corn cada estiu, mercès a la iniciativa conjunta de Paper de \fúsica i l'Ajuntament de Cap ellades, s'l1a apropat la música a un públic més heter ogeni que mai, jove i gran. Els concerts ban estat Bassama, de música ètnica; la Kenl Couoty Youth On·hestra; el Casellas Sextet Folk; i l'Oriol Bordas Big Baud amb la Barce lona J azz Orques tra. Acruest darrer concer·t mereix una atenció t'Special. perquè Oriol Bordas i la seva formació són un dels conjunts de jazz més importants d'Espanya. Oriol Bordas és, sens dubte, un dels director·s més caris màtic!> del jazz europeu; in¡,tr·umentis ta 'ir·tuós, compositor, p ed agog, director·, eU ha impulsat el Taller de Mírsics, Les Escoles al Palau, Jazz en Viu, etc .. Lot treballant el vessant ludicopedagògic de ]a música i assolint l'encert de fundar fa tres anys aques ta meravellosa orcruestra. amb una impt·ovisació al vibràfon que ningú no podria superar. Una pt·ova del prestigi de la jove orquestra són els per·sonatges honorífics del jazz invitats, com Fr ank Wess. Bill David o Rand v Greer. el gran cantant que ''am p~der escoltar a la Font Cuitora de Capellad es, amb el seu impressiomm t cabal de veu, amb obres del mateix Oriol Bordas. Ra y Charle \ Duke Ellington, Cole Porter i d'altres autors cèlebres. Felicitats a tots i endava nt. e J ordi Badia i Sendra Mostra d'instrum ents fets per escolars partir d'aquest nou curs escolar el Museu de la Música de Barcelona exposa una selecció dels millors instruments fets per alumnes de 24 escoles que van participar el passat curs ol concurs Construeix el Teu Instrument, activitat pedagògica complement ària o les visites del Museu. L'activitat consisteix en lo construcció d'instruments inspirats o partir dels històrics del Museu i que reuneixen les condicions necessàries per ser usats musicalment. El possot curs van optar ol 111 Premi Clou de So les millors propostes entre un total de 213 instruments. Els treballs s'han de presentar per grups i els premis reverteixen o l'escolo de l'equip guanyador. • A 24 564 clll·s~s d'~stiu orgarútzal.\ E nperelsla Jordi Vilaprlnyó pa rticipa a Ge rshwln 100 Gershwin 100 commem ora el Centenar i Gershwin amb diversos actes fins a final d1 any I programa Gershwin 100 ve E commemoran t durant tot aquest any el centenari del naixement de Geot·ge Gershwin amb diferents actes, es>oE•nt d'àm bit inter nacional i promogut des de Barcelona a través d'intcmet (www.gersbw in 1OO.com). Aquest programa recull tots els _intèrpt·ets, els dlsros i les activitats que duran t tot aq uest any el> desenvolupen per celehrar refemèride. En l'apartat discogràfic, fins ara s'ban editat do, compactes: Gershwin & Co., del pianis ta barceloni J onli Vilaprinyó del Perugia, i G. Gershwin, del Quartet de Clar·inets de Barcelona. Recentment s'han edita t tres discos més : a càrrec de Jút·ia Tomàs i la seva ja zz ban.d Jamfecl Factory, de la soprano Rulh Nabal. i un altri' novament del pianis ta J ordi Vilaprinyó. Altre& intèrprets i formacions qne s'ban sumat als homenatges !>Ón, a banda dr ls esmentats: Barcelona Sax Quartet, Trio Gershwin, La Locomotora 'egra, el clarinetista Josep }Tira i I'Orque&tra Simfònica de Bat·crlona i Nacional de Catalunya. Diver sos intèr-pt·ets est:ranget·s també participen en el programa: el pianista nordamericà Richa1·d Glazier, el quartet italià Quartetto d'ArCfUÏ-, el pianista danès Lars Boye i el quar·tel belga Tactus Quartet. Cal destacar la coJ.Iabot·ac ió de l'Escola Superior elf' Teatr·c ) 1usical i la Filmoteca dc Catalunya. També, tal com s 'explica en l'article sobre la temporada de lJEspai, del 12 al 15 d'aquest novembt·e l'escenar·i acull el Ft>stival Ger·shwin l 00. • Unrversllat dc Girona, entl"e els dics 13 i 17 de juliol vat~. ni r· lloc la pi"Ïmera edició del Cur, d' Historiografi a de la \lú~ira. om. nitzat p el Dcpru·tament d'Història dc l'Art i coonlina t per Pilar Ra. mos, professora d'Història de la Música. Hi ' ' an participar e~pccialisteo i musicòlegs t·econegudíssims mu 0 • diahnent c¡ue van oferir· perspectives ben rufenmts i actuals de la fllll· sicologia. Entre eUs hi havia el professor Falisca (de la Uni\ersitat de Yale), que va realitzar un comentari minuciós i Lr·illant sobre el h·actat de V. Galilei Dialogo delia musica antica et de/la modema {1581). tot relacionant els canvis estilístics de final del Renaixement amh els proulemes d'afinació, el contrapunt i l'estil dels mad rigals. EI professor Steszewski (Unim· sitat de Poznan ) també va fer una inter essant aproximació a la bisto· riografia musical polonesa, i va plantejar p roblemes conrrets. com la funció social de les teories mu>i· cològiques, exemplificade s en el mite "nacional'' de Chopin i el realisme socialista. i també un acostament et· nomusicològic a la música polone-•a (masurques, poloneses i folklore re· gional) i L'ús crue en fan els composi· tors contemporan is. Diverses perspectives cie la musi· rologia francesa van ser pr~scntade. per la professora F. Escai (Ecole des Hautes ÉtucJes de Par·ís), que va po· sat· un èmfasi especial a la interdis· ciplinarietal entre liter·atura i ar~ plàs tiques, i al tractament socio· històric dc la música. D'aJtra handa, el professor Strohm ( niversital d'Oxford) ,·a mostrar exemples pràctirs de musi· cologia aplicada, com el de !"òpera del segle À VIII , relacionant l'eman· ci pac ió musical, vi t·tuosisme, amb la tradició literària i el dcscriptivisme de la naturalesa. També \' 8 tractar de l'autonomia de l'obra musical i dels problemes de periodització dr la lústòria de la música que suposen "el final"' de la redat mitjana i de la i!·lustració. Finalml'nl , Ocampo i Ramos van fer una valot·ació molt realista de les darTet·es te nd rncies de la teoria de l'art i la historiografia musical a E·· panya, respecti vament. La taula rodona C[llf' vo cloure e1 curs va plantejar nous interrogants sobr e la musicologia del futur. t ~1. Font L:~ ~ lo vo s;¡r el! que l'( vo org menat¡ Gorda El e< Et c. inici fX3C con e ronc pot tinc va U que St riód. una eu ve per exist hora nom fond D; deva d'Au cons ter e dat¡ d"aq Ause dec i! na i ~ir¡u que, borr qne infar genr le<; tr de la e..de· dent Jo tuts. dat dir e exac proj¡ sona PANORAMA Homenatge a García Lorca a Viena Di!tat< :irona. va te- l Cur, 'orga. ist/Jria tr Rade In istcs i 0 mezzosoprano Àngels Civil i el pianista Jordi Vilaprinyó, que 'o va acompanyar al piano, van ser els protagonistes del concert que I'ORF (Radiotelevisió d'Àustria) vo organitzar o Viena com a ho. menatge del centenari Federico Gorda Lorca. El concert, retransmès en direc- L te, va tenir lloc el passat 3 de setembre i s'hi van interpretar les Cançons populars recollides i harmonitzades per Gorda Lorca, les Set cançons populars de Manuel de Falla i l'obro Sonet o Manuel de Falla de Gorda Lorca amb música de Xavier Montsalvotge, obra en primera audició mundial. • Àngel• Clvlt 111110· >pecti- la ntn- ,¡ pro- lat de entari rac tat tUs ica 1). tot ics de s promnt i niler- r una histo1 1'3 , com IDUS!· 1mite lli sme ·nl el· onesa r e re· lposi· musi· tlades le des ra pò· erd isi arts ;oci o· es sor l) 1'8 musi'ipero ·man· mh la vi·me ac tar icai i ió de JOSCR deia ; van le les in de aEs· re el gants tlL Del seu afr111. St·a. Mm·ia Àngels Anglatla Ll·luslr·c escriptora imaginadora dl' violiniij tl's r·enls Estimada amiga: Com e n poc¡ucs altres vegades aquesta salutació inicial formalment obligada é, fidel a Ja realitat més exacta. A cavall d e l' admiració per l a seva obra i del coneixement pcn.ona l. per· a mi tan gratificant, el concepte té un valor· cada dia més afcr·mal. .., i no es pot imaginat· rom em Matis fà. Bé, això daL-rer no ho tinc tan dar·, pe r·r¡uè d e l que vull parlar-lj justament l'a JJigat amb Ja seva t·íca capacitat " imaginatin'' que ara fa p oc b a viscut un episodi exlraordinar·i. Segons que explic·ava el passa t 30 d'agost a "El Periódico" Ramon Mira' itUcs, vobtè ha protagonjtzat una història que, n'estic srgur·, mo lts coHcgues seus envegen. Uu pr¡·¡¡on a tg() "im aginat" -par·aula clau[IN' vostè, un mús ic c¡uc va " imaginar·" que havia existit i 4ue el vtr fe r pr·o tago nista d'una nove l·la alhora entra n ya ble i lrerncncla, exis teix. T é nom i cognom, té res idèu C'iu, es posa, fills i, a mé1¡, s'hi ha pogu l fondre en unn emotiva abraçada. Daniel, a quell luthier jueu que vos tè situa en un d1•vastndot· ca mp d 'extermini a la novel·la El violí d'Auschwitz, i q ue gràcies a la seva capacitat p er constnúr un v iolí pcd'cclc salva la seva vida, és l'alter ego d e J a•·qu!!s Str·otunsa, un jueu de 85 anys d'edat u qtú va saludar recentment a profitant la visita d'aquest u Ban·elona. Ell va ,•iure - és un dir- a \usehwitz i la seva condició d e violinista va resultar deci&iva pct·què avu i p ugui escampar arreu e n p er sona i també gr àcicb al se u llibre memoralis tic Tu choisiras la vie, la seva experièn cia i la de m ilers i milers que, ben altr ament d"ell, no van poder superar l'esborronador tràngol. E ntr·c e ls quals la seva esposa, que va ser e nta[oradu a una cambr·a d e gas amb un infant a l ven tn• amh vuit mesos d e gestació. I una germana que no es va poder casar, vic timu, tllmhé, de les tr·àgiques •·onscqiiè nei~>s d e l'holocaust i el promès dc la t(lral, que va espera r· set anys el seu r etor·n, ba esclevin¡,,.ut el par·r d'un de ls pianis tes més lranscen4lents de la gcncruoi6 actual: Mun·ay Pt'rahia. .lo, benvolguda Maria Àngels, li uchniro moltes virtuts. I la pt·i rn r ru i p er dnnurnt d e 1ot, la d e l' bonesled~t en el pla pe rsonal i e n l' inte l-lcctual. I això vol drr r¡uc en vostè olll'll i por·son u esd even en amb tota exaclituu una mate ixa rosa. Que l a seva escriphrra projecta idcalnw11t la ~rva p er so na i qne l a sc'"a persona srmhla sorgida dc ro r·ma nalur·al de la se,·a escriptura. Que en tols e ls per sonatges q ue " imagina", hi és tola votllr; t¡uc· ,,..,. dnn1u111 dl' l'r lueuhra<'i6 '·imaginativa'' i litl' r urin, t'ls seu s fill t~ lite raris I'Sta u amurats d1• \Ohl è. l aÍ\.Ò c-s t•l t¡IH' l'r N· que h a fel possible <¡ur la fil'c ió l':> lonrÍ's rea litat plena, fet qu e. imagino -i dibt·ulpi la n•dundi\11cia tan ins istida-, ha de cons titui1· el iiÚmmum th• Iu fPiicital de lot I'S<' t·iptor. L a confirma r i6 mr ~ plrnn d c Iu V('l'ilal i cie l' hoo eslcdal nentint. I ~& que \<OSt~, t't.ti mnda nnri ga , no cn•a deb dc l'artifiri, ni de~:o d e l'e'\l'r·c i1·i iutel·lectual espec ulatiu i fred; o de l'ufa11 y !''\hibicionista ; o empesa per un imper atiu profcs~ional mal r 11l¡.s que po1·ta n omplir· pàgines p e r pur· neguit d e no pt'nh·e quota de prcsèncin u la fit·u; o dc·s d ' un labo r ato l'i rxp e r·imental ri c fónnulcM r11 és o nwn ys ga~>tndc H, pre l!•n sioscs o soi-dissant or·i~inai H. No, vos tè c •·ru d es de la vjda; des de la rrue l'envo lta i «'l)lll11nrpla nmh espe t·it esponjat i l'!!p et·inlrmm t dt•ij ri c Ja scvu; d es de la que passa pe l8 r·acm1s mtís pr·ofund s cie la seva sen sibilitat, tan Lc11 a lime ntada p rr· una for·mtH:ió humunística vasta i ¡wr una c·utrgol'ia prn.onal selectiva. I és clar, la vida és el va lo r mrK uutèutie. El qu (' no fall a mai. EJ refcrr11t ubsul ut. En c·cr·tu mrsut·a, vos tè juga sobr·e segur. I t•stir ¡,cgm· qur IH) ho e nte nd rà com un retret. si11ó t~xucla mt'lll lot el contrari. Com l'elogi d efi niti u. Com aquell CJUf' \8 re r· J oan 1\laragaH a Pere Coromineb: "El11ostre llibre és w1 home", i que amb tanta cxa<'litud escau u la arva crració. I e n i ne' ituhle con ~t·t ¡iil-rwia. !-rra n amant de la música com é&, el n o¡,lrc ar·l es fa present sovint en la SC\ a obra - n arTutivu i poi•til'a- i hi plana amb un pL·ota gon i~omt• a vcgadrs e teri p et·ò 'iu i en algu ne¡, ocasions i fin s i to l oc upant un paper central. Tinc la impressió que ¡wr· a 'o~t è la mír"ira és un dels comp on ents més impor·tunl~ dr la complexa atmosfe ra que és la vida, Iu nulnt·a dPI qua I li ra ri u l'existència m olt p articular·m¡• nt ir·r·t·spimbiL•. PPr· això, a mb gaireb é tota p1·obabilitut, r n la imagiuació d ' un a p eripècia musical, rl ' un imprc~s j(lnaut contingut humà i tràgi c com el que cc11lra l'csmcntacla novcl·la, ha trobat aquell d osirlrr·nturn excr pcional qu e ratifica de finjlivamen t Ics cxcP I·li:·uc·ict~ d c la seva obr·a literària i el rigor· i l'hon t>s ledut t·rcalius. Tot un pr·ivilebri p el qual Ja felicito a mb una st•ntida i crescuda admjració . Del sru affm. Jaume ComeUn~< e PANOR AMA CONVOC ATÒRIES cÓVMPÓ~~~U~SE ~A~~~~~L PRg~ CESSÓ. A lo ciutat alacantina d'Oriola, les societats musicals Unión Urica Orcelitono i Cantores de lo Primitiva Posión "Federico Rogel" convoquen aquest premi, "Ciudad de Orihuelo", dotal amb 250.000 pessetes, amb un accèssit de 100.000 pessetes. Hi poden participar tots els compositors sense Hmit d'edat. Les composicions, totalment inèdites, han de ser per o bonda de música, amb un mínim, o bonda del guió del director, d'instruments: flautí, flauta, oboè, requinto, clarinet (principal, primer, segon i tercer), soxo (olt, tenor i bor!ton), fagot, trompo (primera, segona i tercera), trompeta (primera i segona), trombó (primer, segon i tercer), fiscorn, bombardí, tuba i percussió. Lo durodo ha ser entre 4 i 8 minuts. Per o més informació sobre les condicions de participació: Sr. José Manuel Espinosa, tel.: 96.530.07.45 ; o bé: Sociedod Musical Unión Urico Orcelitono. Centro Cultural Miguel Hernóndez. Masquefa, 2. 03300 Oriola. 169 Vlll CONCURS EUGENIO MARCO I lli CURS DE PROFESSION ALITZACIÓ PER A JOVES CANTANTS. Organitzat per l'Escola d'Òpera de Sa!Jadell (Associació d'Antics de l'Opera de Sabadell), c1ue dll·igl'ix Mirna Lncambra, el concurs té com a finalitat la selecció de cantant;, que participaran al curs (del 8 de març al 7 de maig) que dt•sen\"olnparà n barbiere di Sivigli~1 dc Rossilt.i i ctne es rep•·esentarà a La Faràndula de Sabadell el 29 de maig de 1999,, en la temporada d'òpe•·a del cicle Opera a Catalunya. Al conc urs, hi poden participar tols els cantants espanyols o estrangers residents a Espanya que tinguin acahndn la carrera de cant en un conservatori oficial o cqui~vaJent amb profcs;,or particular. Uedat màxima dels candidats éb 32 anvs. Ln data límit d'inscripció al cÓncu•·s, que Linch·à IJoc a SabndcU entre el 25 i 29 de gener de 1999, és el din 11 de gener de 1999. Per a més informació ,.obre els detalls del concuTS i els contïn,auts i el professoral del curs, cal adreça•·-se a: Associació d'Amics de I'ÒpeTa de Sabadell. Pl. Sant Roc, 22, 2n. 08201 Sabadell. Tel.: 93.725.67.3 4. Fax: 93.727. 53.21. 26 566 CURS DE MÚSICA MODERNA. El proper 7 de gener de 1999 el centre d'educació musical Diaulo inicia un curs de 30 hores, impartit per Xavier Fort, entorn de lo música moderna i dirigit a professors d'escoles de música. El curs tractarà de facilitar tant o nivell teòric com pràctic el coneixement dels elements característics i diferencials propis d'aquest gènere musical. Per a més informació: Oiaulo. Ballester, 45. 08023 Barcelona . Tel. i fax: 93.211.4 7. 91. Horari de secretaria: de 16,30 a 20,30 h. El Cor Albada col·labora amb l'Institut Europeu de Cant Coral I el 25 d'agost i el 5 de seE tembre el Cor Albada, membre de l'Agrupació Cor Madrigal, ntre va prendre part en una trobada de cors que va tenir lloc a la seu de l'Acadèmia Europea d'Otzenhausen, a la regió alemanya del Saor. La iniciativa consisteix en un projecte de creació d'un cor europeu per iai d'aplegar-se anualment en una trobada de treball. El cor barceloní, que dirigeix Esteve Narbona, va integrar-se en un conjunt del qual formen part agrupacions de la regió del Soor, lo Lorena, Luxemburg i Valònia, amb els quals van preparar la interpretació de l'obro Canto genero/, compost per Mikis Theadorakis sobre el més conegut dels poemes de Poblo Neruda. La participació del Cor Albada va resultar espe- Comensa el Cicle de Mús1ca Antiga n concert a cà...-ec de l'OnruesU tra Barroca Catalana. amb Josep Borràs com a soli~ta, obre aquest 5 de novembre la segona edició del Cicle de Mús ica Antiga a Badalona. Aquest cicle, promogut pel Conservatori d'aquesta ciutal i patrocinat pe•· l'Ajuntament , compta amb un total de cinc concet·ts que tenen lloc a diferents esglésies de la ciutat. L'O•·questra Barroca Catalana, que dirigeix Sergi Casademunt i que té com a concertino SanLi Aubert, ofereix un concert d'un acusat contingut barroc -Corelli, Handel i Purcell- amh una obra d' un interès esperial, es tracta del Concert per a baix6 obligat d'Anselm Viola, amb l'esmentat Josep Bonàs com a solista. El concert és a l'església de Santa Maria. El segon concert és el 12 de no- Ptr Rf Mlkls Theodorakls obrir 1 rada d cialment rellevant en aquesta tasco que va cloure amb la interpretació de l'obra al Kongressholle de Soarbrücken, el dia 4 de setembre sota lo direcció de Mortin Folz' comptant amb l'acompanyamenÍ d'un grup instrumental format od hoc per a aquest esdeveniment. La trobada va ser promoguda per l'Institut Europeu de Cant Co. ral que dirigeix el prestigiós director de cor Pierre Cao. • vembre a l'església del Col·lc¡,ri de la Oivjna Providència a càrrec del grup Vü·elai Ensemble, que intel·preta un pr·o¡:p·ama amb el títol "La música a la cort dels n:i~ Catòlic.··. Virelai és una formació voral i ins· trumental integrada per onze com· ponents ben cone,CYUts en l'àmbit del conreu de la música antiga a casa nostra. El dirigeix Jordi Reguant. El dia 19 actna el pianista Josep Mada Roge•· a la capella de l'esglés ia de Sant Josep amb un intere>· sant programa a redós dc l'òrbita per a piarwforte de Fet·ran Sor. El duo fonnat per Pere Ros ('~oia de gamba) i Juan Cados Rivera (tiorba) ofereix Lm programa dedi· cat a obra barroca francesa. Aquest concert té lloc a la cripta de !"esglés ia de Sant Josep el din 26. FmalmenL, el 3 de desemb•·e, tancarà el cicle el claviccmhaH ista Davitt Mo· •·oney amb obres de Bach, Angle· bert i Cou per-in a resgJé ia dels Pares Carmelitans. • Albert Gumí al Festival de Doorn 1 clar·ine tista català Albert E Gunú va ser· convidat a participar, el passat setembr·e, al Festival Internaciona l d e Door·n, a Holanda. Aquest ff>stival, que durant els seus dotze anys de vida funcionava com 1Ul típic cicle dc concerts de cambra, ha con";dat enguany músics d'ar•·en del món per tal que poguessin formar grups de camhra e ntr.·e ells, oferit· couoc•·ts i intercanviar opiniollf! i expetiències. Així, Albert Gunú ha pogut tre- B ba1lar amb intèrprets con• els pia· niales Mar·tha Ar·ger·ich i Jeremy Menuhin els violin.isteij Jenn Jac· ' ques KantOJ·o v, Gordau ~N.JCOlic. el violista Vladimir :\'lendelssohn o el clarinetista l\lichel Letltiec. • que a amb l arnh u nal. at Premi ged lir roucel tn UDI ~da p• Aqu més ir del pr da ac compt. laca de Taffan bours jfés ques t 1 lliacac hemia. Uh CCI lndan ment, actuar ~eus, pecialt Reco re que ni fa. •O atptest Pel t cal, ho rear la però, a[orm l'hauri -1eu i duït. J un del gots d país. i persou Lluí que é¡ col·laL na urr mació Curset lidat, 1 quest PANORAMA I:Espai obre temporada ''' RRMC 1 ballet titulat Rugged lines dc la co r cò¡,.,·afa Ma ria E ldsco :loció e Sa. 11bre, Folz, tm eni ot ad lt. •gudo 1 Co· :lirec· de la : del inii!T· ,¡•·La o lies~. j IDS· com· it del casa nl. Josep esglé· teres· orbi la :viola i vera dedi- CJliCSl ~~glé­ •mal· rà el : )fo· .ngle· s Pa· pin· ·emr jac· e, el o el Ro v ira amb la s eva co mpan yia Tdtnsit va obrir d pa~snt 1 d'oc·tuhrc la tí'mporaua dc ballet dt> L'Espuï. Recordem qu~ aqueslu urtis ta, que c-ompta amh un importantíssim historia l i atnb una g•·an projccei6 inte rnacional, acuba dc ser dis tin¡,rida amb el Jlrcmi Nacio nal tle Catalun ya. ltugged fines compta amb una pa rtitura roncciHidu pel gru p Barce luna 216 en unn prodlH·ció d<' I'IRCAM tlü·i~da p~>r Ernes t Ma1·tíne:r. Tzqui et·d o. .\quest fs Ull d e ls esdeveni mentS mr• impo•·tanls de la programació del pt·imer trimrstt·e dt• la Lrmpot·atla actual. Una prog1·amac i6 que romptarà amb a ht·el> presl'n cies d estaradel>, com la d e la Compagnie Taffanel amb e l seu es pec tac le Tambours voilés. \lés endavant, u la dnrrrria ri'aques tnovembre, ac tua la <·ompanyiu Jliacan amh l'cs p cctuc lc Tirana Bo/lemia, una proposta que no amagu un cert d èbit d e la figunr d c Vallc lnclau, ni qu e s igtli llun ya na. Finalment, pe•· lt:s vacanrcs nacfa lc nques actuarà la c-ompanyia Nats N us 'leus, amb l' es pcclat· lc Cuixes, especialnwnl d edi c-a t a l m ón infantil. Recordem cru e aq uest grup, c ncar·a c¡ue ni molt m en y¡, d c fonna excl us ila, bovin t ba d edi cat l'atc·nció a aquest tipus de p úblic. Pel que fa a la progt·annlció mus ica~ hom •·efct·ma la voluntat dr co nrrar la mús i<·a d'autor-, a m b critcr·is, però, obet·ls, sense cir·c umsct·im·e·s a formes massa es pecífiques. El cicle rhaurà ob ert J abier Muguiru za -1eu i acordió-, amb un co njunt rcÒIÜl. Aques t a t·tisla donos tian·a és un dels rept·csentnnls m és reconeguts de la mús ica popular del seu pafs, i és tamLé un a •·tisttt d'u na perso nalitat moll individualitzada. Lluís Cos taht~llu i Joau Pair6, o d 11UC és el maleLx, Kitsch , amb la coHaborae ió d c Me t Ga•·ciu i Mario"a Urpi, ltatu·a n seguit e n la programació amb una p •·opostu titulada lr ~urset. Ocults, uu grup forç11 co nso~rlat, se1·à Iu Lc rccr·a p1·oposta d 'aquest prinwt· trimr&tt·r mu bical d e Maria Rovira Marina Rossell L'Espai amb un r·ecital pr·e¡,idit p e r· l'afan y de confluència d e l m6n mcditeiTaJÚ i l'aft·ollatí. El mallo riJII Í Biel Majoral serà pn>Lagonis tu també d'aques ta programaci(t i albora esdeveniment amb la presentació d el seu pt·ime t· disc en un <¡uu1·1 de segle de professió. Seguirà e l r e torn d 'Oriol 1\·umv ia, un antic enfant terrible dc In Can çó i aetista polifacèlic c.¡ur oft· ridl un r ecital d e ca •·aC'tCI'ÍBt i<¡ u rs prou dillcils d ' hna r,rina r, i e l títo l dc•l qual, Ràdio Club Harle111 Jctz:, p oc· aj uda a co nfirmar-bo. lJactuació d e i\'Iru·ina Rosbcll, a l principi d'aquest novembr·e en un recital intimis ta, dóna un •·elleu espeóal al cicle. Acompanyada només per MaUJ·ici Villavecchia - piano i aco•·dió-, l'artista de la Gornal mol>lra l'ebtat de feliç maduresa en què es trobu. E l Centenari Ger s hwin ufavot·e ix la proposta so br·e el paper més especta cular -pel mateix fel d e l st•u con siderable formal-, amb l'ac tuació del pianista JonJi Vilaprin yó, d Quarte t de Clarinets d e Barceloua, l'O•·questra Gershwin, el Barce lo uu Saxs Quarte t, N úria To màs i Jamfcel Faclory, La Locomotora Nog•·a i dive r sos solis tes vocals . El titol V el clàssic a l'òpera apuntu una certa dimensió antològica d'aqul'sl F<•sLival Ge•·shwin 100, els di es 12, 13, l·~ i 15 d ' aquest novembre. Finalment, els dics 2 i 3 cie d esemb•·e s'oferirà una cxperiè nria que po l •·<·~ult tu· mo lL interessant. Una r•·opo¡,ta d c fu si ó e ntre jazz i sanlunu df• la mil de d os conjunts d c la Cu talun ya No rd: la B n1ss Balld i la Cohla MiHc n à ria, u na d e Les fot·marions d 'a qu c~:> t tipus més inqu.ie les. El•·cs ultat pol M' r molt inter essant. Al mm·ge d ' aqu esta informac ió ijintè ti ca, cul pat·lat· dc la t•eRlital intdnsccn dc L'Espai i d el seu lloc a Iu t·<~alital rullurul d e Burc·elona i d el país. A111h ges tió ins tilt.tcional, h1 seva vo luntat, com va a ssen yala r el se u yor Vicrnç Vi llut oro a l'acte de p•·csPntació dl' la lcrnpot·ada, se ecutnt en du es columnes: colltinullal i disp o uíbilitul. Consolidar la creaeió tl'h irhil, dc tndic·ió i punt d e r efe ¡·f>ncia i fer possible una ofet·ta d e platafonnes de ct·eaci6. No es tracta, e n pa•·aulcs d rl mateix director gene ral dr Prornoeió Cultural, d 'esde\'e nit· ull gurto d edi cat només a prest•nturi6 d ' inic iatives, sinó d e set· una g r·nn possibilitat de n o r·malüzac i6 de la di vulgació d e la c•·eaci6 en e l d oble il mLit a qu è es dedjca: dansa i m(•s ira . Es Lraeta, pet· tant, d ' una Lascu I JUI' cn lt·u dins dels p r ess upòsits d'una uct uaci6 ins ti t uciona I en omplir un buit nccessal'i i que p er les seves ra •·acto rístiques no pot se•· atès pt••· la iniciativa privada. En Lo t cas, l'exigèn c ia d e la con solidació d 'u na r cbp osla d e l ptlblic acceptable n o tll.'ixn dc con stituir ara p er ara un r rpte que cal assolir. ¡;;¡ i» = ·~ a !:;' ;¡· 169 PANOR AMA Int ere ssa nt tem po rad a d'ò pe ra a Mo ntp ell er Per JORDI MALUQUER ~ 169 Les J CAng• dur ' Strai'Í Jlecqt Théoa Tot ai: gut un feL que per a molts catalans afeccionats a l'òpera que s'han hagut d'adaptar a aquestes semiternrot· ades cruc ha fet el Liceu amb motiu de la seva reconslntcció o que no en tenen prou amb l'ofer ta de Bucclona i Sabadell, van a la veïna Montpeller·, q ue progr·ama sempre temporades d'interès. Avu i dia, en un cap de setmana, es pot anar a qualsevol capital europea a sentir òper·a. Montpeller ofereix, però, encara més proximitat. Els d·iumenges es pot sot·tir a l es d e u del matí de Barcelona, arribar a dinar a algun dels bons res tauran ts ràpids que h i ha, tanl a prop de l'Opéra Comédie com de l' Opéra Ber]ioz-Le Corum, i anar a la sessió de l es Lres. De si s a set ja s'ha acabat la r·cpresen tació i es pol arribar a casa, novament, a l' hor·a de sopar. Hi ha àdhuc autocar s d'alguna de les organitzacions mus icals amb seu a Barcelona que hi van sovint. Jus tificada l'avinentesa , entrem en les programaci ons. Dc fa anys Montpeller és una avançada en la programaci ó operística i juntament amb els títols de sempre -cal donar gust a Ja part més tradicional del públic- ofereix sempt·e primícies que deu anys des prés arriben a ls altres teatres. Fent un breu re pàs a la memòria recordem que van programar fa deu o dotze anys l'Orfeo ed Euridice dc Franz J oseph Haydn , també excel·lent compositor d'òpera la moda del qual està r enai."Xenl. Actualment les seves òperes ja es poden veure en diver·sos teatres o festivals d'òpera. Una excel-lent Oberon de Weber, Noces E 1eure VI qur, e s .jous ' Barcel liani, Eng amb . \lozar amb \lars u molt iJ no1em Tlle l Gay, a 12.13. hre J'f bra d prec is: ra de Jltre e JUDl' ANTC SYLV VICEl )OSE! ANGl MIKI Marí a Bayo protagonitza rà La Callsto a Montpeller l'any que ve d e sang de Lorca-Chay ncs el 1988 (deu anys abans del cen tenari... ), les mer·avellose s Athys de Lully i les I ndes Galantes i el Platee de Ramcuu. Molts anys abans de l'Otfeo de Monteverdi al Liceu, amb el mateix duel de dú:ector d 'escena i escenògraf, ja havien fet uns esplèndi.cls Incoronaz ione di Popea (1989) i IL ritorno di Ulisse in patria. L e livre d e C6stophe Colomb de Claudel-Mil lraud, Vol d e nuit de Dal1apicola i I vanhoé de Rossnn (primera re presentació mLmdial des del 1825) completaren la temporada 1989-90. Un Marlín i So ler, Jl burbero di buon cuore, amb Jorru Savall també va ser programat. Palestrina de Pfïtzner l'any 1991, també Tir e turn of tire screw de Br·inen, que no vam poder vew·e aquí fins al 1996. La reposició de L es Hug uenots de Meyerbeer - tol un tour de force va sepir l'octubre de 1990. JJer inau~rurar b el nou teatre d'òpera. M6s pròxt· mes, 1996-97, són flyppolyte el Arycie de Rameau, Ombra fe/i~ ce, obra confegjda per Ursel 1 Karl-Ernes t Hennann sobre lrs àr·ics esparses de Mozart, Le Roi Art hus de Cbausson, A rminio dr llandel i Iphigenie en Aulide de C lu ck. La tempot·ada 1997-98. ultr·a acollir la gira del Ma· riinsky -que ens va permetre NOVI Dies 4 Dia 8 Dia 1( l'Òper,¡ . .......'l,• .óiJ PANORAMA 1 ~urc dues vers io ns fa bul oses de mo nt. Més ta rd , a rnh una posada en escena de J ét-omc a\'ar y. e l 27. 29 i 30 df' de emb n• i el 3 i 5 d e gener, fa n La mascolle d'Ed mo n Audr·an . Despr·és, en d oble sessió, el 2, 4, 5 i 7 d o febr·er Les Mam elles cle 1'irésias de P oule nc i L'enjanf et les sortilèges de Ravel. To L ai :\.Ò a l' Opér·a Comédie, un deliciós espai de sonm·ital exquisida, u n Liceu en petit a mh nom és mil loca litats. La te mpo r ada a l gr a n espai, I'Opé ra Berli oz, Jues mil butaques i b on es visibilitat i acústica, comença el 5, 9 i 7 de mar~ amh L e Comte Ory Rossini. Després ve la " r·cp esca" anual - l'any passa t va s~ r la ver·s.i6 d e Ca.rrnen de Pe te r· Brook-, C[ue és /Ja Calisto de Cavalli, a mb María Bayo, en la producció dc La Monnaie que 'am poder veur·e aquí l'any pas!>at a l Tea t re Naciona l de Cata lun ya, el 25 i 27 d' abr·il. I es clou amb Ernatti de Ver di, amb posad a en escena de J ean-Claudc Au vr ay, el 26, Les fiançailles au couvent i lnge de feu d e P rok ófi ev- ''a tlur The Rake's Progress d e Slrnvinsky, L es Pèlerins de la ,¡(peque de Gl uck , i L e R oi 1'/téodore a Ven ise dc Paisie llo. e Tot això sen se d ir q11e s'han po~ul \'Cure Vet·d is q ue fa anys que. dei."Xant de h a ncla les ver·ions en con cert, no es d onen a Barcelona, com són 1 vespri sici- /irmi, Macbeth i Enta.ni. Enguan y la tempo rada obre amb La fint a g ia rdiniera de \(ozar·L el 4, 6 i 8 de novembre, amb l sabe1 R ey i Mar gare L \larshall, i segueix un p aral-lel moll intet·essa nt: el 26, 28, 29 dc novembre í 1 dc desembre fan Tlte beggar's opera d e J ohn Gay. a l' Opéra Comédie, i l'll, 12. 13, 18, 19. 22, i 23 d e desembre l'adaptació francesa de l'oLrn de Brecht-Weill, inspirada prccisame·nt e n l'a nte r ior , L'opéra de quat'sous. Aques ta a u n altre espai, el Théíllre de Gram- ue . 1111 AMICS DE L'ÒPERA DE SABADELL 1111 ~ t'ns du e l 26, :~0 cic mar·ç i l d 'al)l'il el Giulio Cesare in Egitto d<• llii ndel, a mb S or a Mingar do, dirigit pet· C r·is lopho Rou sset, e l dircNo r mu s icEd d c la pc l·lícu la Farinelli i de l m u ~> il· aJ m e nt ex(•cl· lent Artaserse de l Gr·ec de l'et>t iu passa t. I e l 16 i 18 d'ab r·il. l'òpcr·a conlr mportrnia d e l composito r· gr ec Tltanos Mik routs i1 os, a mb u na C'l:!t: r ip lu ra mo lt vocal, Le re t o~~r· d 'I-/MèJIU!. i més ni men ys a i'lò és Lo t i cal agrair·-ho a la :.a' iesa o pc l'ÍsLica del d ireclo r dc l'òpe1·a, R e nri Ma ier, Lo t i q ue <·ompta amb un pressu pos t limita t. Un s'a Lt·eviritl a imagiuut· q uil p otk i<r f<•t' t' n un teaLJ·e més im por tant, de més t·ecm·sob - París, Munic, Ba r celona .. . L'on ¡ucl:!tt·a, for ma da uJh or·a pe1· un exceH enl din•c lo r, Cyril D it>rle r·iclt, és m o ll eor'l'ecta i d6na ('I cent pe1· cen t quan la d irigeix ol seu tilular actu a l, Fl'iedma nu Luy<·r·. Xlè CICLE ÒPERA A CATALUNYA TEMPORADA 1998-1999 Presidenta- Directora Gcn~::ml: MIRNA LACAMI3RA Direcció d'escena, escc nogrrum i vcstllilri: Teatre la Faràndula Sabadell MHO MORI lUIU nc)\ a incur sió a I 'O p t~ r·a Co m ~di c 1111 ÒPERA A CATA~L~U~N~Y-A JUOJTH BORRÀS ANTONIO LOITJ SYLVlA CORBACHO VJCENTE SARDINERO jOSEP PIERES ,\NGEL RODRJGUEZ 28 i 30 de muig. Pc l mig STEFANO PODA Direcció mus ical : lies991. e de FEDERICO GARCIA VIGJL ALUERT ARGUDO ;lure G. VERDI 3iciÓ beer COR D ELS AMICS DE L'ÒPERA DE SABADELL TI' ÏI' Directom G~::neml: ROSA M.RII3ERA _990 ·òxie et (eli,el i , les Roi 1 de ~de -98. Ma- etre Sotsdirector: jOAN MANAU ORQUESTRA SIMFÒNICA DEL VALLÈS BAllET NOVEMBRE Dies 4 i 6 a les nou del vespre D4t 8 :t les sis de ht t:trd:t Db 1 O a les nou del vespre Vl!nda a nt1cipad:1 a 1~:.~ t:Jquillc.~ del 1c:nrc ~ 13h. ¡ d~: Jij :1 20h. 'lèl. 9.? 725 8316 i>cr l:ll')lCW VlSA, MnMcr C:ord i 4B • d'li Produc<:i6: AMICS DE L'ÒPERA DE SABADELL • ~Òpern :J fnremet amb ·ta Sumi• "-•.w.:~n~r:~-s;ob.oddl.l.,. ui 7id. 93 725 67 34 Líni3 EntrJdc~ dc C.1fx:o dc S:lb:ldcfl ,,, 1'!!1 902 33 55 66 Preu' di: 2.000 a 7.500 pu.~s. - - - - - - - - - - - - - - - - Amb el patrocini de: Fundació Ban~badell 05 Ajuntament IXI de Sabadell MINISTERIO DE EOUCACION Y CULTURA INAEM PANOR AMA e R T I e A DIU.UI NOVEf Un recital pianístic clàssic amb accent 07.00 lficcíra Cicle .J OH'" & Clàssico. J orcli l\lorlín, piano. Borb, Beethoven, D!'lm-sy. Liszl. Ca•al del .1\fct~c. 26 dc sctembrr de 1998. ..Od'obt ]e¡n \I ¡~tiu Pe r F. TAVIRNA·BECH e er·tumenl, .lonli Mtu·tín e ns va pr·o· poso•· pe r o Iu seva actuució al CoRal drl l\'Ie tgr Ull t·cperlor·i qu e beguin fil pl~r· randa els pr·ogr·ames q11c bOien prese ntar els pianis tN• quan volen demos u·m· qut• In seva capncitat interpre tuLiva abas ta tots els estils. Un Bac h (S uite ang lesa nrím. 2) per co me nçar cm es compr·c)vu la pulc ritud amb Ja qual s'és capaç d e clarificar el joc polifònic, u continuació B ee thove n (So· nata op. 53 rtúm. 21. "Waldst ein'') per donar· fe del pote uciu l expressiu i del = := ¡;;:;- = = ~ t c mp era mPnl e motiu , després Dcbus~y (Imatges 1r Quadem-) on podia ex hibit· la capacitat de poeti tzar· el seu djscur·s i, Gnalrncnt, com a c u lm i nació lògica, Liszl (Va flées d'Obermarm) i 169 dom11· fr· del domini abso lut de Iu li'c nica vir·t uosí&tica. Digue m també que Ja val'Íelul estètica vu donar agili· tal, Ïlrtrr·ès i s uggt•sti6 al con· cert, qualitat ar¡u csla a la qual va contribui r· especialmelit el to càlid i Iu r·i<·a coloració que lú atorgà la lectura, alturncnt memoi'Ïtzada, del jove nfssim Jordi Mu r·tín. Matisos b e n calibrat&, pulsació noble i de sonor·ila l plena, a Ja qual solament objec tar·íem ulgun excés e n l'aplicaci6 del 1wdal i tm fr·abcig que r·evdava la profunda assimilació del joc harmònic de les obres, van ésse r· qualitats urnb les quai Mel pianis ta giron1 J ordi Murtín va guanyar-se l'aplaudiment en tusiasta de l'escàs púhüc assistent i que e n b d eixà amb go nes d 'es· co ltu r·-lo amb alu·es progr·ames tan ben e;,lt·ucturals com el que e ns va oferir. Nou coniunt filharmò nic x:n Cicle de \lúsica u la Uoiver~itat de Barcclonu. Orque~­ tra F'tlhurmònica }Jctropolitana . Dir.: .Joan ;\fartínez Colàs. Obertura de La Flauta mcigicu de Mo1.ar·t i Cinqut>nn Simfonia dt' Schubert. Puronim( de In Universitat dc Barcelona. 16 dl' ;,etembre dt• 1998. Per F.T.-B. eb'uramenl, l'exrrssi'a r·c,erberaci6 del Par·animf de la Uní· versita l de Barcelona no és el Uo<· ideal pe r· escollar música simfònica ni, Jll'r· tant, es brinur el veritable niveU tècnic del conju nt q ue la interpreta. Ta nmateix, per· fÜverses r·aons cal come ntar· el concer·t qu e bi va ofer·ir la r·ccent cn•udn Orquestr·a Filharmònica .\Ietropolitana dirigida pr I ;,eu titulat·, el jove Joan Martínez Colàs. Pr·irne r·: és un fe t veritablement positiu que. en uns mo ments e n què les in~titu­ rio ns oficial., sembla que només don e n suport a aqueUs valors que gaudeixen ja d' un ben guanya t prestigi, hi hagi jovea instntmentihtc s rli sposa t¡, a c•·ear un t'llb tan ¡·o mplex i umbiciós com 11nu or·quesll·u simfònicu. S ubr·atlle m-ho: no de cambL·u o dc corda, ¡,in6 amb tolt'., les SPcriom.. (os a dir, corda, fus- S 30 la, llll'l!IIJ i pel'CUM•iÓ. Segon: ei fe t q11e aques ta inieiuti va no obeeixi ai típic costu m dels c rònics boio¡,, sinó a unes ideeb ton consistent~ com la d e com ertir-se e n ve hi cle per· apropa1· Iu músi1•a a tothom, se nse classis mes, i de lrebullar· amb vocari6 pe r· assolir· la interpre,tuci6 Cidedignu a ls lexto!>. Es per· això que potser p1wlar· de qualitnts sonor·cs, de ~oubtileses en el fr·ascig. e tc. seria quelcom improcedent: en canvi, sí qur ens va im· pr·cssionar com s'intenta va UJlU vcr·sió dc les pa•·Liturcs colrrr·c nt i se11se efectismes. com es ¡n·ocw·avu utoq;ar reUe u al desenvolupume nt for·mal de l'obra i t c)m el director; J oa n Mar·tfn<•z Colàs, ho contr·o lava amb un gest clar i que s'uparta,·n de tol el que és pur espectacle mcl odramàLÏL". I per acabar, un a]tt·e puJlt positiu, d Pnnuúmf va rcsultur· gairehr- ins u6cicnl pe r· ucollir uu públic sincem· ment par·Licipatiu i utenl. 09.09 \OTJO 09.08 XO\'E'l )0.09 ~OTI 10.08 IIÚSI , -cHLlh On¡ue> Oir.: l'i i2flnr).D I Jrnni( !Lmp>ot aJ!u,rmq >!Jtll~ Dtl nreu ¡ llll.Jo;.cl1 PVRCE~ Entre l'equan imitat I l'espect acularit at OBC. Cc>rol Càrmiuu (clir·ecció: Montserrat Rim.). Anna Cors i Annn Feu, &oprano~. Froncist•o Vas i L luíK Vi lumajó. teno•·s. JoRep ~Uquc•l Romon. IJuix. Dir. : And n ·w P!lrrot. Oberturn tle La Ffautn màgica, Cantata KLC'int• l•h•imaur~r i Gran Uiua KV 42i de Mozart. Paluu de la ~ lú>irn Cataln· na. 23 de -,f'tembre de 1998. 111 de ca thff.Or~ 1rdl6m conla, ~ J.!mi.W \!huoft Sinfonietl tll m).Tl Sijitreo Groclwillj WlcKel l!. fa~ol. Dir.:Tre Pe r F.T.•B. a música de \foza rt és una a&signatura obliga tòria per a tola aquella o rques tra c1ue v uJg ui arribar a qu a litats bl'iUants, i tamb é ho só n les c r·eac io 11s s imfòniques d e Jl oydn . Certament, la l'aó d ' uquesta con~oi d c r·ar i ó no és altra que amb aquests clos g ran s co mp os it o r s a us tríaes s'inicia Iu hi s tòr·ia d e la s imfonia, i per tant s uposa l'esLablimcnl d'un lle n b'IJalge ins trum ental amb plantcjurnenls dis tints uls d e la rn(rs ica barTOCa. Fins a cct·L punt. interp 1·cta r· l es obres d 'ambdós m{r sics s igJrifica , doncs, l'a vinen t esa d 'apl·ofundi r· en els fonam e nts i Ics bases cic l'art orquestral moder·n. La iniciativa dels r ettors d c l' or·queslra hurcclonina rl 'c!>lt·u cturar· un fe;;.Li vul o cicle Mozarl to l L jus t a l' inici d r l11 tempo· rada és un e ncert indistu· liblr crue a la llarga ha dc donar r·esultat!> pobilim•... ' lot i així, rnu lgrat l'in· e o nt rovertib lc pres ligi " m ozartià" d'Andrew Par· r o l i Ics puntuals \ ersion• d r ls nos tres m(tRi cs, com tamb é de les notables intrrvencions drls ool istr~ vora ls i d el cor· en la Gran ,l/i ss a, dide m que la músi· cu dc Mozart difícilmen1 vn co mmoure• nmb profurrdita t. lVIéb que emoció sono ra , el que '11111 escol· tar· va ésser una músirn que tran scor r in indif~rcn~ a la fantasia el iscursli'B 1 alcnta solame nt a la prt'fi· sió d e la pulsació rítmica. En part, hi hagué una aNitud Lraducliva qur sem· bla va basada 1'11 uns condi· l'ionnm e nts qu e rnagoilica· ven l'espectacular itat de la música i deixaven eo llor' sf'cundaJ·is lot allò que és màgia i poesia t•n el genial pcnsumcnt mozarlià. 13.00 CRALS 1..1 \rt'"SI 'CHL1!) ;!.Karl~ lreman1 riano. (1 bp. 82. l~!m~ ( 1~.00 l CLE~ IBERT: l Conjunt! Itt \udol\ ISHD:Cl auicnbn .\J,e. Les ~Jurg. (l Ç prrarnanl inllneot,;( tr·\re, ho tnune,its Dir.: Ger) KOFIEV: ht-brw., ltn.(9m). 15.00 \OTíc MUSIC 15.13 M('SJCJ IU.BA Programació mes de novembre DtUJINS, 2 DE NOVEMBRE DE 1991 Oí 00 r;OBERTURA )l~inl ¡Jtr començar el dia. R... ~cfohrT~ breu;, pn••t>ntac!r' J!''r LgJ! \-Ï,e•. Inclou butllt'lm>t m1111uu~ i agend~& mu•icah. 09.09 BUTLLETÍ DE \OTI CIES 09.08 SELECCIÓ \OVETATS DE P!1'\l'nlarió de le~ úhinws noveutsdbrogràfit¡ucs apart'~ldco al ..,rrat.E~pai patmcinat per DisNtCastelló. 10.00 BUTLLETÍ ~OTÍCIES 10.08 CAPSA liÚSICA nua ¡¡¡jó, rol. I rPr ala- DE DE SCifUBI~RT: Simfonin n. t, D 82. (ln¡uestro Royal Court•¡·tgt>lwuw. Dir.: l'iikoluus !-fni'IHHI!'ourl. 1 J8m~DURUFLE: R~quicm,op. j Jrnnifer La •·mo•·t•. Thomns &mp,on. AmLroRinn Singc>rti. J>. hillurmuuiu O•·che~lrn. Dir.: '1i~l.lo~rancl. (38m). SMETA.\'A: !Jdmeu paí,, duo pt•rn violí i pinJII.)o-efSuk. Jon Panenka. (13m). PI.RCELL: Xacona en •ol m, Z 1:10. \lu•icn Antiqun Koln. Dir.: lloaharcl Goebe.l. (Sm). STR \11\SKJ: Concert prr a orqu~•­ ln dt rumhra "Oumbnrton 0¡J.,", Orpheu• Chamber Orc he,. In. (16m). 'IOZART: Quartet de rvnla, li.\' 46-1. Qunl'hll Ysnye. ·32m~ WALTON: Fuçnde2.Pc~ry !!btroft. Jeremy I rons. London 'infonieua. Di•:: Riccnrclo Cl11úlly. ,Jim). TELEMAl\\': Oberllll'!l • )uiteen sol m, T\VV 55:¡r;·L Paul Cood11in, Lorrninl' Wood i Sopbia.\lrKenna,oboè~.AU:wrtoGr!IZ· ri. fagot. Thc English Conrt•rt. Oir.:'JhvCir Pinnot•k. ( 17m). ·lllpolisrnl a de us... l'in!stigi ·Parsíon> com :s in- li.ste. Gran Jlú,i- rueot pro- noció :srolúsica erent 13.00 GRANS GRALS pit.J., piano. (32m). :\nLK-\LD: El d'Atx. op. 83b. Claude Helffer, piano. Orquestro :\'acionnl dl' Fran¡;a. Dir.: D11v-id Roberl•on. (18m). B.,L\RCELLO: Che \Oiete di piU. cantnla per a ooprano i contralt. Caterina Be' aquo. '\icola" Claplon. James Gray, cla,'icèmhal. (5m). DA.~­ SES 'fEDIE\'ALS. Quortct)landt'l. (Sm). LISZT: Els ideals. poema simfònit·. Orquestra Simfònicn de BudapeoL Dir.: A. Jóo. (27m). CROFT: Suitl.' en do m. Bradf01·d 't'rncey, cla\'icèmhaJ. (12m). GERSHWIN: "Bess, you is lll) womnn now", de Porgy and Bt'dH. Lconrynr Pric:e. William \Vurfield. O•·quesll·a RCA Victor. Oi1:: SkilchHcndcrsou. (4m). MOZA HT: Simronin n. 40, KV 550 (pr·imera versió). The Academy of Andent Music. Dir: Christoplwr Hogwood i Jaap Scbroder. (36m). Cnmn~al INTE- 18.00 ALMANAC Un espai destinat a evocar i reviure els fets més t·epresentatius del PllSs!ll musicaJ. Guió i odecc·ió d'l\.lex Robles. 19.00 REPERTORI DE CONCERT RESPIGHI: La boutique fanta•c¡uc, boUet sobrtl temeo de Rossini. \cademy of SL .\Iartin-in-t.befielclb. Dir: ::\e\'ille :\lorriner. (20m). LISZT: Fanla>ia. hongnre~oa. Jorge Bolt't. Symphony of thc \.ir. Dir.: Robert lning. (15m). BRAIDIS: Variacions sobre un tf'mn ri!' Haydn, op. 56 o. Tbc Solti Ü•·chestrnl Projectat Camcgie Hull. Dil·.: Gcorg Solti. (19m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 1 AGENDA MUSICAL 20.13 LA MÚSICA A DEBAT Pro¡ç~·amn a l'cnlot·n de temesmu- LA~IÚSICA PEHA P IANO Df: SCHUMANN Quntt·e Fuguco, op. i2.Karl EngPI,piano. (12m). Qua~ mar\eH, op. 76. Knl'i En¡;cl, p1111o. (17m). E~t't'II<'S del hosc, úp. 82. Claudio 1\.rrnu, pinno lt!m). CAL 14.00 MÚSICA DEL SE- 22.05 TEMPORADA DE GLE XX ffiERT: Parí~. Swte Simfònir11. (j,njunt lnstrum~nlniJt"an-\hl­ lu-\udoli. Dir.:J.\V.AudoH.(l 1m). ~~: Conrerlnnte op. 79, pr•· n lllrimha i 6 perc~•iom•. Kdke> lbt. Le. Percu"ions d1· Stras1Gur¡¡.(l9m). STAHCK: Conrrrt f"ramnndoHna i on¡ut·~tra d'insllumt;ntscle plrctn'. f.rl'rt rud 11-¡¡,. ltt-\le)bofen. Orque~lru d'ins~ment. de plcctrl.' d1· Bavit•rn. Dir.: Crrhurd Vogt. (11m). ROKOFli<..'V: Oborturo ~olll'c temes brbreu~. op. 34. Rt•rlim•r Solis- Kir•nls d'in tedis, •·ealilznt amb la col.labr)•·ació del Consell Catnlà ell' la Música. LA FLAUTA DOLÇA A LES ESCOLES 22.00 AGENDA lUUSI- COBC CO:\'CERT enregistrat per Catal un va ~lúhica el dia 31 d'octubre de Í 998 al Palau de la .\lúsica Catalana de Barcelona. SCHUBERT: Et e•ant dtl!>l.'~peri~>o.obre l'aigua. op. !67.BRLCIC\IER: Iml'IÚDomine. POL:LENC: Uetenies a la Yerge negre. 'L\RLER: El cant de la terra. Florence Qui var. mezzo-ooprano. Gnry La.kes, tenor. Coral Antics Escol011s dc 1\fontsen·at. Or·qur~>t ra Simfònica de Barrelono i Nacional de Catnluny!l. Dit·.: La1rrence Foster. :iva i •rec i- ltn.(9m). ica. una 23.30 NOCTURN 15.00 BUTLLET( DE NOTÍCIES 1 AGENDA seru- MUSICAL M<•sicn per acabar el dia. PreSIII1tnci6 o càr•·cc d'Alfred Celaya. ~ncli· 15.13 ~fÚSICA Repetició dels últims programes. i.ficade lo Uocs re é-' eniàl CAPSA DE J.Ch.BACIT: Conc·ert p11r u uqm ~orr¡ueotrn de cambra t•n Sol l\1. ~a _Kiinchnrovn. Solistr~ dt· f. ·. D1r.: E mil Tab11kov. (18m). ~R~G: Cants i danseo populurs r rque., op. 17. Gt•rhurtl Op- PROGRAMACIÓ DE NIT 01.00 MÚSICA PER A COBLA 02.00 CAUDIOVISUAL 04.00 CAPSA DE i\IÚSICA DIMARTS, 3 DE NOVEMBRE DE 1991 07.00 COBERTURA )[úsica p<'r romt•nc;ur c•l elm. H•·· cull d'ohl'('s hr~ us Jll'\'"''lltath·- ¡ll'r Joan \ 'he>. Inclou hutllt•tm¡, in- formatiu., i ngt>ncl!'' musirut,, 09.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ NOVETATS DE DE Pre>t•nla<'ió tlt• I~~o ith imt•• nOH'· tnt>< rlisro¡~rufic¡m•• upur1'gml1•s ui uwrc111. E• pui pnll'clC'iunt per lli~­ COb Cw;tt'iló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA BE MÚSICA IIAYDN: Stnbul Muh••·· l~ oh. >.:X llis. Bnrbar!l llonlll'y. Eli~uht•th von Mn¡çnub. I l1•rl.lt•r·1 Lipp1'1'l. Alu.s tair .\1ilt•R. Cor Aruold :Sc•hiinberg. Com·t•ntu• M11"it'UH \ it•nu. Dir.: Nikoluug llur·nonrourt. (59m). KOD \U: Quu¡·lf·l tlt•t•ordn n. 2, op. 10. Quur·tcl 1\.udnl~. (18m). BACH: Olwrtu¡·u, BWV I 070. )Ju~Ïl'a \ntiqun d1• r.olèmin. Dir.: Rcinlrard GoeLc·l. ( 18m).j \. 'L \CEK: Ln p~titu guint'u '"tuta, óUÍle. Orque•tr·o Filharmàniro T'<eca.Dir.:JirrBNohlólcl...(l8m). CORELLI: Sona tu pc•r n 'iolf i continu. op. :; !'· J. Tr·io Locul<:· lli. (10m). GLlliRE: Cour•t•rl pt•r a •oprano t'oltu·utul'll, n¡r. 82. .Inan Sutlu•rlnml. ÜrtJIH'•t ra SimfòniC!l de Londrl.'s. Dir.: Rirhn•·cl Bonynge. (12m). DELI US: Pnr'fN, la cançó d'uno ¡r,•·nn t·iutot. Orquestra Simfònic•u de Buurncmouth. Dir.: R¡rha•·cl ll ickoY, (2lm).GALILEI: Duotuttitli rnn· lli sia. RiceiTIII'I'. Jukoh Limllrc•r·¡;, lloiit. (<l·m). 13.00 GRANS INTE- GRALS LA MÚSICA l'EH A PIANO DE SCHUI\'JAN:X 12 Kluvier-Stlit-kc pern piano u quolrc munH, op. 85. Hector 1\lort•no i No•·ht•rrn Ca prlli. (28m). Burrtr Bl!ittl'r, o¡r. 9\1. Karl Eng~l. piano. (35m). 14.00 l\tOlUENTS LÍRICS STR.A\ThSKl: El ro'"in)ol,conte lfri<' en ll'<'~ orle,, Lort•n lki•coll. Reri Gri;t. \f11rinn Pwu._i. Kennet.b Smith. Cor i Orqu..,tru de la Sorietnt d'ò¡l!'rn de \\-i.••· h.ington. D.C. Dir.: lgor St l'O\ inski. (15m). dt•, ballrt. 'u \"O Orquestru d,• Loufkeo. Dir.: Ronnld Corp. (15m). 1. \\DI: \ndunte en Fo i\1. Or'l"'''lru Um·o-Súnlònica ciri T<"nlrr dr Giglio. Dir.: Giuliono Curo·llu. (lOm). \.JRCELL: \\ltat, whot ,hnll be tlont> in he hal f of lhe mun!, c·anc;tí dl' ht•n,·inêo'ltdn pl.'r ni Dur· tl~ York. SoH~tc>' oca!.. T · he Kin11\ ConRor!. Dir.: Rolwrt 1-.ing. (!Sm). 18.00 GRANS INTÈRPRETS 1\l.\ IN M \RION KUHLAU: Cl'tln sonntu com·t·•·· tnnt p1•r n llnula i pinno, op. 85. \In in Mn•·ion, Ou u ut. Pascal Ro11é, pinno. (27m). MOLIQUE: Cout'l'l'I (li' t' !I Onutn i on¡U l'~ll·n l'li l'r rn. Aluin lllu•·iun. Ot·quusll"ll Filhunullnirn tll' lo Ciulal dl' Niço. Dir. Mmdmiflncl Vuldol~. (21m). 19.00 REPEilTORl DE CONCERT ELGAR: Siurfonio n. 2,op. 63. Philhnnuonin Ordtrstru. Dir.: Berntml Uttilink. (59m). 20.00 UUTLLETÍ DE NOTÍCIES 1 AGENDA l\fUSICAL 20.13 PERFILS Haimnn Colomer con\Pr6a amb Ull I'OIIIJlOMIOr al \·oJtont dl' W~e­ va ohrn. LLEO:\,\RD BALADA 22.00 AGENDA 1\IUSICAL 22.05 ELS CONCERTS NOSTRES CONCEHT t•nre¡;islrat prr Calnlun)o Mú~ica el dia 19 de juliol dt• 1\198 u I'Acudrmiu de ruüsicn dt• Tnrroi.'Un de Montgrí. :X'VllJ I~IM DWI'ORROELLA.RODIUt;Ul~Z-P I CÓ: Uhú coronat. DE P,\BLO: .).Il. LLAJ~AS: Cont exto. BALADA: Quotris. wmSSMAN: 'rr·io. GULNJOAN: Puzzle. 'l'rio Guinjoun. (60m). 23.30 NOCTURN l\1tí~ic·u prr o!'ubnr el din. Pr!'· M'nlnció o duTe!' d'Alfred Ct'layn. PROGRAMACIÓ DE NIT He¡wticit} deh. últim• programes. 01.00 NOUS INTÈR- PRETS 02.00 JAZZ SELECCIÓ DE Ot.OO CAPSA DE ~1ÚSI­ 15.00 BUTLLETf CA NOTÍCIES I MUSJCAL 15.13 CAPSA l\1ÚSICA DIMECRES, 4 DE NOVEMBRE DE 1998 07.00 COBERTURA DE AGENDI\ DE BRAH,fS: Simfoniu n. ·I, np. 9{1, Orque~trn f'illrurmlmirad1• Br-rlfn. Dir.: Ht•rbe•·t von Knrojon.(l2m). SAINT-SAENS: l1n;hrs~innt dt·l Duc t.lr Guisr,op. 128 (m(¡Kic•ntl!' la prl•lfculo ). Enscmbl¡• Mu~iCJlW Obliqtw. (20m). ~IOZART: Sonato per a piuno, KV !!:10. (;Jrnn Gould. (15m). PHOKOFIEV: Quintel,op.39. Berlinct·Solihlt•n. (22m). Cl\lAJ~OSA: Conc·t'rton· le per 11 flautu, obcJè i on¡rWRlro en Sol \1. Aurl-lt· Nirol1•t, Ouutn. HeinzHolli11er, ohoè. \cuclcmy of St. :\tortin-in-tllr-Fidtk Oir: Ko•nnet.b Si llito. (l'im). S,\TIE: Por!l· 1\lthicn per coml.'uçur el dia. Uet•ull rl'ohre~ br('us prr..cntadt:l> per Joan Vivts. Inclou buLU!'tins i.nfor·matius i agendes musicals. 09.00 BUTLLETÍ NOTfCIES 09.08 SELECCIÓ NOVETATS DE DE Prest•ntució de les úllimes novellllH tli.,ro~ràfiques aparegudes al nl!'rrnl. Efipni patrocinat per DiscoR Castf'lló. 10.0p BUTLLETÍ NOTICIES DE 1 10.08 CAPSA DE ~JÚSI­ 18.00 PRIJUERA VEU CA C'n l'><pai per conèixer els mtkic' d'ara. G.\DI:.: Simfomn n. I. op. 5. The Stofkholm Sinfnnirtta. Dir.: ~e1.'1111' Jiini. (32m). \D niS: Gnurh Button•. 'Ldtoel Collin\. dnri.net. Lonclon Sinfonil'lla. Dir.: John \dom•. (21m). BR \lnl::i: FnntnMro,, op. 116 Emil Guilel>, pinno.(!!2m). B.\C.:II:Conrt' l't pl'r u do• 'iolinN i eu rda, B\\ \ l 0·13. \ndrc\1 \lnnt.t•. Rndtel Podgcr. Tlw \t·uclt·m~ of \nrienl \ t u!<ic. Dir.: \tulrt•,;\lanu·. (1 1m). CAPtin: '\liK'ia a 1re• veu•. Solistes 'orals. Co··~ Unh croítut'iA dc Comlira Collc~iuml\1u•it•um. Dir.: Oarinku Motiic. (2fJrn).t\1\fAHGÓS: Sona lo pl'l'll dcws nuu I l'S ( 1979). .Iu u mc Ctwlucldlu¡; i Patri rin Mnzo, llu ut¡;~. (llm). PROKOJ?IE\: La h·ohatla del Vulga i del Don, op. 130. OnJliC'~tt·n dr FilociHiiu. Oir.: Rirt•ordo Muti. (Hm). BEETLIO\ E:\': Conçon' irlnndl'"e•. J ulie Kaufmonn, ~npt·ono. '\eu~• \1Unrhrwr Khl\il'rh·io. (I im). 13.00 GRANS INTE- GRALS LA \lLsJC \PER \ Pl\..\0 DE SCHL'IA'\"\ Boii-S<·rnl'n ¡wr a pianoaquatn·mon-.op. 109. Hector )loreno i \orbcrto Copelli. (29m). Phonta-ir-tUrl.r. op. 111. Karl Engt'l. piano. (llm). 1·1;00 \fÚSIQLES DEL :\tON Lno fuw,tro obt•rta a l't•"pre;.,ió mu"'iral cJt>J, pohlr• d'arreu. 169 15.00 BL TLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA ~IUSICAL 15.13 CAPSA DE JUÚSICA 2 H.À."\DEL:''SingUntoGod",Anthc•m pd rasnmcnt dt'l Pt·ínt'I'P Frederick i la Print·rsa \ugt~>ta de Saxe-Cohur¡:. Gillian Fi,hrr, >O· prano. Jamt•• Bowman, contra LI'· nor.John \1ark \in;.ley.t!'not: \ l ichael Geor!(c, hah.. Cor de-11\t•w CoUt>~d'O:úord. l'he King·~con­ ~ort. Dir.: Robt,rt Kin¡:. (l7m).J¡\~ACF.K: Pel, comin' ple-n> d'h .. rba, petite~ pece. per a piano (primt•ra part). RudolfFírkum.k). piano. (28m). GL \Zl \0\: Simfonia n..t. op. 48. Orqut>•tra Simfò.. nien. del \lini-teri dt· Cultura de I'LRSS. Dir.: Ct·nnatli Rozhde•t'"n-ki. (31m). P\JSlELLO: Concert per a mandolina. corda i cla'ed en \li h \I. l. Orlandi. I ~o­ li ..ti \t>nrt.i. Dir.: C.Sdmonl.'. (15m). C.PORTl':R: Ml C<mccntrolt• on You··. Ella fiu.geruld. Budd) Bregma•Ú Orche;.lru. (3m). BHIA..'\: Simfonia n. JO. Lrit·r.tt-r,.hire Schoob< Symphony Orche~trn. Dir.: J amt'b Loughrnn. (1Rm). DELA\IG'\E: L t'H OeurK, op . .J. Quartet 'landtl. (im}. ROUSSEL: LI' fc~tin tlt•l'umi~née, bollet - pantumimn op. 17. Orquchlrodirigitln JWr Alher·t R<mssel. (16m). KALIN'\lKO\': Serenat o per u corda en Hol m. Orquc8tru Simfònit·n de 1'\nti~.o Lnió So•ifltil·a. Dir.: E'g<·n> S'"tlantn. ( lOm ) HOSSl'\1: La regata \enet.inno. Cecília Bortolí. mt•zzo-tioprono. Chnrle• Spl"ncrr, piano. (9m}. 19.00 REPERTORI DE CONCERT D' ORAK: Simfonia n. 9, op. 95 .. Dt>l ~ou '1ón"'. Orque;,tra filharmònica Txeca. Dir.: \ acJa, ~eumann. (Hm).:\lOZART: St•renolo norLuroa. KY 239. Orquestra Filharmònica de Berlln. Dir.: Herbl'rt \'On Karajan. (13m). 20.13 TEMPS D'HOMENATGE GIWRGE GERSHWIN: JOU A."\'YS Concert en J:<à per a piano i orquestra. Leslie Slifelman. Concordin. Dir.: Ma rin AJsop. {32m). OfThec i Sing. eomèdia musi1·al. Maureen Mc Govern. Larry Kt'rt. Jark Gilford. DaYid Ganison. Poígi! O'lfarn. New 'l:ork Choral \rtislfi. OrcheslraofSt. Luke 's. Dir.: Michael Tilson Thomas. (69m). 22.00 AGENDA I\IUSICAL 22.05 ELS CONCERTS NOSTRES CO~CERT enr~trnt per Catnlunya )lúsica el dia-; de juliol dl' 199ï al Claustre del Con-..ent de Sant Agustí de Barcelona. FESTIYAL D'ES'I'IC GREC 97_. l."\ SEGLE DE LIED C..\T.\L\. 0brt> de ~ICOLAC )ULLET. 8\RBERA., GR_\.XIDOS. L.mBEHT. ) t ORER_..\ i YJYES. Ro~a \!ateu. soprano. \ l ont.errot Torruella. mezzopnmo. Annn )lorena-Lasalle. soprano.J orri i .\I a,., tenor. Xa•ier Comorero. baríton. Carles Puig, piano. Teresa Rihus, piano. (8lm}. 23.30 NOCTURN i\lúsica per acabar el dia. P1·escntaci6 a cà rrec d'Alfred Cela- ya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició deL! úJtims programi'•. 01 .00 TEMPORADA D'ÒPERA 03.30 GRAJ.~S INTE- Simfònic·n de la IUulio dl' Ba\'Ít'· ru. Oir.: Lutt Herlli¡:. (i 3m). DELIBES: Suill•del hollet Coppelio. '"" Philharmonio Orche,tra. Dir.: Chnrle' \lat·l.errn•. (13m). SCHUBEitT: Cinr dan'e' alt>man> "'• D 89. Gitlon Kremer, \'Íolí. r.ahrit•llt• l..t·~ll·r. \ iolí. Dielmul PorJ¡Jen, 'iola. Rirhard Lc~ter, violonr<'l. (15m). LLOBET: \frlodit·• trudit·ionok Jo,~ Luib Lopolt'¡..'lai,¡,•uiturra. (15m). R.STRA.l. SS: Lt•• enlrf•maliadurek de TiD Eulrn,pirgl'l, up. 28. Orquestt·a Filhurmònit•a de Bt•rlín. Dit·.: GeorgSolti. (15m). ' IOZART: lnter natos mulinurn, K\ 72. Cor 1\rnold Sdronlwrg. Cont•t•ntus musicu~ Yirnu. Dir.: Niknluuij llarnonrourt. (7 nc ). M\RTINU: Hap•l'ldiu Court•a•t p•·•·n 1 iola i orquchlt'u Nolluko lmui. Orqtw~t•·a Simfònica de Mal mil. Dir.: .lomrs DePrci~l. (21m). 13.00 GRANS INTE- GRALS L.\ \lÚSIC.\ PER \ PL\i"\0 DE SClll \ (A:\\ Sonutn n. 1. "Kinder-Sonatt'".op. 1 I 8 (Sonute-. per a lajo,entut ). Karl En¡1d, piano. (8m ). '\onu to n. 2. op. 118 (Sonntc' ¡wr o In joHntut). Karl Engel. piano. (lOm). Sonata n. J.op. UB (Sonatr' ¡wr a lo jnH'nllltl. Karl Enlo(el, piano. (11m). \lllumbliitter. op. 12 l. Karl En gel, piano. (31 m ). 14.00 l\JtSICA ANTIGA ESCOBEOO: \li>'u Philip pus Ro. Hi'panint•. \ Sei \'ol'e. Cor Philippu" Ht'x Hi,puniac-. Lt•, SnrquehouiÏPr• dr Tuulou.r. Dir.: Bea·nard Fuhre Garru~. {28m). Pt'nclent (tt·.!!.3,6,7.10) \1[SJCA '\H; Dl E\ \L \~GLES\: Do. Himn es. Anonymous 4. (12m). DL'FA): l•l·~torulll Bt'nlnt• i\l oriar \'ir¡Qniij. (Nuc·turnl ). Scholo Hun¡;u.ril·u. Dir.: .lanka Su•mh-ei. U•?ló DohHZII)'· (Sm). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.13 CAPSA DE GRALS l\fÚSICA Emè• dilluns. SC H LBF:RT: Ro•omuncln, mú•icn d't',<'l'no. O 797. Orquc,trndel Ctrnr·ert¡td)()U\1-. Dir.: B. HoitinL (-t3m). \'C\GE\SI-:IL: Conrert per o nrpa, du• 'iol in .. i' iolonrt'l. Rolwrla Ale-•notlrini. Orque~tra de \1antua. Dir.: \ itwri o Pnr'''· (I lm ). BER\Elb: '\icholn. \ickl"h), mú•it·a cncidt·ntal de la pel.lírulu. Roy:tl J..i,npool Phtlharmouic Orc·heslt·a. D it·.: Born Wnrdwnrth. (9m). C: \\rPR\: Ó dulci• ornor, motet. Jnl'quelint> ~i­ cola•, 1-upranu. Annr-\lnrie l.n•la, huix eh· 'iolo. Willium Clwistie,or¡~:uP. ( !Om). USZT: Concl'rt purUft·11si sobre Rigoleuo. Jorgl' Bolet, pionn. (7 m). Y·\l.JGII \\t WILLl,\\tS: Simfoniu n. 4. Nc" PhiJhu.rmonin OrcheKil'll, Dil·.: Adriun Hou h. (:l3m ). r1 A\ D N: 11-io (!t'l'O clui'Hnaui~S l viulotlt'f'l li oh. lV:l " um•h·t>•"· But·thold Kuijken. \lurc lluntoï. Wirland Kuijkt•n. (!lm). V[\'ALlH: Conrt>l'l per 11 guilal'l'o i vi nia d'amor. RV 5·10. l~duordo Fl.'mtinrlcz. \orht:rt Blurnl'. Ot·cJUI'~tru dt> Cambra \nglr"'· Oir.: G. 'lnlcolm. (1 lm ). \.OST\KO\IT\.:Si•lire... 05.00 CAPSA DE 1\IÚSICA DUOU5,5 DE NOVEMBRE DE 1998 07.00 COBERTURA .\lúJoica per començar el dia. Hecull d'obres breus prescntade- per J oan \'i,e•. Inclou butlletins informatius i ngende, mut-icols. 09.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ NOVETATS DE DE Presentació de ]t's úJúmes no' elatb di&cogràfiques aparegudes ol me reu t. Espai patrocinat per DisCOA Castelló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 ~SICA CAPSA DE BUSOXJ: Concert per a piano, cor d'homes i orque.tra. op. 39. Volker Banfteld. Cor i Orque-stra Elena \àssilie\'a. soprano. Jar. ques Schab. piano. (15m). llulL bai f!OP1)- 18.00 P&.'Yl'AGRUl\ (tftino l' Pr~~a .de ~~'lllgació mu;iQJ. Gmo 1 realitzaeto: Pere Bu~ ..\. ltx Hoblc... !i.mlk Philarn u.(l6n ~Zï5~. 19.00 REPERTORI DE CONCERT )lu·Í•-.0 e<!.( lm); ELGAR: Yariaciom Eni¡:ma. op. 36. Orquestra Fdharmòaira Jr 1!<1'0" W·'"""' COB: S \ïcna. Dir. Georg Solti. (32m~ L.\lOZAHT: Pas•eig mu•iralrn trineu. Ensemhle EduanH!elkuo. (23m). tuntrah .,..ft>m)· Oir.1 Kt• 20.0() l'Olt\ rhit. l\11 ~fUSICAL Rolwrt Churdt titola" BUTLLETÍ DE NOTICIES I AGENDA 20.13 "A LA MANER.~ DE .... " Un convidat rus propo>u i fO· mt'nta la música que li agrnda. Guió i presentació de Jou o \'hrs. P1·oducció de Dnloro Bu-quet>. DIOR CPir.E.l lonreli nl \lrLió< l wmlrnl Rolla.(2 22.00 AGENDA MUSI- oa,al u I CAL qu•·•trll 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS COXCERT enregi>trat)K'rC:Ita· lunya 'hbica el dia 5 dt maig dr 199ï al S oló del T'meU del 'lu•tu d'Hi.•tòria dC" la Ciutat de Barrrlona. X..Xè FESTIY..\1 DE 'llSICA .\."\TIGA. Obres de CASA. SEDL\. CDL.\.. CORRE.\ D'.\. RAL \.0. CASTELLO i FO\"f.\. ::\.·\ , entre d'altres. Al.le¡;oria. (66m ). Jijr. ~ïl 13.00 1 GR..\ ~ L\ \I( ~(Ht \ dt fugu ¡i.wo.(l no a CJU~ tor \lo~ ll~m~ Dwiel 23.30 NOCTURN :~¡:~~] \túsica per acabar el dia. Pl'l'· sentació a càrrec d' .\lfr,·d Cela· ya. 11.00 LLNY PROGRAMACIÓ DE NlT Repetició dels últims progrnme>. 01.00 ~IÚSICA DEL SE· GLEXX 02.00 REPERTORI DE CONCERT Emès el dillum. 03.00 GRANS INTE· GR.\LS 04.00 CAPSA DE l\IÚSI· CA DIVENDRES, 6 DE NOVEMBRE DE 1991 07.00 110BERTL'RA 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Pre;.enlació de le~ úhime> nolrtals dibrogràliqucs aparegudr~.al mt'rcat. E.pai potrocinut per DIS· cos Castl'lló. 10.09 BUTLLETÍ DE NOTICIES CAPSA BAC!li I dalr"o [ dn,iea 1\l RliJ.: 1iolí. Ot •l·lm). ~OTÍ( \IUSIC 15.13 WIE"' Pro;ra" ol. I., I~ ) fú,; ea per comenc;ar delia. Rrcull d'obres brt-us pre;.entadt-- ptr J oau Yh es. Inclou bulllrlllr• in· formatiu~ i agende• mU5iralo. 10.08 1:1~·\~ pa cronJ lt~ Donl llrr.: Jq 15.00 Emf-E el dimartfi. ~fÚSICA •••114 ~i DE !· PROKOPIE\: Sintfonia n. 0 P· 25, "'Clàssica", Orque>tra Sunf'cJnica de ~Iontreal. Dir.: Ch~}e' Dutoit. (14m). BRAIDIS: :~ ernste Gesiinge. op. 121. Ro oitnb ru f..~ lai un! 20.00 \OTÍ( '(l;SIC 20.10 COIEI' C.orrtinu 22.00 22.05 co~c¡ CO"iC~i lunyn \t. ala Ca•. 1\IB 1 IYif:RI naro rn 1 f'll\: \' R.Uun up. 36. (17m). . Ja(- I>ÏtaJ. i> i.\. DE IWIL buL'<.- .\mira• Sdliff. piano. ~vm). TAILLE~ERHE' Co~­ (ti'IÍ!lopcroo•·pa• orqut•,tro. G•lli:J,n Jkurl. urpa. Tlw Wonwn\ Pbillrmonir. Dir.: Jo \un Fullt·u.tl6m). PLRI :ELL: ¡>¡~,una n. 5-Z 752. TbP Acadt>m~ o f \urient ll~~>ir. Oir.: Chri•tuplwr Hojot'•O- td.(4mPI·\R1'1'\: Trio amb piuo -abrt' mrlodiro popular> iràn.k~.TrioBorodin.(18m).JA­ COB: Suih· P"r u nauta tk hec (t!ntralticorcla. \1it•hula Peu·i. \CKirul\'ofSt. ~turtin-in-tht·-I·idd,, Dir.: Kennrth Sillitu. (19m). D- DE 'IDA ER>\ icQ- iratln. Vil~. ~eu. USI- Cata- ~tk ~u-eu lartt- )fl'- l\i\. D'A:\1'A- ~oria. P.re· CtJa. IORAK: \li!.ba, op. 86. Nt·il Hitrhir. c\ndr.. w Gilt·~- .\lun 13yrr•. Ruhrrt ' lorton. Cur olt' Iu Clu·i•l Churt•h Cutlwdrul, Q:o¡ford. Nirhnla• Clcohury, u•·~¡·. I>il·.: Simon Preston. (l.2m). C.Ph.E.B·\Cll : Cont•t••·t¡l(•ru 'io¡,,0celiorquct-tru Wt¡l72, ll ·l:J9. l!ikl6• Perényi. On¡ucst.-u ¡J,. Cambra f"ranz Liszt. Di•·.: Jtíno~ RoDa. (21 m).J.STHAl 'SS: El Cnrna•ala Roma, op. :~57, val ... 0•·qur•tru Vitm••o Johunn Strau"llir.: \l'ilü Bo•ko\·~ky. (6m). 13.00 GRANS GIULS 11\T E- L~ \flSIC:A PER \ PL\..'\0 DE 'CHU"'If.-\\ \ St•t ¡wrt•, t'li forma dt fuguNto. up. 126. Karl En¡.:el ¡.<.no.(15m). 1\.indt>rball rwra plaDO a quahv mon•, op. 130. Ht•t·ll>r )fon·no i \orht'rto C:u¡)('lli. tUm). Ct-•an¡:t•Òer Frülw.up. 133. lhnirllt')· piuno. (Um). \"arinaun-.ohre un tema ori~nnl (\nri.lrtn~po~otumr' t'll \1i b ~1 }.11•­ IÍina "iikolal'\11, piano. (I ::lm). 11.00 MÚSICS DE CATALUNYA NIT CHAHLES: Com·t•rtanll· (1\'I'Uar·- SE· Dntnln¡:urz. Grupo Glrt·ulo. llir.: José Luio 'li•mt·~- (20m). B\CII: Àlhum per u Anuu Mng- DE daleou Buch (bt•gonn part). Ludo•ira '\loscn, piano. (21m). 'l'lJRl'LL: Wi~rz. Alu Vo•·onkuva, 1ioli. Orr¡uchlJ'U DiH•rtinH'nt•l. Oint}. ~a i conjunt Ïnllt•·uuu•ntal. Amgt•Jr¡ 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA ~IUSICAL 15.13 EL DIA DE I:OIENT I .Rr- Pl'f.,-amnrió rralit:~uda u p<~rtir ~ J.,, prtit·iuns fJIIt' t'I• no,u·c• t~~tnl• ban fet al rontl',lador de C.talun~a~lil,irn.tel. :!ll:! ::15 35. 20.00 BUTLLETÍ DE MTÍCIES I AGENOA \ItSICAL 20.10 EL DIA DE I:OIENT 23.30 NOCfUR.~ "ú<i!'a per a robar el dia. Pre<enttll·ió a c·ltrrt'l' d'Alfred Cdaya. PROGR.UL\CIÓ DE NIT Rt•¡)t'tirió del- últims ronct-rb 01.00 ~IÚSIQl.)ES DEL :\IÓ~ 0200 REPERTORI DE COi\CERT Em;., l'I di mart•. 03.00 GRANS INTEGR.US Emi'~ el di mene,, O 1.00 CAPSA DE ~fÚSICA DISSABTE, 7 DE NOVEMBRE DE 1998 07.00 UOUERT URA J\1 Úhicu pe•· començar ¡•I diu. Re- rull d'ohre~br-~us presentades per Pllur Suhirà. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 09. 13 1\IÚSICA PER A COBLA C. \SSL: LU.-tJ. blaus..>anlana. Cohln La Print'ipalde Lo BisbaL Dir.: Jo•<'p C:a.-ú. {L3m). SERRA: La pr«··ú tle Lltida. potmo •imlònic J>Pr a dur' coble, i timbale•. Cobla Barrelona. Dir.: Antoni Ro> "orbà. (I lm). OLTRA: La Binmrló. •uit e dr cançom• popular!>. Coral de Puig-Reig. Cobla Prinl'ipal dt' La Bi~bal. Dir.: Joan Ca•a•. (10m). D \.._.SES DE LA G.\RROT\A: Ball rle nan!>, Ball de Sant F'trriol. Ball ell' Cap¡.,'Tn>•o.-, Bull tlcl gambt:to. Cobla In Princ-ipal de la BU..hal. (9m). l 0.00 AGENDA :\IUSICAL 10.05 PENTAGRAJ'IA Rt•prtit'ió tJ¡•( programo emh el dijun~- 11.00 EL DIA DE DOlENT Proh'Tnmnció realitzada o partk d..- lt'~ peticion~ que els nostre~ oi entri t.an fNoi contestador de Catolun}a 'lúsira.td. 93 202 35 35. 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.10 EL DIA DE I:OIENT Continuació Jel programa. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGEr-iDA "fUSI CAL 22.00 \ GEi.'\'DA liUSICAL 22.05 GRANS OBRES (~ \LL'l'PI: La ¡·adu ta di Adam o. Om tori. \f. ZampiPri.E. Palado. ~- Rigucci. :\1. Schmiegt•. I Soli,ti \en..ti. Dir.: C. Srimone. (98m). Cuntinuaci6 del prognunu. 23.30 NOCTURN 22.00 AGENDA .MUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS ~~t•ntati6 a 01irrt'C dl' ~lnró ]:tné. DE CONCERT tmrv¡:i•Lrut per Cntn- DE •la Casa 'ELivAtltll'. UN.\ llOH \ A\!Q ELS NOS'I' IU:S JO\ ES 1\TERPRETS. 1\lOZ \RT: SoFta ~o Lu '\[, K V 331. PHOKOi,EL\.'ï,ions fup;itiH·•, op. 20. Il"'"1\l.\'\l'\fOV: Sonat<~ n. 2. lunya \fú"icut'l din 6demuig 19911 ~p. 36. Albert Gim"no• (17m). ' '·' JliUIIU · \lú.ir!l per acabar ..-1 elia. Pre- P ROGRAMACIÓ DE NIT Repetitití dels últims programes. O1.0 0 )fÚSICA ANTIGA 02.00 REPERTORI DE CONCERT Emh dt>l dimerres. 03.00 GRANS GRALS INTE- Ernè• el dijou,, 0-1.00 CAPSA DE.L\IÚSICA DIUMENGE, a DE NOVEMBRE DE 1998 07.00 I:OHERTliiU DILLUNS, 9 DE NOVEMBRE DE 1998 07.00 r:OBERTllR.-\ :\lú•ka jlt'r l'OIUt'IIǷlr d tlia, Rt'• cull d"obn·, hrt'u' pn~·nta<lt'll ¡lt'r Pilar Sulnr:.. \hí-it·a ¡><·r rmm·nçar .,¡ <lia. Rt•c·ulltl'uhn-, h"'"' pn--entatll'•()<'r Joan \ ¡, ,.•. ludou but1lt'tim in- 09.00 Bl Tl.lETÍ DE l AGENDA )JUSIC.\L 09.13 !\IÚSIC.\ RE U GlOSA ~OTÍCIES Ll'PORI'\1: "i••·u twr a •·or 11 I 'ru• i ur<JUl''' ro. Cn¡lt'lln \[u•ic·nl dc• Santa Ct!dliu. On¡u••,tra lin· rn-•imf?'"ira de·! 'l~•ntrr• .¡,. Gij~liu. Oir.: Giulianu Cun•llu (35m).\ 1V.\LDI: ~tuhut ~'!all·•·· Chn•·l,•• Brell. rontmt••nu•·· "u•it·n •\ntiqua dc TcHIIon. Dir.: Cltl'i•tínn "~ndm~>.(IRm).J.Ch.B \Cfl: Gll>riu t'li Sui 'l. Etlitlt Wi•·n~. GuhrideS••ltrcm•kcnhurh. \dnllwrt fi.••tttl-. Ern,t .,¡,1 ~~·hrumm Curd.- Cumlu•a RI \S. ~infuni••t­ lo RI \S Bt·.-lin. llu·.: l. .... c;runu~tuy. (I lm). ¡;,.,. 11.00 TR.\NSl\llSSIÓ EN DIRECTE DE LA ~11SSA CON\'EI\TUAL DES DEL :\lONESTIR DE ~fONT­ SERRAT 12.30 AGEND,\ .\tUStCAL 12.35 APERITIU ~IUSI­ CAL 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I 5.08 "A LA MANERA DE .. .:• Rt'pPtirió dl'l projll1tmn •·mi•s ,.¡ dijou, al 'r•¡Jrt•. 17. l O TEl\tPOIHDA O'ÒP ERA DE CATALUNYA lUÚSICA BLTSONI: Dol'l•u· Hm•t. {•i¡wrn ,obre d "Fnu•t" tir• Got•tlll'). Dtt•trit•h Fi,rhc•·-lli~·l.nu. k.nl'l Cbri,ti.1n Kohn. William Cnchrun. Ft•nlinantll.A·itrwr. CuriOn¡ut·,tm Sintfòuiru dc Iu Hudin dt• Bu,it•rn. Dir.: Frrdiuuntl Lt•itlwr. (156m). 20.10 SELECCIÓ I>E JAZZ Pro¡!ramo tlt-tli•·at a lo mlt•Ít·u <I•· ja:tz amh !(UiÍ• ti'Aiht•rl \lnllofrt-. 22.10 AGENDA MUSICAL 22.15 CONCERT ntAGINARI Guió i •t'lt-rció: \¡.., Rohl.-•. 23.30 NOCTLRN \tú•ira pt'r nrahar •·I rhu. Prc•entm·ió a rurn·r. th· .\1nró Jam:. PROGRA\ tACIÓ DE NIT Rl'pchf'IÓ dt'l• últim, ¡n·u¡.:rnmt·•· 01.00 ~1ÚSICS DE CATALUNlA 02.00 HEPERTORI Dl~ CONCERT E mi" t-1 <lijuu:;. 03.00 GRANS GRALS INTE- 04.00 CAPSA DE ~IÚSI­ CA furllllltiu• i Ugt'nth•· mu-i.·ak 09.00 UUTLLETÍ NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ NO\I<:T\ TS DE DE Pn•"•·ntm•ió dt• lt" úlllmt•• nnn•- l!ll<cli.,•o¡.:•·ulit¡ul'•npan•¡~udc·~ ol cm•n·ru. E•pni pal rociJIOt¡wr l)j,. rtJ- Co•tt•llc\. 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES 10;08 CAPSA MUSICA DE DE l liNl>Jo:\IITH: Requirm. u¡wr n a'ludl~ qtu• ¡•,tinwm". BriKittt· H'"hlll'ntlt•r, llll'l.Zo,oprunu. Dietrkh Fi~dw1· Di.-skau, hnrft,¡n. Cur dl' l'ilpt•ro dt· l't'> tal dc '\ •~'· na Ot'IJUt'•ll'll ~imfc'mh•a tlt• '\'i.-nn. l>ir.: Wulf(tll!l~ ~""' ulli .. rh. (59m). :\f,\YR: Pu••ll('O!llin CraH'. \ltt-i•·a \ntir¡uo Küln. Dir.: ftt·lllluml 1;•..-J,..J. (7m). ELG.\Il: ""natn¡~t•r o 'i oU i pi11no t•n mim op. 8:!. \litlnri. 'ioli. Roberl :\lt•Ounald, piano. (:!6ml PROKOl'IE\': "uite tic \OI•o•, op. 110. On¡ut·.-tnt :\ac·i•uUÜ E....·~- Dir.. ;'\l!'t'nwJiini(llml.DOWL\.'\0: La du') mol' anti<JUll<'. Quarlt't fi.ronu,, (·lm). BR.\H\15: amb rlurÍiu-t, up. lli. Geor¡rl' Píetl'r•on. \l,·mbrt'•ci.-ITrio Ht-au._-,; \rt,, (25m). J.Ch.R \CH, Concert Jlf'r n urpn i ort¡ut-~ll'tt rlt' !'amhra Pn Ht• .\T. Suza11U Klincharo,n. Soli·U·• de Softo. Dir.: Emil Tnhokuv. (16m). UtRl•FLÉ: Quut•·e nwtc't• •obre 11'111"~ ~rl'¡~orit'llt' op. HI. Mur} Sel'rh. •oprnno. Cory· 'ft-j,, tlun Sin~t·ro. Thomn• Trottt•r, orgut•. Uit·: '\lntthew BPsl. (9m). 13.00 GRANS GUALS lNTE- ELS QUARTETS DE CORD.\ OE ll·n O~ QunrlN tlecordoop. O (llub.ll:6). Quartet .\eolian. { IRm). Quartl'l dl' rnròa op. ln. 1 lllohJil:l ). Quartet ,\t>olion. (17m). Quart PI de l'Or-da op. 1 n. 2 (Hnh.llL2). Quartet .\eolian. (17m). 1<1 .00 :\IÚSICA DEL SEGLE XX ~: Suite de In (ll'l.líntla "Le, &\ entur[>,- de Korzinkina", op. 59. Cor i Ort)Ut'•tra Sim((mi.-o dd \lini•tl'ri de Culturo d., la t.: nió So\ iètica. Dir: c:rnnodi Rol.hrl~"<hrn•.ki. (9m). HER'\STEI'\: Concert per a orqut·•trn "]ubilt>e Came,". Ort¡Ut'•tra filharmònira d"l,;rod. Dir.: Leonard Bt<rn.•tcin. (30m). \1.\RCO: E•pejo dt"<ierlo. Quartet \rdi!li. (16m). :\051',\loi.O\'n 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.13 CAPSA DE liÚSlf..A B \CH: Com·ert per a cln\rc{ i t·urcla. B\'1\ 10:>-t. Tht' En!!.li-h Con<·<• ri. Soli.., ta i tU !"("Clor: .T.-e· \ur Pinnock. {l 7m). \ ti'ES: Du"' olm•• per a pionu. Antoni S..., ,.,, piano. (7m). \AUGH.\:\ "l- 3 LLI\ \IS: Simfunin n. 6. \r\> Philhanunnin Orch~.tru. Dir.: \th·iun Boult. r:Hm). \1 \ZZOCCIII: Cmwilio clto'foor·i•ri. \t'drrlund• k.umt·rl..oor. SoJi,lt•• Uh· tl·umcntak Dir.: ftrn~ Jarol». (8ru). "\\t• ID"' ID hoD~ir" (tema jnz1.). JDhn Cuhrnrll', '"'o. 'J he D iu) Gilll·spit• St·'<h'l. (3m). BDJil 1369 BEETIIO\ E:\: Qnnrtt•t dl' t'Drda Dp. 127. Qnnrlí't de Clr,rlnncl. (38m) BHl CII: Conerri llt'r u ela l'inri, 'iola i or' lut••tru, op. 88. (;{o¡·ard CuutiM~. Paul \lt•yt•t·. Onlut''li'U dr·I'Operu d t• Licí. Dir.: k.cnl \ugunD. ( I 'Jru). EN ESC O: Pot•mn roman1•,, op. l. r.rll'l• i O•·c¡ni·~Lt·n d.- In Hi\tlill i 'IHr\ i~ió Rmnnnc~u. Dir.: lo~if Con tu. (:iOm). 18.00 ALMANAC lln t•"pni rl r~linnl n 1'\IH'Rr i rc~iut't' el~ fl'ls mtls t·c•pt·c•M•ntuLius d.-I pussut musical. Guió i ~clrc­ ció d'Àt..• , Hohlt•o. 19.00 REPERTORI DE CONCERT BOCCIIEHT\1: Quintt·t ¡~t·ra guitarra i corda t•n Re \1 "Quintet Fandango''. L6'zloSt..•tulrt')·Knrpt'r. Quarti'! Tútnti. (23m). S, \I.Yf~ \E:\ S: Dansa \lnrnhra. Op. 10. Orqur,tr·a dt• Parí.. Oir.: Unnirl Bart•nhoim. (7m). FALL\: i\ochc, c>n lo• jurdinc, dt• [,pañn. Jo,ep Colom. piano. Orqul',tr·a Ciutnt dt• Grnnutla. Dir.: Jo-t!p Pon•. (25m). 169 20.00 BLTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA \IUSICAL 20.13 LA MÚSICA A DEBAT Programa n l't·otna·n dt•lt•mc•• mud'intt>r·(os, n·ulitwt umh Iu cul.lnhorarili dd C,lliN~ll Cntalà dt·lu \tú,it·o. L'\ ~JlJSIC-\ ALCAHREH oiral~ 22.00 AGENDA ~fUSI­ CAL 22.05 TEMPORADA DE BOBC CO'iCERT ~nr.·¡ri•lrot per Cntnlun)a 'lú•iro t'I rlin 6 dt· nOH'ntl.lre (<J98 al Puluu dl' lo 'lú,iea CatnlaiUI dl' Rnn·elonn. 'I(;S[CA DE CTI\E.\1.\. Orc[ut•,tra Simfònica dt• Barc-t'lona i ~ac•ionnl d~ Catal un) a. Dir: \laurirt• Jnrrc. 23.30 i'iOCTLR"' \lú.ica per utahar el dia. Pre>enlurió u eàrrt'c d'Alfred Cela- PROGRAMACIÓ DE NIT Rt'pt'litió dt'l~ úh iob programe,. 01.00 \fÚSICA PER A COBLA 02.00 [;AUDIOVISUAL 04.00 CAPSA DE MÚSICA DIMARTS, 10 Dl NOVEMBRE DE 1998 07.00 (]OBERTURA .\1úsit·u pl.'t' c·umc•nt;a•· eltliu. R et• ull d'nlm•• bt·t:u, prc!ltmtudeo per J oan \ïves. Inclou hutllt•tinq infor·mutJu• i ugt•nrlc•• rnu.,it•oh•. 4 09.09 BUTLLETÍ NOTICIES DE 09.08 SELECCIÓ NOVETATS DE Pre>entació dc lc!' últime' nowta 1~ discogràfiques apare¡rodeo al me reaL Espai patrocinat pt'r Di~­ co> C&tcUó. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE l\lÚSICA SAINT-S..\E:\'S: Concca·t pl'r a piano i orque,.tra n. 2, op. 22. Bella Da' i.Jo,ib., piano. Orqm·stra del ConcertgeboU\~. Dir.: J\"eemr Jiirvi. (23m). ST R•\VINSKl: Cia·cus Polka. Orquestra de la Suísse Romnnde. Dir.: l'ieeme .fiit·vi. (4m). MOZART: L'empresat·i. S ingtipit>f en un acte, KV 186.1\Jugtla ;'\~ador. Kriszlina Lalci. 'l'homas Ilampson. IIara·)· \'an dr·r Kamp. On¡uestna del Coucet·tgebou" d'Amsterdam. Dir.: :\likolau¡; HarooncouJ·t. (22m). TELE\IAN;\l: Obertura i Suite ¡wr a d<h oboèo, corda i b.c. en Si b 'L (Música de Taula). Concl'rto Amsterdam. Dir.: Frnno Brüggt.'n. (23m). XOSTAK0\1TX.: Simfo· nia o. 5, op. 47 Orque,.tra :\arional Escoresa. Dir.: :\eeme Jiini. (·17m). \\ALTHER: ~\.·lli en ool m, d-'Hortulus chelicu.s". Françoi.Fernandez. 'iolí. Ril'ercar Consort. (7m). BLOCH: Suite Llebraica, per a 'iola i piano. Simotl Rowland-Jones. :\ieJ lmmelrnan. (13m). O LTRA: Bestiari. sobre poe me" de Pere Quart. Polilònica de Puig-Reig. (21m). 13.00 GRANS GRALS INTE- ELS QLARTETS DE CO RD\ DE BAYDN Quartet de corda np. l n. 3 (H ob.lli:3). Quartet Aeoliun. (16m). Quartet de corda op. 1 n. 4 (Hob.ill:4). Quartet Aeolian. {2 1m). Quart('! tle corda op. 1 n. 6 (H ob.III:6). Quartet Aeolian. (20m}. 14.00 MOMENTS LÍRICS DONfZETTf: I1 Cnmpanello. òpera còmica en un aelc. A:-'lte• Baltsa. Enzo Da ra. Biuncnmaria Casoni. Angelo Romeco. Cario Gaifn. Cor de l'òpera de \'il'nn. Orquestra Simfònica dt> \ll'na. D ir.: Gnry Bertini. (56m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.13 CAPSA DE ~1ÚSJ­ Cltodtu·l...(llm).Bl-:llTl'\I :Gron "''lt'l pt•r u piu no, 2 'iolin>. \iola,\ iolont·•·l i c•ontr·abai,, op. 90. St'•tt•ttoCiu"iro. (30m).D' I \D'l: I~tar, 'nrinc·ior.- 'imllmitlut•s, op. 12. Ortlut•slru ~ilhurmònit'a del Palh de Loirt.•. Oir. Pil'rre D~>r­ \Uta. (13m). OCKEGHE\f : Pn~­ n«'z •ur moi. Tlw \fedic\al Enst"rnhlt•orLondnn. Dia·.: Pelt'r Da,¡e, i Timothy Da•i•·~. (:im). ~f~~tPRETS GR-\.NS ALA l N M \HION SC II UBEHT: Introducció i val'iuci.onN bohrt• un tf'nm "'ll·ocl..ne Blumt•n", op. 160, D 802. Alain \lnrion, nuu In. Pn~<·nl Rog.S, piano. (20m). IBEH1': Cont•f'a'l pet• u naulu i OI'IPU'bla·n. Alnin Mlla·ion. Oa·t¡tae,tml"ilhnmaònien de In Ciutul dc 1\içu. Dia·.: Moximiano VnlMN. (18m). IIONEGGER: lntrmluc•t•ila i du nsu pt•r 11 nauta, arpa, vi oií, ' iu la i ' iolcmcel, H 2l7. •\Iu in Murion. Pn"~ olt• Znnlonghi.. Dong-Sui.. Kong. Pi c•rre-llenri \.uea·t!IJ. Ruphat~l \\aUfi,ch. (:im). 19.00 REPERTORI DE CO"'CERT BR \11\IS: Simfonia n. 2. op. 73. Ort[U!'•lra Filhnrmònira dt" Los Angele•. Dir.: Cario \lnrin Gi u lini. (·19m). BELLI\J: "Ca~tn Di' a" dt• l'acte: I dt• \orma. \fnrin Cu llas. Cor' i Ot·qul'strn tll'l Tt'a· tt·r dl' la St•ula dt' \lilia. Dir.: Tullio St-rnfiu. (6m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA 1\IUSICAL 20.13 T:-..\IKOVSKl: St•xtct dt• l'ordo op. iO " Ht•c·onl dc• Florl-nciu" \1-ti~oluv Hll~lt'tt¡IU\ itx. Cenrikh Talnlyo u. QuurlPL Bo•·otlin. (3 hn). 20.15 TRANSMISSIÓ EN DIHECTE DES DEL TEATRE LA FARÀNDULA DE SABADELL \E RDl: \itla, hpcru en 11uuta·e at•te,,Jmlith Burril>. \ntoniDCotü. S}h iu Corhu<·hu. \lt·t•ntt' Sarrlim•ro. Cur dc• ls \mir' dc l'Òpera tlt• Sahaddl. Orqur,tra Simfò1111'11 del \ulli·,, Dir.: FNieriro Garc·fa \hriV \lht•rt .\rgudo. 23.30 NOCTURN \líL•arn pu nl'uhna· el diu. Pre'lmtnri6 u rilrrl'r d',\lfrl'd Ct'laya. CA PROGR.A.\lACJÓ DE NIT DYOR...\.K, Simfonia n. 6, op. 60. ON¡ui"SLra;\lacionaiE..-coce"ll. Dir.: ~cemeJiini. (43m).LLLCH: Sonata per a flauta traveo•t'ra. Ricardo Ramalho,flau ta. Otilio\lorúns, fagot. Santiago Kastncr. eln,¡l'èrnbnl. (13m). BROUWER: Tres peccs sense títol Plúlippe Lemaigre. guitarra. (4m). VI\ ALDl: Salve Re¡,>ina, RV 616. Ja mes Bowmao, contratenor. Enst•m ble ]nstrumental J eau-Walt et· '\urlnli. Dia·.: Jl'an-Walter Audoli. ( lïm). H.STRAUSS: Concert pera tronapa i orr¡ueslra n. 2. \1nt•ie Luis11 Neunecker. Orquc.•trn Simfònica de Bamhet·g. Dir.: Ingo Mt"t7.mu<'llt'r. (l9m). MOZART: Dt'u \U· riacion, per a piano sobre una arietln del~ ''Pèlerins de In \lct'que" dc Gluck, h.'V .J.55. Walter Rt')Jt'tit•i•) dl'l' últim' programe<. 01.00 NOUS INTÈRPRETS 02.00 SELECCIÓ DE JAZZ 01-.00 CAPSA DE .lUÚSICA DIMECRES, 1 1 DE NOVEMBRE DE 1998 07.00 COBERTURA 1\lú, it'-ll per comrn~or o•l tlio. Hecull tl'ohn•, hn•ub Jl~'~''t'ntndro prt· J oan \'i"''· lriC'Iuu hutlletin~; informutiu' i u¡~endc" llttt•Ít·nlo. 09.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES DE 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS P rl'>t'ntarió de te,. últim,._ 001 _ Lnto cJj,cogràfiqul'.•apartl!U·'· . . ~ u,, ral rnercaL Espru patrocrnat}l<'r Di~ co¡¡ Castelló. 10.09 BUTLLETÍ DE NOTICIES 10.08 CAPSA DE ~J(s¡. CA R..STRAUSS: Ausltalien, Cauta. sia simfònica, op. 16. OrquNra Fillaarmònicade BcrUn. Dir.:Jlir. rardol\futi. (42m).ARNE:"Otuo Jo,cly, too unk.ind" . ària dt•l'ò. pera Artarxca·xes. Patriciu Sllell· re, mezzo-soprano. The Pudeyof Insta-unwnl&. Dir.: H.ov Coodañan (Sm ). MARTINU: D~hl¡• concr~ pf'r a dues orqne$lrr's dc c•orcl11, piano i timbales. lsoldn Su;lnk. Lars Giird. Orque<itrn Simfònira dl' 1lalmo. Dir.: Jame& DePrt'i;L (21m). BACI:I: Suite per a llaüt, BWY 995. Gornn Soll•cber. (21m~ BORODIN: Quartet dr corda n. l en La \1. Quartet dc corda d~ 'Ioscon. (39m) FAURE: U. Jar· rlin clos. op. 106. Elly \mclín!. Dalton Bald";n. (13m). BRlCA: Kon:r.erlstück per a 'iol i i or· r¡ue,tra, op. 84. Sal' a tore \ccardo. Orquestra de la Gt-"andbau' de L Pipzig. Dir.: Kurl )la>ur. (19m). 13.00 GRANS GRALS ~TE­ ELS QLARTETS DE CORD.\ DEJL\YD:'\Quartetderordaop. 2 n. 1 (H ob.lll:7). Quartet Arlllian. (20m). QuartN dc corda op. 2 o. 2 (Hob.ID:S). Quartet At•olian. (21m). 14::00 1\-lÚSIQUES DEL MON Una finestra oberta a re~pre.. ió mu sical dels pobles d'arreu. 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.13 CAPSA DE l\IÚSICA TA:\E I EV: Sinúonin o. 2. Gran Orque~Lra Simlònica dc la Ràdio i TeJe,·isió de rl.'RSS. Dir.:\· ladímir fedosseie\. (32m). RO· DRIGO: Cinc pece> infaotib. Or· c¡ueslra de la Ràdio de Brrlín. Dir.: Haos-Dieter Baum. (11111~ FRA:\CK: Psique. Orqur,lra Simfònica de Basilea. Dir.:Armin Jordan. (28m). A...'l.\.RCELI..O: Conc..-rtperaobof-enDom_(~~ crit pera¡roitnrra).Job_!• \'iillianl., guitnrra. Academy of::>t. \fo~~o· in-the-Fields. Dir: Kenneth :;Jlli· to. (12m). GRAXADOS: l..amaja vel rUÍbeiior (Govescas). Pilar J..o. ~engar. OrquesÓ'a fiJl¡armònira de Londres. Dir.~ ] e<iúoLópezCo· bos. (7m ). Rm'ffiERG: Quintc·l per a clarinet i quartet de corda. op. 57. Dietc>r Kloeker. Consor: tium C las~icum. {20m). Tl!:\11· Parli ta rn re. Orquestro de Cum· brn Suk. Dir.: Jo~fVIadL (18m). MTLH.-\UD: Sonata per a [luulo, obot•. clarinet i ¡liano. ,\. 'iirolel. H. Hollib-er. E Brunner. O. ~Lai· ~enbl'rg. (19m). VERDI: 6 Ho· m.mK-es(l838). Klnra Thkar~,~­ zo-,oprnno. Snndor Falvru, P'a· no. (20m). JS.OO ln r-( .r~ru. !9.00 CO'i SClflR 'Ptlita' <tt1~rl 11011C:OUI trllrtp p..ano. ( 20.13 YUGI GEO lli \HS~ ,,,,al. '\~ taire. O BD'IO~ "JlMg~ I prra"Ò Shahom "'' (I~ &rim ~~.ad! piJIIO> . Or<llll"< llir.: \ lpp•r I !tlin Di b<~lt'r C.6nn.( cinnati rirh 1\u s~~,~­ annati orbi\ 22.00 C\L (cm~e Oli \lú liJ<J7 u la lona. FI 8\RCE CEUT1 dr Hll ~~ii)~ \lnlas, 1 lmàatia l1 Bi·lm JorcliU 23.30 \lu,u·a ... nlartó ).L PROG p poti.ri 01.00 D'ÒPE 03.30 GRAL! [m¡.,,¡· 05.00 CA DUOIJ NOVEJ 07.00 \lú,irn 1 rullci'Qij lrr.an Vi• f~>rtnath 09.0p 'iOTI< 09.08 'iOYE' l'r·Nnll lll·cli.~r· DE {ara. 19.00 REPERTORI DE DE lÍSJ. nla· "-'lru •:Ri¡•. 1 0too ~l'o· PJM'-n· ·leyof lman. onet•rt forda, oolak. ~~~rn eJ>L ~ lmüt, lm~ •ela n. a dt • Jar. ;elin¡t. l'CH: i orr· Jhau, O.;,ur. l'fE· CO~CERT •üillJE[{T:"iimfonian.6.D:i89 :Prtita'', Orquc•tru Ru)ul Concrrtgrboul\. Dir.: '\ikolnu• llar· mm·ourt.(36rn). DEBUiS'r: Suí~tllrl!l•'ma•qur.1: Puru,kiw•t·o, p.anu. (19m}. 20.13 TElJPS D'UOME~ATCE GEORGE GERSI-l\"1\: 100 \.WS fonny l'itrr, c·nml•diu niU· ,¡r¡cJ. Auclr(•y licplnorn. Vrl'd ,h. tair~. Cor i On¡uc't r11. (211H1 ). 8P'I00708 'l'cme• do l'òpo•ru 'Pilrgy ami Bc·~s" (to'IIIIHC'I'iprió p•ra •·io!H pinuo, dc• l lt•ift•tz). Gil Shahnm, 1 iol I. Akic·n E¡.,•urhi, piuou. (17m). Tlus •\11yoc11' St•o•n Jnc•. Barhurn Ht•ndrich,sopc·uno. Kulia 1 "arielll' l~hi'qtcc•, tlcu•t tic• pi!no•. (12m). Ohrrtu¡·o Cubana. Orque,trn Simfònica d!' Lomh·c•., , Dir.: \mlrt~ P•·<·,in. (li m). Stiff l'p(lf'r Up. Fro¡;nll'nl cio• "\ llum..,¡ in Di>trr,,", Thc Princ:c•" Tlr3trr Orc·lw~trn. Dir: .lohn '1t·· Clinn.!9m). 'lr,it·an Da m'l'. Cinónnati Pop, Ordw,tra. L>ir.: 1.ñrh 1\unzel. (Sm). Ria ho Hipplt>• Ra~. \lilliam T,;u, píuno. Cinónnati Pop, Orchc•tro. Dir.: Eñrh Kunzrl. (3m). nlt'rrot. E•pni patrorinat pt'r Dí-c·o, Cu,trUó. 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES CAPSA 10.08 MÚSICA DE DE 19.00 REPEHTORI DE CONCERT 'li BOCCHERL\I: Simfonia en op 35 n. 2. G 510. _\endèmia h clt• Camhra -\Jemanva. Dir.: Johaunc•• Goritoki. (lJm). SCiiUREHT:"La 'lort i la DoozeUa"D. S:H (lird). Waltrautl :\Ieícr, m~z­ :r.o-.rlprnuo. Gerbartl Oppitz, piallU. (2m) . .\1Y\SKOYSh.'Y: Sileuo·i, p()(•mu ~imf11uío· op. 9. OrquCl'Lru Simròníro de lu Ràdio Twru a BruLisluvn. Oir.: Hob~rl Stan. kov~ky. (27m). GRAi'IADOS: Est't'nc~> •·omilnt iques. AU cio dr Ltl· l'l'odut, piano. (21m). BEETH OVEN: Tl'io tl~ corda op. 9n.l. An•w-Sophíe Mulle•·· Bruno Cíurunnn. 1\lsli~lt" Rostropo1 it,, (25m). ll10~'l'E\ ERDI: Zèfiro lo l'llu, e dí ~Oa\ i an·t•nti. Les Arh. Florissnnll;. Dir.: William Chris· tit'. (fnn). CHALSSO~: Conrert l~~'l'll piano, 1ioli i quartet dc cordu. op. 21.Jt·nn-PhilippPCoUard. \ugthtin Duma). Qual'let '.\Iuir. (39m). '\0\ AK: Dl'profundí.s,pot'llla 'imfònir pern gran orque;,tra, op. 67. Orque~tra FilJiarmòuicu dt• Broo. Dir.: Jaro:Ja, ro- '1. flt'l.(2-lm). 13.00 GRANS INTE- GRALS a op. 22.05 DE Il. \"t'D'\ Quartet decorda op. Aeo- CO~CERTS ~~\:~ DEL ressló .. DE 'IDA DE Cran Udío y. r.: RO· ;;.Or· er!in. Jlm~ e>tra ¡rruin ~LO: frll'C' Uams. srtin· Silli· maja C1L t:;LS Qu \RTETS DE CORDA ELS NOSTRES Conowt t•nn•¡;i•trut l.ll'r Cutulunya \lohíca l'I clin li de juliol clt• 1997 o Iu Pln~a del Ht•i do Burco·· !una. FESTI\AI. O'ESTIU DE DARCELON ·\"GREC 97". CONCEHTA TRES COBLES. Olm·• oio• HUER1\, GARRETA, SERRAT, BQRGUNYÓ, BOLlA HT •TOLOUI\, c•nt•·o> d'nltc·c•M. ~untí \lola,, ¡tCI'I'UtiNi6. Cohln M¡•dítmànín. Col1ln Ln Pr•int·ípul tlt• uBí,bnl. Cobla Sant.lm·di. Dir.: loroli 1-t'ún. (6!lm ). 23.30 NOCTURN llü•era per arahar c•l clin. Pn•· "'ntaríó a rltrn·c er \lfn•d Cdu- PROGRA.'\UCIÓ DE NIT Rrpt'tirió dc•l, (¡Jtim, pro¡n·onw•. 01:00 TE~IPORADA D'OPERA 03.30 GRANS GRALs INTE- Em;.., díllun,, 05.00 CAPSA DE MÚSIC.\ IrlD- ònica rzCo· ~ntrL orda. ~sor· J.\IA: Cam· 18m). ls uta, colet. Jlai· ) Ho· ~mez· ,pia- DIJOUS, 12 DE NOVEMBRE DE 1998 07.00 COBERTURA llü,i~o pr•· conwnçnr el cl in. H.t•· riJllcJ llbi'Cf\ Jcn•u, prt'MO'IItoHJCI~ (lt'r ~ll3n \~vr~. ln<·lou hutllt•tínK ínOI11Jntiu~ 1ngt'ntlrc, mu~irnl~. 09.09 UUTLLETÍ DE 0.9.08 SELECCIÓ DE ~OTlCI ES '\0\'ETATS ~tntaríó clt•le., (•Jtimo·s noH'· dt.<oogràliquc•, np!ll'<'j.,'lltlt•s al 2 n. J (lloh.III:lO). QuarteL..\eolíun. (21m). Quartet de corda op. 2 n. 6 (Hob.Lil: 12). Quartet Aeolínn. (19m). 14·.00 MÚSICA ANTIGA LlJLLY: AJeidiane i Polexandre. lmlll'l (¡,xtrnl'le.s).:\ofa¡·y Eníd Baí~ 111'~. Sluu·1n N;eft.ígt.'t;>oprnnos. A· radia Bnroque Ensemhl": Dü·.: Knin '1ollon. (27m). iUUSICA DE TROB \DORS. Conjunt íns· tnuncnlul "El~ ,\Júsics de P1·o· \I'OÇII". 18.00 PE!\T\GR.OI.\ Programn tlc·1111 ulll'u·io; mu-io·nl. Guíú i rrolit1.1u·ilt: l't•r•• Reu·(.,¡ i,\. lc' Rnblt•,, 22.00 AGENDA '1USJ- lRD\ I !8.00 PRL'IERA VEU t 11 ..,.pai po•r t•oni'íwr l'l' mú•ir• (28m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍClES I AGENDA MUSICAL DE CAPSA L5.J 3 '\tÚSICA C llA\ EZ: Sinúonia Romàotic.a. \¡•" YorkStudhmtSymphon) Orchcstt·n. Dir.: Cario~ Cb:hez. (22m). BRITTEl\: 6 Can~ons de •· Vuítadaptocioru; de cançons popnlar-''.John Shirlcy-Quirk. baixIJuríton. o~iun E llis. arpa. (13m). l\IELSEl\: Cunct'rt per a clari1\et op. ji. Hoknn Ro~engren. Orqm·,tru Simfònica de la Ràdio Sut>ra. Dir.: Eoa-Pekl.:n Salonen. (25m). REBEL: Sonata Quntríèmc, en mi m. François Fernande7, violí. Phílippt• Pierlot, boix de vioIn. Picn·e llont.n.i. duvecí. (11m). H..S'I'HAUSS: Així vu parlar Zn•·nthu&LJ·~t, op. 30. Fílbut·mònica cie Berlín. Oi1·.: Herbert \On Karujon. (.35m). DIABEI...Ll: Scrcnutu Cmwt'rtont, op . .I05. Trio ..\. mumli. (21m). \lLSSORGSKl: "Gopok'', cançó pe•· a veu j piano. Boris Chrí.~toff, baix. Gcor¡r~s Tzípim-.piano. (3m). GADE: Sím· foní u 11. 2, op. 1O. Collrgium \[u~irum, Copenhll¡len. Oir.: 'lídtn1'1 SciHJm..-andt. (28m). S..\1\T-S.U.\S: l';ll'tunt, Powmu •ímfimirup.31J. Onru•••t ro Simfilmro dc> Lontln·'· Dir: 'oncluni Butt. (9m). Bll\11\1:\: Ct~nc·t•rt p~r u píuno i urt[Ut''l rn n. 1. up. 15. \lau•·íziu Pullíni. OrcJIII'•tru Filhurmòní¡·u dt• \ Ït•nu. Dir.: 1\url B¡¡h111. ( l(un) . 20.00 BUTLLETÍ OE NOTÍCIES I AG I~N IH l\tuSICAI. 20. L3 '"1\ LA MA NEIV\ DE .... " <;tatlti•l'lu·n \J u,ík~t•rt'm,de Dil-•t•ltlurf. Orqur,tra ~imfilniru clt> Dil.-o•ltlurf. Oir.: l lt•in~ Walllwr¡¡. ( Hhnl. HEl>FH: Sonnto IM'ro' iolí i piuno n. 5, op. 8-t. Roht>rL Zinllm'k) . Chri•lupb h.d]rr. (26m). B \Cil:Cnouon•B\\' l072o Hl78. JnRfJ i 1Cl!l7. \Ju,iru \ntit¡un d" Cnlòniu. Dir.: Ht•inhnrd GQ('hel. 18m POl LE\C: Com•t•rt pt>r o tWJ.:IH'. nro¡ur,11·a oieo curda i tim· huit·~. Simun Pn·•ton. Orqul·~u·u Símfo)nieu tlt• Londrt'.<. Oir.: \mJnl l're•• in.(:! lm). MENDELSSOl f~: ltmnunro·~ M'O~I' parnulrs. Llihrt> \lli I(', up. I02. l,h iu Rl'l, piano. ( ljm). .JANACEJ<.¡ Sinfonil'lln. 01'1JIIl'"lrn ~ímlòníl•udc• Bumlwr¡¡. Oí1·.: N¡•c•nw .Jiln•í. (2!\m). GJU. LI \NI : 31·n\'lllÍnuto: "Cunfur.u, ~­ nuu·•·ilu~\ ·~~\n•or, p,.... l'ht~ •n'tu·· Un rou\ idat t·n• (II'OIIIlSI1 i c·o· o·o•ndi", "J)i tnnlí palpití" (de 1'{,. ¡cc·o·n 'liuwrrdí cir Ro,:~iní). 1\hu·tn \luuojano, ~opl'tlnn. Jn~t~ i\1í¡¡uo·l Murc•nu, ¡,ruÍIUI'I'U. (12m). 22.00 \GENOA MUSI- U.OO GRANS GRALS 1111'11111 In nuj~ic•n fllll' li nt~rnclu. Guh~ i pr«•r.t•ntol·ió tlt• .Jonn \'ht•~>. Produrrio\ dc· Dolor' Bu•qm•t ... CAL 22.05 ELS CONCERTS NOSTRES CO'\CERT t•n•·••¡.,.¡,trull"'r Cu tu· lun)n 'ltí.íru el di11 :i olt• julioltlo• 1997 n 1'1-:•:d•:,¡u Pormc1niul dt• 'lotadt•tw•11. \\ 11 FLSTI\ \U\. TLU:\\CIO'\ \L DL \IL:,J( \ DE 'l \T\I>LPFII \. SCIIL BERT: Snnull·n-Sutl. \11-;¡\. DELSSOH\: Trio n. I t•n ,.,. 111, op. .J9. BR\1-L\IS: Trio en Si \I. op. 8. Trio Cu•ok (72m). 23.30 NOCTLRN 'lú•iru pt'r ut·nhn•· t•l tlín. Prc•M'nlocíti o c•ú•·n•t• el' \lfr·t'tl Co•luyu. PROGRAMACIÓ DE NIT Re¡wtírí6 d<·l~ últim• Jll'ng¡·oull'~. OL.OO MÚSICA DEL SEGLE XX 02.00 REPERTORI DE CONCERT Emès 1•l tlilluu~. 03.00 GRANS INTE- GRALS Emh el clímm·ts. O t..OO CAPSA OE ,\1ÚSICA DMNDRES, 13 DE NOVEMBRE DE 1998 07.00 COBERTURA .\Iú•Íca ~·r ¡·umrnçur t•l olm. Ht·· rull cl'nbre' brt•u• prt•-c•ntnclt•, JWr Joan \Ï\1•,, lnclnu hutllc•tul• Ín· formatiu, i n¡rc•ndo>• ""''"·uk 09.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ NOVETATS DE ELS QL \HTI~TS DE COHD \ lli': 11 \YD'J Quar·tt'l dl' cordo op. 11 n. I (lloh.IU:19). Quorwt \l'o· lian. (21m). Quurtl'l dt• rordn op. IJ n. 2 (lluh.lll::!ll). Quurtt'l \i'n· liun. (18m). 1 1.00 MÚSICS DE CATALLI\IA BE'\ E.J \'\I: Cunt"l'rl per 11 ~o'o i urttuo•,tru. John W. Stci\OI"l. Q¡·. quo•,tru Símfcinira oh• Birmíngharu. mr.: Ameri¡¡o ' 1arino. (17m). I{(H>IUGUEZPICO: \bonaQu. Grup [n,.lrumt•nlal Barcl'lona216. Uir.: Erno•sl Morlíncz [zquirrdo. (13m). ~IIJJIAUD: St·m·tmumt'ht•, PUÍll' ¡wr 11 tlt,~ píuno~. M. Lou•·· clc•s i Lluf" Jl(o¡·ez Molino. (8m). GERI IARD: Soirc~ tle Bu•·•·t'lt~· uu,Huíte. Orqnl'~l•·u Simfònir·u tlt• Bni'Cr•lcHJU í Nuc·ionul de Cntnluttyu. Di•·.: Edmon Colomer. (17m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍClES I AGENDA .1\tUSICAJ~ 15.13 EL DIA DE UOIENT Prn;:•·umut'ÍÓ rculítzacla a partir cft· lc•h pt'IÍI'ion• que el, nnsLn•s oient" hun fet al t•onttoo;todor dc Ï.atolun~a \!(••ira. teL 93 202 35 3:i. 20.09 BUTLLETÍ DE NOTICIES I AGENDA !\I USICAL 20.10 EL DIA DE !;OIENT DE Pr,..,¡mtnrí•í dP ¡,., e'oltimt•• liCI\ t•· tub dí...t·o¡rriolitlut·• uptii'O'I(tlllt•• ui mcrrnt. Espui putJ'nt'Ínnt l"''' DiK· o·o~o Cu.to•lló. 10.00 BUTLLET Í NOTÍCIES CAPSA 10.08 :MÚSICA INTE- OE DE SCIIL \1 \.t~~: De~Süngc•r• FI ur lo (La mall'díccíú dd cuntunt). JouIodo pt'r a ,o!ístt'~, curi Ot'fllll's· tro Op. 139. Etlcln '1uko•r. Wultn .Berr)·· Wnlton Gréinruo• . .ln•t'f P•·ot-rhl<o. Dnri, SniTt•J. Cor ¡¡,., C:ontínuuc·í6 de-l programo. 22.00 AGENDA i\tUSICAL CO\CEifl' cnr·cgi~trat per Catal u nyu Músíf'u l'i din 29 d,. gcnH clt• 19!18 ol Sal6 de Cent de l'Ajuntamcntclt' Bnrcdono. C ICLE SOLISTES DE LJOCB. PE:\'DEH ECKI: 'f!·io cir· corda. Capricl'io per tJiuha. Pn~ludi per a clo•·ínet. Cadt•u:r.n per 11 1iola. Quartet prr o rla•·inl'l i corda. Da1 id BaJJc•st~ros. violi. \nd r·l'os Süsomoyr, 11olo. Ghrorj!hc 'Iota tu. 'iolon· t•t•L l..urr~ Po.-in, clurinet. PaLlo ft·nlúndez, tuba. (.Jïm). 5 23.30 NOCTURN 02.00 REPERTORI DE ~\tí,.ícu 22. 15 CONCERT 11\tAGI- CONCERT NARI p1•r nrohur ..¡ <lin. Pn~­ "'ntut•iil n cien·,.,. 11'.\lfrt-d (¡,In~a. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetiriú clt•l• ollinh pro¡u·:unl'•. 01.00 )fÚSIQUES DEL l\lÓN 02.00 REPERTORI DE CONCEUT GRANS INTE- GRALS Emès el dijou.:. .. 04.00 CAPSA DE lHÚSICA \te, Roblr~. 23.30 NOCTURN \lú•icu per nrnhat· t'I dia. Prr•rntui'Ïiln ràrrc•r dt• \turó Jan¡t. ~IUSICAL 15.13 01.00 MÍJSICS DE CATA- lUÚSICA LUNYA 03.00 04·.00 CAPSA DE MÚSICA 09.00 E mè~ lli ri Í\•cmln~H. INTE- GRAl.S DISSABTE, 14 DE NOVEMBRE DE 1998 07.00 l!OBERTURA P"'' r·omt·nçm· ri din. Ht·- l\l!ÍtiÍI'O t'ull d'oht•t•• lm•us pn•>cnlndc• per Pilar Suhie·it. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA !\lliSICAL 09.13 !UÚSICA PER A COBLI\ CO\CERT <'nrcgi,trat¡lt'r Cutalunyn 'lú•irn l'lliiu 26 d'octubre dc 1992 ol Cinema \lt>rconlil dt' Rnmolt>•. FE!;T\ DEL.\ \JúSIC.\ PER \ COBL\ 12" pari). Ohm, dr S\ \1P \81.0. PRE:\ \- n;T.\, BROTO~:,. \lOJlliH \ i SALÓ. Cnbla Srhatnnu. Collin 'lootgrim. Cobla Lo Principal clt• Ln Bi~hul. Dir.: francP•I" Ca••~'•· .fo•l'p Prcuofl'tu. (·19m). J 0.00 AGENDA MUSICAL I 0.05 PENTAGRAMA BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 09.13 MÚSICA RELIGIOSA LISZ'I': \I issa hongaresa dt> lacoroUJici6. R. 487. Solistes voculs. Cor de la RTY Hongare,a. Orquestra Simfònica de Budape't. Dir.: Gyürgy Lt-bel. H8m). :\10ZART: Beoedictu~ •it Deu<. K\ 117. Barbara Bonney. Cor \rnold Schüoberg. Coocentw. mtbii'U' \lcnn. Dir.: \ikolnu• HarnoncourL (7m ). DOXIZETTI: Docebo. A 7(H. Soli:.Les 'oc ab. Cor i Orque~lra de l'Òpera E~lo\aca. Orquehtra de la Ràdio TeJe,i•i6 E,Jovaca. Dir.: Edoardo Brizio. (•lm). BORT:'<T\..~SKJ: Cuncert o. 15. Cor Glinka de Sant Petersburg. Dir.: \1adhlnv T'\.eroutxenko.(7m).BRTI'TE..~:Salm 150, op. 67. Con. i Orquestra de I'Est•ola de Londres. Dir.: Ri<·hnrcl Hirkol'. (5m). TRAETTA: S ta bat Mater per a soli&tes, cor i co1·da. Somte• 'oca ls. Cor Polifònic Fa,·ncsiano de Piacenza. En&emblt• Rc•¡wtirití dl'l programo t•ml•s "I dijous. GiO\'Onile Arubt·osiuno. Dir.: itolo Lo Vetct·c. (27m). 11.00 11.00 TRANSJ\USSIÓ EN EL DIA DE GOJENT Prograruaciú ¡·enlil1.1111n u partir de lr, Jlf'Lít·ions IJUI' t>IH no .. lrt•s oienL., hon fpt ui contl',tndot· de Catalunyu \fú•ieu,tt•l. 2112 35 35. 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGE~DA ~IUSICAL 15.10 EL DIA DE VOIE~T ConltnWitJO drl pro:{rumn. 20.00 Bl'TLLETÍ DE '\TOTÍCIES I AGE'I\l'DA )fUS I CAL 20.13 VÀUOIOVISUAL l,n prn¡:rumu d' .\Jt>x Gorina. 22.00 AGENDA ~lUSI­ CAL 22.05 GRANS OBRES DIRECTE DE LA ~fiSSA CONVENTUAL DES DEL MONESTIR DE MONTSERRAT 12.30 AGENDA MUSICAL 12.35 APERITIU 1\IUSICAL 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 15.08 '"A LA :\IANERA DE .... •· Repelició del programa emès el dijou• al 'e>pre. 1 7.10 TElUPORADA D'ÒPERA DE CATAWNYA MÚSICA 15.09 BUTLLETÍ DE NOTICIES I AGENDA PROGRAl\lACIÓ DE NIT Música per coml'nçnr el dia. Recull d'obres breus prcsentod~s¡JE'r Pilar Suhirà. GRANS Slurrock, piano. (10m). H"'pl'tició dt•ls últim, pro¡re·arn!'>i. 02.00 REPERTORI DE F.mi'~ "' dimnrt•. CONCEUT Emh t'I clijuus. GRANS INTE- GRALS 04.00 CAPSA DE MÚSICA DILLUNS, 16 DE NOVEMBRE DE 1998 07.00 COBERTURA :\-lúsira pt>r t•ornt•nçar ,.¡ diu. Recull d'ohrt"' bn·u~ pre•t•ntnrll'• pt>r Joan \iH•s. lndou butllc>lin, inrormntius í lll(l.'fldt•s musirok 09.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ NOYETATS DE DE J>r¡•s¡•ntariti tlt• Its úiLimt•s nu-.·tal,s di•ro~•·àliques apnrl'b'lldr> ni mercat. Espuí pat•·orinat pe1· Disco• Cu•tt•ll6. 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES 10.08 CAPSA MÚSICA DE DE \1.\HTINU: Lu comi'din sohrt' t'I poni, ò¡wru e·n una nrl<·. Nndiue Suul<•ruu. June• Rrt·hi<•. Jarr¡ut'K M111·H. Bl'e·uue·d Dt•mignt. .lt•nr, Gi,·uudt•ntl. On¡uu~l•·u h·ícu dl!' I'OHTE Dit·.: l\lanut•l Hoscnthal. (38m). SC lli ,MANN: Quurtt•Lrl<' t•ortlu op. li n. I. Quiii'INcl!•t•orclu tlt• Bt••·nu. (2fJm). R\CII: Cont'l'ri ~ohrt> \lt·~•untlt·o \lurl't•Uo, BWV 9U. GINm Could, piano. ( lOm). R \\EL: Cirw mrlodieh populars ¡:rl'¡,'lJt>;.. Jo•é \Bn Dom, huríton. Orqtu•stru Simròniru de In BBC. Dir.: Pit>rrt' Roukt.. (7m). B\RRIOS 'IA:\GOIU.:: 6 pt•rf'. rwr u guiturru. Eliot Fi•k. (22m). H.\.\5: Simfonia inornhada. Ort¡UI•,tra l·illuermimicn Je Drno. Dir.: !.rol'! )Ïnon. (26m). CORELLI: Sonutu JH'r a <'ol'(! u op. 1 n. I. Qual'l<•t Purt'l•ll. (Sm ). REGER: Vul'iat•ion' i Fuga 'olm• un temo d•· \1otorl pera piano a quntrl"mnn~o,op.132u. \nuru'JIJI. \Jedrru• (;ro<•tlmy•t•n. (26m). 1 3.00 GRANS INTEGRALS ELS QU \HT ETS DE CORDA DE BEETHOVEX: Cantuta pd 110• mena ment dr l'Empeca11or L_.o. poldll,.Wo088.JudithHowar1h. .!can R•gby. Jolw \lark Ain~loy. José Van Dam. Corydun Singel"'. Corydon Orchestra. Du:: "au. hew Bes t. (23m}. VE IU\Cil\I:S0• nata ver a vioH i baix coutheu n. 2 (dedit·nda al Pdncep Eluct~ dt Suxònia). Clcmencic Consort. tl I m). KAPER!KAIL'i'i: "Whilr M y Lady Sleeps". flaroJcl Mabt>rn. piuno. Bob Cranshnw, buix. Billv Higgins. bateria. (8m). SlBEUUS: Simrooia n. 7 op. 105. Orc¡ut"<lra Simfònka de Londro.>~. Collin Da. 'i~. (23m)SALIER!: Smoota(ll'r n m>trwneoL. de vent en Si b \1, U Gruppo di Roma. (16m). T. XAIKO\'SK.I: Concert pera \ioli i orque,tra, op. 35. Kyoko Tau. zown. OrquestraSimfòniradeRàdio ~fo•cou. Dir.:\ladimir fl-tlo- ..eye,,(35m).G0"10Lh.A:6...Um• poloneso. del .egle ~"\1. Cor dt Cambra de \aróò'ia. Dir.: R)wrd Zimak. (10m). LACERD.\: Brasiliana n. ol, suite per o piano a 4 mans. Luiz de :\lot11'8 Ca•tro. Bridget de l\[oura Cru.tro. (7m). GERHARD: Ariel. Orqur•tra Simfònica de Barcrlono i \orinna! de Catalunya. Dir.: Edmon Colomer. (2-lm). Un e.spni deslinat a ~\'ocar i.,.. viure cls rets més represenlnlÍu; del Pl\SSal musical. Guió i seltrció d'Alex Rohles. 19.00 REPERTORI DE CONCERT BEETHOVEN: Concr1'l per uviolí i Or<Juestra, op. 61. Gídon Kre· me1·, violí. -\cademy of St. \lar· tin-in-Lhe-Fidds. Dir: Ne,iJh· \la· rriner. (45m}. SATIE: Tre• Gym· nopt'dir,;, 'ersió orque.Lral. '\o, .o Orqut>stra de Londl't'•. Dir.: Ronald Corp. (9m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA ~IUSICAL 20.13 LA liÚSlCA A DE· BAT Programa u l'entorn detemi'.>IDU· >ica6 d'interès. realitnt omb la rol.la boració del ConocU Ça talà de la .\Júsica. SA..VfA CEClLI\ 22.00 AGENDA MUSI· CAL riijtil'. (J OOrn). 23.30 NOCTURN 20.10 SELECCIÓ 14.00 MÚSICA DEL SE- CONCERT enregistrat prrCalB· lunya Música ~I dia 14 den~· vembrcde l998a l Palau deia \Iu· s ica Catalana de Bnrrelonn. m;n. LIOZ: El Corsari, oberl.ura: D· GLE XX VORAK: Concert per a v¡olhor· Sucqui'IJnutit·r~ <lt• Toulousl'. Les Músi1·o pt•r u<·aun•· l'I din. Prt•bt'Olnt•ió a ròrrt'r dt• Mnr6 Jané. PROGRAMACIÓ DE NIT Rr¡wtit•i6 del• últim' prngramt's. 01.00 ~fÚSI CA ANTIGA DE JAU. Programa dl.'dicnln la múoJ.ca tle jaz:r. amb guió d'Albert }lallofr~. 22.10 AGENDA )1USICAL WAJJI'O": Lu Butolln d'Angluterru, Suite. Arndemy nf St. Mnrt.in-in-lh<·-l·ï,•ltl•. Dil·.: \'r,ille \lnrrinf'r. (11m). BERIO: Simronia pPr u 8 \l'U' i orc¡ut>otro. 'lwew SwingleSinw•t·~. Ort¡ut•&tru ~ncio- ~3.30 ll•·•ra ¡t~~larió ya. Ro lÍl' 01.00 COB 02.00 Ol. OO C\ DIMAI NO 07.00 \lu<iCU culltl'ob Joan \'l formutiu 09.09 'i OTI 09.08 \0\E' Pll'·•·nt l.lt•dbt wrrat. e.c., 18.00 ALMANAC DEIL\rDNQune·LrtdPconlaop. 9 n. :1 (IIoh.lll:21 ). Quu•·trt Aroliltu. (19m). Qunrlt•t dt• t•tmla op. 9 u. ¡, (Huh.l ll :22). Quue·lf•l A!'oliun. (22m). Art~o Floris~o ni•. Di e·.: Willium Ch- ttfoo.t i 11 La PROGl CAPSA VERDI: Si mon Bocrancgra,òpl'ra. Leo Nucci. Paa to Burcbuludze. Kit·i Te Kannwa . .Jaume Arngall. Paolo Con i. Cario Colom bura. Cor i Ot·questru del Teatro ulla Srala de Milà. Di•·.: Geor!(SolLi. (125m). \10"l1'E\'ERD!: Vespro dril o Ura tu \'ergint>. t:loli~tl'• ''n<·al~. LI'H 6 03.00 DIUMENGE, 15 DE NOVEMBRE DE 1998 07.00 BOBERTURA 03.00 169 Guió i •<•lc·¡~¡·i6: Emè-' el dimecre~. nal de França. Dir: Pierre &u lez. (3o1m). BLISS: \Ja,k, (qu.a: tre peceo per a piano). Kathron !o. Dir. I RWE ha 1!\YI.) 1iolai \Í fi>u. nu A11 rk~¡. (li p•rn o qu.. ~tt·a. Gm!J.. Ll'llrr u¡ trr, nJC7~ bt~pil Concrrt 31. Sa·~ Ira Simi '•mrr 13.00 GJUU lL~ Q~ llEH\) 9n. .> 111 liln.(20 9n. 6 (l j lian. (lA 11.00 1\Etl~: 22.05 TE!\IPORADA DE ~~~·al. (S I.:OBC IIth• . .J· ll!,, Bru queb tro. op. 53.l\10YfSAL\AT· GE: Serenata a Lydin de C?du· qué~. STRAVINSKl: PetrUI\ko ¡,crs ió 19-n). Kyoko 'Titk~za~>o• ,;olí. l\fa¡:dnlena )Jartío<'Z. Onu· ta .. Orquc.tru Simfònica dr Bar· Choe·u•. Jnhn~ll iVALVI r~•u T01 CanturM Conrt•rt Sorn1.út. 15.00 NOTf4 )!USI( Bou. I qUI. thron ~'()ona i \at·ionol de Catalun)·n. [Jir. (.1\\TfnCC J<ò,h•r. ;!3.30 NOCTURN Jla•Í(JI per at•obor t'I diu. Pn·· .-ntarió u càrr•'~" rr,\lrrt•d C.-In~ PROGRAMACIÓ DE NIT Htpttició del, últim' progrunll'-· 01.00 :\IÚSICA PER A COBLA 02.00 UAUDIOVlSUAL {).1.00 CAPSA DE MÚSIgtN. ,\Jau. IT:So- iuu n. ¡rtede nsort. ~''hil e úbem, r.Bllly CA DIMARTS, 17 DE NOVEMBRE DE 1998 07.00 COBERTURA \lúsica per cnnwnçor ¡•I diu. Ro•clllld'ob•·~s lm•us ¡tl't'st'utuolt•s po••· urs: Joan Vives. lnrlou buLII1•tins in!onnatiuo i u¡crmlt•;. nnu•ic·ol•. ~nDa. 09.09 BUTLLETÍ DE ue.tra ltariU I "'L o). T- lft violí ltTalelltRà· iFedo- ~:': 1R~­ RD!: piano ~7~: te>tra Sario- dmon ~ i re- ta tim seler- DE u>inlí Krt'Iar· IP~Ia· G1m· L ~O· . Dir.: DE :-iDA ~OTI CIES 09.08 SELECCIÓ \0\'ETATS DE l'rt.<-ntoci6 de lt•s úiLinw• nOH'· bt•di..-co¡¡ruliqur' opnrt'!(UCII•;. ni IDIT'C3l E~pai patrocinat per o¡,. -Ca;;tclló. 10.00 BUTLLETÍ \OTÍCIES CAPSA 10.08 l!ÚSICA DE DE Gl.tCI\: Srmi•·umi•, lmllo•t punt.>mima. Tardmusik. Oi1·.: Bru no lftil.(20m). BR!'l"I'E\: I,e, ll.luminariom, pt•r u soprano i Ol'• qu~trn drcordo, Op. 18. l-èlir·ity l.ott. Orr¡u~strn Nal'ionn ~;st·ocl·· la. Dir.: Bryo.lo•n Thom~nn. (2•1 m ). RWEL: Gu~paroJ tl1• la mut. Martha Arg••rich, pinno. (22m). RAYDN: 'l'rin 1wru violu lnu·ítou, 1iolnilioloncol Hnl.. X1:97.Jnlm f~Fl¡, Da' id Millt••·· Fortuunlo \rico.(l7m). BRl\I-IMS: Sc•r·t•nutn ptr a orqul'•ll·a n. 2. op. 16. Orquc•;trn Símfònit·a fie Vit•nu. Di•·.: Ca11 Bcrtini. (30m). GRI EG: Si• 1~-d•r op. 18. \nm• Soli e 'on Ot- trr, mrl.t.o·•opruno. Bc nAt For•· ¡,ll!o piunu. (15m). PFITZ~ER: lnnrtrt ~ro 'ioir i ort¡ urs! ra up. lt. ~.o-chk? Ca" rilufr. Ort¡ u<''· Ira ~unfònrra ,¡,. Burnl~t•rA. Dir.: l-nwr Andrc·a~ Alhf'rt. (32m). 13.00 CRANS I~TE­ DE- CIULS r.omu- ELS QL \RTETS DE CORD.\ DE~\) D\ Quarti'! drf'ortla op. inbbl ;¡ual:. ~\ USIDE .Cata· e no· alfú· BER· ·o. Dfior- :VAT:ada· uLJ>a zawa. 0Jill· ·Bar· 9n.;,(HohJII:23). Quarh•t \t·olian.{20m ). Quartet tle t•onln or¡. ~~6(Hob.IJ1:2 ~). Qunrtt'l \t•oIWI. (lllm). llOO l\10MENTS LÍRICS ~RI\: Show Boal, t'Om~tlinmu­ tlral. (Scleccic1) Fn·d1•rico von Sturlr. Jer¡·y Hudl ey. Trrl'dll Stru~h'· Bru re Huhbunl. Amhroolnn oru~;. Lonrlon Siuronic·llll. Dir.: John~td':linn. (3:Jm). C II UECA rV.\LVERDE: Lu G•·nn Via. 'lt-é!$a Tour·nt•. Ht>noto C:c•Mn1·i. Cor anto¡·stll! '1nrh·id, O•·c¡ni'Htru dt• Contms dr Mnoh·i¡J. Uit·.: PuiJiu Sorbzlibnl. (22m). 1.5.0Q BUTLLETÍ DE ~TICIES 1 AGENDA .u\JSICAL 15.13 CAPSA DE ~fÚSI­ CA St.RIABL'\: Simfoninn.2.op. ::!9. Deutsdw;,S) mphonie-Orchf"'tl'r Berlín. Dir.:\ lnòimir ,\;.hkrmu.y. (38m). SCHL'BERT: Trio de t:or<ht D 581. Les :\lu:.iricm. (21m). GRA'\ \DOS: El pelelr. Joaquín \('húcorro, piano. (-lm). DLSSEf..: Conrcrl per o arpa op. 15. Roberln \le.,•andrini. On1ue.•lnl o.lt• "untua. Dir.: \ïuorio Parisi. (25m). \1EDI.mOS: "El oLro camino'', to·ma de In banda oonora dl'llilm dr Jai me Chth arri ''Sus njns st• \'erruron". Rodolro ~Ic­ d~ro~. handoneón. Orquestro dil'i¡¡irlo pt•r RodolfoMt>dc•·os. (Sm). DELI US: Brigg Fait; una rapsòdia aoglrso. On¡uesLJ·u Simfònit•utll' Boumrmol.lth.Dir.: Rirhard llic·kux. (16m). BO;-.¡ONCINI: Sietli, Amorilli miu, cantata. Gét·anJ Lr~rlt', cunlrult'nor.ll Srminnriu rnusit•alc. (12m). RUBJ'\STEIJ\: ;\lú•i<'a de Ballt!l de l'òpera ~cró. Orclut'ntt·u Filharmònica Eslovat•u. llir.: \lirhat>l Halasz. (:3-Im). GRA..~S 18.QO INTERPRETS \1~ \{\ )L\RlO:\ HO'IEGGER: Tre• eontrnpunt,. per u piccolo. oboè (corn anglt•· ). 'ioU i violoncel, H 4:~. AJain ~la· rinn. Chri•tian \loreaux. Dong:SuJ.. Kang. Ruphuel Wallfi,ch. (6m). PU1"fl: Concertperaflnuto i ¡·ord u en Sol\I. Ala in 'tari on. Conjunt lnolrunwntal Jacque> Pral. (J;)m). B \CH: Somita per 11 du e~ nau te• i boixcontinu. 8\'(\ 10:39. Jt•un Piene Rampal. Alain \larion. Robert Yt•yron-Lacroi.,. (12m) DEVlE:\l\'E: Concert per u flauta n. 7 en \1i 111. Alain Ma•·ion. Onlut•<Lra Ftlharmònira de Iu Ciutat de Ni~a. Dir.: i'rlaxiJniano Voldéo.(l8m). 19.00 REPERTORI DE CONCERT PHOKOFlEV: El fill pròdig, op. ·16 (bolll'l en ITt·~ e6cenes). Orqne•t r·u Simfòrúru de l'URSS. Dir.: Ct•nnadi Rozbdr¡,tven~ky. (37m). '10ZART: Simfonia u.31 '·Parí.,", f..\ 297. Orquestra de Cambra E•core•n. (18m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGE~DA :\IUSICAL 20.13 PERFILS Raimon Coloml'r conver•a amb un rompo•itor al 'ol tant dc> lo ~e­ \oohra.fR \.'\CESCTAYER.Y-\ BECH 22.00 AGENDA lUUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CONCERT euregi>LraL el elia 16 dfM'trmhredt• 1995alaSala«Pa. pel'lle 1\lúsiru'' de CapeUode;;. SECON CONCERT ~TERNA­ ClON -\L 1995. Trio Pt·o Arte. (82m). 23.30 NOCTURN rua. PreMúbicn pH acaLar el st•ntocl6 a càrrec d'Alfrf'd Ct>la- vo. PROCRMIACIÓ DE NIT Rrpl'tiri6 deL. últirru programes. 01.00 NOUS PRETS INTÈR- SELECCIÓ 02.00 DE J.U.Z Ol.OO CAP~. \ HE 'ILSI- C\ DIMECRU, 18 DE NOVEMBRE DE 1998 07.00 I~OBERTUR.A )Jú.,it·a flel' romt·u~nr t•ltliu. Ht•· cuU d'obr,., bn·u• pn'•t'Uiittl•'t! !""•· Joan \Ï\1'•· ludou butllo•tin, iufol'lluHiu~ í llfll'lloh•• mu~il'uk 09.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ NOVETATS OE llE PreM•ntut'i6 ¡)¡• lt•• í•ltinll'~ llfl\'0tnt• tliscogl'ltfitptt'h r.tpun•gutl~s ui mt•rrnt. Espoj pntnwinut lll'r lli~­ ros CuNtc•lltí. tlnn Ordlc,trn. Oir.: \lattbt'" Jk,t. ( I lm). TO I.U R \: Si, ~ont•b, per a 'i oií i piu nu. Sufiu Pudit', pinnu.Jo•"l' \[" \lpi,u•,' iolí. (2 ~m). R \f..ll\1 \'\L'\0\: Ln rora. ranto•ín op. 7. Ort¡ue-tra \al'iouol Rn•>ll· Oir.: :\likhoil Pletne\. ( l:im). F.\ t.! HE: 'loo.lri~al.op. :i5. Cur :\lontt•\!!rdi. Sohint' Votin. piano. Dir.: John Eliot Gunlint'l'. (lm). R \HGIEL: Ot·tet perat•or- du, Op. ISo. L)i\,•rlimt•nti. (33m). B \H Blfl: P rimero•<aig pt•ra or'IIII''Lru, Op. 1::!. Ortllll'<l ro Sinúònira dt•Suínl Louis. Dir.: Lennon I Sla1km. (9m). R.\1,\KCEI.LO: Sount u 111'1'11 flUIIIU lt'I.IV('~~t'I'R,lllli\l i vinlmtt•t•l t•n Do 1\1, op. 2. Ciunni l.uzztu·i. L01·iann Contini. Clou- dio Huncn. (llm). BERLlOZ: lrlundo, t•p. 2. Thtlmns Jlompson, hnl'iton. Go•ofú·cy Pur~om., piano. (2·1m). DE J8.00 PRll\fEH.A VEU DE l nt••pai per t•oni'ixl'r els mtí,icH ol'uru. GRIJ~G: Collrí'J'I JWr u piu nu i or- 19.00 REPERTORI DE CONCERT 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES C:t\PSA 10.08 MÚSICA t¡UO'»Im. op. 1fi. Gnrrirk Ohl••nn. Acadrm~ of St. "artin-in-tlwFï¡,Jd<. Dir.: \,., illr \larrinr·r. (31m). BEETIIO\ I\: Quart• I dP cordo n. Il. up. IJ:i. Qunrtd Tulirh. {20m). BI·.R!.lOZ: T•.,., nwl(){lir• irlunclt•••·•· Brw·t· Brt•· wer,tenor. Cortlt• I'Ortlm·•lr;¡.:\ucionol dt' Lió. \ot·l l.o•c. piuno. Dir.: Bc>rnot·J Tt'tu. ( lOm). ll \RTOK: Suitt-rlt>clntt-t••. Orquc•tru filhormòni<·a tlt• \o' u Y01·J... Dir.: Picr-rr Boult•z. (17m). ltoiHtiGO: Tríptic pt•r n h'lliturru. 'Inri' Jrun-Bt•rnard, guitai'I'U. (10m). PACHELBEL: Cunnn• Gi!l"·l~~'r o tres' iolin~ i baix ••rullin u. !.on· don Bn•·or1ut•. (Sm). MONTS.\1.VA'l'GE: Sinrr11uiu rlt• Hl't¡tri••nr. Catalina Mmu•lou, ~OJH'UIIn. Orqulllilra Simlònio•u rlt• Mmh·iti.Dir.: Antoni RoR J\lm·b!t. (27m). ROSSINI: Sunuta ¡11·•·n t•ordn u. 6"1.<1 trm¡w!ILU". Nuva Or·qut'~lru do• Cnmhra 1le Ht•rlin. Dir.: 1\1if'hut·l Er·xlt•bt•n. (19m). S ·\TIE: Suntwril'~ de lo lln••• Crnh.. Wt•rnt•r Biirt;.chi,piouu.(l lm) \10LTim: Simronia roncerluut pc•r u I rompNn, do. obuh, tlul'~ trom11e• i fagot. Wolf¡;anp: B11u•h, trumpt'lu. Ran de' ries i Bari Sl'!mt·t•mann, oboè. Yicl'ntc Znr~n í .lo•f Znnm. lrompn. F.·nn• Robert llc·rJ..hout, ragot. (l Om). 13.00 CRALS CRA~S 11\TE- EL::, QUARTETS DE CORD.\ DE H \'r f):\ Quarlt't tlt•rurllnop. 17 n. I (Hoh.lll:25). Quarti'! \eolian. (29m). Qunrh't ri¡• rortla op. 17 n. 2 (Hnb.Ill:26). Quurh•L _\eolinn. (21m). 14.00 l\JÚSIQUES DEL MÓN Una fmt'Hlru ohrrta n l'cxpt·t•-.i6 musiral del, poblt•• tl'orrt•u . 15.09 BUTLLETÍ DE NOTICIES 1 AGENDA MUSICAL OE CAPSA 15.13 1\fÚSICA BEETHOVE:>..: Cuntota pt•r Itt morl de I'EmJit'l'adtll' .fo•eph li. WoO Sï. Jnnitc \\llt•on. Jran Ril!hy. John l\lnrJ.. \iu•l•·)· Jo•l\on Dnm. CorplonSinAt'r•. C:or:- T'\.\IK0\'::.;1..:1: Obertura Soll'nm·llt> "1812" np. 19. Cor ~:m.ac St•rgt• .Jaruff. Orque~tru 1 ilhormimio•a dt• Brrlm. Oir: He•·lwrt '"n l\oruj11n. (16m). F\lRI::: l'd.ll't'• i "eli;,tmda ,;,uite np. IlO. \r111lem) o{ St. ~larllll·lll-l­ lw-Fíl'ltk Dir.: ~e,iJie \larrim•r. {18m). B \CH: Cnnccrt per o flouta. 'ioU. f'lovir~rnhn.l i orquestra H\\'V 1O Il. Frans Brüg¡¡cn, flouIn. \lorw Li-onhorrlt, \Ïolí. Gu•IU\ LA'<Itth<mlt,t·la-c!d. LeunhardtCon•orl. {22m), 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 20.13 TEMPS D'HOMENATGE GEOHCE GERSHWlN: 100 ANYS Recital. SuraiJ Yuughnu. On1uc:~tro Filhnrmtmil'o dc los \nf.Wit••. Oir.: :\Jjrhae11~o.lson T- 169 ñ:l ~ ;, êt ~ .... ...= homus. (6lm). 2 peccs per u piano. François Joel TbioiUer, pia nu. (·lm). \ Dam.• l'l in Distres&, tiuih.'. Tlw PriiH·e~s Theater Ort'III'•Lru. Dir:Jnlut"lcGlinn. (6m). lrn¡H·omptu in two key•. Françoi• J01·l Thinllit'r, piano. (lm). Cotli~h Row, ,ujtc~imrònil'o de Porgy and Br •'· '\'(ïlliam Tri u, piano. T•mnth} Bc•ren•, banjo. Cincinnati Pop~ OrrhesLra. Dir.: Erit h Kun7t•l. (25m). 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CO:\Cf;RT enregi•lrul per Catal un} O \fúsil'll d dia 25 dl' nowmur~dt:' 199ï a l'Auditori WinLcrllmrd(' Barc·elonn. FESTIVAL DE PI!\ \0 I BEL CANTO. Les xunult•Mde Bt'Nhovcn. Eric Hcidsi<•t·k, piono. (70m). 23.30 NOCTURN 'lí•Miru P~'l' acabo•· el diu. Pn••t•nlllci6 n clirrcr tfAlft·ed Cdu- yu. PROGRAMACIÓ DE NIT Reprtició dt>l¡; últinu. programes. TEliPORADA 01.00 D'ÒPERA 7 03.30 GRANS GRALS INTE- mixt i onlur•tro. Cor dr lo Ràdio bergiscbes Kammerorcbe~ter, H cilbronn. Dir.: Jor!! Faerbcr. (10m). FER:'iA.'iDEZ: Primera Suitr Brasileira. Luiz de \lottra Castro. (im). GLL'I.KA: Yariadou" •obre un tema de )tozarl. Sm-an Drake, arpa. (Sm). SAI1\1~SA­ E:'\S: Rèquiem, op. 54. Franço•se Pollet. ~lagali Cbnlrueau-Damontf'. Jean-Luc Violo. Nicola~ Rh enq. Cor R egional Viuo ria d'Ilc de France. Orquestra :'llncionnl d'{ll·de France. Dir.: J a('queoMerci~r. {35m). USZT: Orfeu, pot' ma simfònic, S 98. Orquestra Simfònica dt' Nova Zelanda. Dir.: MichaclHahí.sz.(l2m). \VEISS:Tomheau sob1·e la mort de J\1. Cujetnn Ba•·on cJ'Harlig. Rapbaclla Smi ts, guitarra de 8 cordes. (6m). DEBUSSY: La cahca de joguines, mú· s ica de boll et (orquesLt·ació dc Cap let). OrquestraSimfònica de Basileu. Dir.: Armin J ordan. (32m}. SC fiiJMANN: Kunze•·tstüd. per o quatre trompes i orqueKLr·a, op. 86. Norbert Hauptmann. )lan· fred Klier. Christoph Koble•: Gel'(! Seifert. Orquestra Filharmònicn de Berlin. Dir.: Klaus Tennstedt. (18m). dc BerHn. Or<IUt'~tro Filhnrmò- 18.00 PENTAGRA.)JA Emh dillun~. 05.00 CAPSA DE MÚSICA DUOUS, 19 DE NOVEMBRE DE 1998 07.00 COBERTURA J\H..ica Jll'r roml'nçnr l'I clin. Rec·ull cl'olm·s hc·c•u.s pl"l'•t•ntnde•per Joan Vives. lnrlou butlletins informntius i ugc•ndi'K mu~ic•nls. ~~~fciE~UTLLETÍ DE 09.08 SELECCIÓ NOVETATS DE Prcsrntoci6 el!· lc•s c'cltinw• novetuUI cliijco¡lc·òlique&npnregudcs al mc•·cu t. P.~pu i po lroci no 1 lll'r Di•- c•os Cost~ll6. 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES 10.08 CAPSA 'MÚSICA DE DE HE~ZE: Simfonia n. 9, pern cor 169 nicu dt' Bc•rlin. Oir.: lngo \lc•tzmnrhrr. (56m ). B \CH: Concert de Brandrnhurg n. ~. B\n I 049. U Giordino Armonico. Dir.: Gio\unlli \ntonini. (15m). SCRl.\8 1'-1: Sonata per o piano n. 2 op. 19''Sonota fanta•in". ¡.;, el)ne Dubour¡.:.(l2m). DEBUSS't: Rapsòdia pt>r adorin('! i on¡ue•tra. Gcr'o'r tic Peyer. OrqurMra "ie" Philharmoniu. Ui1·.: PiPrrc Boulet. (9m). \IOZ,\RT: Quartet clt cordul\.'V 158 ''J..a COCCI'U". Quartet \1o•aïc¡ueM. (35m). GOULO: "So you wanl to writ1· n fugue'', pl'r a quatre' t'U., i tluortl'lclr·c·on la . Eli•nbeth Bt·nAcm-Guy,sop•·nno. Anitn Dariun, mO?.zo-~oprtmo. Chnrlcs Bn•'<lllc•r,tc•nor. Donald Grumm, baix. Qunrtf'l Jullia1·d. Dir.: VIudi mir Golsc·hmnnn. (Sm). VI LLALO SOS: Bnrhionr~ brnkileres n. 7. Ro)al Philhormonic On•hl'stra. Dir.: Enrique Btíli.t. (28m). 13.00 GRANS INTE- GRALS ELS QL \RTETS DE CORDA DE H ..\'t'U' Quartet rlt•rorda op. l';' n. 3 (llol..IU:27 ). Quartet Aeolian. (22m). Qunrtt'l de cor do op. li n. 4 (lloh.l l1:28). Quartet \f'Oiian. (23m). 14.00 )fÚSICA ANTIGA :KL1f\EL: \ria variada -obre- d 8 P ro¡;rama de divulgació musical. Guió i realització: Pere Surés i Àlex Robles. 19.00 REPERTORI DE CONCERT RAK.IniAl'l:'iOV: Daru;e• simf'oniques, op. 45. Tbe Philharmonia. Dir.: Neeme]iin-i. (36m).;\l0ZART: Concert per a oboè i orquestra KV 314. H elmut Huckt, oboè barroc. Collegium Aureum. Dir: &anzjosefllleier. {19m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA 1\-fUSTCAL 20.13 "A LA MANERA DE .... " Un con vidat ens proposa i romenta Iu música que Li ngrndu. Guió i presentació d e Joan Vives. Producció de Dolors Busquct.~. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CO~CERT enregistrat per Cata- lunya 1\fú•ica el dia 4 de juliol dc• 1998 a la Plaça di'L Rei de Barrelona. FESTIVAL D 'ESTIL •·GREC 98~. WAG:.vER l ROSS~ Banda .:\lunicipal de Barcelona. Dir.: Josep Mut. (6-Jm). DIVENDRES, 20 DE NOVEMBRE DE 1998 07.00 COBERTURA )1ú!ica per començar el din. Rerull tl'obre, breu• prl'•entade" per Joan Vi"''· Inclou butllt'lins informatiu~ i a~rnde, mu,it•als. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Prf>M'Iltari6 dc• lt•s últimes novetat~ discogri\lïques apnrPgudes al mercnl. Espni pntrocinnt per Disl'O~ Cosu·ll6. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE 1\-JÚSJCA BEETHOVEN: l..c1H triu llu·es tic I'•·omNru, op. 43. On¡uestra de Cnrnbru d'Europa. Dir.: N ikolous lla.-noncourt. (69m). TURlNA: Sonata pt•r a violí i piano n. I op. 51. Joaquín Palomort>o. \fi cbel Wogt•mons. (13m). STRA\11\'SKl: \ l i••n. Soli>.te~ vorof,. Cor i on¡ue~trn dt• cambra dl' la Ràdio 1He> i•ió de B!'l¡:rocl. Dir.: Borivojc Sim it•. (18m). J.Ch.B.\CH: Conc!'rt ¡wr a claverí op.l n. 4. The ll unno\t'r Baud. Solista i dil"l'ctor: Anthony Ilnlstead. (15m). DEBUSSY: El \ l ar. Orqut>,tra F'ubarmònirn cir Lo,. \ngeles. Dir.: E•n-Pt•kkn Salonen. (2·lm). J·IA..'JOEL:"Ln•ria ch'io pinngo". ària cie l'òpe-ra Rinnldo. llt'ana Cotruba>. l..u Grande Écurie e l la ChnmhrNiu Ruy. Dir.:Jean-Ciaudc• \lalgoirl'. (5m). BROUWER: HNrat~ <'alulon~. Jlt'l' a guitarra i orc¡ut'~ll·o. Erluni'Cio Fernandez. Ort¡ue~ti'O de Cumhru Anglesa. Dir.: Bony Wordsworlh. ( 16m). 13.00 GRANS GRALS INTE- ELS QUAHTETS DE COR DA D E llA' ON Qunrtet dr <'ot·da op. 17 n. 5 (Hob. JII :29). Quarll'l Aeolion. {18m). Quartet de corda op. 17 n. 6 (llobJI1:30). Quartet Àt>Qiiun. (20m). 14.00 1\tÚSJCS DE CATALUNYA BRAimS: Concert pt'r a piano n. 2 •.,p. 83. Ro mon Coll. Orquf'•trn Filharmònica tir \foscou. Oir.: Vu-.ily Sinni•l..y. (SJ m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.13 EL DIA DE COlENT Coral ·'Herr Jl',u, deinr \ngst und Pcin". Pere Rrh, 'iola rla Gambo. (12m). SCHL'íl: 8 nwdrignJ, italian•. ConceriQ , ·ocale. Oir.: Hrn¡Sjal'ohh. (25m). \JJL.\: Quatre romanrl',, \lnnt~oerrat Figuera•, ~op•·ano. Hopkim.on Smith, 'ihurla. (18m). 'fúsica per acabar el dia. Presentació a càrrec d'AJrred Celaya. 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.13 CAPSA DE MÚSICA 01.00 MÚSICA DEL SEGLE XX 02.00 REPERTORI DE CONCERT 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 20.10 EL DIA DE UOIENT Emès el dilluob. Contimull'i6 <lc•I r•·og•·umn. BERNSTEIN: Scr·enata,Holm~ El Banr1uetde Plató. Cidnn Krrmer, violí. Orqw,lra Filhurmllnil'n d'Israel. Dir.: Leonnrd Bcrn6lrin. (29m). VIVAI.D f: Conrt'r'l pt>r a mandolina, (•orcla i boix continu, P. 134. Paul Grumi. Württem- 23.30 NOCTURN PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims prob'l'ameo. 03.00 GRANS GRALS INTE- Emès l'I dimart.•. 04.00 CAPSA DE MÚSICA Prognlmut•ió n•nlitzoda a partir dc• lt>• pt'licions qui' riA no¡,tre• oieniK hun ft'l ol rontcbtador de Cotalun)a \1úkic·u, tl'l. 93 202 35 35. 22.00 AGENDA MUSICAL CONCEH1' enrrgi&tru t per Cnltlluuya Mú~ic·a el ;lio 17 de jufi.,l de 1998n l'E•glhin Pnr•·oquial tle Sant PI're tle Canet dl' Mor. X S E- MINARill\'TERl\'ACIOX.\1"EL BARROC M1:SICAL HISP\ NIC". Obres deG \RGALLO lli. DALGO, GAL..\.~. Dl'RÓ\ MES. OLIVELLES, enke 'd'al. tres. Bego~ya Lópt>~ ,opra.no. Laura Pallàs, alto. Jordi Ca.ano~a, tenor. Josep Pie re.._ baix. Escolania del Col.legi Sagrat• Co.-. de Barcelona. Cor de Cambra Fòrum ~'ocal. Conjunt lmti'UIIli'Q. tal. Drr.: FrancescBon8.!ltre.(8lml 'c0: 23.30 NOCTURN Música per acal>ar el dia. Pr•sentació a càrrec d'Alfrt'tl Crlaya. PROGRAMACIÓ DE NIT R epetició dels últims programe~. 01;00 MÚSIQUES DEL MON 02.00 REPERTORI DE CONCERT Emès el dimarts. 03.00 GRANS INTE. GRALS Emès el dimecl'l's. 04.00 CAPSA DE ~lÚSI­ CA DISSABTE, 21 DE NOVEMBRE DE 1998 23.30 llU> ira ..,.gtaci PRO Rrprti 01.00 02.00 ~~~ 03.00 GRAy Em~~~~ owo CA DIU~ NO~ 07.00 \lícsiru ruUd'o PilarS 09.0 NOTÍ! MUSI 09.13 GIOS. \\_\T, H\\'D Ct<ília. ~·o. e 07.00 UOBERTUR.\ \lú;;ica per començar el dia. Recull d'obre..hreus presentadt-. ptr Pilar Suhirà. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES J AGENDA MUSICAL 09.13 MÚSICA PER A COBLA CAMP: "Canigó", mÍISil'R ¡>er tl muntatge co reogràfic do I'E;bart Dansaire de RuJ>í. Manel Camp, piano. Quartet de cordn dPI Te~· lre Lliure. Santi Molas l Ferron Armengol, percussió. Coral Sant J o rd i. Cobla La Principal dcl Uobregat. Dir.: )tan el Camp. { 18m). 10.00 AGENDA ~JUSI· CA.L 10.05 PENTAGRAMA Repetició del programa emr. tl dijou~. 11.00 EL OIA DE UOIENT Prop-amoció realiuada n partir de les petil'Ïoll5 que els no,lm oients han fet al contestndordeC.. talunya :'lfúsic<l, tel. 93 202 35 35. 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA ~fUSICAL I 5.10 EL UOIENT DIA DE lr11, t•or junt;o~ Flnns~~ tit•.(26rt LLOO DlRE( CONY "0NEJ SE~ 12.30 C.\L 12.35 CAL 15.00 t\OTÍ( 15.08 DE... .! R~Jlftid dijnu, o 17.10 D'ÒP~ NYAM K.\JlAJ~ èonlinuació del programa. ~~l'li l'I 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 20.13 UÀUDIOVJSUAL 10rc1ue¡ lani¡luv Un progruma d'Àicx Goru10. 22.00 AGENDA MUSI· CAL 22.05 GRANS OBRES :\IENDELSSOHX: Roulllllces~<tn· &e paraules. Lubn Edlillll, piano. (130m}. fh~nko 1 Zhernch 20.10 JAZZ ~tngrun ¡au lltnl 22. 10 22.15 l'í\JU Guió i'~ Pl"IL PSP\. w.m. xco. "\!d'li. prano. :i151Jlo- x.f.. ~Cor; bren. rumen. .(8lm~ Jl. Pre. ~Cela. 23.30 NOCTURN 23.30 NOCTURN I~Dif'. T.~pioln Sinfonit>ttn.Dir.: .k- 'ira Cntnlnuo dr Barcelona. BE- lhbica per acabar PI dia. Pre,-.,tació a t'iirrec cic 'taró Jané. 'iú•icn per ocahac el dia. Presentncjó a càrrec de )laró Jnné. an-Jac<lllt'~ Knntorow. ((unl. PROGRAMACIÓ DE NIT PROGRA..'UACIÓ DE NIT ETIIO\'E'\: Hnndórll't' o piano i orqurstm. "oO 6. BERG: Conl't'ri tic t•ambru pl'r u piu no i' iol!, op. 8. STH \l'SS: Romonçu p<'r u \iulom·rl i Ol'liUI',trn. BR..UL\15: Dobli' t'llllrrrt¡wr u 'i oli, \'ÍolonC'rlinrquc,tru.op.l02. \l ork Kn¡>lnn, 'iolí. Lluí' Clul'('t, \iolont•el.Jn•t•ph Kalhchu·in, pinnn. Orf(Ut'o.tru Simlònit·n dP Barcelona i:-.loC"iouul ti!'CaWiuu)ll. Dir.: Luw- Jk]J"tició deb últimb programr•. Re¡wtició dels últim• programe~. 01.00 '\IÚSJCA ANTIGA 02.00 REPERTORI DE 01.00 MÚSICS DE CATA- CO~CE RT Emt~ el dinwcrr,, 02.00 REPERTORI DE 03.00 GRANS GRALS INTE- [mè> el dijous .. otoO CAPSA DE MÚSICA 04.00 CAPSA DE MÚSI- 09.00 BUTLLETÍ DE ~OTÍCIES 1 AGENDA UUSICAL 09.13 MÚSICA RELI• GIOSA mTA CECJJ.I \ DE rA 'R A rper cl Esbart Camp, r iTCil· fe~Tan tl Sant lr1Lio- '48m). rtfSI· IÜXDEL: Oda pd din de Sonw Ctrffia. P. Pn Impr. \. Rolfr Johnlllll. Cor Bach d'E,tocolm.Concr!llu, ""'icus de Yiena. Dir.:~~~­ lolau., Harnoncourt. (Sl m}. BRIITE\: Hinmr a Santa Cec!lí.l.op.27Soli..tc." oca!~. Cor :\lontmrdi. Dir.: John Eliot Gardi11t!'.fl0m}. PURCELL: Wt·IC"onw lo all the Plea~urcs, odo per ri clin d! Santa Cecília. Dt'llrr Consort. Stour ~lusic Festi\'al Chambcr Orrlll'<tra. Dir.: Al frt•d Ddlcr. (19m). CHARPENTIER: "Cace ilia, Vic·~ et 'fartir", ot·ntori pt•r n ijo)iste~. ror i orquc~tru, Tl.397. Conjunlvocal i in sl ru mcn tal f.RR Ar·t~ Floris~aot~. Oit·.: William C lu·islir, (26m). 11.00 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE DE LA MISSA CONVENTUAL DES DEL 110NESTIR DE MONT- SERRAT 12.30 AGENDA MUSI- CAL DE partir O>lte> de Ca· 3535. DE NDA DE l DE 12.35 APERITIU MUSI- CAL 15.00 BUTLLETÍ DE 'IOTÍCIES 15.08 "A LA MANERA DE.... '' ~pttici6 del prognuna t•ml'o~ el di¡ou. al Ve!opre. TEMPORADA 17.10 D'ÒPERA DE CATALUNYA l\-lÚSLCA !'ABALEVSKI: Colos Brcu~~;non, ?P"re en Ires octes. SoliNteh, Cor NDA t0rque$tra del Tl'att·r i\fuNical Staniolavski i Ncmírovich-Dnntchenko dc MoRcou. Dit·.: G<'m·gy Zhemrbuzltin. ( 119 m). ta. 20.10 SELECCIÓ JAZZ USI· s Emès el dijous. 03.00 GRANS GRALS )lndca per couwnçor r i din. llcculld'nhrrs breus prc~<·ntarles pl.'r Pilar Subirli. llesper MÚSICA CONCERT DIUMENGE1 22 DE NOVEMBRE DE 1998 07.00 UOBERTURA ia. Rt- WNYA DE Programa dedicat o Iu nuí~iru de Jltr, amb guió ri'A lberl Mn llofc·Í'. 22.10 AGENDA MUSICAL 22.15 CONCERT IMAGJ~A.IU Cuió i selecció: Àlcx Rohlro. Emè~ INTE- d tli, endrcs. CA DILLUNSI 23 DE NOVEMBRE DE 1998 07.00 COBERTURA Músico per començar el dia. Recull d'obres breus pre:.entadcs pl'r .Joan Vívt•s. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 09.09 BUTLLETÍ DE NOTICfES 09.08 SELECCIÓ NOVETATS DE PrcRenwció de )e,. últim~ non•tats di•cogràfiquf'-" aparf'gudes al mert•nt. Espai patrocinat per Dis- co~ Ca~telló. 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES ~~~~?cA 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGE~D.\. lUUSICAL DE CAPSA 15. 13 CAPSA DE DE BR!TTEN: Noye's Fluddc (I:Art·a de Noè ). op. 59. Owen Brannigan. Sheilo Rex. Trevor Ant.hony. Ot·quo&tt·u de Cumhrn Anglesa. Du·.:NormunDel1!1ar.(48m).MOZART: Cont·ea·t per a trompa i orquebll'a u. 1, KV 412. lfcl'mann Baumatm. Concent us M.usicus de Vit• no. Oir: Nikolnus Harnoncout·t. (9m). DVORAK: Quartet de corcltt n. 13, op. 106, (B.l92). Quartel ria• corda de Praga. (37m). SWEE LlN CK: Fanta&iu en Re. Glenn Gould, piano. (9m ). HOLST: Suite de St. Paul, op. 29 n. 2. Orquestra de Cambra St. Paul. Dir.: Christopher Hogwood. (12m). PROKOFIEV: Sonata per a violí ~ol op. l 15. Rouben Aharonian, violr. (ll m}. ,\LFO:\!S XEL SA\ 1: "La mora de Borja'', ''La mujer de Uridn'' (Danses meilieval.s espanyole,). Eduardo Paniagua Gr oup. (6m). SCHL'BERT: Simfonia n. 8, D 759. Staatskapclle Dre,den. Dir.: Colin O avis. (27m). 13.00 GRANS JNTEGR.Al.S ELS QUARTETS DE CORDA DE HAYDf\1: Op. 20 ''Quartets del Sol". Qua rtel cic corda op. 20 n. l (Hob.lll:3L). Quartet Aeolinn. (22m). Quartet de corda op. 20 n. 2 (Hob.[J[:32). Quartet Acolian. (21m). 14·.00 MÚSICA DEL SEGLE XX STHAV1 NSKI: Orfeu, ballet en tres quudc·t•s. Rt•ial Ot·questra del Conct>rt¡;ebouw. Du·.: NeemeJlir"i. (3 1m). RODHIGO: H omenaje a la Temprnn.ica. Orquestra de In Rltdio de Berlín. Dir.: HansDieter Bnum. (Sm). }URZOYK\': In metnOl') of Aram KhaLxnturían. Conjunt de Cru¡¡.bra SantPelt'r"burg. (12m). PART: Festino H.:\'\DEL: "Etl'rnnl Snurt't' of Light Oh int>", Odu pl'r n l' \ní\t:r:;ari dr la Rt•ino \nno. Gilhuu fï,ht>r, ROpt·ono. Ja cnt'' Bnwnutn, contrau•nnr. \1irhnt•l Gt'Ul)(<'. huh. Cord el Ne\\ Collef(t'cl'(hforrl. The King\ Con~urt. Dit·.: Hoht•rt King. (29m). ~10Z \R1\ \rlnp;io i Honclo 1wr o hm•utòniru ri~>' itln•, flou tu, oboè i violnut'tll, h.V (¡ 17. Dennis Jumrs. l\luc·t• Grnuwt•IR. .Jo ri~ Vun D<'t' llauwe. Lnr Dt•Wt'7.. (13m). PACINl: Simfoniu Un ni l'. ~l nNsimo Mon•lli, piuuo. Lnu rn Suviozzi, at•pn. On¡tll'~tt·n Lfr·iruSimfòniro rll'l1i•nlrt• del (; ijiJiotlo• Luc('u. Dit·.: Giunft·unt·o CnNnti. (2:im). BLJSS: Clwrkntnlt•. Ballet. Rnynll.h erpool l'hilltur·tiiO· nie Ordw•tro. Dir.: '· llantllt''· (27m). \1ÚS IC.\ POJ>li\R ESP\.:\1'0L\ DEL SEGLE\\ 11 : Gucrrero. Ortit, Dt• \1ilún.llt•,IJ(I. riou '\.'\..Dir.: Jordi So, all. (llm). RODR IGO: Cncwil'r'tod't••tíu. \gu>tfn Lt•6n \ru, vínlf. On¡ur•tru Simfònjro dt• Londc·r,. llir.: Lnri<¡ue Bótiz. (21m). BIZET: Rt•citatiu i iirin de \lit·nr•lu clr l'òpa•m Carcnrn. \1nntM•rrnt Cubullf.. No, .a Orc¡ue•tro filhurmhni<'o dt• l..ondn•,, Dir.: Rt•\ nnlrl Coivuni· ocui. (6m). BOCC.JIEHI'd: Concert pern violonrcl i orqut'"l rn n. 1, C ·IH. David Gt•ringn~. Orc¡ uf'stro de Cnmbru da• Puduu i ut• I Vètwtn. Dir.: 11t·uno Gi uru nno . (17m). ,\ 10'\tPOU: EwK·m·i6u Puul Vnlèr·y (ta·unscripci6 pl't' u tt•in). '1l·io Mnmpou. (I :im). 18.00 ALMANAC Un PRpni destinnl 11 Pvot·at· i rc\Íut·e ~IH ft·l~ m{o,¡ repr~~a·utuliuH del pn&sat mu~icul. Cui6 i M·lrt·· ci6 ri'À Ie~ Roblr>~. 19.00 RE PERTORI DE CONCERT .ME:\'DELSSOFf\: Simfnnio n. 5, op. 107 ''Reforma". Orqut·~tru Ft~th·ul cJ,. Lonclc'I'R. Dir.: ,\),.. '\Ondtr \On Pitamir. (29m). KHAT\ATLRI\\: Guyanrh, hoLlet (t!xtracto•>). Orc¡ue,tro Filharmònica de \ ïenn. Dír.: \rom K.hotxaturinn. (18m). PO'\CillELLI: Dan~<u dc b hore,, da• La Gioconda. Orque,trn Simfònica del Cron Tenlrr del Lirt>u. Dtr.: Jo~é Collodo. (I Om). 20.00 BUTLLETf DE NOTÍCIES I AGENDA l'fUST CAL 20.13 LA MÚSICA A DEBAT Programa u l'cnt orn dc 1emes nm!iicals d'intcrl·~. rettlitznt nmb In col.lnbot·ncló drl Consell Catlllà de In l\l(tMicn. LA G I~WI '!Ó Dl~ LES ESCOJ,ES DE MUS ICA 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 TEJ\fPORADA DE UOBC CO~CERT enregi~trnt per CotoJunyo \fúsica t-1 clin 20 dt• no'embredf' 1998ol Palnu dl' In \lú- t•t•rwc Fuster. 23.30 NOCTURN 'hísit•u pl'r acubar el rlia. Prt'· M'nlni'ÍÓ o I'UI't't'C J'Aifrl)d Ccln- yu. PROGRAMACIÓ DE NIT Ht•¡H:Iició dciH últims proga•umus . O 1.00 MÚSICA PER A COOLA 02.00 11AUJ))OVISUAL O J..OO CAPSA DE MÚSICA DIMARTSI 24 DE NOVEMBRE DE 1998 0 7.00 COBERTURA \lú•it•u pt•r romcnçur el din. Re•·ulld'olrn-• bl'('us pre.cnlaaJL.,. per .I oau' Í\e,, Inclou butlletin• infnrmaliu' i ngende~ mu•irols. 09.09 BUTLLETÍ NOTICIES 09.08 SELECCIÓ NOVETATS DE DE Prt•Ra•otuci6 dr lrs t'altimes novetot8 di~cogritfiqu('s opart'gudes ni mt•rcat. Eijpui patrocinat per Di~· t'ON Cu~telló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES l 0.08 CAP SA DE ~IÚSI­ CA N1ELSEN: Simfouiu n. 5. Orqurbtru Simfònica de Snn Prunt'ikt'O. Dir.: llt!t·bert Blomsleclt. (36m). GRANADOS: Dnns('s punyolcR op. 37 (Mazurro., Dnnza triMtt•,Znrnba·o i Arobrsca).Al!cia de l .arrot'hu, piano. (20m}. H \YD\': '1i..o Hob.XXll:l2''Th•·rct>it•nm<'~~c". Erma Spoorenh<'rg. Bernadeur Gree\1'· orgu<'. John )litC"himon. Tom Krausr. Cor del St. J ohn'~ College, Camhridgt'. \ cademy of St. ~lortin­ in-the-FiPids. Dir.: George GuesL ( Wm). BI\RTOK: Concert per a \IOin i orqul'slra, Sz 120. Rhka Golaní. Orquestra SímfòniC"a dc Bu dapest. Oir.: Andr¡ís Ligeti. (23m). VIV\L!Jl: Sonata en Fa i\1, RV 68. Ensembl!' 415. (l Om). '\1.\SSENET: ~1~>tlitori6 de "Tltuï~". Annr-SoplticMuller, violí. On¡ul'su·u Filharmònica de Vietto. Dir.: Jornt'J. Lt-vine. (7m). ELG,Ut: Sen Pictures, op. 37. D l'llu .lones. Rnyol Pbilurm onic Orclwstro. Dit·.: Chn.rlcs}1ackerros. (20ua). c•- 13.00 GRANS INTE- GRALS I~LS QUAHTE'I'S DE CORDA DE llAYDN: Op. 20 "Quartets df'l Sol" Qunrtt't dc corda op. 20 u. 3 (H ob.IU:33). Quartf't Aeolinn. (2.Jm). Quartet de corda op. 20 n. ·l (Hoh.lH:34). Quartet Aeoliun. (24m). 9 11.00 MOMENTS LÍRICS 22.00 AGENDA !\!USI- LECL'O!\A: Ro•n la chinn, 'or'uda ruhanu. Oolort•, p,trt·z. Lui, Su¡ti-\l'la. Luisudt·Córrlnhn. \Jario L6¡wz. Cor i Orr1u•••tru dt' Cambra dc \ladrid. Dir.: Fdi' Guerrera. (:'19m). KÜ'\"\'ECKE: Glücklichr ltl'i•c (1-i·liç \ÍOtgt') opl'r·t· tu (e'l rorlt's). Soli• lc~ vocak Dic Bt'rml Han,••n-Siinj(tr. Gro,,;c;, Opcrell••nnrdu••lt•r. Dir.: Ho~rl Kudril~l-i. (16m). CAL 15.09 BUTLLETÍ DE NOTICIES 1 AGENDA MUSICAL 15.13 CAPSA DE MÚSICA GLIEHE: La r·o~t•llu vet·mclla,hn- IIN. On1ucMr·u tiri 'l't•att·r Uolxoi. Oit·.: 'hn·i l~tycr. (3 ~m). H.SJLVER: Lont>ly womun. Swing \ffnir·. (7m). O'L"rO: Conrrrl per a trom¡wln en \1i b \1. \'laUI·ir~ Amlré. Wilrllt'rniJer¡;i!~t'ht'K 'Nunmrrortbestrr Urilhronn. Dir.: Jor11 Fat'rlll'r. (15m). SORS: Lr premier po• n~r• moi, op. 53. Robert Kubicu i \Vilma \Un Rt•rkt'l, dut•t dt• guitorrr~. (7m). L.\10Z.\HT: Simfoniu hurlr•ru. En:,emble Eduard \(dku •. (10m). ~L\IJLER: Qunrll'l amb piano (priuwr mo\ imt'nt ). 1\.lou• Srhilde. Knr•lf.'n IIHmllnn.Jean Riebl'r. Ulrit·h BÓdt'. (12m). D.SCAR LATTI: Soh e Rtg¡na. CharI~Hurri,,sopnmo. '\irholo... Cial,.. ton, rontrult. Timoth) B}ramWtg(irld.ol}.'llf, Dir.: FrnncL,Crier. (8m). GRUP DELS SIS: U.s \lari¡;~ tl¡• In Tour Eirfl·l. Philhormonia Ortht•,trn. Dir.: G~offrcv Simoo. (21m). BEETriOVEÑ: Dotzt• \aritll'ions ~obrt' una donINI l'US"' del Ballet"Das Wuldmiidchen" dr Puul \Vrunit7ky, WoO 7 I. Rudolf Burhhindl'r, piano. (11m). CAS'I'EL.'WO\ 0-TEDESCO: Concerl ptu·u "iolf n. 2, op. 66 "El• proft>tc~ ''. hzhn k Perlman. OrtJUe<>lrtl F'illn111nòniru rl'lsrnf."l. Dir.: Zubin \1rhta. (31m). 18.00 GRANS INTÈRPRETS AL\T\ \lARIO\ REETHO\ E\:Sonalllperanauta i piano en Si b '\1. Aluin '\lurion. Oaulll. Pa•cal Rogé, piano. (20m). GALL PPl : Ctmrt>rt pt•r a Onu UI i cordal.'n Sol \I. \loin \loriou. Conjunt Jn-trumenllll Jucqur• Prat. (I lm). OE\lE'\,'E: Trio Pl"r a trr• Ooutt·, n. l, op. 19. Aluin ~1arion. Jean-Pit"rrc Rampal Clou di \ri mall)'· (I Im). J 9.00 REPERTORI DE CONCERT COPL.\.'10: Quatre epi;odis U!' don•u de "Hod .. o''. Orc¡ut',lJ'O Simlòniru dt• Dt•lroit. Dir.: \.Dor·ati. (20m). BHAIJ\I S: Dllhl<'t'oncertpt"rn' iolí i violont•t•l,op. I 02. A-S. Jlluller. A. } l tln<'HC&. Ot·lJUf'~lm l•ilhul'lnònirn tl!' Berlin. Dir·.: H. ''on Knrnjan. (35m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 1 AGENDA MUSICAL 20.13 PERFILS 10 Hoimon Colomer cnnversu amb un compo•itor ol voltant de lo ht'· vaobra.FH \'\CESCTA\ER'IA BECH 22.05 ELS CONCERTS NOSTRES CO~CERT enregistrat pet· Catu- lunya ) Jiisicu el dia ·l dc desembre.de 1996 a la Capt!Ua de "i tro. Sra. de l'E:<prrança. PER L'ALTRE COR CRE:,IAT DE BARCELO;"JA. COXCERT'i. 5: UADVEl\T. Dures prr a urpa i trompeta. Duo Lindale. (-I9m). 23.30 NOCTURN :11úsica per· acabar ri dia. Presenlllrió a càrrec d'Alfred Celn- yu. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició tlels últims JH'Obrrnnws. 01.00 NOUS INTÈR- PRETS 02.00 SELECCIÓ DE JAZZ 0·!.00 CAPSA DE MÚSICA DIMECRES, 25 DE NOVEMBRE DE 1998 07.00 UOBERTURA ~lú•;ica per començar el dLu. Recull d'obres breus pre:.enllldl"' prr Joan Vhr•. Inclou butlletins informatiU!> i ogendt's muaicab. 09.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ NOVETATS Prt'l>Cntació de les últim e.• DE DE IlO\ e- llits di$cogràfiques aporrgudf'~ al mercat. E~paipatrocinat per Dil!- cos Ca•lelló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE ~IÚSICA BERLIOZ: Te Dcum. op. 22.l"t'llncisco Araizu, tenor. Marlin Haselbück, orgue. Cor Simlòuic de Londres. CorFúhurmònic dc Londreh. Wooburn Singers. St. Alban's Schoo1 Choir. Jove Orque,tra de la Comunitat Europea. DLr.: Clnudio Abbado. (48m). SCRI \Bf'i: Vers la flamrne. Op. 72. i\likhail Rudy. piano. (Sm). GRIEG: Quartet de corda op. 2ï. Quarlf'l Kontra. (37m). J.SOLER: Concert prr a claverí i cinc in•trumenL~. London Sinfonietla. Dir.: Da\id Athertoo. (12m). )lE:\'DELSSOH.'i: Simfonia n. l, op. 11. Orquestra Filharmònica de l.ondt·e.. DLr.: Bernard Haitink. (27m). ~lO:'«"TEYERDI: "O~(~li omotlle¡. guerrier'', madriga.l erÒ· tir. Solú;tes 'oca ls. Thc Con~ort of 1\lusicke. DLr.: Anlhon) Rooley. (14m). BRAHMS: Vnriacionb ~obre un tema de Schumann, per a piano a quatre ma o~, op. 23.Jo~ep Colom j Curmen Deleilu. (18m). l 3.00 GRANS INTE- GRALS 111 00 MÚSIQUES DEL 23.30 NOCTURN MON \lú~ica per acabar el dia. Prr. l'rxpre~>ió mu~if'nl del• poblt•., d'arreu. sentació a càrree d'Alfrtd Cria. L na fim••tru ohf't·ta a 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 151 13 CAPSA DE l\IUSJCA CUA\10U \HO: Simfonia n. 2, "Sornjt'\ o'', Dori~ Lomprf'rln, mez7.08oprnno. Onlut•<tm Hcgionnl dt• Buyonnfl - Ct)tc Basr1uc. Dit·.: HolwrtDl'lrroi>... (35m). ALBENlZ: Sonalu n. 5. Albert Guiuovar·t, piuno. (24m). KIIATXATURIA'I: Pt·csoncr n. 217, músittr 111' plll.llrulu, Üt'fJ11f'Slrn Filhurmèluicu d'Anuènin. Dir·.: Loris Tjcknnvorion. ( l lim). P \CAN IN I : Gom'l't't pt•t• a¡:uillll't·u i ot·que.slra n. 2, op. 7. 1\icolu HaU. London Moztu·t Pluy('rs. Dír.: \ndrt•w l,ilton. (30m). \\ EBER: 7 vuriurion, ~nure un tema d., Sil•ono, op. 3:1. Jonrt lli! ton, clari11\'L. 1\.~ilh Swollt1"• piano. (15m). J \RZEBSI\.1: Do, Cont·ertHt du e• 'ru,, Cupltt'lla \rd, \'or..ovil'n,i~. Dit·.: \lart'k St·wen. (1Om). BERLIOZ: Dan•a de lch ,[Jfide~, de La Domnation de Fou,.t. OrtjUt>stru Simfònit•u d~ l.ondre•. Dir.: IJ.•opoltlo Stoko,.·ki. (3m). CnL\ROS \: Conrcrt pl'r u <'in,¡('¿.miJaJ i orque>ll'll, t'O Si b ,1, Júno" St•ht>~ty~n. Orque•lra de Cnmbrn Franz Li~zt. Dir.: ]IÍnos Rolla. (22m). 18.00 PRIMERA VEU l 'n t'NJlOi ¡wr roni'i"t•t· ris mú•ics d'ora. L9.00 R EPERTORI DE CONCERT MILilAUD: !.11 nc·ari6 dt·l món. Balll•l. Orqut'Kirn Na!'ional dc Fntnçu. DLr.: J.. Brt·nstrin. (17m). F\LLA: Dunwa rituul d1•l fuc. Orf}Ut'bli'U Símfimica dl' Pit~burg. Dir: \ndrt: l're,· in. (.Jm). SCitUDEHT: Quinll'lamh pionoop.111, D 667 " La Truitu". Trio .\rion. Clnud io \'ert"•~. 1 iola. •\nclren Cinct'ro, t•ontrubai:\., (3·1m). 20. 13 TEMPS D'HOl\fENATGE GEORGE GEHSH\\ 1\: 100 \.'\'\'S Strik•·l p tht• Buml, comi·rlia mu8ical. Brt•nt Borreu. Don Cha•tain. Rt•bl'rca Luker. Jn•on Graal'. Beth fòwh•r. Chnrb Goff. Julif'l Laml~t·rt. OrtluP•tru dirigida prr John \lauct'ri. (81 m). LullalJy. Cindnooli Pop' OrcheNLra. ULr.: Erich Kuru.t'l. (9m), 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 ELS CONCERTS PROGRAMACIÓ DE :\IT Repetició dels últims prograllk. TE~IPORAOA 01:00 D'OPERA 03.30 GRANS CONCERT ~nr·~bri&lr·ul 1wr Cutulunyu Mú•icu ri din 6 1lr n111ig de 1997 ui Ct•ntrt• Cuit u ml dt• In Fu ndm•ió "J,¡, Cpi"u". XXè FESTT- ELS QUARTETS DE CORDA VAJ, ))E \JUSICA 1\.NTlG·\. SCHUBERT: Sono tu n. 3, op. 137, D 108.Sonntu n.:.!,op. 137,0385. :\t()Z,\HT: :Sonutu ~n ReM, KV 306. Sonuto fn Si b :\1, KV 154. Fahio Biomli, violt. OI¡(B Tversknyo, piunoforh•. (Mm). \(1)51 (j. l3 CA ~TR\\ On¡u•·· biJia INTE- o' TO\:~ i011jUI' GRALS J,.,.. [)j¡ Emès dil!UII5. C\.\ \H' 05.00 CAPSA DE l\IÚSI. Broatl>id lo~. (11 )ariotu, rrarle CA DIJOUS, 26 DE NOVEMBRE DE 1998 07.00 I.lOBERTURA Músit'a per començar el diu. Re· rull d'ohres breus prè!!eutudes¡ltr Joan Vives. Inclou buúletim in· formatius i agendes mu•icals. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE NOVETATS Presentació de le>o últimc• no\t· tats discogràfu¡ue' aparegude,aJ me real. Espai patrocinnt per Di.co. Castelló. 10.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE ;\lÚSICA e ""'SOSUA' I lle1'' (1 llt;tlllr·i J.Ch.BA ~l'· 13 11 f'l'lln \ duolfdM (•tuJD~ pl'ilrtO. R.\tlio i •IU~• IrQ Dir:G) 18.00 Prugra Cuíói hRoh 19.00 CONCJ iCHl~ 125.SUI Cohn BEETHO\C.'i:Tripleconctrtfll'r a piano, •i oií. 'ioloncrl i orque>· tra. op. 56. Trio Beaux Arili. Or· questra F'li harmònica deLondrr•. Dir.: Derna rd Haitink.{37ml.BO· ~ONCDU: Già la stagion d'om<~ l'l', ranlllta. Gérard Lc~on~. ••on· tratenor. Il Seminorio mmricalt. (9m). SCHUBER'f: Sona In ~~ra piano D 95?. Willll'lm Kentprf (36m). SCHQNBllliG: Simfnni~ de cambra o. 2, op. 38. Eoscmblc lnterContemporain. Dir.: Pirrrt B01ilez. (21m). FRANCilOMME: Quatre cap rieU. pl'r a dos' iolno· f'!' ls, op. 7. Ensemble E~JJlor3· li on;. Dir.: Roel Oieltien5. (I tm). BRITTE."'í: Conçon• de ea¡,ar•l. Dclln J on e•• mezzo-soprano. S· teuart Bedford. piano. (15m). R\· VEL: )Ja :\fère J'Q,c. Ort1ue•tn Filharmònica dl' Bédín. Dir.: Pit" rrl' Boult•z. (28m). NOTÍ )IUSIC 20.13 UE....1 13.00 C.•nrtrt R\m Dir.: Gi J(ms·r rarlor. •h· \'i!·n llllrn). 20.00 Vn l'Oli\ m•nla lt Guió i 111 Pro.luc~ 22.00 C\L 22.05 CO'iCl OOE- CO:\CS GRALS ~)a.\1 ELS QLARTETS DE CORD\ de 1997 GRANS DE HAYO'I: Op. 33 ·'Cli Srhrr· :i'' Quartet de corda op. 33 1\. I (Hob.IlJ:37). Quartet .\rolian. (19m). Quartet dc corda op. 33n. 2 (Hob.lll:38) -La Broma''. Quar· tetAeolian. (17m). Quarletdr~r· do op. 33 n. 3 (Hob.lfl:39) "l,;oe('U''. Quortel -\eolian. {20m). NOSTRES DEHAYDN:Op.20"Quotc1Sdel Sol". Quartet dc corda op. 20 n. 5 (Hob.ill:35). Quartet Aeolian. (22m). Quartel de corda op. 20 n. 6 (Huu.lli:36). Quartet Aeolian. (17m). )8. ¡5.09 'OTI 14·.00 MÚSICA ANTIGA PEÇA I~STRUMENTAJ, ha>o· da en melodil!l!deFolquetdcM~r· S('llll. Scq uentiu. (9m). GLE· RRERO: Quítlrc Cllll~ons sacre!'· La Caprlln Reial dc Cntnlun)B· ll e•p¡.rion XX. DLr.: Jordi Sov~l. (l7rn). FROBERGER: f¡u¡tn' 10 V. Fantosia ID. Bernanl Coutlu· rier· orgue. (10m). TAU.IS: 9au· , . De1. "J de glonosa • ater. 'l'htSJJCIE· ~ en Choir. Dir.: Hnrl') ChrrslOI'" her<. (l 7m). Ban:tltll oa. •uit~ lonliSuJ 172m¡. 23.:iO IJú,ira F•nlllt'iú ¡n. PROGI R~~~·tit,. 01.00 GLEX 02.00 CONCI FJnèi<d 03.00 GRAU Emi,tl ¡5.09 BUTLLETÍ DE \OTICIES f AGENDA \u:SICAL 15.13 CAPSA D E :\IÚSICA A TE- rúsr. ITRA\l'iSkl: Simfonia t•n Dn. Òn¡ur·trn Simlòniro dt' 'io1 u Zil- landa. Dir.: En Simo. (29m). W \1,. TO\:Suitt>clr h '\ ou Likr IL. Cor Filhannòniro de Lon10cque.tra ,Jn-.. Dir.: Cari J>u,i•. (15m). l L (.\.\\JHO, dun•n itnlinnu. 'l'ht• BroatJ...idr Bnnd. Dir.:Jt'rt'm) Bm·- b•.( llm).NEOB\L: Pa·in('c~•n J1tinta. suite dt• bollrt. On¡u¡·stratle Cambra D1 or·uk. Dia·.: l\liro<IUI Homolku. (iHm). DTVEH- SOS AUTORS: "Chot•ltJH ton A- r. .. ~es~r IIIStn· ~!>. o~v" (truan dt· jozz). Larnht•rt , & RoKA . (3m). IJ,:ndrickb }.Cb.UACH: Conrea·t pt!a' 11 piu u o op. 13 n. L lngrid lla~ bit•I·. Cuppella Acadcmico \'(~¡·n. Dir.: 1~­ Juard \lclkuo. {17m). LISZ1\ S im- DE fOllia Dante. \àonikn l(jaww•. •O· prano. Cor dr dom•, clt•l cor de In Ridio i Tt'levÍRÍÓ llongurc!.ll. Or- DE 'l'l"'tra Simfònic-a de Budop4't.t. OOlt· lde.al •rDi~ Dir: Gyêir[!:) Lehl'l. {18m). 18.00 PENTAGR.AJ'UA Pr<.grama de dil ul(lflrió mu.irul. Cuióirealitzuci6: Pt•a·e Burí•• i\. bRobJe,. DE 19.00 REPERTORI DE lÚSI- tri(X'r rqur.- Sf.HLBERT: S imfomu n. 2, D 125. Stnal.àkapdlt•Drt••drn. Uir.: Colin Da1io. (3·1m). \lV \LDl: Concert per a dm•• mantlolinr•, ~dno.. k).BQ. Dir.: Giovanni AnH>nini. (!lm). J¡ll¡STRALSS: Val• cic l'Emp•·· CONCERT rs. Or· l'amo- • con· ~ir•ale. 1 pern empiT ronia r.emhle Pirrre ~OIE: F,lon· plora· [ l~ml. baret po. S· I).RA· oe:.tra r.:Pit· ~TE· )RDA )chf!l'· [3rd ¡·oliau. .33n. Quar· Jecor· )''[oIn). lGA ba>a· ~Mar· Gt; E· ourfl'i, lw•va. ;avill. ntruia ouda- :Gau· S~t~· wop- RI :i32. li Gínnlino Armonico. ra~or. Orr¡ue¡¡ta·n Fillanrmònica dto \Ït·nu. Oir.: Willi Boskol·til-). llOm). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 20.13 "A LA MANERA DE.... " ln ronvidat en~ propo~a i ro· ~lila la mú•iru qur li nl(I'Urlo. Guió i prescntarió dt• Joan\ alt'•. Pro.lucció dl' Dolor• llu•qtll't,. 22.00 AGEND \ !\IUSI- CAL 22.05 ELS CO:'ICERTS Ot.OO CAPSA DE ~IÚSI­ CA ELS COl\ CERTS \1ú•iro per comen~ar el ilia. Recull d'oha·e.,l,~uspr-e>entade- per Joan \he.,, Inclou butlletin' informatiu.' i agendrs mu.,icols. DE DE Pre;.entado) de l~s últimes no\ etal~ diM'Obtrà liqucs aparegudes al nWI'!'ut. Eopni patrocinoL perDiscos Castelló. I 0.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES CAPSA 10.08 MÚSICA DE 01.00 MÚSIQUES DEL ba llet op. 13. Orquestra Filharmònit'o dl' Non1 York. Dir.: Picrrc Boulez. (55rn). C HOPL'\: Gran l'nh, brillant op. 34 n. l. E1 • ¡:en~ Ki••in. piuno. (5m). BERG: Wozzt'rk., n.lrnctc>. G"endy Fine. 'oprano. Orqu,.,tra SimÍònit~. Dir.: Cnrlos Kleiber. (19m). Il.\) O';: Simfonia n. -W "La fúnehrc". Orque•tra Amstl.'rdam Buroque. Dir.: Ton Koopman. (23m). ELGAR: Quintet per a piano, op. 8 t Peter Donohoe, piano. Quartet ~lo[!¡;ni. (36m). D\0RAK: Cants mora1-is, op. 38. Cor \lht Kühn. Dir.: P1wel Kühn. Stani•ln' Bogunia, piano. (7m). \SA\ E: Pot>ma elegíac, per a \'iolf i oa·questru. .JerrolrJ Rubenstein. OrqucRtrn Naciona l de Bèlgica. Dir.: l\lendi Hodan. {15m). 13.00 GRANS INTE- GRALS ELS QUARTETS DE CORDA DE 11 \YD!\: 0¡1..13 ''Cli Schcr:i". Quartet J.r cordo op. 33 n. 4 (ll oh.IH:·IO). Quartet Aeolian. (17m). Quartet de corda op. 33 n. 5 OlobJil:41). Quartet Acol.ian. (20m). Quartet de COL'Uil op. 33 n. 6 (Hob.lll:42). QuOJ'lel Acolian. (17m). 14.00 ~IÚSICS DE CATALUNYA 23.30 NOCTURN 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES l AGENDA MUSICAL 15.13 EL DIA DE COlENT R~petici6 del~ últim~ pa·tl!-1a·un1es. 01.00 MÚSICA DEL SEGLE XX 02.00 REPERTORI DE CONCERT Ernr>el dilluns. 03.00 GRAls GRANS E111h el dimarts. I NTE- Mú~it·n (}CI' nt·ultut· t•l tlia. Pn·· sentMió u ciirrt't' ¡J'.Aifn•tl Ct•lo- B \RTOK: El pl'Íncep de fu•Ul, (8m). G-\RRET.A: Suite en Sol Orque,tra Simròuica Catalana. Oir.: Antoni Ro~ 'Torbà. (30m). GERlU.RD: Caot~ntrde.Pedrell JoM'P Benet. tenor. Orquestra de Camba·a del Teatre LLiure. Dir.: Jo~ep Pom.. (17m). PROGRAMACIÓ DE NIT 23 .30 NOCTURN PROGRAMACIÓ DE NIT CO\CERTenrcgil.trut pt>r Catalunya 'lú•ica el din I I de nu1r~; tir 1997 a In ,uJa Luz de Cu' de Burdoon.S \..B \T~:S: kt>ntoniaaa, -ui te per a piu no i percu,..ió. lonliSnbat(l,,piono. Camut Bam!. )'11 CO,Cf.RT enr¡,¡:istrulJ~<'rCata­ luo)a \lu•tt•o t'I din ~3 tir març dt> 199ï al Palau rlr In 'lai•Ïnl CataLma, de llarrdono. 1-: I ~ l>ll • \lE\'GES \1, J>.\L.\C. GI::RSII\\L'-: Rup,Otl) iu blut•. BRL<~ Il: Conrert p<'r a 'iol! i urqut•,tru n. l,op.26. H.EIFf.~ri/GH lGOR,\S: Hom ~lacollo. HOROI>l\: Sim· foniu n. 2. Brut•t• Poluv, piano. 'lihui Crainwunu, 1 i.,ir. lí. nu\Galesltua-g S~mohony (lllinuis). Di1·.: Srutt Gnrlork. (81m). DE \JU..\.:Tres ho1 ¡meres. op. -UI. op. 52 i op. 53. Leonora ~lilà. piano. \fú.;icn pea· acubar t'I dia. Pn•l<tltoei6 11 càrt·t•c ri'Aifr!'cl C!'la- "'OSTRES ya. NOSTRES li 2m). ~1USI­ P,·o¡~;ramari6 rralitzada a partir o.lt• IeM peticions que els nostres oi¡•ni.J< bnn fetal conle&tadordeCaualunyn Mú~icll, tel. 93 202 35 35. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA 1\'IUSICAL 20.10 EL DIA DE COlENT Conti.uuació del programa. 11.00 DE DIA EL I: OIENT 22.05 DMNDRES, 27 DE NOVEMBRE DE 1998 07.00 X:OBERTURA 09.09 BUTLLETÍ NOTICIES 09.08 SELECCIÓ NOVETATS 22.00 .\GE:'>ID.\ CAL Repeticití del~ últimH JH'Ilga·llam•s. Pro¡(rnmnrió realitzadA o porlÍI' Jt., p<'til'iun~ qut' el· no.. tre,; owub han ft·t al ronlt',tatlordo> Cotalnn) a \ l ú•it·o, td. 93 202 3S 35. ¡),. 15.00 BUTLLETÍ DE l'.OTÍClES I AGENDA l\IUSICAL 15.10 EL DIA DE COlENT Conlinuori6 dt•l progrnma. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTiCIES I AGENDA MUSICAL 20.13 CÀUDIOVISUAL l.ln pa·n¡~t'lHIIU d'Alt•'\. Cor·inu. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 GRANS OBRES R·\\IE \l: J,~., F~ll·sd'Hé~ol.t-N lUÓN Tnlcus Liri<JIIl'i', òpea·a-ballt·l en un pròlt·l( i tres orlr~. Sophic D a- 02.00 REPERTOJU DE nt·mtm. Sarnh COJmolly. Jtan-Poul CONCERT 03.00 GRANS lourht~·uurt. Poui Agne"· Thit'rl')' 1'(-lh.. Le• \J't, Floris¡,onts. Dir.: Emh tl di mart •• Il'.TE- GRALS Em¡., el dimtrn••. 04.00 CAPSA DE MÚSI- William Chri~lil'. (150m). 23.30 NOCT"LRN :\l lt•it•o (ll'r at•abar ri dia. Prt'>Cntot•iú III'Urrec de \!oró Jnné. CA PROGRAMACIÓ DE NIT DISSABTE, 28 DE NOVEMBRE DE 1998 07.00 COBERTURA 01.00 MÚSICA ANTIGA 02.00 REPERTORI DE Músicu ¡){'r t·omt·nçoa·el din. Rr·cull tl'obn••lu·t•IIS(Il'l'"''"todt•H pt•r Pilua· S ubi l'il . Emh el dinl!'creij, Hc(lt'tit•ití tlds últims probrrame~. 09.00 BUTLLETf DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 09.13 MÚSICA PER A COBLA GIL f '1El\IBHAIJO: C lo~•a tlc·l bon caçador. Glos~u dd t·llnt dt•ls ocellb. Cobla La Principal de La Bi•Lal. Dir.: f•·lln('(•-.· Ca,.tí. (6m J. DA.'íSES TR \IJI C IO'íALS C.\- TALA..\'ES: La 'Iirotitoina riPI Polla no. Galop clt> Corte•ia dr Gurh. Coblo Sant Jordi. Dir.: J u rd i l..t•<ín. (4m). GIL 1.\lE\IBRADO: GJo,•a del, Trc, Tnmbor-. Cohlu [ ..a Principal <I t'La Bi>hnl. Oir.: FranCt'•C ca,,ú, (3m). H \\ \RT: 'li-ma i ~ariarioru., ¡>t'ra lt•nUJ'U i orgue. Jo•ep Gh,Jwrt. Lytlu• Hifa. (8m). SEGLH \: Sonet d'OI~so, ~ardana rantatla. Cob lo\ ilo lesa. Dir.: J aumt· lluijii i l.longut·· ras. {.tm). SERRA: Dun•u tl!' fadrins. Cobla Borcelunn. Dir.: \a}toni RoM \larhà. (6m). J .C \SSü: Les ,·oltes d'en Ru>Í's, havant•ro. Cohla Prinripal dt· La Bi•hal. J)ir.: ,¡·o- Frunresc Ca~llta, (3m). MOLI ~A: Mt'diteminiu, pulra. Cohln Principal tle La Bishnl. Dir.: Ft·nnrf·~r Caosú. (3m ). BOU: "El ~ultir6 de Ju cnnlinn", " U evuntina",.ordunt'ti. La P rilll'ipol dl' lo Bi ~lull. (6m). 10.00 AGENDA MUSICAL 10.05 PENTAGRAMA R~pelició dijou;. del programa t•mh el CONCERT 03.00 GRANS INTE- GRALS l~mi-• el dijous .. 04·.00 CAPSA DE MÚSICA DIUMENGE, 29 DE NOVIMBRE DE 1998 07.00 [;OBERTURA \1ú~Í!'Il (l4'r començar el dia. Recull d'obl't"s hreus presentade.~ per Pilar Suhirà. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 09.13 MÚSICA RELIGIOSA SPOHR: \l.i.-a per a cinc ;,o}i,.. tt•• i do; ror• a cinc veus. op. 54. J uliune Clnus. Bea te Timm. C hrj,.tiune Oertt'l. \ lart.in Petzold. \'(;ulfgang Dersch. Cor de la Ràdio de Berlin. Dir.: '\1icbael Glii"t'''· (:!Om). CAYI' CORS (ma· nu•(·rits fa·anci~can& dels segle• XVll i X VIU): Laetu devole. Eutiem blc Orgunuw. Dir.: 1\farcel Phl-s.(7m). LUPORlNJ: Andaute a·digiós pe rn OI'4UPSlro. Orquesli'n líril·o-simfònir.u del Tealre de Giglio. Dir.: Giul.iuno CoreUo. (Sm). H ASSE: R t•quicm en DoM. Gretu Dt• Rrygherc. Susanna l\'font•oyo 'on Ha&r. Ian Honeyman. Oirk S nellin¡;ti. ll Fondamento. Dir.: Paul Dombrecht. (50m). DE Zl~l \\ \: Celebres, publiquen. Cbontidet'r. Cbanticleer Sinfouiu. Di r.: J o,epb Jennings. (im). 11 J 1.00 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE DE LI\ 'fiSSA CONYENTUAL DES DEL MONESTIR DE }fONTSERRAT 12.30 AGENDA MUSICAL 12.35 APERITIU MUSICAL 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 15.08 '~ LA MANERA DE .... " flepcl ic·ÍÓ flc•l fll'O¡.\'I'UI!IO t'lli~~ el dijou~ ni ''t'~ l'l't'. 17.1 O TEMPORADA D'ÒPEHA DE CATALUNYA MÚSICA IJ ;\YDN: IJo nintu cll'llilnsofo os~io Oc·fc·u ~d Euriclicr, òprc·a rn quntt·l' uctPs. Cc•l'ilin Hurloli. L- '"Jllo•ilmaun. llclc>hrnndo D'Ar·- ~ongrlo. Arulrt'a Sihc•,trelli. Tlll' ,\cudPm} of •\nciPnL '1w·il'. Dir.: Chri~lopher llowuwl. (121m). 20.10 JAZZ SELECCIÓ DE Pro¡!l·umn dc•dirot u lo mú,ic•a de jazz amb ¡;uifc d' \Jht'rt 'JaUofr(o. 22.10 AGENDA :\IUSICAL 22.15 CO~CERT I~L\CI­ NARI Guió i •t•lccció: \J ..., Rohle&. 23.30 NOCTURN 169 :\lú•ic·a ¡wr at•abnr t"l din. Pre'rntorió n dlrrt·r cir \turó J uué. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dt.-I• úh im" proj~rumes. 01.00 MÚSICS DE CATALUNYA 02.00 REPERTORI DE CONCERT Em~K d rlijou •. 03.00 CRANS INTE- GRALS Em~' l'I di~t'nrlre•. 01.00 CAPSA DE MÚSICA DIU.UNS, 30 DE N OVEMBRE DE 1998 07.00 UOBERTUR.A :\lú•icu pt:r c·omrnçar el din. Rerull d'ohn-.hrelh ru·t•..,.nLOrlr, prr Joan \ï\c•. Inrlou bulllrlin ... informatiu, i a¡:<'mlc·,. mu•icak 09.00 BUTLLETÍ ~OTÍCIES 09.08 SELECCIÓ NOVETATS DE DE Preoenta~ió dl' lt•• últimes no~t'· taL., !li~rogricli'lul's tlpurc>gude, al mt·rcat. E opui pol rocinut ¡ll'r Dibco& Ca,tt>ll6. 10.00 BUTJ... LETÍ NOTÍCIES 10.08 CAI•SA MÚSICA 12 DE DE SCH N JTTKE: Simfonia n. 3 (1981 ). Orcl"~'tr·n F'ilhormònicn d'E•tocolm. Dir.: E ri Kltl'!. ( l9m). FAlJRE: Quintet n.2,op.l15. J t>an flullt'au, piano. Quatuor Yin I'o\ n. (31m). GLL CK: "Chf' farò 81'nzo Euritli~«>", d'O..C,•o t'd Eu- ridice. Jceojfer Larmorr. Orqucsll'O 1\'acionnl Goi •Jeqa, Dir.: Cario Rizzi. (Sm). BRJTIE\: Suite per a arpa. op. 83. 0-ian Elli<. (13m). BAL:\.KIREV:Tomaro,poemo~imfònic. The Philbarrnoniu. Dir.: l ev¡renl s,etJanov. (22m). \IOZART: Concert per o piano i orquestro n. 21. KY -l67. Philharmonia Orche.,tra. SofutB i director: '1adímir Ashkcnuzv. (29m). 'IARTI~L: Qnntrc Cançon:.n In Ver¡,<e. Cor:\W..tKühn. Dir.: Pa,el Kühn. (11m). 13.00 GRANS INTE- GRALS ELS QUARTETS DE CO RDA DEH·\ YONQuartetdecordaop. 42 (J-I ob. Ill:43 ). QuartetAI'olian. (J 3m). Op. 50 '"Qunrtels Prus~ians". Quarte! de corda op. 50 n. 1 (Hob.Ill:44). Quartrt Aeolian. (22m). Quartet dc ro nia op. 50 n. 2 {H ob. LU:45). Quartet Aeoliun. (23m). 14·.00 MÚSICA DEL SEGLE XX COPLA.\'D: Hear Ye! Hear Ye!. ballet en un acte. Loodon Sinfonil'ttu. Dir.: Oli,er Knussen. (32m). FERGl:SOl\': Portitn per a do, pianos. op. 5 b. H oward Shelley. Hilury :\Jacoamara. (21m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES l AGENDA MUSICAL 15.13 CAPSA DE .MÚSICA R.\YD'I:Simfoniacoocer!Bntper a oboè, fagot, violi i ,joloncrl n. l OS.cn Si b ;\1. Philharmonia Huu¡.,'llri<:a. Dir.: .\nwl Doncti. (20m). DE lllTA: Dues cançou•. Lo. :\linistrilt·s de Li;boa. (6m ). BI ZET: L'Arlesiana, op. 23. l.\lú;;icu d'escena. O•·feó Donostiarra. Orqul'slra del CapitoH dc Tolosu. Dir.: :\'lichrl Plasson. (5~m). TELE:VIJ\NN: Trio Sonata p~•· u oboè, viola i baix continu en rlo m. En.emble }lusica Viva el Antic¡uu. (10m). KRuMPlJOLTZ: Concert per a arpa i orque~ti'O n. 6. op. 9. Robt'rta Ale~snndrini. On¡ul'stra de 11ontun. Dir.: Vittorio Pari•i. (Hm). XOSTAKOYITI: Suhe de ''Katerina l•maiJoya''. Orque!-tra :\'ocional E-core-.a. Dir:.: '\eeme Jiini. (lïrn). RODRIGO: A la hu;;ca del ma• nllú. Orquf'.. tra de lo Ràdio d .. Berlín. Dir.: Hans-DiNer Baum. (15m). SffiELrt:S: Luonnowr.op. ïO. Poema simfònic. P h. Br~n­ Jul.on. •oprano. Orque,lro "\larional Esrocesa. Dir: Alexandt·r Gibsoo. (10m). 18.00 ALMANAC Ln espai drst.ioat a C\'Ocar i re,;ure el& fet.> més rt:Jlreseotalius del pa~sal musical. Guió i "'Ieee ió d'Alex Rohles. 19.00 REPERTORI DE CONCE HT LISZT: Dansa macabra. Jorgc Bolet, piano. Onruestra Simfònira dc Lonrlrt•s. Dir: I van Vi sl'11er. (16m). F'AURE: Doll y,suile pera piano a quaLJ:e mans, op. 56. J¡•. nn-Philippe Colhu·d i Bt·ino Rif,'l.ltlo, piano. (14m). fiAYDN: Simfonia n. 102. Plúlharmonia Hungarica. Dir.: Anta! Dora li. (25m). 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA !UUSICAL 20.13 LA ':\IÚSJCA A DEBAT ProJ:~ramuu l't•nlorn d<' tem e• mu· ~icab tl'intl'rè-s, rc•alitzot amb In rol.lohorori,; rlo•l Con,ell Cawlà de Iu \l ú•iru. L.\ GllT\HH-\ 22.00 AGENDA ~IUSI­ CAL 22.05 TE!UPOR\DA DE UOBC CO\CER'renrch.¡•trnt 1wr Catalunya l\lú~it·n l'I din 27 cie no''emlm• rlc•1998nl Palau dc> lo Mtooiro CuiU lunu cie Buo·rt•lona. PATTEHSO\f: HI ue mo,nic•R, Jll'r n cluc·inc·l lmix i m·qut•Kir·u (EHI I't'na). C HOJ>Il\: Conct•t'l pco· u piano i orcltii'Stru n. 1,up. Il. BHAHMS: S imfonia u.2,op. 73. Ko-Eun Lcr, piuno. Alf'onK Rt'''l!l't(o, dtll'inet U!t h. On¡ucstro S imfònirn dc Bur•·c•lonu i 'lnl'ionu l de Catulunyu. Dic:: l..:n,rc•nt•c FoHltll: 23.30 NOCTURN Mú•ien ¡wr acubar c-1 dia. PrrM'niUI'Ítl u cicrl't•t' el' \lfn•d Celo- yu. PROGRAMACIÓ DE NIT Rrpctic•1ó drl' últims progr·amt>s. 01.00 :\1ÚSICA PER A COBLA 02.00 UAUDIO\lSlSAL 04.00 CAPSA DE lfÚSICA DIMARTS, 1 DE DESEMBRE DE 1998 07;00 IJOBERTUR.A MUSICA PER MENÇAR EL OIA. CO- Ht<!' ull d'olu·c·~ lm· us prt•..c•ntudr• pt•r J oan y¡, t'h. lm• lo u hutllctins infoc·mutiu• i ug~·nrlc>H mnliit·nls. 0?.00 UUTLLETÍ NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ NOVETATS DE DE Pc·t'~c·nto•·iú clt• lt•s últimt'b uu~c­ taL' tli.o·ogrillic¡uc•• upurcgudl', al mt'n•at. !':•pui pul rorinutllt'r l)j,. t'I"Cm.tl'lln. 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES 10.08 CAPSA )I ÚS ICA DE DE R.\KJI\1 \\1\0\: Lom·crt pern piano iorquc••tru n. I. Zolwn Kor,¡., Or1¡w·stra Simfònira dt• '\on Frnn<•isro. L>c ... : Edo clt• Y\'nurt. (25m}. 'IE\DEI..SSOH'I: QunrLt·l rlt· t·orclu up. J.2. Quartet \1elo~. (23m}. SCIIO'IBERG: Tre~ •àtirt•s ¡Jt'ruNcr mixt, op. 28. ' femhrt'H clt• In Lomlou Sinfonil'tla. BBCSin¡¡¡•r•. Dir.: P irrl'(• Bou11'z. ( 1 J m ). BLOW: '\o Nm u c·u Soll\1. 1\Ju~i~oAntiquu Kiiln. Dir.: Rcinhurcl Go<•lwl. (Sm¡. DEBUSSY: ChilcJn,u'H ('OI'Il~r. Zohnn Kocsis, piuno. (16m). H.STHAUSS: Don Quixot, op. :IS. Hup hul'l WaiJfist'h, violone~•l. .I oh u I lu•·•·i ugton, vioIu. Ort¡ ut,Hi c·u Nnrionol gsc•ocl!~n. Dir.: NPt'llll' Jilr1 i. ('I ~m ). Pf,\ ZZOLL,\: 4 Ehlu(•ic>n i'S Porll'fins. Putrit-k (; u ll t~iw, flnutn . Gür·an SilllM•hrc·.guitBr'l'a. (16m ).l\JOl\'1'SAL\ ATGE: Cmccc·c·tino l + 13. Orquc>~tru '\twitmul cic Comhru cJ'Anrlorru. Dir.: Gt•c·ur·tl Claret. {12m). \1\ \LIH: Hc•atu'< ~ir, RV 598. :\~a~gnret llorshol~ •opra. no; ~eliccty Lott. 'Oprano: Su...n ~amel, ~ezzo~oprono; Juhn \U. diS Chocr; .Or~N~a d~ Cambra .\ngl~a. D1r.: \ ottorco~epi. (ftm~ 13.00 GR.A.NS CRU.S L'TE. ELS QLARf'ET::; DE CORDA DE HAI'll.i'i: Op. 50 uQutrrtrLs Pruss~an.~ ". Quartet de corda up. 50 o. 3 (Hob.TIH6). Quarltl A· eoHan. (20m). Qunrtt'l d~ ronla op. 50 n. ·t (Hob.l n:~ i). Quttrttt Aeolinn. (20m). 1 4.00 ~fOMENTS LÚUCS SCIJ UBERT-HERTE/ KREUT. ZER: 2 àJ'ÏP.B d'opereta. Berud \Vt'ikl. barÍion. Cor i Onlut•,tra Simfònica dc I'ORF. (6m). VER. DJ: "Guult.iec· Maldè... Curo un. mc" de l'aelC I de Rigolelto. Mu. da Ca llas. Renoto Ercoluni. Carlo 1-òrt.i. William Dicl..it). Cor¡ i Orc¡ut.>olra del Teatre dt' I'SraLc de '1ilà. Oir.: 1hllioSerafin. (lOm). SULLlVi\i~: Els Gondoler.. rx· tracte•. Soliste;, ,·ocol•. Co.., drl Fcsti\al de Glyndeboarue. Orqur~trn Pro Arle. Dir.: :\lalcolm Sargent. (l ~m). \LOi\SO: La pa· rranda.l.olitn Ro' ira. 'lan:o• RtdonJo. Cor i Rondalla. Orqu"" tra Simfònica ~panyola. Dir.: f. Ddta. {24m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA )IUSICAL 15.13 CAPSA DE )lÚSICA RESPIGHI: Fe>te• Romanr ... T. bc Oregem Symphony. Dir: Ja ml!> de Prrist.{26m). WALTO'i:Du...., peces per o cot·tla, per u lu pcJ.JI. cula "Enrir V". ÜriJUCMira de Cambra Anglesa. Dir.: D. Ban•JJ· ho im. {Sm). SATIE: Co~e~ vi•le> a th·ctu j a esquerro (sense ulle· c·es). F1·ank Petec· Zimm~rmnuu. 'iolr. Alexnnder Lo11quirh. pia· no. (5m ). REINDL: Simfonia rou· ccc·tant peo· a yiolt soli~ta, dur\ Oauteb,dosoboès.fagoLdut.. lrun~ pes i corda, en Re i\1. Or'lllf•lru Je Cambra Angl!"ia. Dcr.: Hownnl CriffiLhs. (20m).l\IOMP0l':Sn· burbi• (orquestració de Ro•fnl· hal). Orquestra dt' Cambra Tra· In' Lüure. Oir.:Jo.epPons.(llmt 1\.REUTZER: Set Hrder. Prlrr Sehreier: tenor. Tho~ttru>Hilll>.pia· no. {18m). B.\CH: Sonata ptr • flauta, BW' 10l3.Bart 1\uijLrtL (18m). R\FF: ::Cimfonin n.·l,op. 16í. Orque•tra 'lilton Kt~nt-. Oir.: HilnryDa'a.n \\elton. (34m~ S\1ET-\XA: Quartet de conla n. 2. Quartet Talicb. (18m). .a ohm. s~ cu 22.00 C.\L H 05 éo~c (0\C J¡mu \I ~t·~· ,,n. 1mD ~··· \I .... "' 6 oo.Eii, ""')ó.ler llarlrih'l! ,1,1\uiiN 23.30 llú1irr1 >tulaci(! )1· PROG R•p•·lit•t 0!.00 PRF;T 02.00 ]\7Z OtOO CA DIMEC DES Oï.OO lli1•ira tullcl'rlh Joan\ i f,.nliDIÍI 09.00 '0TÍ 09.08 ~?,~.~~ l.ll, tfi•r mt'rtJRI. ~~~ Cn~t~ 10.00 ~OTÍd 10.08 ,IIÚSIC 11.\'lDE ~n. Soli ~•dia el~ !lt•h Cor lrln.(4!hr IWIIJn.2 ~·la.Qu [TIJQ\ l l~6, o¡J. l•nl0¡1¡ f •nrert vp. 323. T•..tra I 18.00 GRA."'S INTÈRPRETS 19.00 REPERTORI DE CONCERT Bnu¡.J)j 1 GH IEG: Sonntn per a ,iol! i pia· no. op. 8. Dinritry Silko,·rl!!ky. ]]a David ovi tx. (19m). PROKO· FIEV: Romeu i.Tulictn, bnUrt en t1 nc les. (3t·.acle). Oc·qm•s!I11Siulcr nica dt• Boston. Dir.: Sciji Ot.n~u. (35m). ~<~hrc• un !Jr· 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 20.13 PERFILS b Raimon Colomer convel"'n 4lll un compositor al ,oltanl de b ,,.. OCKJ.~CJ h. \lt'ilit• llir.: 1'~1 \ie~.(Sm ri.,louç~l rltlú. hq 1\\K: Si¡ 'lllt•klru I llir.; Rur, 13.00 CRALS ELs QL DE 11\\ Pru.uimt :ílln. 5 (I !olian. (1 sopra. : ~11..-an M.\IJ. :ambn "i.i8ml .:'iTE. OROA uarteu rda op. .rtel A• rorda lnartel iRies REUT- Bernd ¡ucstra .YER. tro DO• lo. Ma. ri. Car. Cor> i I'Scala (10m). :rs. e,,. ors dd te. Or- ;alcolm La pa. 110J,ra.FR.\.\CESCT\\ hH\ \ BEf.H 22.00 AGENDA l\IUSJC\L 22.05 ELS NOSTRES CO~CERTS tO\CERT ron.•¡..ristrnl pt•r Cnta)111\8 \hi,it·n ri din 3 d'ubrill998 Jllratre 1..a Fnrànclula dt• Sohodril. Temporada 1997/98. H.U'D\: Simfoniu n. li ''Filnrbrt". \IOZ.\RT: R~quit'm t•n rt~ "· K\ 626. \lin•in Cosa~. ~o pm· 00. Eli"Cndn Cnhl't'O. LluíN \ ilnmajtl,trnor. Pau Boniu•, bah. Cot· \larlri~ul. Orqn<'Hir·u Simfimit·u dtl VaUòo. Dir.: Pit·r·n• Cu o. (69m ). 23.30 NOCTURN \fú¡iru per nrnbur t•l din. Pr·e..utarió u t·ltrrt•c· d'Aifrrd C..tuy¡. PROGRAMACIÓ DE NIT Krpetici6 dd~ últim~ IJrU~r·unu•s. 01.00 NOUS INTÈRPRETS 02.00 SELECCIÓ DE L\ZZ ro-R.. OtOO CAPSA DE MÚSI- frqut.- C\ Dir.:F. DE ~NDA rs¡. oc;;. r. Jamr; I:Due> ~LU· lra de Barro· ¡ vi•le> ~ulle· ·mnnn; ~· pi•· ~acon­ L dues btrnnl- ~e.,tru pward p:Su- ~o-enl· 'll Tta· (1-Im~ Ptter a..pia· pt'f. íjkm 4. up. rJ:;~ •rtla n. l-L~S DE Ji pia· kv.Bf'- ÓJ\0· ~ri ell Simfò. zawa. DE NDA DIMECRES, 2 DE DESEMBRE DE 1998 07.00 COBERTURA lhi.iru per ronwnçur· el tlia. Reoilld'ohres Ul't'U' rn·-.·ntadt•' JK'r Jn,¡n \íw •. lncluu b•atlh•tirh iuli.rmatiu~ i u¡tentlt•• nm,it·ak 09.00 BUTLLETÍ .'íOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ NOVETATS d"ara. 20.13 TEMPS D'HOl\fENATGE DE GEORGE GE R SffWI~: 100 >\ "'YS \\'oll..ingtb!' doJl. Richard HO\> lry.rlarioet. Ciocinmrli Pop' Or·che¡¡lru. Dir.: EricJt Kunzel (:im). Rhap,ody in blue (arronJUmt'lll dl• Bt>rnal Cn~tiUejo ). \J. herl Cuinol·nrL pinno. Cobla 'Ieditrrrànin. Dir.: .Tesib 'entura. (18m). Pardon \ly Engli•h.comèdia mu,ical. 'William Mll. Amrtia \"''n lkrr. \Urhelle ~ica.tro.Joho CuUum. Orque~tra dirigida per Er·c Stt>rn. (68m). A la nd of mine, \merit·a. Central Stale Uoi' crhity. Cincinnati Pop> Orcht'.slra. Dit·.: Erich Kunzel. (6m). ,¡,. Ut•llin- lon.(.IOm). BR \H,IS: Quintet de fWtlau. 2. op. 111. Génml Cau•,¡., !iola. Quurtt'll-lngt•n. (30m). BEETAO\'E~: Sonata ¡wr a piano a.~6. op. lli a "Els \déus'', Ct•r· tr.n!Oppitz. (1 im). "11,11 \l D: !l.ncert ¡wr a urpo i urqm•stru, op. 323. ~lill'na SpcrJu,·n. Or·qu...tra Filburmònil·u E.. totnl dr Brno. Dir.: Franfut'kJIII'k. (22m). 0CKEGHE:'Il: )Iu IJoul'lw r·it. T~ )ledj,., ni Enwmblt• o f L1mtlon. ~tr.: l~rler Dnvi••• i TinwlhJ Outr... (Jm). MART I\ L: \u dacions ~hre un trmn cJ¡• Ro~" ini, pt•r· o llolonrd i piurw.l\lit·hurlu FukncovA.lvnn Klón~ky. (8rn). DVOIl\K: Simfonia n. 7, Op. 70. Or6Ue!h·n Filhur·mllni•·u rlt• Ht•r·Hn. •r.: Rnruc•l Kuhelik. (38m). ~~S QUARTETS 18.00 PRHIERA VEU l n t's pa i ¡wr tonèixl'r eb músics DE badia dr Wt•stmiusll"l', 'l'lli' En- GRANS SCRI \Bf'\1: Simfonia o. 3, op. 43 ''El pot'ma diví''. Gran Orquestr·a Sinrfllnira dt' In RT\ de I'LRSS. Dir-.: \ladimir Fcdo~bt!iC\. (-16m). 'l'lJRINA: Dansrbb<'Ílanes. op. 55. Alhe•·t Cuinovart, piano. (12m). llA\: Hohcalha, poemu simfònic. Or·c¡uc~tr·a dc I'UI~ter. Dir.: Brydt•n Thomson. (llm). TRADIC: IONAL: El fill del rei. ~lont­ wrl'llt Fi¡;uct·ao. La CapcUa Reial rleCatalunyu. Du·.: Dir.:JordiSa"all. (7m). PEZOLD: Partita per a' ioln cl'nmnr en Fa 1\1. Dorothca Jappt•. (li rn \. ST\SFORD: Concert per u darioel op. 80. Thea ~ing. Philharmonic Ortbl"olra. Dir.: \lun Francis. (22m). LI:\'DP \1'\T\ ER: Simfonia <'onc!'rtanl pt•r n qttintet dt' 'ent i orqueMru op. ·1-1. Quintet dc ~entAulo~. Or!Jlrl'slru Simfòoira de la Ràdio de Stutt¡turL Dir.: Bernhard Güller. (18m). CHOPI'\: Sooat.a pl'r a 'iolonr!'l i piano, op. 65. Claude Stnrk. Ril·ardo Rt•C)llcjo. (27m). DVOR 1\1\: La ltruixn del mi¡,'tlia, pot•mn himr!mic op. 108. Orqucstr·uSiid\\e~olrunk. Dir·.: Waltl.'r' Weller. (l·lm). OFF'ENBACH: Gnité par·ígit•nne, haliN. Orqut>slru Simfl¡nicn tic Pillsburg. Dir.: Amlr·r Prel'in. ( Hm). !li-h Concl'rl. Dir.: Simnn Pn•s- 13.00 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA 1\IUSICAL 15. 1 3 CAPSA DE MÚSICA DE t'n. Solistes meu!,. Cor tic l'\- CttU.S lna fine-tm oberta a l'exprt'--ió nu.-i<'al drl" pobles cl'arrt'u . 19.00 REPERTORI DE CONCERT ¡q,CnM~Lió. ll.\XDEL: '11• Dt·urn 1·4.00 UÚSIQUES DEL MÓN DE Pl'l'>rnlar•i6 dt• lo•H r'1ltirnt·~ novcllt,di~co¡,:rlrfiqtwN nptu·cgtuleo.nl nrmat. EHpai put r·ot·iuut per·l)jq. 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES 10.08 CAPSA \IÚSICA ·=· op. 50 n. 6 (Hoh.III:49) ..La nota". Quartrl \eoliao. (~.U:). INTE- DE CORD\ p liAYD'1: Op. 50 "Quttrtl't.~ r;u-1ÍWI.'I". QunriPI do•t·or·cla op. 51 n. S (Hoh.l11 :·18}. Qunrtrt Atoliao. 09m). Quur·lt•t tlt> l'ortiu 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CONCERTcoregistrut per Cnllt· hmya Míasirn el dia 9 dc juliol tle 1998 u I'Eb¡;l~sia Parroquial dc Mntedeperu. XVlTI F.[.l\1. de l\1atndi1(1HII. Dauiel Ligo1·io, piano. (78m). 23.30 NOCTURN Música per acabar el din. Pt·eNentnrió o rilrrec d' '\]fred Celo)U. PROGRAl\lACIÓ DE NIT Rrprlieiú drb últim.~ programe!'. 01.00 TK'\IPORADA D"ÒPEIL\ 03.30 GRA!\~ l'\ fEGRALS Emr• clillun-. 05.00 C-U)SA DE .\IÚ\1CA DIJOUS, 3 DE DESEMBRE DE 1998 07.00 UOBERTURA \lú~it·a p,.r ronwnçur o•ltlin. Rt·· cull tl'olort•s bt·••us lll't'"''rtlmlt•, t>t•r Joan \ïws. l m•lou hutllt•tin, infut·matin.• i 14\l'ndo•s nu"it·uk 09.00 BUTLLI~TÍ NOTÍCIES 09.08 SELECCIÓ DE JH: NOVETAT~ Prescntnrio) clt• lt•• últirtlt'M rtll\1'• latJ; diM·ogrilfitllll'• upuro•¡:urlr•w ni merrat.J•:,pui palrot·innt¡wr· u;•. l'o" Cu,wlló. 10.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES 10.08 C.\PSA :UÚSICA HE DE 1-11\0E\IITIJ: Cont't'l'l(ll'rU \ ioli i orqtw,tru. Dn' icl Oi•trul.lt. Orque.lro Sírnfllnit·a tlt>la Rlldin dt· n..:R~S. Oir.: Ct·nnurli llo7hrh··t'l'n•ki. (:!im). BIBLR; \Ji,.u SoJi,hur¡:t•n•i•. Gahríc•li Cun•orl ami P!Jt)o>r>. \)ú,ira \nlir¡untlrColi>nio. Dir.: Paul \lcCn·•=-h. Rt•ínhord Got'L!'I. ( 17m)CIIOPI'\: 1:! estudi!. pPr 11 piunn up. 2S. \ladí mir \•hl..t·nu7y, pionu. (:J:im). 1\ ES: "The l naH•wt•n•tl Qtu•,. tion''. (l..u pn•guntn ••·n•t• r·r·~opn•­ ta). (\t•rsiúoriginul). \dolplrllr'r'• st-th.trompf!;r. Orqut•xtr·n Simfllrticu dl' Àit·ugu. Dk: Mic·hrwl TiJMOll Thornah. (7m ). SOHS: 5 M<'• b'llidi lln~. 1\tnrla \lmujnno, Hil• prnno . .Josf 1\ligut•l Mt~rt•nu, guiturrn. (]2m). MOZAH'l! Sirnrnnin n. 39, KV 543. Tlw A•·uolr•my of \nricnl Musit·. Dir·: Clrl'iilluplu•r Hogl\'ood i.lnnp St•lu·üdt•r. (:llm). PURCELL: Fnrrto•iu ~o~>hr·c• uno nota Hr,p~riou \.\.. (3m}. 13.00 GR.\NS GRAlS INTE- ELS Ql \RTFTS UF CORD.\ DE HAYD\: Op . .51/.J.'i "Quartl'ts 1i>~t- (primt•ru 'i·rít•). Quor·tet de corda op. 51 n. I (Hoh.lll:$8). Quartl'l ,\.,nlinn. (20m). Quartl'l dt• corda op. 51 n. 2 (Hob.IJI:57). Qunrlrl At'olian. (21m). H.OO MÚSICA A~TIGA JOSQLL'\' DES f>Hf.S: \ti"a Ln sol fa rr mi. Thf' 'litlli• Srltolur~. Dir: Pelrr Phillíps. (29m). Pf.:RGOLES I: lurornotn•. O ..uaum com ivium. \nlentínn rli Culn, ~o­ praon. Conjmll Corni Pult·strinn. Conjunt de Comlwn Cavnlit•r·i. Oir.: Fed~riw Burwtti Amt•ndulu. (6m). DOWLI\J\ 0: l.achrimne.TItc Dowlurrtl Çousorl. ( llrn). HAMEAU: Les Jndit·~ Gulnn tA, pr·i· rnt•ra i ~~~onu ~uih•. l ..t·~ 1\luoicholien;. Dir.:¡\, iv u Ei nhor·n. {IJrn ). !'\rnfonrt•ttu. Di•·.: Ou\td Zinmnn. ¡5:Jm ). D\ OR \1\.: Quorll"L<Jc t'ortiu n. l:!,op. %"\merit·à'" (8.179). Qunrtt'ltlt•f't>nfn dl" Prugn. (:!5m ). \1E\0Fl:5SOH'\: 'uri<tcion,,..,•. I'IU>l'•, up. 5-t. \furra) Perohia. pumo.(l~m}.SCin·T\: Banchello \lu•ir•lh• n. 1(),Sui u• a :1. He>opènorr \\..Dir.: Joni i Sa,oll. ( ll m). BllSO'Il: Do'r'tucJi,per·a"Doklor· Fnn,t'', op. 51. Ort¡ue~lro Simfltnit·ntlo•Cindnnnli. Dir.: \lidu1t'IGit•lt•n.(18m). 'I'ELE,"A\\: l'tll'lrla n. 2 t•n Sol 711. " Die Klt•im• Camnwr·-.\Ju ;ic". Puul Dnnrhrt>dll, ohol'. \\ jt'lantl Kuijl..rm, 1 inlmwrl. ll oberl Kohncn,rlnwcí. (13m). DEBUSS'I: Tres cot~çum tlt• Clmrlt'M d'OrJ¡:anK. Cor· l\l onle\crr li. Dir·.; John Eliot GUt·dinl't', (6rn}. OEVLENNE: Cunf'c r·t jll'l' 11 fngut n. 2. Ecknrl llilhnt!r. Or<¡m•Ntr·u dl' Cumhr·a f::81nvocu. Dir·.: Bolulun Wnr:t'hal. (l·~m). BLO!\ID.\ llL: AdnJrio de l\lú•it•n oh•'H•ntr·Nr. I. Tllt'StrwkholmSinfonwlln. Dit·.: Jan-OJu, \\.t>tliu. (Sm). 18.00 PENTAG~\IA Pr·o¡:t'llma dt< di' ul~urió musi•·nl. Guiti t reallllació: Pen BurésiAIt•x Huhlo·-. 19.00 REPERTORI DE CO"'CERT llEBl'SS'I: Qu11rtet de rorcln. op. 10. Qunrt••l \)ban Bcrg. (25m). Sill EU LS: Sirrúunin n. 6,op.I0-1. Ort¡ut',trn Simlònirn Ut' Londr.. ~. Dir.: Colin Da1il>. (26m). B \CUGOl 'iOD: he )lnrin Borbura ll¡•mlrirk•, •op ro no. Erik Lundk,i.t,orgul'. Orllllt'blrad ... Cambra tn•·ulm. Dir.: Eric Erirson. ,n;.. (arn¡. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES AGENDA MUSICAL 20.13 "A LA MANERA D.E.... " t1n rnnvitlnl ens proposu i l'O· lll!'lllll In nuhicu c¡ur U agrada. (;uití i pr·f~t'ntul'ió de J oon \'ives. Pt·otlurció dr Dolor~ Bosquets. 22.00 AGENDA MUSlCAL 22.05 ELS NOSTRES CONCERTS CO'\CERT t·nre~•lrat per Catalunya \!(••ien el dia J 6 de de,embrt de 11)97 a l' •\ud itori Wiutertlrurclt• Bun·rlona. FESTI\ ALDE PI \~0 I BEL CA.,TO. Lc. '0· nuth dl' Bct"UJo,eu. Eric Heid'irrk. piano. (27m). CO::\CERT t•nrt'¡,•i!.lrat per Cotalunyo 'tú.it'a ri din 22 de gener de 1998 al Sul6 tir Ct'nl de l'Ajuntament tic Bur,.t>looa.CICLESOLISTESDE L'OCB. HOTA: Conrt-rt ver a trombó i i piano. C \STEREDE: F'nnla•iu t·onccrlant pet· a trombó hnix i piano. DAFAYE: Sui I<' ~lo­ rin!' per a tuho i piano. JACOB: 'Ain farr•, povnn el rughett per ll I rumhó, trombó bai" i tu Lo. Ricur·tlo Cu.croi Raúl Gun,ín, trornhonR. Poblo 'Ferruíndcz, tuJ¡a, Alun Brnnd1, piano. (36m). 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 15.13 CAPSA DE MÚSICA 23.30 NOCTURN GORECKI: !:iunfonidn. 3, t~p. 3ft. Dawo l p•hu11, •upr'llno.l.nntlun PROGRAMAClÓ DE NIT 1\filsiro per ocubnr el din. Pre~entori6 a l'lrrrec d'Alfred Ccla- yo. Rt>pl'lit•íó df'l• últim., programes. 13 01.00 ~IÚSICA DEL SEGLE }u"{ 02.00 REPERTORI DE CONCERT Emht'l dillun~. 03.00 GRANS GRALS INTE- 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA Emh t•l dimot·ll>. Ot-.00 CAPSA DE MÚSICA ~IUSICAL DMNDRES, 4 DE DESEMBRE DE 1998 07.00 IJOBERTURA Prog•·amari6 realit:r.ada a partir de les peticions que els no•tre;, oients han fetalcontestadordeCnLulunyn 1\lítoica. tel. 93 202 35 35. Músi<'u pm· c!omrntn•· r l clin. Recull d'obn·~ ltrc·u't prt>sc•ntnclc•M per .I onu Viws. lm·lou bulllutins mfot·mn tinH i ugcnd~H music·nl~. 09.00 BUTLLETÍ NOTÍCIES 09 .08 SELECCIÓ NOVETATS DE DE Prest'ntoci6 dt• lt>o tíhimc~ noH'· tuls di•ro¡:ri\fic1ucs nporegud!'' ui rne• rent. E'p•IÏ pntrocinut1wr Di•cos CakteUó. 10.00 BL'TLLETÍ DE NOTÍCIES 10.08 CAPSA DE )lÚSICA 15.13 EL UOIENT DIA DE 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 20.10 EL DIA DE IJOIENT Continuació del progrnmu. 22.00 AGENDA CAL ~tuSI­ COXCERT enregistrat pet· Cntulunya Música el dia 14 de juliol de 1998 a l'Esglès:ia Santa \faria dt'l 'lar de Barcelona. ELS ORGLLS DE CATALt,-:\'YA C\\'lll CICLE). Obres de CA.BEZÓ\, HEREDIA.R.-\..."CHTERI.BRL~A.ZtPOLI.entred'altre-.Joan '1 \llLER: Simfonia n. ï. Or- Parndell. orgue. (43m). que,lro de ClrHinnd. Dir.: Pierre Boule:r.. (7:im). PLRCELL: Sing unto Cod, Z 52. "ichnc>l Ct'orgc.>, baix. Cc)r drl \r~ Collr¡:t". Oxford. TbP KinK'!o Con•ort. Dir.: 'lúsica per acabar el dia. Pre>entaei6 a càrrec d'Alfred Cela) a. Rnbt·rt .Nng. (6m). "\OSTAK0\1TX: Trio omb piano n. 2, op. 6ï. Stockholm \rt.; Trio. (26m). BR \fB'lS: Concert pc>r a \iolf i orquPMrn, op. 77. \rthur Gruminux. Ne~ Philhnrmunin Orchcolra. Oir.: Colin Doviij. (39m). TERZl: '11wcutu. Fnnta•in in motlo di Canton Frunce~e dt'l Cuami. JukCJb Limlbt·r¡(. llaüt. (7m). F>\URE: Pn\uno, op. 50. Cor del Feslhnl Jp Tunglt·~oncl. Orqueotra Simlònirn dt• Boston. Dir.: Seiji Omwa. (7m). 13.00 GRANS GRALS INTE- ELS QuARTETS Ot:: CORDA DE HA'I D\: Op. S-l!S5 "Quartets Tost'' (pnmc•ra ·~ril'). Quartet de cordo op. Sl n. 3 (Hob.lll:59). Qunrttt AI'Otian. (23rn). Quartet de rorda op. 55 n. I (Hoh.lll:60). Quarlt'l Molian. (17m). 14.00 ' lÚSJCS DE CATAL~ \ GR..\.'ADOS: \I ad ri ARI per a' iolonrl'l i piano. \fl'mhr"s d!'l Piano Trio Sal.~hur!(. (6m). SAB \. TER: Anlrònia. p<'rn Oau ta, oboè i orquo:slru de r~mhra. Enre~i¡¡­ tramt'nl fet ptr Catalunya 'fu~i­ cn. Jaume Cortodrllo~. Ooula. PhWpre Vnlh•t,oho~. Ot·qu,.•trn de Cornhro 'lhtrt• J.liure. Dir.: Jo· ~ep Pon,.{l6m).BL.\NCAFORT: Sonuúnn anLign. Antoni Bf'l>Ses, piunu. (20m). MONTEVERDI: Vl'nitt• \itlt•te. \lon!He•·•·at Figu~· rus, soprano. Ton Koopmun, c•la- 14 •icèmhal i orgue. Andrt'" Lnwrence King, arpa. RolfLislevand, Liorha. Paolo Pandolfo, haix de viola. Lorenz Duft;;chmid. 'iolone. (im). RL'ERA: :\Ieditació. Oriol Romaní, clarittcL .~ngl'l Soler, piano. (5m). 23.30 NOCTIJR.~ PROGR.,OIACIÓ DE NIT Repetició de]¡; últim~ programe¡,, 01;00 ~lÚSIQUES DEL l\ION 02.00 REPERTORI DE CONCERT Emès el dimarts. 03.00 GRANS GRALS bla. Cobla Barcelona. Dir.: Ant9· ni Roo '\Iurbà. (6m). S.\B \TE: Sonuti' d'nmor.¡u•r u t•obla i mez. zo,nprono. Gl'mmo Como. Cobla La Prin!'Ïpul dl' La Bi~bal. Dir.: ' larcell;ahatÍ'. (7m). GIL: " llorta dt'SonLJonn", "f.J, Ponut;,del mt•u pnhlt•'', •nrduncs. Coblu 'font~ins. (lOm). 10.00 AGENDA .MUSICAL 10.05 PENTAGRAMA Rt'fl!'lirió dc·l prug•·unm l'mès el dijon,. l l.OO EL DOl ENT DE Prog•·nmnl'i6 l't'nlitzudu u partir pt•tic·ion~ t¡ut• t'I¡¡ no~lrrN oirntk huu fet ui contcstnrlot·dcCutulunyu Mt't~lro, tri. 93 202 35 35. de lt.'ti 15.09 BUTLLETÍ DE NOTICIES r AGENDA MUSICAL 15.10 EL DIA DE UOIENT Continunc·ió del pt·ogrnmu. 20.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCI ES I AGENDA MUSICAL 20.13 CÀUDIOVISUAL Ln pro¡:rumn d'\Je, Curinn. 22.00 AGENDA MUSICAL 22.05 GRANS OBRES BEHLIOZ: Rec¡uic•m [>t'l' o tenor, ¡·ori ort¡UP•II·u. Op. 5. (Cran,¡¡,. ~a dl' Difunt~). Kcith l.r~i•,tt'nor. Cnrs tir In Hiulio dl'l 'onl i do•l Smi 1I'Ait•munyu. Cor i Orqurslra Simfònica dt'la Hilcliodr Colòuiu. Dir.: Gnt·y Hc•rtini. (92m). 23.30 NOCTURN l\lú~ic•u INT E- DIA pt•r ¡u•uhur <li din. Prt'- HI'rttori6 o CU l'l'CI' cic• \1nrft .lnné. PROGRAMACIÓ HE NIT Emès f'l dimecres. Rc•pl'lició rlc·l~ t'tllims prngramcs. 04.00 CAPSA D E MÚSICA 01.00 J\1ÚSICA ANTIGA 02.00 REPERTORI DE CONCERT DISSABTE, 5 DE DESEMBRE DE 1998 07.00 IJOBERTURA '[ú,;icn per començar f'l dia. Recull d'obres breub pre•entade:. pcr Pilar Subirà. 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGE:'iDA 1\IUSICAL 09.13 MÚSICA PER A COBLA CORDERAS: Codinenques. tres Pf'IÏLK pot!Dles per a cobla i percu•~ió. BernatSaUent... pcrcus<i6. Cobla Selvatana. Dir.: Antoni Ma•. (10m). DANSES TRADICl0- 1\\LS CATAlA~ES: Leti danse• de Vilanova. Ball pià d'Alinyà. Cobla Snnl Jordi. Dir.: Jordi León. {6m). CILI i\IEMBRADO: Glossa de Le& Muntanyes del Cnuig6. Cobla La PriocipuJ de La Bisbal. Dir.: Francesc Cassú. (Sm). SERRA: Puigsoliu, poema per a co- Em~, d diml'rrt'R. 03 .00 GRA!\S GRALS INTE- Emb ri dijou,.. 04.00 CAPSA DE ~lÚSI­ CA QUET DE LA GUERRE: "..u dith". cantata o. 6arnhsinúoni; l~abeUe Poulenard. ,opraoo. Bri: gtllc ~audebourg. cla>trí. Frunç?tse Bloch, viola d• Pili· bo. Dtr.: Cu) Robert (liurb.at (19m). :\IE:\l)ELSSOlt\: Sal~ ll5, op. 31. Soli•te-, ,. 0 , 4 ];. La ChapeUe Royale. CoUej!Ïum \'ur aie. Ensemble Orcheotral dP París. Dir: Pbilippt' H~'rt'~"et· be. (17m). SALAZAJl: ~la!!Jl¡{¡. cat. Solistes vocals i inotrumen. tols. Capilla PeñaOorida. Dir.: José Rada. (7m). Dl\BELLI· Missa Pastoral, up. J.l7. Chri•t~ Dt'gler. Syhia Lindeo. Sunhild Houschkolb. Desmood Clnyton. Hm·tmul ::\:Iüllcr. Cor i Ort¡ut&tro dc SL Michael deMunic. Dir.: Emst Ehret. (.J.6m). ANÒNnt: Hymnus "Plaudite Tympauo". E~t·olania dt> Monloerrnt. Cordf ni' ns de Bud Tolz. Colle¡¡ium Au. reum. Dir.: Ireneu Segarra. (Sm). 11.00 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE DE LA ~TISSA CONVENTUAL DES DEL 1\lONESTIR. DE ~IONT­ SERRAT 12.30 AGENDA )lUSICAL 12.35 APERITIU llll.JSICAL 15.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 15.08 ''A LA J\lANEit\ DE.... " Repetició del p•·ograma cmè, ri dijous ui vespre. I 7.10 TE1\IPORADA D'ÒPERA DE CATALUNYA MÚSICA LL LLY: Acis i Galateo, pMturnl heroica en tres aetes i uu pròleg. Jean-Pnul Fouchécourl. Wruni· que Gens. Lnurent Nnouri. \11reille Delunsch. Cor Les1\lu•iriens duLouvre. LesMru;iciensduLoul· re. Dir.: ~larc ~tiJikow>ki.(l07m). NARI Guió i ;,elecció: Àlex Roblf"-. 23.30 NOCTURN 17N 11 N lfN~ 20NO 21 N01 PROGRA.\IACIÓ DE '\ff 01.00 ~ftSICS DE CATA· LUNYA 02.00 REPERTORI DE CONCERT Emè,; el dijouo. 03.00 GRANS GRALS Emès el diveod.res. Ü NOi 24 NOi Repetició del, úllÍnl~ pro¡:ranw>. Cor Exumli do Cu ha. Dir.: l\1ndu Fc•lic·iu P érrz. (7m). .IAC- 15 H 22.10 AGENDA MUSICAL 22.15 CONCERT I.MAGI- 'lú,Jca ¡wr comrnçar l'I dia. Hl'cull d'nbrt·• bn•u, 1m··•·ntndt'~ per Pila~ Subirà. Siln~. 14 M Pro!!l'ama dedit,at a In mCl•ico dt jn?.z"amb guió d' •\lbert MuUof.T. \lúsica per acabar el dia. Prtsentució n càrrec dr \laró Janoi. SALAS: l'uijtort•la: "i Oh niñcaoberuno!. MonjrH Ht'IICdi¡·tins tle 7 NO 20.1 O SELECCIÓ DE JAZZ DIUMENGE, 6 DE DESEMBRE DE 1998 07.00 IJOBERTURA 09.00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES I AGENDA MUSICAL 09.13 MÚSICA REUGlOSA f NO\ -- 1SNol 2fN01 ¡¡-¡¡¡, INTE· , 04.00 CAPSA DE !'lUSI· CA F...t¡D~J1tlr• "" Catnluuya ~fó•ir11 !"'< comuqur• (~(). Boix Ebrr, MonuiA í Rih<'l'a ,n;brr: 102.5. 1¡.rro ·\11.11: 97.3 . l'rinrat: 92.2. \h Comp. &ix ümp. B•i.• Po·utdh, ';;: ca oir llariH'rA I Torr·~~~~··-= lOS. I. Bai~ Pcnedèo: 105.9. Garrigu••· :\u,.,.rro, Piu ol'll')lrll. Sr,arra, Sr~rlio i l'll··ll: 1)1,'1. Gdrrnf: '11.'1. ~lt r..... ,~•. \noia. a.J.... i !!<"!~: 102.<1. Uai\ Unhrr,al. llan·rlnm·•, \allh OrridrniAl i \'allh Oriental: 101.5. \larr•m., %.111!)1.:;. 0'"""' 1110.5. Sul•ou;.•: 89,7. Gironh i Pla dri'E>tany: 96.7. La Seh~:9fo.H~ Bai• EmptJrdA: 87.1119f,.7, \h t.onpnrdA i Ro..rU~ 90.8/87.fli93.7196.7. Carrotu: llï.l. Ripoll~.: 100.3/10:;.8. C.rolan)o: 88.1. \h C..,.-11: 88.1• Poll•n Ja...,j P:all•r> Sob¡ti. \'al d'Aran: 92.81101.2. 29 NO, 1Di'ii. -- CONCERTS :"Jofonia. o.Brí- Palau :t\·tci. 21 h . gam. orba) :Salm 22,30 h 21 , 30 h 'o- ra) dt ·e•reg•gnifi. .unen- . Dir.: ELLI: hruta mlúld !ylnn. '110 ~.1'· '·Dir.: INDI: lanu". :orde mAu- ,(5m). ) EN ISSA ~EL !NT· usr. t'Sl- DE nh el ~loml .ròleg. !ronl- 'i. .31i· ¡cteu~ ~UI· [ ~~ adt ofré. CAL \GI· li""'"· Contrmpur.nir•l . E•obr. \ua Hu.. l•mla, pta no. Croar \l~rtinrr. loatrria. 1imi Pujol. rontrahai\ , _ __ _ __ CCCB J.\1. ~anrhn. da rin•· t. Pilar l.l>Jorr-Carr•·•··•· piu no. \fart In••· G""l\t~rr, Ca•a· hlanra•. cuinjnan, Prtrir. llom•, \lotra lr •• l'urtrr. \lihrlrtr. (\CC. F... tinl tir \lti_ _ __ __ __ ..;..itJur-s. Co!!_t_~mruu.:\me••l:.. _ _ ·\uclitori SG.\E Ro~rr Ra,t·nh·, .... puilarr•. Ca"'trlnuo\u:lt-tlr.;r.,·u., ~n"'hkin, Hruu"rr. t;~.-har~ Ro· dri~u, I>yrm. (Jj\"l•lr Hurro·lunu). Palau Orqut·•tro Sunfo\nir~ <lo• HarHlona i '\arlnnal cir Catalun)a. Dir.: \launn! Jar...,. lliwrnaclc Ciutaddla -:------:-:7=---------!.F:~ra!!.!!n~l'han.-lld!!ltaora . U ur • l'lli~rrnadt•),_ ik.La cili Tralre Uiurr Jo-~ \I , F;.rnoin.Ju, 'i oií. \lloat t:uuFnrr, J•iann. j.,,,: Enri<JU~ Bal[8ria. Piano>. ur•~ll6. fraU<·~. }ulla, I Jut. (El l'rinu·r Palau). El paradi• do• f,., m;,~ttlll)~•. ·I~ j.-.ü, lloklrip>~r l'icó. ( f .... aiul dc \lU..u¡uro f NOVEMBRE 20 h 21 h ~lú!>iça tir c-irtt,:tnR._ OrrJUffltnt 'iroltmira u~ Bart·t"lilllQ i Ntu·iounl tfr· C.at.nlun~Q. "U~it"R .J(' C"Ínttl10. (S"ltnRil nudiriò). 20 h r.n~nl del Metgi' Jul'\li l't•lli"-r-loiono, So·ou·l•nl. \h11art,llrnhtn•, So·rlnhon, I!Jiu•l. (JJ\f)l<lo• fin"'t'luna). 21 h •lt•atre Uiurt" CI parmH• tir lr• 11111111tm1·-., tl1• .l•••i•• l(noh·l~lll"~ Pico. (F~.ahnl olt \lú•ir¡no•• - -- - -- - --'C"-o!!.!:n lr'!!.l!"ro\nor•1. aNoVEMB¡ ¡ --li-otr~ Lliun• El ¡onrnrlt• rlr lo•s ol<• k•il• n.,.¡,.¡ll'"'~ Pioó. (F-.ti•·nl dr \fúl<i!¡uo·~ --:--- , - - -----:-,--.,--- C_nu1111Hnnròu i(• 'U: 19,30 h ÍONOVEMIRE Loeol >\mic~ ol~}¡¡ ClllS<ir. Jnan Pulo•l l Vnlo•rn, >~nlnnrrl .I u•~' hnrio¡ut• Uo~nriu, piono. Boch, Chopin, Follo, Brohm•. (.\mir. tlt•lo f.IA••i•·•). ~ 2~ 2'--:: hc__ _ __c[,\•z ,¡,. Cas Bill Brnft!_rtl's. f.'nr!IIIN>rk.. (\ \ '\ l·r•tlval lnt Mnn<Íun>~l d~ Juu ri• B¡¡r~·rlrlllo.1 20 h Catedral J nr•li-.\gu•tl P itlu•', oor~uo· llorlo. C:otoanll>ro, \iola. (LUI"JIUr do In Cntrrlrul olr Burt·.-lnnn. Eurn<'laru·••rt), 21,30 h LCCB Grupu l::nilmA. llr•Juo••lra rlo• Comhru ol., 1',\uditnri olr Snra~o><a. Oir.: Junr1 j.,_,: Oli~r•. Guul-lil-. ,\rrm·n. lln•rh. 'li,.rrnu ·ll•·r lt, Gnr~,-~;. ( \CC. re-thai dr :\lú·i!1!!.!:.'"' C(llllf"hlJ_•nrAn!!l••:!•~·•...__ _ _ _ _ _ _ _ _ __ ïiNOVIMIRI 21,30~h'"----!.Pn~l~·~u~---------'C"-!hio-k Curo:;> _<'i. OriWn ~\\\ f',,ti\MI l nt.routrmnaltl~ Jantlr Rarr•·lnna.1.__ 13NOVEMIRI 20 h , \mlitttri SC \E JmT.li ll>ptt, pi~tiOI. llruu\\o·r, r;uin¡nan. l'ànla, \lnntJUl\DI~e.(JJ\l\f .lellàrrrhmà). 21 h Pnlou On¡ur•tra :'imrimira ¡)., llanrl .. na i :\arional tl~ f.utalun>•· 1\ynk!> lnl•rawn, ,¡.,u. \Ja¡o;,Jalrna \lurtinrz, Oauta. llir.: l.a\\r•·nrr f'o•tt·r. B•rliox, D.-onil., \font· ~o~valftt'• :,ara\ i.. nL.a. llhwn de :;(11,., !U a nH olt· l' \ulu •I• \ltioio·a \lo><l•·ma i Jau. (:\'XX f'~,thal In· -;:------~:----------..!l~c!:m!!a~•!:!·i~o!!n!!.DI!,t~lr!:..l•" tlr. llar<·rlnno). 14NOVEMBRI On¡ur •tt'll Simfilnira <h· Uarrrloma i \arioonal•l~ C..talun~a. (~•!!""" audiri6¡. -~=!:!:...!!.!:~g)'-!!:.ll!~!:!!!L_!l~""!!cbr!!!:!lc;R!!""=alt!:. •!-'riu . JmmnJ!u~nfaa 1 \Wif. Hcunt"nat~a Can.·fa l.orra..:.... IS NOVEMBRE Orqut·•tno Simfionjr a oio· U.m·rlona i :\acmnaltlr <:nta luuya. (Trr<·rra audiriñJ. Lo I u-rxr (rn >tnió dr o·ourrrt ), dr Julro \la•ornrt. I hr.: Ju•~ Collodo. (Cran TraIre tiri l.irru!. Tr1fl 1 .\miri. Pt"rt- RartHimnt\ \-ÍHli. ~tirí .. 1'4tlnlt, \ iolontf"l. Ua,id C.bano\·a. pia .. ---,------,------------'""-""-·~B~ra~hm~.._n,.,rAk,jJJ\l\1 olo· Ranrluna ). - - - 17NOYIM8RI \lu•irianw uftlw Glolt~. Ju•nn• l.mon, •upranu. Rntlrri<·k \\tlliom•. harlton. J)ir ....,...,,.,..""'"'""':-----:--,---:--------...!.P_,h'-"ili!!J'I!.o.!J>~,¡>,.k-,:•~t"'l.'='1~f~tÍoim P•fl'llirntlr·l• lrfiiJU Jt• Sfrnk~t}H'flrf'. i_E_!IJ:!!!'_Dnr,~e'-'r-1'-).,_._ _ 11 NOVEMBRE Spetrr. (\:\\ Fr.mallntrrnndnnol <I~ Jan tir rl•n-rlona). Lo I i•~u (t·n ' ..._¡,; dr o·nnr<•rt). oie Juleo \fa, •rnrl. T>tr.: Jo•r Collarln. (Gran 1i•alre tlrll.irru). Dixpornto·. lo,oti Birm, t·oil(n. lnuno lhli11u , clnrinrt. J~•i Ahrlla, lianjo. 'lonL•f' .-----------------'-Fo"'u"'r'-'u"-trumi~1Jon 11 I'Jii.,•rullt·l<j,_ lfNOVEMIRE ..!;~.!!E~~-------'S~t~<-'-''!:.'-'r.:l'o:!:lr_,n~•nn & lïw Flt·mrnt•.ffi\ Fr.ti>nlluto•moriul_l_'l!.tk.J.llv tlellorrrlnno). 20NOVIMIRE MouOif' Soltt Pljuou, llln¡trunn. La li ~Hh\ Or1rant fHI\ilu. :;I rumiA. Schumann. Ruvrl, D•lm&.~)- (Jnnl tlt• Barrrlurtu). Quartet Talin. hduortl llt·rrt•rn, •wU. f·.nrir ltlrro, •lull. "•uta Juan Pfrf'Z, viulo, 'Ilo i• Cn•to, 10ulorwo•l. Bulu11·t, Sulo·r, lturn . C.IJM\1 ol• Unrt•rlunu). =::-==~----_t!!~~W!~--~~~~!!L_______!Lle~ · è!Jh!!!.!.'!o\ltkJ¡Io¡ & f.hotl•o Ro;n•tll lli¡; ll.nHJ. (\\.\ fol.,.t~n!_Tnti"!"!-M'Ï!ollD) d.• Jau d. IJam-~IIW~ 21 NOVIMIRI Orqur<trn ~imfòuira flr Ji¡tro·o·lonu I ;',ocinnnl oir Cotolun~n. Mork 1\:aplan, •iol(. Uui.o Clarrt, •iol••m·•·l. Jo•rph K~l .. htrin, ttianu. Oir. Ln\\rf'n<'• f,.,,_., llr<-thll· '<n. Brr¡~, Struu.,, Hrolom•. 2L~O h~---'"'.!óU!c~~C--------'B,_,rn=•lc.',:, Lu:&d< Ca.. l'-"r!!hl, oi~.!Lk!?.l•w!•m!ll\ \ \ t :;:J0\ ui_ lntrrnodom.!l..!!!:..lan •I• Bnr,.Jt>na ). UNOVEMBU 11h Palau Orqut'~lnt ~imfñnir• flf'l Rar,.,.J ..no i L\qriHnnltf,.. Catalunya.. (SeAona uudirit)}. 11, 15 h Orft6 Cradtn~ Orqu~ttr• dr Cambt'll .\moro drl• Cla••Ïr• , J\lont•rrrat Palrt i Oalma.-"f. ,;~u. Juli Qyr I>l.u Gran. n•>ll. IJor.: Jo•n Palrt i fitara. Stamu~ ld,.mann. VhaJdi, Carda Ga~o. (.\m•c• tir lo Cl~oot••). 18 h Palau f••lll <I• la \lúoira. PaLau !!!,._ _ _ _ _ _ _ __,s "·wll" ' !!..~-~r!!IL U,niM lla~nlw.im1!l!!;_i.!:2fu.t'!:. u....tl.... rn, Unohm... (f.......,,.,....), 22.h 23NOYIM8RE 20,30 h \uditori \lintrrthur Quart,.! C..••l•. \rro \lortíntt•\Jrhntr. 'iulf. ,\),..J TomAt, •iuU, Aodoni \lrrn-r•>. .-iola. \mau Tomh ,.¡.,lnno-.1. :.rhnlwr:~buh.. r!l•.!la a I:ffia~ 14NOYIMIU 21 h Palau Yfrtor Trrliako•. •iolí. :\atlolia CutmAn, •iolontrl. Eh•u \tn;~ladzr, piano. Tuj. ko,!ll..i, Xn4ta .. lhit' (ron~rl humt'nta¡.. .01 ''-ÍAI2!!~Ri-:-h!"cl:..tll,..rcamr-ra). NOVEMBRE 22,30 h Hi••mad• CiuiJiddla Al,!ua•iva Quar1rt. Arat.-li \i~ua•i'l, >ru. \luti \•ntura, piano. Jo..J' \{" (Curro) Gihr&, romlrahai'<. fta(m Ular, h•trria. (J"'u.!J:II,i•"-r"-•·,n,_ar,_,l"'"),c_ "' _ __ _ __ _ 26NOVEMIRE 20,30 h .\utlituri W'tnurthur Qu.rtrt S•·hul... rt . ('r·huJ,,.rtl••la a !:Illa). 21 ,30 h Palau llu!Wn Gonzàln & Jlrnohtm l·rrrrr 'f ou <vnjunto, + \. Bo••r & H. F'umuo Ilu•l. CXX'\ F...tival hllrrn•r~unal tf,. Ja" •1• &,;rr:.:•:.!l!!u!!n~o.,_)._ _ _ _ __,_ _ _ _ __ 20 h l .. bd Fdr>t,¡>iann. lA•7t, Bnttrn, Ra>rl, C;ranarlo8,1;ina•tl"ra.IJ.f'l\l dr BIIT<'Mtona~ Cau! rlrl 'le1ge 20 h .\udituri seu: -\ntor~i PQia. ""'"· Sn-I••, \0olo, l'ri•l<o, l Aulou, Holín. (jJI\f\1 de Barcdmut). 21 h Palau Or'lur•tra Sintf'ònir-4 ,¡,. Barc•·luno i .\.,,.;oonal rlr C:,.t.,luuya. 1\.o.Eun vo•, piAno. :-::=----------,------------------" A,.,Jf"'o"'n"•-' " "-"•'-''C:":'-r.:.:l~-:-:<.::l•:"n"-n::.r;-;t':-l':'":;;i:;:•:.:.·.::ll~i:-' r.~:.:.=IA!!_r!:Jil'.!:..fb.t!!:!:..l'au•r•n!!.o..k~upín, Brahmt. iiÑòVIMaRE 12 h Palau Orquralro Simfònica drl •• Llul• Claret, Oir.: J ordi \lora. B.orth,.. \'C"R, F:. Ca~taJ-.,, ~rhumoun. f.uncrr t rnmmrmonuiu cf,.l 25;. anh,..rJiarí. de Ja morl dt Pau Ca•al•. (Conrrrt• llimfoiníra al Palnu), 19 h Ort¡ut•tra Stmf'h1uro dr llarrrlona i Noriunnl dr Calalun)•· (l!o•_&•JDa a udiri6J. Palau 20 h Ca•al d•l '\retge "•ria R~tJ(rr, violi. Juan .\nauni() (;,;m,.,, )"''""· Jl..~tho''NI, Debuny, Fran~k. (JJJ\t\1 tir Borrrl11nn). 22 h Luz rle Gn• Blue \Jnnola) Orrh~•tra./fmtlrflfJifl~" e;, Crrohtdn . (XXX Fr>tivul lntt-rnaci,nul - - - ___ __..__ __ _ __ _,d;:r'-'l!Ja_~~ de IJar!!'l'!!•• _ __ _ _ ___ _ _ ifÑOViM_ a_R_E--~ 11 h Palau Orqurolnl Siml?onira d~ llarnl<onn i Nariunal d• Callllun)&. rfetwra audi.-i.S). 12 h lla•üire X.S. \lercè Or(ro\ Català fl<llrotr;nniJif'r huulari6 Caixa l'rnrdi>JO). Oir.: Jo-ep Vïb i C..>aÓJIL 19 h Pal nu ----¡¡-¡; """'III"Y"• iS C•·•'•· ITA· DE TE· ÚSI· Vall~ f:rntr'nari cfrl 21. Palau ,;,,l~tnrol. t:c:. &rrrlnn.t Orf~6 CataLà (patr.,dnat l"'' FuD<Iarioi Caíu Prnrdh). Cor Jo•• d~ r Orf•¿ C.a· lllLi (palroll'in.ot ~r Funol•d•in C:nra·C<ol• f:opeñA). t<Jrult iufauti4 dr rOrf0"6 CataJa. Crup Ílt•lrumrntal. [)~r.: J•,.•r> \iLa i Caoailat. f'rHomo ,¡.._Nado/., d'Em-ir ------------------------------'R~ibi;::;!,J!!II,.tra ''" Juw¡> M, tl•• :iaprr!l:_ f.rnlrnan tiri F.r~ &=rr=•,ln,_,n,.a,._ _ __ _ 15 CONCER TS 3DESIMIRE 21 h Pn la u Ordrr•m• ~~~ Picar-dic. Cor dr Combnt del Pulau d~ la .\lú• ica Catalano (pau,ri: nat JI'"C fundació Caixa dt Cotolunya). Carolinr P•lon, soprano. \lont ..,.., T.. rru..Jia , mt7.W>oprano. John El~< e>, tenor. Jran-l.our• Serre. baiX. Dir.: [dmuo r--===;;:;;;¡p;;;w;;¡¡¡;;:;;w==::==::::;;;;;¡~;:;;;;======;===::::::::;:::-"C"'o"-"lomrr. Srhonberg. llapln:...!fl_,o,lo,_,u,_l,_,O,Ou!,_.---:--- -----==::::=:: 3DISIM~ B~ RE~~~~~~ 2~ 1 ~h~~=- Or'lu~•II·H Barroca Catul una. Jo••P Borràs, hui"')· Dir.: Sergi CasodrnrunL Corr. - - - - - ------~l!!li~H~Iindel, Purcelb .\furtin i Soler, Viola. Cupdla e.glè•iu Sant Jo.ep Jo.ep ~1. Roger, pianorortr. _s,·o,._,_,.,---,--,--Cripta r•glf,iu Sant Jo..,p Prrr Ro•, •·iola de r:ambo . Juan Carlos Rivrra. tiorba. Repertorr rranrt.. E.glésia Porr• Carmrlit.eo Davill \lorone>, clavir~mbal. Barb, Anglehr ri, Coup.rin. -- lNOVIMBRE Ewglésin St. Frutot•••• 19 NOVIMIRE 26 NOVIMBRE 21 h 21 h JJrn11i olt '~t rer ALl (llli!J 17,30 h Cor d• Crttnhro del PuJau tlft In Mtíllica Cutulnnn (pntrocinat per l'uottlnci;;c;;¡;; Catn lunyu ). Carles Treput,¡¡uiturra. Oir.: Jordi Co•n• Bayer. Albl'nit., Ca,trlnu~ -;:::::;;;;;;:;;:====::;;;:~::;:;====:;;;::;;;;;;;;~;::;;::===::::;:;;;;¡¡r=:--'-''"":rrclc••cu, ViUo-l.obo•, Oltrn. Hom~natge Gurdu Lo"'r,_,c·-=a,_.- - -- [r•·c••nE Cor tic• CnonLru del Palau de Iu Múaicu Cutulunn (patrocinat pèr l'unt~ Cotolunyo). Carles Trepat, gwlarro. Dir.: Jordi Cuoas Bayer. All>fnir., C.•t•lnuovo:r.drsco, \ "illa-l.obos. Ohrn. flomenatgr Gnrcln'-'--'L"'o"-'rc"a"-.--- l Ut·B!4itJífi,B!1"1·l;11 Joodina Higolras i Jorcli \'ilapriny6, piano. lgnn•o \ïla i llfarc Cahrro. fH'I'tu"iO. Bnrtók, Brahono, Sangu•L, Milhaud. HIJ,; _, 1 NOVIM BRI 19 h C. nm Cultunl Fund••íci "t. f.&iu" Chri• Kaor Quintet. Chri• Ka"r, trompl'la. \fetor dr Diego, aaxo trnor. Alhm ===~------::-::-:------=--=-=~~::-::-:--::--::S:'-a'"'":w:.-iano. Da•·id )len¡¡ual, contrabaix. )I arc \li ral ta, rucu..i6. Jan. ':I'-:N ~O ::,Y ::::" IM =.=B ::-:: RE :;:-:~-----:1c:9:-=h,_____-: Ctntr."":""'-::Cul,.,m..,nl=llo=nd.r ?'ió"-"-:'t.'-'Caiu= · ,_-_ _1-:'::o,_,malito. ¡¡uitarra. Jmrlito fo·rnandez, guitarra. Pot ito, teclats i,..,_ 15 NOVEMBRE 19 h Sala Frnnce•r 1hrarn Carlr• Fliero, rlarinrt• i rornu di ba•setto. Erir IIO<"prich. clarinrt• i corno cli bu---:----" •r,_,l_,_, lo:.:.. Ja ne Gower, ragot. JoaN> i\1. Roger, rin nu. W•her, Glinka, "•ndrl»ohn. 22 NOVIMIR.E 19 h Crnll'l' Cultural Funclació"la C.iu" ÜrtiLil'~trn dr Cambra dc Gc·nnollers. Lo in MroM·nn10n, piuuo. Oir.: Fraooom 21 NOVIMBRE ~:-:--::----'(;,_,,,,_,,i,ll"'é'"''· Mt•ntl•l•sohn 1 Brc•tlru•r:,:n_,_, . -:---:--_ 22 h Crntrt' Cultunl l"uoclarici •t. C.tta" 21 h Auditori Enric• Granadn• Coo·al Polirtmico de Gronollt•r8. F'r·ffi•ric Rotin, dir. 1'eutral. AgustJ Virin I, llir. Musical. Uir. : Sah-ador Brollin•. E•tr<no d< l'òp~rn r·01rul de S. Brotooo•, omb llihrtt d~ J . s••~ •ohrr la l:nicl Lihcrul de Granollrr•. - -- - -- Cor do• Coonbra del Palnu dr In ~fúsico Catal11n11 (patrocino! l'"' Fundnri~ Caua Catalunya). Carles Tre¡>lll, ¡¡ui1urra. Dir.: Jorcli C11•n• Bnyer. AIIJC,ni•, Comlmoo:==:...::=;;:::;;:;:::; ;;;;=r¡;;r¡¡;;;;¡-:;;:; ;¡:::::========== =-=:::.:==::--''-'u"':-"r',_,'C,_,Ie"•"'' rn.,..,._V,..i'-'ll"'-a"'-L"'o"b"'o"'-b'-'O=ho·o. lloonenotg" Cn re· fui. ""'or,_,c"'a,_._ __ 1 NOVIMIRE 11,30 h 21 NOVIMBRE T<'atre Con-cn·atori Uni6 ""•Ï<al dd Bagr •. C11rnls f'_,,.ertio, foni rlel Fil, Capella dr \lu•ira clt t. ----"'S"''"'"'''-'Qrr~6 \runn..à. 1èatre Con,.4"r\·•;t~n; ri~;;;~~~:::::::_:_::_:_::-"""'"'-'-"-"'-"-' tra!'liu ronsitle rompro dr l'or prr 1111 qur ju I Catal u t ii>IU tl, Count I En e land va amb el IJUC ob mts. Et què lrc la màqt ucla do hiolòria ~<·co ns ¡wrr¡uè ln•>o rcj ra. )18Sl tr~, qut prrfr<·c n~¡H:t·tet 6 NOVIMIRE t' un ti 7NOVIM8RE Auditori Ar~iu ="=;,.=•=ò=ri=•==~J="="="= · \:::":: ola~¡=tr=i,_,_ny'-'c"'l,JP!!ia"'n'-"c!!:>·:::::===============:===:::- ! 7 NOVIMIRE 22 h 'lèalrr Forlun_ï ----"I.,_o .C"l!rllo R•ial de Cotooluooyn. Dir.: Jordi S~ vull,,_ _ _ __ _ -:1:..:9:-=N':'O':.:"VIMB =':'=':RE :-=-- - - ---:2:-:1:-:h:-::--: _____,1'-"è,_nt,r_,e_,l_,'o"-r,_,H,_,rn:..¡y:..__ __ _-'-' .4_,iJ'-"-".Jit· Vrrdi. Dir.: F.,cl.,o·icu Gru·cfn Vigil. (ÒJOtrn a Cutalunyo). 22 NOVIMBRE 19~0 h Esglésin prinrol tir St. Pere Olivio•t Lntry, orgue (orguni•tn titular dc Notrc•-Uame de Paria). a,,..¡,, Bol'l). La· rrbure-Weh, Franck. Widor, \'irrnr, Lotry. La f'arànclulu .- =:=::==::-- - - - --7:-:'-- - - -..!La""-Fi::'a,_,r_,à'-'n,d.,_,_ulo ------'·"-·l,_u21a,.._,dr \rrdl. Dir.: Frdtrit·o Çorclo \'igii. IÒrc·ra a Catalunya}. Aitlu, dc• Verdi. Dir.: Ft•clrrio•o Gorc·!a ViL.;I. (Ò1wrn 11 Catolunyn). 7:~~=~:?:''::------~~'------~La"'-:F1'!-•a"-rñ'-"o"''t"-'l'"-'''"'-" _ _ _ __ _,A"'o"'"d"'a"-'<lt• Vc•rdi. Dir.: Fo•cl.rric·o Gorda Vigil. (Òec·rn o Cntolun)'o). Lo Forànduln - -,-,---''"-1'-'iJ,.."r~th· V-.di. Dir.: Fedrr·iro Gurefn Vigil. (Ò¡>tro u Cntolunya}. Antiga E•coln Eonprroorials Ür<¡uc·•tro Simlònicn del Vollh. Dir.: Jordi 'lnro. Bretboven, Sdmn10n11. (Con· 27 NOVIMBRE 21~0 h 2t NOVIMIRE 11~0 h _ _ __,e~•~rh. _c:_~_nt"r,;a).. On¡ur.tra Simfhnica del \allí•,. U ui• Clarrt, 'iolonrel. Dir.: Jordi \lora. ll«'~honn. _ _ __ ..,!,E..,_• .:.< Ca....,Ja, Sehumonn. Comm~moradó del 2Si> onÍie.-.ari de la mort dr Pou C.,..),. ,\nti¡;a E@rolu f: mpre•arials Ort¡uoatra Simlònica drl Vall~•. Lluís Claret, ""lnnrrl. Dir.: Jorch Mura. E. C.· ••'•· !Cnnrrru converso). La Faràndula Cor dr Cnrnlora dd Palau dt lo l\hí•ica Catal~nn (l>atrocinal p~r Funcl~rió U.iu Catalunya ). Carie. Trrpat,¡¡uitarrtL Dir.: Jordc Ca.o» Bayer. Albfnot, {.o;trln~~&-----;=;;;::;;;;;;;;;;;;;::::;::====:;:;;;:;;;;;;;;;::-:========::::=:---'!!-o!!:·:.!!:Tt~•tO, \iilla-Loho•, Oh ra. Homenatge Gnrsía Lo:.:;r:..:ca=-._ _ -======;- 28 NOVIMBRE 21 h 'lèatre )Jetropol ~~~~~~7---~~~ Cor dr C:umbra del Pul:m cir Iu .\fúRica Cntnlnnn (¡lnLrodnnliWr !'unJnri6 CaiXll Cutoo luooyn). Carie• 1'1-epott, guitarra. Dir.: Jordi Cu••• Bayer. Alh~roir., Cawlonlll· - ---''':'·o!:C:frrlroro, Villa-l.obo.,Oitrn. Homenatge Gurc•fa Loren. -:Cor Jo•~ dr I'Orrr6 C:atalú (patrocinat p.r Fundoción Co<a-Cola E•r•ola). Dor: -----"C"'o"-'n.~ítn Go.trt"Ïa. I NOVIMBRI 16 21 NOVIMBRE 2t NOVIMBRE 22 h 12 h ai\Í quo na ri. Pet•ò pensar 'i6 que nia al d ra1a, cc hrirct ~ni.·.-hó amb el <intcmt halades I oi ~ met a la >ara mc u matis; aJ)ò l)UC f, un at >i rt lla· ~~~==~~~~~~~~~~~~~~~~~-,~~~~~~~~~~~~~~~~~ Tealt·e Mrtropul ·ar el ~ J\wlitori Pou Cuaalo Annu \ l urc•no-I.aonlle, ao¡n·ccno. Montserrat Mnrgnlrf, elnrinrt. Àngtlo \lla, pi• no. _ _ ___,S.,_"<•hulwrt..l'Jeyerbec r, 81iHM, r_c Jic!:C'!JI"II!!!l.!!_an~.._- - - -- -- - - }\ucJitori Pnu _Qn~nls Cor fc•nu•nf Su7.Ukake. Folkloo·•• jn¡ronès. . Auditori Pnu Cn•alo Cor _Orfeó Pnrroquial. Cor Jove. Veus. El Petit Eotel. Conclll de Snnlll~ ment ut I(Uè Ulf~ ronvcrtt que no ·inó que damunt allà 111111 Fiue frr el~ PANORAMA CRÍTICA Cal acaltar amit la llei del mínim eslor~ Drnnh Ro"laud i J eff J<'rolamon Big Bancl. La Boile. Del8 dr •t'temln·t• al 4 d'octul11·c dc J998. Per ALBERT SUÑÉ Caixa dnuo- Ca in etnuo- !US! iÓ. r. ..... lli!.rtt t;i; ~lnuo- de I• y. La· :.1n Inuo- ~ :Si:tll lnuo· iano. orle•· escoltar una big band a escassos mell·cs dc di s tància drl fe;(:cnari té un gran actract iu. Qu e augmcntu tousiderablcmcnt si es cornprovu que el <:u11ta n t dr l'orquestnt intcgt·uda per músics autòctons, o trte ja fu anys que viuen a Catalunya, és un exvo<~a­ li,ta de Iu fonn aci6 dr Cou nt Basic. En eferte, Denni ~ Rowbml \U aetuar fa tlltb an ys amb el Comte. I a bona fc que obtingué èxit& mer·csruts. En pt·imer lloc, perquè trebaUar al cos tal de la màquina més ben gn·iuda de swing dc tota la hiotòria ja éb un avantatge considerable. I debprés perquè Dennis Rowlund trrsoreja una veu tnngnílïra, pastosa, d'urnpl i espectre, que sap modu lar u la pc•·fccció. Ultr a aquests UIJlfCtes, ca I rema •·mtr que és un tipus r1ue se sap po!ar el públic a la butxaca així que apan·ix a l'csce- P uad. Pet·ò Rowland devia pensar en més d'una oca~ó IJUC l'ot't{lJeSt r·a que tenia al darret·c no es col·lora,a, com ell, a l'alçada dc ]e, circums tàncies, perquè t~irebé sem¡ne interpretà amb el mateix , igor. Fo ;in temes ràpids, mitjans o balades. I si una big band escomet a la vall'nta sen se pcn·ar a mou ulat·, sense pensar a matisar lt~s seves notes, alll, que surt de l'csccnuri f.s un autèntic tro. Jts com ,¡ et llancessin n cada moment un roc pel cup. Ptwquè aqueU espai reduït l'S converteix en unu cavernu q.ue no engoleix el so•·oll, 511 16 que el r•·ojecta fu ¡·icnl damunt del púhüc s ituul aOà mateix. Flac fa\o•·, doncb, van fer els músics cie la big Explicar l'lnexpllcaltle Compntt)ÏU Gt•luht•rt-Azwpm•rli. Zum;;;um-lw. Ceot· Celobert, ¡·ortw¡:t•·ulio. Pu~rn l C:onwlndc·, rnú~iru. F,·t•dedt Amol. e>tpai t•sc:i'uil.'. 1l·atn· Uiun•. SNr mbrr dt• 1998. Per .I.C.C. band als afeccionats prese nts a La Solte. I això que es comprovà que l 'orquestra del batet'ia Jeff .J erolamon la sap molt llaq;a. Volem dir <rue els seu s components LC11en sulïcicnl ofici com per so rLil·-se'n di¡,.·nameut i.nterpretan t temes de ls clàssics del jaz1.. Es notà, a més, que hi havia hagut uns assajos l que ja feia dies que la banda actuava plegada. Però el director musical de la fom1ació, el lromhoni.,ta John Dt•BuCiel, era assegut entre els músics de la seva col'Cia. S i s'hagués col-local al davant, hauria co mpro vat perfectament allò que hem dit més amunt. Tot i que -ens con staOuBuclet demanà sempre durant e ls assajos que la banda matisés. Pet·ò per als músics és molt nrillor tocar sempre al matei..x nj. vell que no pas fer l'obligat esfo•·ç cie modular. Aquest vici, r ealment molt es Llis, ja seria hora que comencés a plegar veles. Pt•rquè és una autèntica llàstima qu~ un concert cngrcseador a priori, es con ve1·teixi en un turment p et· als amants de les g•·a ns fonnac ions . F u uns quant!> mc- amb motiu dc Iu p•·esenlnl'ió del Pestivul dc Granada on <~s vu est•·cm11· aquest cspt:clnclt•, Ces(' Gclubcrt i l<'t·rdet·ic Amat van fe r un cx1wri!•i ri i fít•i I d'explicució d ' uuu c·o~n tan inexplicable ('ll tei'IIJCS figuratius co nt és nquosl ballet; qur aleslttH't!ll, JH'I' a méb inri, es trohnvu <'n una fa se dc gestuc·ió tnnlt incipie11L. Feia la ~>e usol'ió que el títol t•t·a lo seva part més co nncta. r tanmateix lf•~o e'plicnt~ ion ~ pro,·ocn vl'n intcr·h per la propo&ta. A•·a, un cop n'hem gaudit, 11 més amb el rodatge prou ampli -l'al·ludit Ft·~tind dc Granada i e l Fc~tivn l Gr<·e- , hom se satisfà de com provat· qu e aquc·ll int<·rès dcsYetllat no era g•·atuït. Pl'rquè ens trobem davant d'un trPball d 'un ('IIOrnw atractiu, su mma dc• <:ompone nts bàsics - c·ot·eografia, intnpretució, espai i música-, qu e ussnlcixc11 u na t•a tego ria molt elf•vada. Pur·Linl tle la unsc dr la inexplicabilitat de l'es pectacle en lenn e& - lti insisteixo- fi~;.ruratiu s, l'impOJ·tant és que damunt l'ebccbOS. cose~o"; que a li atTiben imatge~> d ' u na g•·an bellesa. ' ll·a ns mescs en un rilmc• r¡uc fu la scnsac·ió que SCIIIJll'!• ~8 el <JUI' ha d e set· ell endu moment. Que la fu l\ió entr·e espai, movimen t i lltús ica -esplèn dida la purtitut·u dc Comelaclc-, es desc u rotlla amb aquella l'lu'idesa i ido1 tcïtul esscneia I rn la qual tot assulc·ix la mes u r a poèlica i poemàtica cxacto. ll i ha ur·t en grans dosis, bi e ntenem art com un fet capo¡; de t1·ansmetrc sc·n~ttwions inefables i alhom vivificadores; que fihlell i JH'O\' oquen la se n~>i­ bilitat i alhot·a la reconfo•·ten. I en aquest sentit cal remarl'ar molt la inlpot·tuncia que té la totalitat tleh, components en joc, la perfecta integració dc tols e lls i e l substrat de c·on&istència inu·ínseca de cadasc un en s i mateix. Etlpai bellíssim i sugge•·cnt d dc F\·ederic A rnal, partitura ja ponderada de Comcladc, coreografia imnginativa, i, eo un p la molt des taca L, u n altíssim ni ve ll intcrp•·etatiu de manen especial pel que fa a H cnr(> Costa, Ginliano Gucmini, l\1aureen Lópe1. ¡, Vicky Soiz, juntament amh el mateix Gelabert. nu "pnsscn l'c~opectaclor PANOR AMA Música a l'es tiu , des de Bay reu th a Sav onl inn a I Per ALBERT VILARDELL ~ . s conegut que en arnbar l'es tiu, la música es b·asllada dels teau·es con ve ncional s al món dels fes tivals. Un dels peregt·inatges obl igats. en aquest ca mai millo1· dit, és Bayreulh, paradigma del món wagnerià. Des de l'estructu r·a mateixa del teatre, el sett fossat, l'ambien t, la gent i ]a forma de p resentar les obr es, tot crea tm món màgic d iferent que ra gaudir dc l'espectacle total que és l'òpera. Un dels valors importants del Festival són els cossos estables; el cor és un dels millors, tant des del punt de vista vocal, en remarca r· els matisos, com de l'escènic, pel seu movimeut adient; l'orquestra, per· la seva bellesa de so, la capacitat de detall, la transparènc ia que s'aconsegueix, la qual és un componen t important que es t·e11ectei" en la música, p er la forma com estan situats els instrumentistes. Aques t any les ob1·es representades eren Des Rings des Ni- ~e> E ...., =-=- = ~ = 169 belungen, Parsifal, Die Meist ersinger von Nürnberg i Der jliegende liollêinder. La direcció musical va ser a càt·rcc de James Levine, q ue va plantejar la Tetralogia d'una forma correcta, en car a q ue una mica superficia l. I nteressants van ser els enfocaments de Giuseppe Siuopoli i Daniel Baremboin en les dues obr es següents, i molt acurada Ja forma d'ente udre de P eter Schneider sob1·e la darrera òpera. E l plantejamen t teatral és vital a Bayreu th, i el que em va sembl ar més interessan t va se r l a coreografia convencion al d'Els mestres cantaires, d e Wolfgang Wagner, la manera coherent de Dieter Dorn en L'holandès errant, i determinats mo- -forçc prodL tots e els gi I no s gran del di rició que r mantE sinó Escena del tercer acte d'Els m esfru cantaires de Nuremberg al Fe stival de Bayreuth d'enguany ments de Pa.rsifal, amb l'esclatant final del primer acte. El més orprenent 'a ser la forma d'entendre L'anell que té Alfred .Kir chncr, en donar-hi un caire molt infanti], sobretot a Siegfried, malgrat un començame nt moll espectacula1· de Das Rhein- gold. É s coneguda la crisi dc cantants, sobretot dels wagnerians, però pe1· poder· mantenir el Festival de Bayreuth s'ha de triar el més interessant que hi ha actualment. Dels artiste que van actuar, destacarem Debonh PoJaski, gran in tèrp1·et, amb u na veu correcta, sense una expansió impactant, qualitats que també tenia John Tomlinson. No hi ha avui u n helde11tenor i <'I que sentírem va des de la conecció de Poui Elming fm s a }e¡, limitacions tècniques i expressives de Wolfgang Schmi<.lt. U na de les sor preses agradab les \a ser trobar a la Ca a de Wagner un a exposició del "Wagnerisme a Cata lunya", amb referèn cia a la tasca que van fer Pena i els seu¡, companys per a l a difus ió de Ja música del geni alemany; va ser bonic poder sentir Lohengrin en català. amb la versió que va gravar el gran 1 vende cialm preu Emili Ven drell. Hi ba fes tivals que han aconseguit un cert renom pel lrehall que fan dia a dia amh gran il-lusió, que comporta la creació d'unes estructures sòlides. Un d'aquests és el de Savonliuna, a la llunyana Finl ànd ia, on han formal un cor molt interessant, que vam conèixer l'any passat a Pe,·alada, i ttna ot·queslra de bona qualitat. Aquest estiu hem pogut veure a Savonlinna dues obres: Tannhêiuser, amb un muntatge irregular de Jub a H emanus, i La Jorza del destino, amb un interessant aprofitamen t dc Michael Hampe de l'estructura del cas· tel1 Oil té lloc el festÍ\ al. En roora de Wagner la direcció d 'o~­ questra va ésser a càrrec de Le1f Segers Lam, amb una visió coneixedora de la partit1u·a, però qur a vegades va decaure una mica; els cautants van esta1· correctes. En l'òpe1·a de Verdi, la direc· e ió de John Fi ore va mantenir una certa força, tol destacant en tre els in tèrprets: el gran baix Matti Salminen. que \'8 donar la fom1a i Ja noblesa al Pare Guar· dià, la val entia del tenor Kaludi Kaludov, a vegades insegur, i la bona línia d' Elena Zeleskaya, que va complir amb el seu rol ment, s'esta tualm lisi d persp' bit de Per JOR D ba esd, 'ODore! ment m collar 1 dament amb 1' 1 dek L.f L~-m,, 1igent ' tomerc ~radis< El n. ,ignilic: toncep1 ra que abans i la sabt 'llle un: sultat fi dució el cursa e Iotes le. PANORAMA Permanència del disc de vinil i el giradisc de con- ~ball Hud'ud'aa la for- ~existència d'un mercat -força reduït- d'aquest producte pot sorpendre lots els qui pensaven que els giradiscs i els vinils ja no s'utilitzen. Malgrat el gran desenvolupament del disc compacte i l'aparició del DVD, el fet és que no tan sols hi ha un manteniment del consum, sinó un increment en les vendes de giradiscs, especialment del segment de preu més elevat. Igualment, des de fa uns anys s'estan reeditant discs aclualment exhaurits. L'anàlisi de la situació i les perspectives centren l' àmbit de l'article. Per JORDI MARTiNE% I CATALAN que Pe- IODa ogul •res: atge i La ntehael cas- l'o- :or- Leir liCI· que ica: .es. rec- ~nir !ant >aix r la ¡ar- .udi i Ja es cie l'aparició e l segle passat de l gr•amòfon, antecessor d el gir·adiscs, aquest aparell ba esdevingut tma de Ics fonts ~onores més impo rtants, juntament arub la r·àd io, p e r poder· esrollar mús ica. Fins fa apr·oxima dament uns v int-i-cin c a nys, amb l'apa ric ió d el mític Soundek LP 12 dc la ca a escocesa L~)i, el cons tr·uctor· suís cn ca r·a 1 Ígent THORENS va licle r·ar· la comerciali tzació i evoluc ió de ls D ~adiscs . El naixement de l"LP 12 va !ignificar u 11 canvi radical en la concepció de l'aparell, dc manera que podríem par·lar· d ' un abans i un després. E l fabr·i cant va saber ve ur·e la importància que una font so nora Lé e n el r·e:ultat fïnaJ d' un equip de rc produció de música. Això inic ià u na cursa de caire tecno lògic entre totes les marfJues pe r tal de mi- LP 12. Giradiscs amb font d'alimentació externa per a un control precís de la velocitat del motor 169 ;:;! :::::1. llorar les pres tacions tlels seus productes. En aques ta dinàmi ca caldria r ecordar o millor observar el r econegut Golmund Reference, del qual només es van fabrica t· tres-centes u nita ts : apar e ll i mpr ess ionant , tant t ècnicament, com sonot·a i estè tica, tal com es p ot Ye ure a Ja il·lustració. L'LP 12 marcà una fita impot·tant i esd eYingué e] nucli inieia l d' una de les compao) ies br it à niques més impor tants del sec tor. El seu d ir ector va crear un produc te de qualitat amb una fil osofia nova i, en certa manera, d'alLres fabricants van int entar adoptar-la: l' ac tttalització d\m apar e ll de m{rsica. É s a dir, es tracta de fer evoluc ionar un produc te (pet tant, no s' ha de canviar) al màxim nivell possible en cada moment. Així p ortem disposar d 'un aparell qu<' es pol millorar i el fabricant manté, alhora, tma q uota de mer ca t amb les fuLLLres actualitzacions que ¡¡¡:;. ben segur e l c lie nt farir. Parts Un giradiscs està formal per divet·scs pa1·ts, ma lgrat que hi pensem com una unitat. Això e ns pc r·mc l obser va¡· el gra u J 'c•s peciali tza ció q ue hi ha en la fabricació d 'afJ uests aparells . A taU d'ext'mplc, podem come n ta r· r existè nc ia d e fa bricants de gir·adisc¡, q ue no fa br·ique n braços o fabrica n t¡, que només fan braços o cà ps ules. D'altres, e vide ntme nt en faLriqu e n toles les puls. I'OnamentaLnent, u n giradiscs està format per una part mecànif·a que sos té el disc i l'aïll a ric vibracions, una a limentació que eontr·ola la veloc itat de gir· J clmolor, un Gr·aç i una càps ula. E l bt·aç és l'cncarr·ega l de su bjl'clar la cà psula on es tà s ituada l' agulla q ue llegirà la informació exis tent a l vinil. Aques tes pat·ts poden pertànyer· a un mateix fabricant o no, e ~. e!. PANORAMA independ{'ntment que hi hagi pt·oductt'b en què totes les parts són dc la mateixa marca. Aquesta possihi litat pcr·met discutir obre la millor opció que cal agafar. La polèmica que es genet·a per aquesta possibilitat t·evitalitza el grup con::.tantmenl. Uesmental LP J 2, un dels giradiscs m és venuts en l'actualitaL, cenlTa un alt pcn·entatge de les discussions i articles sobre la possibilitat de configurar-lo parti cularment, malgrat pertànyet· a un dels pocs fabricants que ofer·eixen tots els components del gir·adisc. La possibilitat d' intt·oduir· tm producte que està associat amb un giradisc de gran incid(>ncia al mercat és un alJ·actiu que les pelites companyies han de considerat·. Elements característics 169 34 57 1 E , identment. n o podem comp at·ar la pt·esència d el disc compactf' res pecte del disc de vinil. La quota de mercat és mínima en la gt·a n majoria dc paisos. Nomé::. el Regne Unit i els E stats Units mantenen una quota de mer·cat acceptable, motiu p el qua l la majoria dc fabricants i distribuïdors dc discs (r eedjcions) són d' aquests països. Una gran par·t dels d efeosor·s del \'inil consideren Ja qualitat d 'aquest formal s uperior a la d e l'actual CD. Fin::. i tol alguns defensen una maj or qualitat r·especte de proves amb CD de més resolució que els actuals. Vist d' una man et·a més objectiva, podem defensar· Ja ::.uperioritat tímbrica en relació amb el so en directe, però també hem de r econèixer una manca de comorutat i conser vació del vinil. Aquesta comoditat, reconeguda per molts usuaris, no ba provocat una venda massiva de grans coHeccions d e discs. Al contrari, és realment difícil poder adqwnr discs, en bon es tat, provinents de parti culars que hagin optat per un can vi radical de suport; la coexistència és la sit-uació més freqü ent. Després de l'aparició espectacular del format digital, una part dels consumidor s i experts acostumats al viniJ, i especialment al so en directe. reconeixen la superioritat musical de l'a ntic fomrat. Hem hagut d"esper·ar més de quinze anys per poder· començat· a fer compat·acions amb una certa igualtat de condicions. El r es ultat és, però - a niveU sonor i econòmic-, favo t·able al vinil. Com a exemple podem esmentar l'aparició d'un r eproductor de CD que el mateix fabricant compara amb l'LP 12; la inversió que cal realitzat· tr·iplica la necessària per adquirir u n giradiscs en la seva màxima configuració. Sorprenentment i contràriament al que fóra pr·e,isible. s'han incr emental le vendes de giraruscs, esp ecialment en el segmen t de preu més all. I a més, la majoria de fabricants han introduït nous models al mer·cal. Tots han esdevingut models ca¡.>dav anters de les seves mat·ques, amb el consegiient r eflex en el preu. Ai.xò dernostr·a la con vicció dels propietaris de vinils decidits a poder· obtenir el mà xim r endjment de les seves rol·lPccio:os de discs malgrat una considerable despesa econòmica. P araHel amenL, la gamma intermèdia de productes a nalògics ha d esaparegut gair·ebé lotalrnen l. P er tant, és clar a la tendència dels usuaris a millora r· t-ls seus equips de r epr·oducció més que n o pas a adquirir o millorat· els seu s t·e produ c lors d e CD. Aquesta petita reacti' aci6 d el mer cat ha pro' ocat la reedició d 'enregistraments 1 a càrrec de pelites companyies. Vexpansió de la xar·xa lnternet ha comportat un s uport fonamenta] en la distribució de les r eerucions t•eali tzadcs per petites companyies que no poden mantenir elevades despeses de distribució. Thmbé la Cl'Cació d 'espais on es discu teix entom de la problemà tica dc productes analògics ba r evit alitzat l' inter ès en paisos on el mercat et·a ínfuu. 2 En aquests gr·ups de dis- cussió podem trobar tota mena d'informació sobre producte,. combinacions i construcció d'a. parells que ajudaran a abaratir el cost de les inversions. Futur Considerant tots els fets es. mentals, podem afirmar amh to. la certesa l'existència d'un re. d tül grup que es man t.é fidel al disc de vinil malgrat la pressió que exerceix el CD des de fa méb de quinze anys. Possiblement ru hagi, a l1anda de l a qualitat tú:uhrica, un com. ponent romàntic i ritual en el fet de posar els ruscs, contrastant amb la fredor o comoditat tiri CD. Aquest element pol reforçar-se si considerem que te· nim un aparell mecànic i, com a tal, susceptible de ser ajustat. Això permet dedicar-nos tambr a exp erimentar amb els repro· ductors i mantenir, doncs. l'in· Lerès a poder manipttlar-los per· sonalmenl. Les vendes demostren que els vinòfils o simplement consumi· dors de música mantenen intar· La la seva preferència p el format antic. El sector comercial, però, constata la nul·la incidència en els nous consumidors, fet que és preocupant, atès que tm reUeu orren er acional acabaria dcfiniti· vamenl amb el so analògic. E n un fu tux a curt i mig ter· mini mantindrà una p etita quota de mer cat. El futur a llarg ter· mini depèn en gran mesura de l'opiilló d'tma pelita part del mer cat. Un canvi en la valoració que en faci el mer cat podria mantenir alguns fabricants i d i~· tribwdors de discs en un àmb•t .i clarament elitis· molt r est1·in!!it bLa. Malgrat aquesta situació, els qw valoren la qualitat sonora del vinil podran gaudir durant molLs anys d'uila Límbrica ac· t ualment no superada. Notes l. http://www.unik.no/-robert/ software. b tim 2. analogue adructs@wavenet.co.uk I el q nial e1 que co Tan ¡ar-no perspt ta lm e~ que la de I quo tic ambit1 ~ls~ em·otl dueix. devé a en ut in sis t poc ment corn e són eJ a CSC[l com a menta que pi Is rompi ifms . sió d també res ca traim rlimen emoti tot re xen u tot p< cos so Tr~ TE MA mena uetes. ) d'a. ara tir eslh LO· Ls n re- del al r essió ·a més Janda comel fet :~s tant JL del reJe tecom a t usLat. :amhé ·epro' l'in- s per· ue els .sumiin tacor mat però, ;ia en JUe és relleu finitig ter- quota g ter· ra de ·t del >ració wdria i disàmbit elitis· ió, els onora urani :a ac· obert/ .co.uk magmem que el lector es pot sentir una mica sorprès perquè aquest mes proposem un tema en principi tan poc musical com fs el que es refereix a l'ensulsiada colonial espanyola del 98 i la crisi social que comportà. Tanmateix hem cregut oportú endinsar-nos en aquesta realitat des de la perspectiva que ens pertoca, fonamentalment per un motiu tan obvi com és que la cultura mai no camina al marge de l'existència quotidiana dels ambits socials en fis quals es desfnrotlla 1 produeix. I això esdevé així fins i Lot en uns fets, cal insistir-hi, tan poc intrínsecament musicals com els que aquí són emprats com a esquer, que no com a nucli fonamental, del tema que proposem. I si això és en gran mesura molt més comprensible amb arts com la literatura t fins i tot la plàstica, per la seva dimenrió descriptiva i pel seu figurativisme, també el quefer musical, malgrat les seves característiques genuïnes tan diametralment oposades, hi pot participar. La dimensió abstracta i el seu llenguatge emotiu però obert i mancat de gairebé lot referent descriptivista, no impedeixen una capacitat molt precisa i fins i tot potent per compartir l'alè amb el cos social en què es produeix. Tres realitats cabdals de l'existència I musical del moment - la concertística, l'operística i la coral-, totes vivint un moment molt interessant a l'època, vertebren aquest Tema i en sengles treballs il·lustratius es palesa tot el que acabem d'exposar. Que el fet musical també es va deixar arrossegar per u11 moment històric excepcional, a partir del qual tant per a l'Estat espanyol com per a Catalunya s'obren unes noves i molt diferenciades caracter.í stiques que marcaran de forma decisiva el nou segle. Amb tot el que de components contradictoris haurà de suposar. Per a Catalunya serà el reforçament de la vital empenta modernista, que al llarg del decenni immediat oferirà fruits culturals d'una altíssima significació, abonats per una revifalla de la consciència nacional que hi caminarà paral·lela. A partir del 1898 s'obre, doncs, la porta a nou món que en el camp cultural vindrà significat per fels com el creixent protagonisme a la vida musical del país de l'Orfeó Català, i amb ell del moviment coral, la consolidació del Palau com a llar principal de la música gran, l'esclat definitiu del moviment wagnerià i. una certa normalització de la vida concertística. Tres aspectes importantíssims que han marcat un punt d'inflexió a la història de la música catalana de la centúria actual. El context musical del 1898 TEM A El laberint musical del 98 Pe r XOSÉ AVIÑOA a funció e:>..empl ar de la història es demosLr·a no tant en el fet d'ensenyar-nos com h<•m d'actuar en el present, evitant els mals q ue els nostres ava n tpassats van comN t·e i segu int la senda dels seus en certs, sinó en l'cncotillamcn t q ue suposen els esquemes que h an creat aquells que per ofici tenen el de pr·opot·cionar modf' ls i in ven tar denominacion s que expliIJ Uf'll <-poques, movimen ts i fets . La població d'una època ordena les seves idees sobre el passat en funció d'aquest!> esqueme~ sense gaire possibili tat d'evilar-los. Aquest procés de constt·ucció afecta poderosament el nostre punt de vista respecte dels fets del 98 fi ns al punt que sem1Jla impossible negar l'existència d'u na crisi de la qual tots hau parlat Lan pt·ofusamen t: cald t·ia, doncs, ordenat· la reflexió pet· eJ.plicar com aquesta crisi, que ,·a afectar, segons que sembla, tols els registres de la 'ida política i cultural de l'Espanya de 1898, va trastocar l'acli\ i tal mm,ical. Cal q ue comencem per negar l'existència mateixa de la principa l: la crisi de 1898 no fou tal crisi si per aquest concepte s'entén la fractw·a d'un moment d'equilibri, el final d'un momen t esplendorós i el principi d'un període d'incerteses o q ualsevol altra situadó que descrigui un període mogut. Els contem poranis del 1898 n o van viure més crisi aquell an) que els an teriors o els posteriors; els estudiosos del fenomen polític s'ban manifestat prou en aquest sentit: Espanya 'a perdre une:. colònies que tenia p<>rfecLament perdudes; va perdre una guet-ra que la va deslliurar d'uns dominjs que no era capa~ de controlar i va descobrir-se menys imperi que mai, quan ja feia moltes dècades que no ho era (la independència d'Argentina, la primera d'una llarga lJi¡,ta, data del 1810). Si rns atenim al punt de vista cultural, tampoc no eb pol acceptar sense més l'existència de la generació denominada ··del 98"; perquè això fos possible, calòria que els pretesos protagonistes en fossin conscien t¡, i no va ser aixi. Com en moltes altres ocasions, la denominació va sorgir C{uasi una vint en a d'anys més Lat·d, quan el fet havia p res ja una au rèola magnificada pèl pas dels anys i a la vista de la perspectiva que ofereix el pas del temps. I cnrara una altra afir·rnació prolegomènica: els desastr·es que alguns dels membres més sensibles del grup d'escriptors (denominats "inteHectuals'' precisament amb motiu de la fi de segle) van es- L 169 36 .576 ct·iure a la pt·emsa, feien referència a la decepció que suposava pertànyer a una Espanya prrtrsamenl imperial que ja no existia; això a Catalun\'a no teuia ni cap ni peus, sobretot en uns mome~L~ en què la inteH ectualitat catalana, iH uminad 11 pt•r les Bases de Man resa, inclinad a en alguns casos al repu blic:an isme i en altres al catolicisme nacionalista, etc., no se sentien membres d'una Espanya imp!'J"ial, sinó d'un a Espanya imperialista, Ja r¡~al cosa no és el mateix; per a ells, els desastres s'acabaven rn el fet que bona part dels fills de les famílies menys acabalades havien d'anar a morir a molt!> quilòmet res de la seva terra. Que la fi de ¡,egle catalana fou una època de profundes cri¡,i¡, és e'" ident: les contínues preocupacian¡, de la classe obrera per aconseguir millorr. salarials o els conflictes polítics generats d'una banda per les exigències de reconeixement de la identitat naciona l catalana i de l'altra per la negació del poder establert a )ladrid de part del moviment anarquista tan acLÍlL i florent a la Barcelona de la Bomba del Liceu, la de Canvis Nous o la qur acahà arnb la "ida del general Martínez Campos. se s umaven a les inc¡uietuds dels Ülerats, els artistes i els músics per construir un país vigorós i florent. La parad oxa podria estar en el fet que en època de crisi, a Catalunya aparegué un dels moviments mé~ esplèndids de la nostra història recent: el modernism<', que esdevinf,rué carnet d'identitat d'un paío que \'Olia ser pt·otagonista en una Espanya preocupada per la phdua de Cuba o Filipines. El mateix mo,,imenl modernista admet leclttrC> creuades i en certa manera contradictòries. Poele'. pintors, dranlaturgs, novel-listes. compositors, di· rector>! d"orqueslra o crítics musicals úngueren una activitat encaminada a modernitzar un pai. que sorgia de les tenebres del segle XL' (després s'ha '"i sL que no et·en tan tenebroses com s'ba C>· crit) per tal de dotar-se d"eines que pennrtes>in avançar en la línia marcada pels centres culturals més a' ançals: París i Muuic, BrusseHes, Londrca, etc.• mai Madrid. Aquesta activjtal, animada p~r u na sor·t de passió adolescent, topà amb la indiferència do Ics institucion s i els cercles poderosos, tlonant u na ('Cl"la sensació de fracàs que sense exa· geració ni poesia es pot considerar com l 'adob de l'esplendor· noucentista. A aquesta passió renovadora (a Madrid en deien "regeneracionista'') se sumaren els diversos aJu· bients musicals amb uos objectius molt més ela~~ qu e potit-ib)e¡, t«.>nint sempre en la ment la prcten•10 ··. u e grans ¡1als r Sup lalb h< d'orfe de 188 ratalitl que re pal~ 'i df les rat·a i fen, n nada maner localist >intfòn na. 'làm da del hlr ~Íll cia) dc de 189 lírica·, rons ta¡ !~tr Jo TE MA epci6 ~tesa- unya nents a per ;os al ~o na­ tanya qual ¡'acafamí~ir a f pro:upa- ~~res ~una de la nega· 0101~­ elona a que os, se .stes i Camllle Salnt-Sai ns (esque rra) i Antoni Nicolau (dreta) van ser protagoniste s destacats de la vida mus ical barcelonina flnlsecular ~ren t. ca de s més odel'· país eocu- r ;turC> oelcs. s. di1eren paí5 sprés 1a e•· ~essin :urals t(lrrs. a per indi· rosos. de seure a la tiHlla dels gr a ns centr es mu sicals, d els grans directors, Jes grans on¡u est res i e ls p rinci¡tals compositors del momen l. Superaren amb escr eix les adversitats; com a La.6 hem de cousidc rar el fracàs dels concursos d'orfeons celebrats durant l'E:li.'POsició Universal de 1888, que impulsà l' apar·ició d 'una entitat coral catalitzadora d els nous moviments : l'Orfeó Català, que reunia en el projecte institucional les principals virtuts d el moviment; rigor en la preparació de les veus i en la pr·ogr amació d 'un repertori encara inèdit, fet fonarnf'ntalrncnt de Bach, Beethoren, Hayd n , e tc.; voluntat d 'univer salitat, consignatla en la d enominació ò e "català", que en certa maner·a superava altr·cs rlenominacions corals més localistes, coJ.lahorati6 cstr·cta amb agrupacions >imfòniques i foment dc la creació m usical autòctona. També se supet·à a mb escr·cix la dificuJ Lat sorgi- ~ exa· da dels continus a ldar ulls provoca ts pet· la inesta- )b de ble situació po líti ca i social d e l momen t, en espe- deien de 1893), que espun tà la classe cü rigent afecta a la cial després df' la bomba d e l Liceu (7 d e novembre I am· clar~ ensió ~rica; la renovació d e plantejaments demanada constantmen t pels gr ups wagnerians encapçal ats per Joaquim Pena fou possible a partir· del 1899, en què el Liecu esLrc•nà Die Wa.lkiire i tlespr·és to les les òpPr es inèd itc•s a Bar cc•lona. Se super·à amb r·es ultat fe l i ~ la t radicio nal i nòpia a la qual sc solia rondemuar· el pr·ofession al J e la música , por pt·epa rat, it,rnorant de Lot allò que no fos el tecleig o fe r· cór·t·c t· l'at·quct; en genet·al , e l músic 'uiLcenLista mantenia encar·a una rulina a r tesanal en l'aprenentatge i t'I desenvo lupa1nent de l'ofici d e mú1-ic; no podia ~>e r men y¡; a Catalunya, on la demanda de M'nf'Í m usiral era poc exigent i rutinària. Ai"ò l'a nvià subs tancialmen t en els dar r·er s anys d l'l ¡.,egle \1\; d es del músic de frla fins a l romposito•· i f'l din~clor d 'on rues lra, Lots maldaren p e r aco!:!Lar-se alb ce rc l e~:> de literals i a t·Listes, els dos cercles més comJH"o rnesos amb els moviments renovadors. La formaci ó dl'l mú¡¡ic, fin s a leshores escassament exilosa, t•s complelà amh la visita als cen tr es de m és r elleu, com París o BrusseH es, visita q ue realitzaven e ls més conapic ul:i composi tor·s i i n tèrpre ts, rom ara Albé niz, Gnlnados, Morera, Viñes, e tc. El r esultat és Ja subs tancial millora en la producció mus icul i en la di fus ió dels r epertot·is internacionals i els naciona ls . I, sobt·etot, el músic començà a llegir i a t~bcriur·e, a relac ionar-se a mb els cercles actius i a st>ntir-st' protagonis ta. TE MA 169 Aq uest plantejament quedà completat amb la pr ebència creixen t d"entitats i persones de prestigi internacional; a més dels directors operístics italians, que ja feien escala a Barcelona des d'un temps em·<'re, de directors alemanys, més preparats per dirigir el repertori alemany que entrava amb força, d'agt·upacions orquestrals i corals com la Capella Russa, l'Orquestra Filharmònica de BerHn, l'O ,·qucstra dels Concerts Lamou ren,..x, l'Schola Cantoru m de París i creador s i intèr prets com Vincent d'lndy, Rich ard Strauss, Camille Saint-Saens, Sicgfried Wagner, Wanda Landowska, ~~ cl uard Hislet', Raoul Pugno, i un llarg etcètera. I se superà el tradicional individualisme del músic del nost1·e país, afectat de narcisisme, per una creixent necessitat d'associacionisme m usical de tot orc!J·e que potencià la presència de la música i dels músics en els d iversos t·egistres de la vida quotidiana. S'ha escrit ja que les reivindicacions nacionalistes del pt·incipi de segle es feien cantant: els protagoniste:. ce sttmaven a la tradició coral claveriana, més apropiada a l'activitat a l'aire lliure, i hi afegien una voluntat de seriositat pròpia dels nous plantejaments per tal de fer sentir els himnes més representatius dels països amb tradició reivindicativa, com França o el País Basc, fent sonar arreu el Gernikako arbola o La marsellesa al costal dels diferents hjmnes dels país, com Els se- gadors, El cant de la senyera, La santa espina, etc. Era una nova manera de potenciar l'activitat musical, ja no només encami·oada al lleure, sinó a la reivindicació política i a !'"edificació" de l'esperit. Es crearen associacions corals, ateneus obrers, associacions promotores d'activitat concer tística i as~:>ociacions de caràcter paraacadèmic, com l'Associació Wagneriana, que entre altres objectius, com el de promoure la correcta interpretació de les obres wagnerianes, pretenien l'estudi i el debat de temes mu~:>icals relacionats amb la nova sensibilitat que comprenia l'òpera alemanya, la música i la ciència. etc. Aquesta novetat és molt simptomàtica perquè s'inscriu en la voluntat de situar la música també en el pla de la reflexió, tasca que havia de ser confiada progressivament a la musicologia catalana, sorgida de mans de Pedrell, Carreras i Bulbcn a, Joaquim Nin, Higini Anglès, etc. No cal ser, però, excessivament optimista, perquè malgra t l'entusiasme que vessaren els protagonistes, els r esultats de les diverses iniciatives no foren sempre positius. En els anys de canvi del segle sor·gí l'hàbit d'emprendre iniciatives efímer es, de començar publicacions de poca du rada, de crear en titats de pr·omoció de concerts que duraven un únic concer·t o no superaven una minsa temporada, així com lamhé de petiteses pròpies d'un món ex- cessivament tancat, amb herència clerical i ewé, d'autisme. La revista "Joventut" (1900-1906), pionera en els ideals modernistes en arts p làstiques, literatura i música, despa1·egué per la incomprensió del públic a l qual es dirigia; una publicació que havia insertat en les seves planes les més completes i rigoroses crítiques d'òpera que mai s'havien fet veritables documents del pensament musical dei moment i model de quina h a de set· la pretensió de la crítica, va aconsegLtir, malgrat tot, que l'empresari Albert Bernis es prengués seriosament les posades en escen a wagn erianes. Els d ivt>rsos intents d'estabilitzar una orquestra simfònica capaç d'atacar el gran repertori, capitanejats pc1· Antoni Nicolau, Enric Granados, Joan Lamotc de Gr ignon, Josep Lassalle, etc., van anar caient com els naips fins que el 1910 Lamote \a fu ndar l'Orquestra Simfònica de Barcelona, entitat que va fer realitat els somnis simfònics ja en època noucentista, enllaçant amb l'Orquestra Pau Casals. Aquest fou un dels èxits més grans del període; des de la formació de la Societat Catalana de Concerts el 1892 havien sorgit entitat;; simfòniques de manera encadenada, mostrant d"una par·t el vigor dc la creació i de l'altra l'índex de fracàs continu. L'únjca estabilitat provenia de l'Orquestra del Liceu, que any rere any anava programant els cicles de con certs de quaresma. gràcies als quals la població melòmana podia entr ar en contacte amb el repertori simfònic internaciona l. Un d'aquests cicles, el celebrat l'any ] 900, per· meté l'encontre de la població m usical catalana amb les nou simfonies de Beethoven; aquest autor representa un dels pilars de la sensibilitat musical del moment, com queda prou expücit en el conjunt d'escultures que guarneixen el Palau de la Música: bona part de les seves simfonies havien estat estrenades i eren conegudes del públic des de dècadeo enrere; però el fet que magnifica aquell cicle que podem considerar t·ept·esenlatiu d'aquest ferror modernitzadot· fou el de presentar-les totes i de manera succ-essiva, atenent la seva numeració, i donant per pt·imera vegada el quart moviment de la Novena Simfonia, que només s'havia escoltat abans, en el si dels Concerts Nicolau (1896-98), sense cors JÜ solistes vocals. Aquest fet, repr esentatiu de la passió musical del moment i de les petiteses de la vida quotidiana, podria ser considerat la clau del període, capaç de grandeses com la d'esn·enar al Liceu la daaera de les simfonies de Beethoven, amb fajut de l'Orfeó Català, q ue aprofità per convertir el fet en un petit crit contra l'opressió nacionalista, per ò incapaç encara de l'estabilitat necessària per constrDÍI' un país modcr·n. El rer JA D frt& d' 1898 aclÍI ili van set Aba pa nyu 1898) roí el maig d ho nan ore ria Camil<J tn la Ha1ia de les poeta Barer Jebe lj t•enidJ candi fador< tunad< legítit~ región dPsde ónimo 1upo í1 pidos so mi~ amena cuand La v tia no" trix ''J para e mos r de Sa La r, 1uilen; L1 IUC?.: Duc. 'J nenll., I La fun, al Lratr mrnts. tirarse TE MA lXCés a en Illita l pú· a inrigofet, l del ió de rpre- ~ po- eslra ~ita- ,foan ana1· .e ,.a en lia en Pau • del tala· -itats d'u;xde 1 de oava sma, 1 en- ·::· ~ ana utor r~ical ¡JUDl sica: streadeo que nor i de "ó, i at de pltal L98). sical 1ana, ç de ·a de ~rfe~ pet1L apaç run El Liceu també va patir el 1898 Ptr JAUME TRI BÓ L. es .c riais socials, polítiques i econ ò miques qua n són greus poden an·iba r· a Lots els àmbits, també als a rtísti cs. Els fets d'arm es de Cuba i Filipines del 1898 poc o moh esquitxare n també les activitats li ceistes, tot i que sempre 1an ser acte!i aïllats. Abans de l connic te b òl·lic entre Espanya i els Estats Units (abril-agost de 1898) el Lice u havia r e but com un beroí el manruès dc Polavieja. El 13 de maig de 1897, en u na fun c ió fora cl'abonamerll, l'Ajuntament de Barcelona oferia una fun ció de gala en honor de Camilo García de Polavieja, que ja li Liceu la nit del 23 d'abril de 1898. La cantant Harlclea Dardéo :balia destacat en la guerra d'Àfrica i voleia la bandera espanyola després dol tercer acte de Manon. Havien comen,at les hostilitats amb ols btats Units (dibuix de mé, tard e n la de Cuba per· la duresa Polllcer Montseny) ro la repressió dc l'indcpcndenlismc. Ha' ia ea tat capità genc r·al de Cuba i de les Filipines, o n el 1896 h avia fet afusellar el Ben avia t la bt~~·gesia catalana que preconitzava poeta i patriota doctor José Rizal. El "Diario de el regeneracionis me li pr·c¡;taria un s uport sense r eserves. AC]uesl r·egcne nwionisme venia d e la inBarcelona" (13.5.1 897) el presentava així: "Hoy satisfacció del sistema sociopolític cle la Res tauradebe llegar cí Barcelona el general Polav ieja.. Bien renido sea 6 la hisl6rica Ciuda.d Condol el ilustre ció. Propugnava la suprc m<H·ia administrativa sobre la políti ca i Iu necessitat d'uu dictador. Mitcaudillo espaíiol del ej ército de Filipinas, el d ebejançant Poluv i(•ja leA fo r crs econòntitrues van f e r lador de la insurrecta Cavite. Poca s veces un aforun inte nt d ' intervenció en la política espanyola i tunada general a.lcanza gloria tan compl.eta y IP.gítima como la que conquist6 en aquella lejana s'anibà a c rear una .Junta Regional d'Adhesions al Programa de l Genera l Polavicja. Aquest, amb el regi6n espatiola. iCon qué serenidad y tacto supo, suport insòlit de les f01·ccs catalanis tes, anunciava desde su llegada ú Manila, levanlar el decaído l'acceptació d<•l conce 1·L econòmic i l a Diputació ónirno de los buen os españoles! iCon qué energía únjca p er a tol Catalunya. A la Porta dc la Pau de supo imponerse 6 los desafectos por medio de rúBarcelona el general Polavieja tingué un ar c de pidos castigos! iC6mo supo ser inflexible y rigurotriomf en honor seu e l ma ig de 1897. lO mientras la rebelión se mostraba polente y 9 de febret· dc 1898. Serata d'onore i comia t amenazadora, y c6mo supo mostrarse magruínimo d'Elena Theodorin i: actes I, III i IV d e La Giocontuando el rigor dejaba de ser necesario!" da i ú]lim aclf' el<· L'Africana. Als inlcnnedis l'Esla visita del general Polavieja, "el general cristudiantina U nh crsittu·ia Bm·celonesa actua pe r retiana··, podia provocar fets insòlits, r ecollits al macaptar recursos per· socórrer els soldats ferits i mal~ix ''Diario d e Barcelona": "De la familia C. y lalts que tonwn dc Cuba i Filipines. para celebrar la llegada del genera l Polavieja, heEls ferits Lornavtm, però la situació e ncara h avia mos recibido 25 pesetas con destino al S anatorio d'empitjorar. E ls Es tat s Unit~> aprofitaven l'oporde San Gervasio." tunitat d e Ja gut>rr·a d' indepe ndèn cia c ubana conLa funció de gala en hono1· del militar consistí en la tra Espanya pt' r intc rvl'nir-hi. A Madrid una camruitena i úJLima representació de Samsó i Dalila amb panya ÍITCsponsnhlc dc pr~nu1a, fom entada pel gola mezzo Annida Parsi-Peuinella i el Lenor Valentin vern, assegurava u l'opinió pública la superioritat Du<'. 'Jbt i que hi cantaven dos pt·otagonistes emimilitar de l paí~>. E l 21 d'abril Espauya tre ncava nents, ben poc cas es va fer· aquella nil dels intèrprets. les r claciom, diplomà tiques a mb e ls EUA i el 25 La funció s'havia anunciat a les nou. E l general ani.hà d'abril e l go\ crn nord-americà declarava la gueralteatn• a quat·ts d'onze i va ser t·ebut amb aplaudira. La transceml('ncia de ls fets havia de r epercutir lllents. "Presenci6 la jiwci6n dura rtle un ac to, y al reen l'actÍ\'ltat l icch,ta. tirarsefué de nuevo aplaudida co11 entusiasmo... TE MA ;;2 ~ = - .:; 5! C::' ~· 169 La tempor-ada de quat·es ma de 1898 s'havia centrat en t>ls ballets Coppélia dc Delibes i ]a volte de Saint-Salins, que arribaren a les 32 i 27 representacions com.eculives. sempre amb la primera ballarina Maria Giuri. La temporada de primavera va ser· la de La BohP.me i també la de la pèrdua dc Cuba i Filipines. E l 10 d'abril de 1898, inauguració de temporada, s'('sn·enava La Bohème al Liceu amb dos protagonistes ideals, com eren Ja soprano Rosi.na Storchio i el teno~· Alessanclm Bonci. Se'n van fer ll represf>nlacions triomfals. La resta dc la temporada no va ser tan brillant. Durant dos dies s'ajorna l'Aida ja assajada que ba vien de cantar Andreua Avel-lina Car·rera i Franco Cardinali, i l'òpera ja no s'arribat·à a representar. Samsó i Dalila tingué una única representació amb E"L·ina Borlinello i Franco Cardinali. Després de les triomfals Bohème només hi hagué lloc p er a dues representacions de 1\!Ianon amb Hariclea Darclée i Bonci, i tt·es de Cavalleria rusticana. La primera Cavalleria va ser a benefici (homenatge) de Rosina Storchio, que cantà amb el tenor )lanuel Suañcz, la presència del qual es juslificava a la printrra pàgina dels diaris: "Necesitando el Sr. Bonci descanso para el resta.blecimiento de su salud, el tenor señor Suagnez [sic] se ha ofreciclo sin pretensión alguna a tomar parle en la funci6n de esta noche en obsequio a la beneficiada. E f setiar Bonci tiene la salud alga quebrantada."' El 20 cfaba·il de 1898 el president dels Estats Units, William McKinley, haYia faa·mal l'ultimàtum a Espanya. El termini havia acabat el dia 23. Aquella nit a1 Liceu es representava Manon amb Alessanclro Bonci i la reaparició de la gran soprano romanesa Hariclea Darclée. La nit havia de tenir tant d"espectacle al carrer com a l'escenari. En acabar el tercer acte amb el duo de Saint-Sulpice, soprano i tenor van ser llargament aplaudits, i Hariclea Darclée, aconsellada no se sap per qui, sortí a l'escenari fent voleiar una bandera espanyola, com recull un conegut dibuix. Per la Rambla baixava una manifestació precedida Je banderes que pretengué entrar al teatre. Es tancaren les portes del clavant i els manifestants entraren per la porta del carrer de SaJll Pau. Al primer replà, la força pública r is va fer retrocedit·. EI grup tornà a la porta principal, on s'enfrontà amb policies, bruàrdies civils i empleats del teatre. L'e:¡càndol anava en a~01uenl i s 'avisà el governador, que presenciava la representació de l'òpera. Els manifestants cridaven visques a Espanya i a l'exèrcit... i el governador i l'empresari Albet·t Bernis no gosaren barrar-los el pas. Finalment es permeté l'entrada a alguns xicols que sortiren a l'escenari mentre l'orquestra tocava la marxa de CacJjs. "El piíblico con- templaba ac¡uel espectaculo, que, cí clecir verclad, ni escitaba el entusiasmo ni estaba en armonía con la seriedad de la causa que lo motivaba." Fins a clos quarts de dues no començà el quart acte. El cinquè acabà a quarts de LTes. Dos dics més tard el comcrvador "Diado de Barcelona" qualificava els espanvolí,. sims manifestants de "alborotadores que tw tÍenen cosa mejor en la que emplear el úempo". Aquest fet trasbalsà molt el públic, que, cada cop més csporugujt, acabà per no anar al teatre. Aquella temporada de primavera de 1898, que havia de constar de vint funcion s, no passà de le~ setze. El 7 de maig hi hagué un "benefici" al baríton Cario Buli amh l'acte I de Manon, la cavatina d'El barber de Sevilla que cantà el beneficiat i Cavalleria rusticana. L'endemà, 8 de maig, els cartells anunciaven la repetició del mateix programa del dia abans, però a primera hora de la tarda 6C substituïen per uns altres on es donava per acabada la lt>rnporada. La situació de guerra amh els Ei>tals Units havia motivat el "retraimiento de las familias", i. l'empresa es veia impossibilitada per continuar. S'indemnitzà els abonats per les quatre funcions que no s'havien fet. El Liceu va tancar el 7 de maig i no es tornà a obrir fins al 12 novembre, temporada 1898-99, amb l'estrena liceista d'Andrea Chénier de Giorclano. Anihilada la flota espao yo la a Cavi te (Filipines) i a Santiago de Cuba, Espanya es veié obligada a sol·licitar la pau, que es va fu·mar a París (lO de desembre de 1898). Cuba, teòricament independent. quedava organitzada com un suau protectorat. L'iiJa de Puerto Rico. la de Guam (a l'arxipèlag de les Muiannes) i les Filipines van quedar annexades als EUA. La derrota suposà per als cspa· nyols un desastre moral que evidencià la crisi d'un sistema polític. A Catalunya. la pèrdua de leb darreres colònies d'Espanya a Amèrica i al Pacífic deixava plantejat un nou problema econòmic de se· riosa magnitud, ja que significava la pèrdua d·a· queBs mercats. Espanya, però, no ho havia pcnlut tot. Quedaven encara les iHes Mariannes (tret de Guam ), les Carolines i les Palaos al Pacífic. Van ser venudes l'any següent a Alemanya per 25 milions de pessetes. Aquell cop n o hi hagueren ni manife~­ tacions ni banderes. Els efectes de les pèrdues de les grans illes s'a· llargà anys. La temporada següent, el 13 de gener de 1899 el Liceu oferia una funció extraordinària fora d'abonament a favot· dels repatriats d'ultra· mar que desembarcaven al port de Barct>lona. El programa comprengué dos quadres de Lucia di Lammermoor amh l'escena de la bogeria per la precoç Maria Barrientos, que als catorze anys d'e· dat acabava de debutar, l'obertm·a de Tannhiius;r i Cavalleria rusticana. El> recaptaren L932.IO pessetes. Com que les despeses havien estat de 1.698,75, va quedar un romanent de 3.233,95 pes· setes que s'ingressà a la subscripció aJlomenada ''Los calcetines del repat riado ". El E fltall8 d'una fundao epígon Ah ot no la '[oren \o1a-. fresco que en Òbv no pod anys l'Ex po daveri Lan .\made dr llas a I'rsp srncaJ la mús D'ac; conreu da mi~ Catal' Prè' ment b l'inicia que ja rrítica Gouno concer guanyt (demo~ tornar nyat gE Àml: >e.gle, I culntio lona dt La L l'Orfe¿ lat. ser tat de .tnonia campa TEM A nquè rva. o!b. El moment coral finisecular ~en st fet per PERE A.RTÍS loru. que .e le~ barítina t Ca- car;ama h se .abas Es~ las per tal re ines) {la a Ode pen· ~cto­ lèlag nne!spa· d'un dardei~ sed'a· rd ut :t de 1 ser ~ons ,ifes- s'a· euer ,ària ltraL. El di ,r Ja d'e· ;z 1 user 2,70 t de pesrada l 1898 feia vint-i-cinc anys que Clavé era morl. La seva obra, sense l'unpuls irre petible de qtti l'hayia rreada, llanguia pels camins 1l'uua firl elüaL liLt>ra l al!:! pos tulats fundacionals pe r part dels seus rpígons. Abocarla a la rutina - de la qual no la salvarie n els esforços d 'Enric \{orera al capdavan t de Ca talunya \ova-, no solament ha .. ia perdut la fre>ror i l'empenta inicials, sinó ¡¡ue era an cot·ada en l'immobilisme. Òb"iament, els res ulta ts a rtístics El 16 d'octvbre de 1191 l'Orfeó Català va actuar al Teatre Tívoli no podien ser· bons. Això, prou had'Igualada lia estat mostral pí'rblicamenl deu anys abans, el 1888, en els actes de l'Exposició U ni .. ersal, en els quals les cot·poracions llant , m en ys apar«tosa que la que realitzàrem rlaverianes fer·e n un pape r· def·ebed or. l'any anterior; p erò 110 és pas m en ys sòlida ni L'any ] 898, també, en feia set que Lluís Mille t j m en ys profitosa." L'apat·tat at·Lístir és el priorita ri, en tols els or\madeu Vives havien fundat I'Or·l'e6 Català. Llim·e de llasts condicionadors, la nova enti.tat (fidel més dres~ ben clat·a mt•ul !ro deia C'l secretar·i , E Viñas i Cusí: "El/ema de In ./unta Din•cü va ha estat no a l'espet·it dc Clavé que no a les form es en què esca timrtr res que pogués contribuir a facilitar i s'encarnà) havia me nat una pl'ofunda r e novació de la música coral. impulsar els trpball.~ artlslics d e l'01fe6, satisfer honradament, i en pf termi11i mé.s breu. possible els D'ací qu<' una vis ió succinta de la rea]itat del compromisos i deut es rontret.s, i no gastar ni w1 conr·eu rle la mús ica <:ot·aJ el 1898 pol ser t·eportaxavo en coses que no fossin cl'absohaa necessitat i da mitjançant un r·cpirs a les activitats de l'Orfeó Català. utilitat manifesta." Certame nt, en tenien aques ta condició la co mpra dr· música nova i la còpia de Prèviament a aquell any, Lluís Millet n o solaparticcl-les, qm• pas~arcn a engr uixit· Ull fons comment havia posat les bases de futur (l'ecouversió de p ost per· 220 cors de mú !>i<~a religiosa, 74 cors de l'inicial cor d'homes en cor a veus mixtes), sinó música ca tala na, 94 cors d<> m(as ica foras tera i 62 que ja havia assolit fruits notables i valorats p er la d<- m(u,ica no coral. cors Wagner. de d'obres audicions res (prime rrítica Artísticament, l'any presenta un balanç de 23 Gounod, Grieg, PaJestrina, Schtunann, a més d'un audicions, xifr·a q ue d<>nola un forl dinamisme. concert monogràfic de música rel igiosa) i havia guanyat per a l'OI'feó l'aura d'un fort s imbolisme Tant com el nombre dc conterts, pe1·ò, cal re ma r car la incor poració de n ove~> obres al repe rtoti: comlrlemostrat am b l'acollida a mb què fou rebut en posicions de Franck, Brudie u, Lamote de Grignon, tornar del Concm·s de Niça el1897, on havia guaBlll'gés, ZollncJ·, Sadul'llí, Mtmdelssohn, D esbacb nyat gairebé tols els premis). (1. Giiell), Brahnrs, llandcl, Vic toria, Noguera, Amh pos tel'ior·itat a l 1898, i fins al tombant de Mas, Comella i C lavé ~ i, sohrelol, la intervenció en >rgle, l'Orfeó a pr·ofund irà la línia e mpresa, la qual les set sessions d•·ls actes nrusieuls celebrats al Paculminar·à el 1900 amb la primet·a audició a Barcel au de Belles Arls, sotu la dir·ecció d'Antoni Nicolona rle la Novena S imfo nia de Beethoven. lau, en el mar·c de J'Exposit'ió d e Belles Arts i La tònica dc la vida arlíslica i corporativa de Indús tries Artís tiqu es~ sessions e n les quals, a més l'Ol'fe6 de l'a ny ] 898 és la d ' una activa nonnalide la plura litat d'obres et cappella, fou donada tat, sense accions especta cu lars, però amb volunla pr·imera audició de fra gments de] Requiem de tat dr consolidar els guan ys assolits. Ai·d bo testiBerljoz. monia la Memòria de l'any: .....potser la nostra La moli\ ac ió dels concerts diu bé, també, com campanya d e l'an y que historiem és menys bri- E 169 TE MA El oque~ definí· l'Orfe po~se: ren es en l'ir leó e Per BLAI D L'Orfeó Català, secció maKullna, el 1898 en una cantada de caramelles 169 era aprofitada qualse~vol avinentesa que els propiciés. Així -a més de les audicions al Palau dc Belles Arts- hi ha el compliment d'obligacions estatutàries (concerts dedicats als socis, repartimen t de premis a la Secció de Nois), finalitats benèfique~:> (a profit dels Yolun taris supervivents de Ja guetTa d'ÀfTica, de les víctimes d ' inundacions a I'Empot·dà i al Barcelonès, del Sanatori de la Creu Roja). actes corporatius (benedicció d' una ban1lera del Someten t). tradicions arrelades (caramelles). etc. Cal rE-marcar que, sense altres additaments, hi ha menció d'un concert " a o~;ecte de contribuir a la subscripció iniciada a Madrid per atendre Les despeses de la g uerra amb Es tats Units". El marc de les actuacions és divers: Teatre Líric. Teatre Tívoli, Ateneu de l'Ei).ample, Teatre Principal, Palau de Belles Arts, Oratori de Sant Felip Neri, Monestir dc Pe<h·albes, Escola Municipal de Música i estatge sociaL Cal destacar·, també, la presència a fora de Barcelona, una opció vetllada amb cnra des dels odgens; el 1898, amb actuacions a Igualada i Terrassa. Encar·a, s'ha de fer esment de l'audició privada en honor rlel compositor VincenL d'lndy, al qual acompanyaren -en la seva visita a l'estatge de Ja Casa Moixó- Albéniz, Crickboom, Morera i Nicolau; no és, aquest, un fet men01·, perquè demostra la valonció de què era objf'rte l' Orfeó, la coneixença del qual era obligada a l'hora d'atendr·e les fignn•s del món musical eur·op eu. ~uan Tampoc no pot ser menystinguda, ans al contrarj, la normativa docent: un ampli ventall de clasm de solfeig -en hores diverses per als infants. lt> noies i els homes- era garantia de l'obtenció la irnpresrintlible base tècnica dels cantaires. La provisionalitat dels estatges successittb (rar· rers de Lledó, Canvis Nous, Dufort i p laça de Sant Just) fa CL"rixer el neglút i l'ambició de tenir un ca· sal propi. Un ne.gu.it i ambició exposat a la Junta General del 23 de gener·, en l'acta de la qual é~ ma· nifestat, per primer cop, que "hem de procurar que a lgun dia puguem tenir, com el tenen altri'S societat analògues a la nostra, però menys impot· tants, tul ed~fici propi". Aquell somni fóra una realitat deu anys cJe,prés (1908) amb la inauguració del Palau de la Mú.;ica Catalana. Aquell ] 898, l'entitat era composta per 730 ~o· eis, i el Cor per l 51 can tai1·es. Aquesta brevíssima panoràmica, simplificada deliberadament en els trets més significatius, és iHu~:>tt·ativa del nou tombant de la pràctica coral al nostre país. Si, històricament, a la resta de l'Estat espanyol. h a estat aplicat al 1898 el concepte de crisi, no é> pas aquesta consideració la que correspondria a la pràctica coral catal ana, simbolitzable en I'Orft•ó. l'entitat que en aqu ell moment havia pres el relleu de l'esperit del moviment claverià. :\fés aviat, des de Catahtn)a, caldria parlar d'u· na llavor dc futur, que no tardaóa a esclatar en ft·uits abundosos. ur vt -Vaié gran b, Ixin enl reperto hora a1 L'integr nivell o difereru -Ico realitat' -El¡. xer tot cantair eJtimul, aspecte rontain promís part de Compta geni és mble pt q11e ha pertori princip, -En pecífica tar els e -Cali no disp !eguir E lar li < tant, m, ra musi MUSI CALIA RETRAT JOSEP VILA Nous aires a l'Orfeó Català El director sabadellenc Josep Vila aquesta temporada assumeix de forma definitiva la responsabilitat artística de l'Orfeó Català, després d'haver pres possessió del càrrec de director a les darreries de l'anterior. Ens trobem, doncs, en l'inici d'un cicle important per a l'Orfeó Català i també per a aquest músic, Per BLANCA AMORÓS D' ntrarsses ~· les (le la \~:~~ ~ca· unta tl;:; ·¡ltres por· 1prés úsica 0 SO· fa~ 5, es ·al al oyol, tO és a la rfeó, ell en e ntrada, és por me nys que o bligat preguntar com va trobar· l 'O rfeó quan va eotr·ar-hi en contacte. -Vaig trobar el cor amb 1111 p-an bagatge musical, amb w1 bon ent renarnettl p er f er front a repertoris importants, però a./lrora amb un g ran eclecticisme. L'integra·ven cantaires a.mb un nivell de preparació voca.l molt diferent. -I com ha fe l front a aquesta reaHtat? -El primer pas va .~er conèixer tothom, conscienciar cada cantaire del seu nivell ctctual i estimular la seva millora en un aspecte o altre. Calia que cada mntaire assumís un fort compromís de treball p ersonal a part del treball en els assajos. Comptar amb un nivell /wmogeni és una premissa indispenrable per a un cor de categoria que ha d'interpretar el g ran repertori simfonicocoral a les principals sales de concert. -En quina dir·ecció, més específicament, s'havien d ' orientarels esforços? -Caliafer un esforç twànirne, no disp ers. Cadasct't. ha.uria d e reguir els consells que el direclor li donés: rebre classes de rarzt, millorar el nivell d e lectura musical, assistir a algun as- que arriba al Palau amb un historial remarcable. Fa vuit anys va fundar el cor Lieder Carnera a Sabadell, conjunt del qual continua sent director, i durant quatre i mig va ser titular de la Coral Càrmina. De moment, i fins a l'any 2000, s'o bre un perfode en el qual s'ha proposat dur l'Orfeó a noves fites de qualitat. MUSI CALIA R E T R A T 169 saig e:ttra per tal de treballar algun aspecte concret, etc. Coses molt bàsiques que han de permetre a l'Orfeó continuar creixent i evolucionant des de dins com a corrseqiièncict de l'esforç de IOLS. -Això vol dir que els cantants han de sacrificar-sc en un cor amalcur com si es tracLés d'un co r professional? - De cctp manera! Els requisits per formar part d 'un cor professional són molt més exigents. El que ccd entendre és qne, a:uui elia, quan un cantaire es pfcwteja d'entrar a l'Orfeó Català, vol dir que es planteja el cant com el seu hobby prioritari. Formar part d'un cor com aquest és un luxe i suposa, per tant, una responsabilitat: les condicions de treball són immillorables, les coz.Taboracions amb directors d'orquestres d'efit, constants, i el que la gent n'espera a tot el país són interpretacions de qualitat del nostre repertori patrimonial. Vist això, és ben lògic que cada cantaire hi posi de la seua part per tal d'assolir el nivell esperat. Al meu entendre L'Orfeó hauria de nodrir-se d'estudiants de can t, tant si es tracta de futurs professionals com de persones que ho fan o ho han fet senzillament perquè els agrada. Anys enrere els professors de cant prohibien als seus alumnes que cantessin en un cor perquè sabien que es trobarien amb maneres de cantar molt diferents i que això els perjudicaria. En la majoria dels casos tenien molta raó, però quan el nivell d'un cor és /wmogeni, quan s'interpreta el repertori adequat als cantaires amb què compta i quan el director té coneixement i cura de les veus, aleshores el problema d esapareix. Urw bona pràctica coral serà molt profitosa p er a. qualsevolfu.tLLr canta.nt soUsta.. El procés de for·mació de Josep Vila ha es tat prou Fic. Aquest procés, que va començar primer a Catalunya, posteriormen t el va portar· a Suècia de la ''El fet de submergir-se temporalment en una cultura diferent és molt interessant per a qualsevol músic ¡ove, per la infinitat d'idees noves que pot suggerir" mà d'tma de les pe1·sona litals més importants del cant cora l al conti nent. Ens endjnsem en aquesta pru·cel·la, que ens ha d"ajudar a dihui.'\.ar la imaLge del nou director de I'Ot-fe6 Català i, all10ra. de la realitat dc la forma ció musical a Ca talunya. -Quin va ser el mestr·c que més va ajudar-lo en la seva formació, a casa nostt·a'? -Hauria. d'esmentar-ne uns quants i encara me n'oblidaria algun d'important. M'hi arriscaré,ja que m'ho demana. De La pianista Glòria Peig vaig rebre la meua formació musical bètsica mitjançant l'esLLLdi del piano, una primera labor ualuosíssima a partir de la qual després has d'anar desenvolupant-te com a músic, triïs l'especialitat que triïs. En Manuel Cabero ua proporcionar-nos, a mi i a molts dels meus col-Jegues directors, unes bases molt sòlides cle tècnica de direcció que ens ha permès anar assimilant amb solidesa i ductilitat el que molts altres mestres ens hc111 anat ensenyant després. En Benet Cusablancas va suposar per a mi una nova visió cle la música, molt més àmplia i profunda , especialment eles del punt de 'Vis ta analític i compositiu, i en Salvador .Mas em ua proporcionar el primer con tacte amb el món orquestral. -De la seva experiència en el camp simfònic i cambrístic. c¡ue en destacaria? -Atès que a partir dels 21 anys la meva predilecció pel gè. nere cora l ja era absolwa, destacaré els quatre anys i mig de treball amb la Coral Càrmina, el cor col-laborador de l'OBC dnrant els qua ls vaig pode; aprofundir en la faceta de preparador de cor d'obres simjo11i· cocorals. En el terreny cambrístic, em considero molt afortunat d'haver pogut reunir les veus del cor de cambra Lieder Càme· ra de Sabadell. - Ja no cal anar a Europa per ser un bon p1·ofessional? -Aquesta és una qiiesti6 molt personal. Cadascú ha. de saber què li convé en funció de f"espe· cialitat que ha estudiat, dels mestres que ha tingut i del que ha pogut evolucionar en el camp professional. El fet d'fw· uer estudiat a l'estranger .~em· pre ha donat molta volada al currículum, però cada vegada /ri ha més mtí.sics formats al nostre país que demostren lwver assolit alts nivells de gua fi· lat. A pa.rt d 'això, el Jet de sub· mergir-se tempora lment en 11110 cultura diferent és molt interes· sant per a qnalseuol músicjove, per la. perspectiva. que propor· ciona i per la infinitat dïdees noves que pol suggerir. -1 a vostè, què ü va suposar. per·sonalmenl? -Em va ajudar moltíssim. Conèixer Eric Ericson, i per ell tota la cuitura escandinava. ro obrir-me nous horitzons i em ra fer replantejar moltes coses. -Què és el més important que va apt·endr·e d'Ericson? -Moltíssimes coses, com pot imaginar-se. És molt difícil re· sumir en qtta.tre paraules tot el que es desprèn dels seus en.~e­ nyam.ents. Si hagués de desta· car etlgun a.specte, potser pari~· ria del seu sentit de formacró d'11n cor per mitjà del reperto· ri. Eric Ericson és un director que no només assaja Les obres, sinó que procurCL que el cor MUSI CALIA RETRAT en el \que ls 21 el gè, destig de mina, 'OBC, ooder ~ pre'lj'oni1brfs- tunat veus ;à me- •a per molt .saber 'espedels !I que ?n el d'hasemda al ~gada tts al n ha¡uali~ SLLb· 'l 11110 teres. jove, ·opor'idees posar, íssim. ·er ell 10 1 L'O ~m ua s. 1l que pot :il re· tol el ense· iesta· •arla· nació Jerto· ·ector Jbres, I cor r¡ apr<'ngui de cada scuna. El repertori <'rCI la clau p er fe r m adura r el cor (com ho és p er a qunlset•ol instrumentista) i cada canwire hauia de conta r en f unció de com cantnua la resta, 11 0 rwmés en Junció de les indicaci oliS de l director. Es tracta de crear un i11strume111 autònom , <·npnç rle reaccionar per si mateix cla uant els problem es rft.mics, d 'empasta meut 1, sobretot , d'ujinnci6. - Què és el que més el va alrl'ure de la manera d'entendre la mús ica cural d' aquest mestre? - El seu sentit del cor i de l'equilibri sonor, La seva tossuderia c1 concebre un cor com a in strument autònom amb les mateixes prestacions que ww orquestra de ca m bra, prepa rat per interpretar } in s i tot m úsica de les de m és recent composició i capaç de resp ondre amb efi càcia cla vant de qualsevol director inv itat. - Quius só u els seus criLet·is n •spectc dt'l r e perLor·i d' un cor ? - Ca.da cor hnu.ria de f er el rep Prtori que honestament pog ués plantejar-se en cada moment i r¡ue li conving nés tècnicantent i ttmsicnl p er anar evolucionant. Trobo ideal/a combinació entre obres f àcilment a.ssolibles amb d 'altres qne dem anin un major esforç i que suposin w1 pa.s enda ucmt per al grup. - La mús ica cor a] és sovint LiLIIada de segona ca Legoria, com una m a nirc~o ta c ió que no té una gra n Lt·a n~:oce nd è n ci a musical... - Sí, dissortadarnent és ai.d m oltes vegades. Com en tots els gèneres, el rep ertori coral compta amb obres de gran categoria i també a mb d 'altres de nwla qualitat, p erò fin s i tot els programes m.és elitistes de música coml a cappella difícilment desperten l'interès dels grans programadors o dels mateixos crítics. Ho consideren wt gènere m enot: Però ttquest és un f et no e.'tclusiu del nostre àmbit cultural i social. Es dóna a.n·eu d'Europa i també a la resta clel m ón. Recordo Eric Ericson doldre's 169 MUSICALIA R E T R A T més d'una vegada que el seu cor de cambra, potser lïnstrument de m és qualitat al món en la interpretació de les grans obres deLo; segle. \IY i \\. aconseguia més fàcilment una gira de concerts amb el ~les:.ies de Handel o amb una Pa :.ió de Bach que 110 pas amb 1111 seguit de programe.<; a cappella amb les millors obres del gènere. -Ct·eu que la tasca del director dc cot· e·tà pt·ou prestigiada? -El director de cor sempre serà el germà petit del director d'orquestra. i fills a cert punt és lògic. Però a Catalunya g ràcies a la tasca admirable de directors com Enric Ribó. Oriol Martorell o llanuel Cabera, el resp ecte i La com;ideraci6 per la professió t·a augmentar mollissim durant els anys setanta. fins al punt que la figura del director de cor afeccionat es va començar a veure complementada amb La de director de cor professional, amb una bona for- mació musical i amb un bon uivell de tècn ica i de coneixement del repertori. Darrere un bon director sempre naixerà un bon c01; i com més directors hi !ragi que s'hi puguin dedicar professionalment, més evolucionarà el món dels cors amateurs al nostre país. -Últimament sembla que s'acusa una certa proliferació de petits grups de cambra. A què ho atTibueix? - La majoria d 'aqueste.9 formacions sorgeixen quan un grup d 'estudiants de cant vole11 posar-se a prova en un grup en què puguin escoltar-se i tenir cura de la seva veu. Liderats p er un director ben preparat, procuren que el nivell vocal dels cantaires sigui al màxim d'homogeni possible per tal de poder interpretar els repertoris amb el màxim de frescor, de solvència i d'unanimitat possible. -La e' a carta de presentació com a liluJar de l'Orfeó Català va ser la Missa en Do major de Beethoven. T é un cert caràcter indicaliu dels seus cr·ileris programadors? -D'antuvi es tracta d'una obra de gran vocalitat. Le$ obres corals més conegudes de Beethoven sempre posen les veus al límit de Les seves possibilitats; en canvi, aquella missa encara és molt propera a l'escriptura coral de Hc,ydn, tot i que és molt trencadora pel que fa al tractament del text. Calin una obra que em permetés conèixer. amb pocs assajos, les característiques del cor i que alhora em permetés donar-me a conèixer als cantaires. Donarlos una idea del tipus de so que m "agradaria aconseguir. En aquest sentit, era l'obra ideal i el resultat va ser forfa satisfac· tori, tot i que hauria agraït po· der disposar de més assajos. La conversa s'acosta a la fi. I ha a r·ribat l'hora de preguntar quins són els criteris que presidiran l'acció de l'Orfeó Català 169 eo aquesta nova temporada, la p•·inrera completa sola la direc· SIEMENS FUNDACIÚ ORFEÚ CATALÀ- PALAU DE LA MÚSICA El protocol de col·laboració com a Membre d'Honor per a la Temporada 1998/1999, el van signar el Sr. Herbert lampka, Director de Comunicació de Siemens, el Sr. Eduard Brufau, Gerent de Siemens Catalunya, i el Sr. Fèlix Mi llet i Tusell, President de la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana. Amb aquest patrocini Siemens expressa, una vegada més, el seu ferm suport a la cultura. ció de Josep Vila. -En la mesura del possible, atès que ja hi havia alguns com· promisos adquirits per a la no· va temporada, incrementar el temps d'assaig per a cada obra i proposar una programació més ajustada al tipus de treball instrumental i musical que m "interessa fer amb el cor. El repertori simfonicocoral conti· nuarà predominant. tot i que el treball d'un programa ú1tegre a cappella ens ocuparà bona part del darrer trimestre. .41 costat d'obres de programació molt freqiient. com el Requiem de Jlo.::art o el Requiem a1eman)' de Brahms, n'incorporarem d'altres m.enys sentides, com la Pauken l\Iesse de Haydn, el Re· qui<'m de Jfaurice Duruflé, la )Jis a a doble cor de Ralplr Waua}wn JfïUiams i, fins i tot, e una estrena mundial: el Poema dc ~adal de Josep Maria de Sa· garra musical per Enric Ribó. - E Pic l'nit Pn!. dw del ro li 'Jhr 1\l"i Oir MIL nu. 1 DOll nat• i 10rs E qui f rar Lan rom ra que bou rin@ que Ira tant de rad lat CoJ, de t nJ e 198 CÍOI cèlc C\1 les ~hp: dc na! dea f1·a Pic. a o; C"\"1 l for1 art: llc, F1·a lt•n, deli ten, lies CPil cer, Brc por MUSI CALIA P R E C R :atalà or de ·àcter pro- i' una Les es de 1 les JOssi11Ïssa l'esIol i l que Calin 71elés s, /e~ 1e alme a onar~ que En leal i isfac- ,., po- di. J untar ) f ('SÏ· :atalà la. In li rec- si ble. coma no- :Jr el obra 'IOCÍÓ ·eball que ·r. El :onli·ue el gre a pari osta/ moll n de Ol all) ~rem ·m la 1 Re· é, la talph i tot. oema e Sa· bó. TICA Edmon Colomer al capdavant de l' Orquestra de Pica rdie a Palau 100 l'nlun 100 (Ftmduci6 Ot·fe6 CntnlàPulnu dc la M(t~i<' n Cutnhm a). Or cheelt-e de P icut'tli•·· Cor ric• Crunht·n clel Palau de la 1\lú.-iru Cutalrutn. Curoline Pelo~ >'Uprano. Mo ntsen ·u! TornJella, mezzo,.opn mo. John El>~e•. tenor. Jerut-Loni~ S<'rre. baix. Dir.: Edm ou Colomer. Schonberg, ~lahler. Palau dc la l\M-.icu Catnlunu. 3 de desc•mb•~· cic 1998 (2 1 h). E I no me na me n t d ' Ecl m on Colo mc •· to m a direclo•· musica I de l' Or ches t t·e d e P ica rtl ic c;.d cvé u n nou reconcixe nH•nt a ni vell inte rnacional d'u n de ls n os tn!s directors rné.s acla mal!> mundia lment. El passat me¡, de sete mb t·c el qui va ser cJj,·ecto•· d e la form a c ió francc~ a d es d e l 1994, Louis LangrPe, inic ià una n ora ta ca co m a dir ecto r musical d e l'Opéra Xa tio nal d e Lió i d e les gi•·es que ofer eix el Fes tiva l d e Glr n debourn e, les G ly nth•bou m e Touring Opera. Ac¡ ur s l fpt v a m otivar <¡ue aquesta r econeguda orquesIra francesa. fundada als anys setanta i que ofe •·eix una mitjana de vuitanta conce1·ts per temporada, necessités u n di •·cctor avalat intern a cio na lmen t. Edm on Colomer es conve t·ti<l e n un pu_nl dr mira jdon i; la seva 11·ajectòria al capdavant d r la .}ONDE entre 1983 i 1995 -amb hits inte r·nacionals corn el s a con ~egu_its en e ls ri'lebres Proms l ondinen cs- , les ;,eres ac tu ac io ns a l t·a p davaul dc les més p r es tigioses orq ues tres espany oles i tamb(o a l capcla·v ant de la Suissc Roma nde, la :rational de Lille . la '\ a ti on a l d e Bor deatL,, la N ati o na l d e I'Ille d e France o la ma l<'ixa O r ques tra d e Picardie l'ha n con duït lïnalme 11t n ocupar aqu es t n ou cà JTCC e n la heva dilatada ca n ·e ra a r tís tica . L'O,·q u es lJ·a d e P ica rd ic és una formació qu e ofe t·e ix co ns tants actu acions e n els fcstiYals m és r clle, a nts qu i' ._'orga nit ze n a França; les seves p •·ogramac ion s tenen en els auto •·s fr an ces os t Jn tle ls seu s p r i nd pa ls centres d ' atenci ó, si h é els c ide~ mo nogr à [ics -com el q•w vu tl ecü cm· r ece ntm ent a la intl'gml d els Conrerts per a pia11o i orquestra d e Beethoven- o la m(u,ica contc mporàrúa esdeven en cons tan ts en Edmon Colomer d irig e ix e l segon concert d'aque sta te mporada de Palau 100 lrb seves a ctuacion b. )] orquestra, a mPs, té una co n sl unt proj r cció intm·nac io na l i si la da t'I'(' J'a tempo r ada va oferir com·crts a B èlgira i a la Xina , cn¡,"Uilll) dirigei~ Ics seve:. gi r es a la G•·a11 Bre tanya. uï¡,sa i at·a ta mbr a Bn•·relona. L'òp era és una alt•·a d e les constants de l'o rqur~ tra. L' a ny 1996 va ofe ri r La. Clr>m rmcc dc Titus d c G lu c k a l T héiltr e d es C hamps -Eiysr es, l'Ombra fe /ice d t> .Mozart. a l\lont pr lli.' I\ a Pa r h i a LiJie. i f a n ) JIO!oSUt la \'el'iiÏÓ original d'Eugène Onegin e n una produ cció cele bra da u Lille . En aqu est conc(' J' I e mma rcat en la tempo r a d a Pnluu 100 podreu• escoltar la vill u u d ' a q ues ta on rues t.ra amb e l seu n ou d irecto r e n un progmm n d ed jcat a chonbr rg i ) richael obres de lla) dn, en el qu a l int cn indran e l Cor d e Cambra d e l Palau d e la Música Catalana i <¡uutt·c solis tes vocals d e primc t• ord r e. Calrcfc•·i•·-nos a la soprano Cn r oline Pelon , que va començar Iu ~c-v a ca r•·et·a t•om a intcgTnn t ci r i co r Chnpclle R oyalc i Colh·gium Vo<·nl l· eh• Cant sota la tlirt>l'tió d e P hi lippe Hcrrcwegh r . A l' inic i d els no•·anta va iu i1·iar la scYn c·nLTCra t•om a :.oli¡.,tn Cbsrnt r cdnma d n p e r clirc·c ton > com Willi nm C bristie o Lt•;.m•. Els &cus •·ols uha, tc n dr~ d r títols d e l'òpe ra b a n ·oca, moza •·ti a n~ (Paminu d el singspiel la Flcwtn màgi- co), dr Prok ó lït•v ( ' it'o le ttc dc ]',Imor dc les tres t a t·o11g1'.~) o Milh uud ( Eu•·ydi cc ric• /•.t' S Molheurs d 'Orpltée), extrets d ' un nmpl i •·ep ert o ri. Ai"i mateh el lied ha esdc ' ingut un d e ls a ltrl'~ c·am p;. p•·efeJ'I'IIcials en la !>t'\ a currr ra i c hub('J't i OcbuMl} (•¡,cie ' en en conMa nts en els M'U s rr·(·itu l¡¡. O' nlt •·a banda, J'('!ltd tu prou coneguda d el públi<' r u tnli• Iu gnm 11181'11 •·calitzada ¡w •· l\1ont:.errat To nu clla. una m czzo~op ran o que clt'b d e rinie i d ••lo, un y& nor a nt a :.'h a conH' J' lit t' li una dt- les ca ntants més e mhl r mà ti q u cs d e In nova ge ne r a!'ió V<tl'ul d e l nost•·c• p aís, i que ju ha PSIui ur-lamad a n is esce nar is mc~~> im p or tan ts d ' E¡,pun ya. J ohn E lwes, amh mÍ'~ d ' un centenar d'e m·egis tJ·amt·nt~ cli bcogr à fi t•~>, lïgut·a habitual t' li e h, r ep nr timt• nt~ vocals d c ll n•·noncou r t, Gurd incr, H ogwoorl, Lt•oniJU r dt, i <¡ue t~ un a m plíssim •·••prt·to•·i q u e im·lou d es d e melocli rs d c• Oowlnnd fins a R oi Da\ id d t• lloncggt••·. i JPan-Lo ui:. ~ (' l'l'e', baríton q ut• a mb més d !' t)UIIJ'ant a •·ols opt•r ístic·;,. a mb co n¡,ta HtS a p ariciam; com a solista ' ' <H'nl c•n cont•c·•·t~ i que la tem ptwd u 98-99 inl<' rpn· tarà d es d c• Rig olott o, Dou Qui rnt ri c Rnn·l o •·I ~ H1•r¡ui('ms d<• 'lozurt i D111·ufl•', t•omplc·ten d n•purt.i me nt 'oca I cl'uc¡ue,. t :.t•gon t'tiiWl'l't de la te mp o i'Uda Palau 100. e Utús 'Ihul~n MUSI CALIA PRECRÍTICA Montserrat Caballé, el retorn de la diva Tcm¡10rado dl'l Gran Teatre del Lit•(•u. Ort¡u~·~tra Simfòrúca i Cor cid C r on Teatre del Liceu. Cor infa ntil dc I'Orft·ó Català. }fool~~·r·ral CnhoJIC:, CotJu:-rio c DoJJosc, Cur mf' lil'r nàndcz. Francesca Uoig, Àn gel Òdena. Dir.: José Collmlo. L(l l'iuge, de Mas..euet. Puluu dl' In Música Catalana. 15 i 18 dc non•mbrt• dc 1998 ( L7 h i 22 h , J'l'8JH'C tivunwnt). I 22 de maig dc 1880 s'estrenava a PÒpet·a de París la llege nda sa cra La Vierge de Jules Massene t amb llibre t uc Chades Grandmougin. Aquesta obra per a o rqurstr·a, cot· i solis tes vocals té e n e l rol de la soprano princ ipal els moments lírics més des tacats, i coincidint amb la primera ocas i6 que la Lempot·ada liceística pr·ograma aquest títol, m1a pe rsonalita t ta n emblemà tica. \'olorada. a dmira da i a clama da com :\l ontse•·•·at Caballé es conve r tirà en la pr·incipa l pr o tagonista d e les du c:. re presentacions que e n vet·si6 d r concert s'oferiran al Pala u de la :\Iúsica Catalana els dies 15 i 18 dc no \ cmbre. La no va presència de Caballé en la programac i6 del Liceu s oposa un de ls esdeveniments més d Pstaca ts de la present temporada mus ical. Si Lé el L7 dè març de 1994 va partic ipat· en el concert " Les miUors ve us del món" celebt·at al Pa lau Sa nt J o t·di, i el mes d'abril de I 995 ja va ser programada eu ltn concer·t junta me nt amb la seva fiJia Montserrat Ma rtí, Caballé no protagonitza va en la Temporada del Gran Teatre del Liceu un r o l com a solis ta des de la tempo ra da 1989-90. any en q uè ''a inte n •enir en l'estrena de l'òpe ra Cristóbal Colón. en la ínLe t·p t·etació d'E/ Pessebre de Pau Casal&i en Lafiamma de Respighi, sota la direcció de José Co llado. Aquella te mpo ra da va ser pt·ecedida pe r dues r ecreacions que va n convertir-se en ni ts liceísliques me mo rables per als amants de la lírica: la seva interve nc ió com a Salomé sota dit·ecc ió d'Uwc Mund i el seu rol d'Isolda e n el T1·istany i !solda dirigit per Pe te r Schneider. Ara, el p(Jblic liceíslic podrà gaudit· nova ment de La veu de Montsrn a t CabaUé e n unes representacions que a més dc la seva pt·esènc ia tindran com a E 169 48 protagonistes: Cathet·inr Dubosc, Car·me Ht>rnàude z. Francesca Roig i Àngel Òde na, I'Orquc~t lnt Simfònica del Gran Tt'ulre d el Liceu , a més d'una uodl'ida presència coral en la qua l p<H'ticiparan el Cot· del Gra n Teatre del Liceu, e l Cor d e Cambra de l Palau dc la ~lús ica i pf Cor infa ntil de l'Orfeó Català, to ts di•·igits per J osé Collado. E n guaoy la Caball ~ ha ofe rt r ecitals a nombrosos cscena t·is, ac tuant a Múrcia, Ando r'l'u, Madrid ... , i fins i tol ha inter·vingut en la r epresentació de Die F'ledermaus de Strauss que va celebrar-se al Te att·c de I'Òper·a d'Hamburg e l mes d c gPnc r. Caballé ha sabut connectar gràcies al seu talent, Iu ;,eva n a tura Lital i simpatia amb lo ts e ls públics, p er ò per sobre de Lot és e l seu art, la seva và lua, el seu tr·ebaiJ incan sable a mb cente na rs de r epresentac io n& el que l' ha n encimbellada al punt rn é;, a lt dr l món del cant. Són quas i n ora nta, els r·o l;, operístics que ha a ft·ontat Caballé, amb m é;, de q ua t·a nla e nregistrame nts d'òper·es e nceres, i als quals eaJ afegir una c inqua ntena d'altres gravacio ns, fet que la converteix en una ¡,opra no d l' cons ta ot referènc ia r n e l món del cant i en w1 de ls g ram, mites dc la lirica de tots els Lc mp&. Caballé ha tingu t la '~ rtul d'apro lïtar· Ics seves concücions vorai R qmrs i sobrenaturals pe r· canta r a mh idl>ntic mestratge rols tan cele bèJ'rims, i ai xí mawix tan rli v•·r·Aos per a la tessitura de sopt•ano, com els de Nonna, Luria, Travíata, Tsolda o S alom ~, Jlt' r'Ò a lhot·a, també de partic ipar e n t>I H re partiments d' unes obres que hnvie11 quedat r·e lcgad c& a Ull segCIII ltw- mc cu el panorama operístic. Tí. to ls com li Viaggio a Reims de Rossini. en el qual va r ecrear el rol dc Madama Cortese en aquella m emo r~ble interpreta ció celebra da a l'Ope ra de Viena dirigida musicalment per Claudio Abbado, A rmide de Gl uck, Saffo de Parcini, Sancia di Castiglia dc Donjze tti, Ennione d e l'esmentat Rossinj o Agnese di 1-lohenstau.fen de Spontini, hau tornat al repe rtori habitual en bona part grà cies a la tasca de Caballé. Ara Caballé retorna en Ja tempor·ada del Liceu amb una obra d' una su btilesa i alhora portadora d' una gran espectacularitat coral com és La l'ierge de Nrassene l. Dividida en quatre actes, a questa llegenda sacra composta pel compositor francès l'any 1880 té mome nts d' una indubtable bellesa mu¡,ical. No hi ha dubte qut> el sen passa tge més e mblemàtic és el titula t L e dernier sommeil de la I Ïerge, que ja va ser ew·cgio· tr·a t l'a ny l 9..J.7 per Thomas Beecha m i q ue el setembre dc 1992 fo u reeditat per E:\II. Aquest a partat orquestral ba me rescut l'atenció d'altres director s que no han dubtat a portarlo als Cbludis de gravaci6. IJOrquestra del Festival de Londres sola direcció musical de Pople -en un disc editat per Hyperion-, l'Orquestra de Cambra d'Europa s ota la batuta de Paul Tortefjer en un e nregis trament datat l'any 1987 i editat, per Vi:rgin, i J'Orquestt·a de l'Opera de Montecarlo dirigida pe r J ohn Eliot Gardiner, en un disc publicat p er la casa Er a to e l fe brer de 1993 han re· c reat a quest inspira díssim moment reflex de la r efinada sensibilitat de 1\Iassenel. F'ms ara l' únic e nregistrame nt complet d'aque~ta pa rlÍlura és el que el maig de l'any 1992 va editar el segell (US· cog~·àfic Koch Schwann, en què l'Orquestra S imfònica de Praga sota la direcció de Patrick Four· nillie r a cornpa oya,•a un r ep al'Li· rnenl vocal en el qual la veu de la sopr·a no fran cesa J\ll ichèle Com· manel, r econeguda p er les seves r·ecrcacions de À'licaela, Violella o Elvir·a i d' obres del repertori vocal pe r·ta~1yents al catàleg de Hctlm, Am·ic, Debussy o Messiaen, cstlc vc n ia la seva màxima pro· tagonis ta. Ara a Barcelona el protagonis me l'acapararà Montserrat Caballé e n un reto rn artístic a la noslm ciutat tan es perat com de· s itjat. e LL.T. osc. Oarct, lr~ pi Br e tlr \lrau.,~ on. 21 (21 h ~ L la i or< Jlrotagl i el pia de Bc! Brahm; rtnt·e F tió üs i !la. el ' "Jii-.ta , •I'IIIC', ' arasal lllt'nt t -amhd \Jendcl rnrrgi~> dels an rt~? ne¡ lol'll '~'Ph K actuat ~a COl Robins al; Est¡ lirhstei ra t'On; •eu 1110 trin. i, lat Ull MUSI CALIA P R E e R T I e A Claret, Kaplan i Kalichstein amb I'OBC ue- !leida Música de cinema de la mà de Maurice Jarre OIJC. llir.: 'luudt•t• Jarrt•. Mó¡¡jeo d e t•i n.-mu. Puluu dt• lo 1\tú~ku Cutuluno. 6 i 7 dt• UO\ embrt' dt• l99K (21 h i )9 h, rCIIJlf'CIÍ\'8· badl' de tat IIH'IIt ). l li· l"C· :111- Jra :lo- .Lat se- ,es, s ta 180 be- ruc : és de Lluís Claret, solista de luxe amb l'OSC ~s­ ee- 192 ba ec- 81'· )rres ple o-, •pa eo .ny )r- r~o 1er, IS a •·e- 10· himc sta de ~s­ ¡uè •ga Jl'· ·Li- la m· ICS lo to· de ia- ~o ­ :o· ·al la le- OBC initiu el proper din 6 dc: nove mbre ltl sèt·ie qu i' sola e l títol Mú t>iru d 'l~s pccla cl e inc lou un t utal tic• qnntn• contC'I'ts. L11 prinwr11 de leb fi¡,•1H es invitades pet· clirigit· l'o rquc>~ lra ha csd l'vi ngut uu punt de refer·ènc ia (' li Iu ('OiliJIObici6 cie uundes sonot'ell, qut• l' han r o m ertit en una ct•ll'lwitut mundialme nt reconeguda i at·lumadu. El nom del composi tcll' i dirl'clor fra ncèb ) lau rit•t• Jurn• t'l'&ulta indivi&ihlcmeol unit a gt'ncracions uc c inèfils. aqllt•ll t; que e n la dècada dPis seixan ta ga udie n de les me lodies de Lo wrcnce d'Jl rCLbia (1962) o de Doctor Zhivago (1965), o que ja c•n r ls vuitanta i HoL·an ta han dis fntlnl J e hundes sono1·cs de film s tan di ~pn rs com !l pa.~sage Lo I ndia, Cori/las in the Mil¡t, Fa tCLl Attraction o Gh ost . Aq ut>sl compositor· i dir·ector cl'nr·c¡ucstra fran cès nas<:ut l'any ] 92cJ, autor cic partilut·es netanwnt me lòdiques i sempre a la t•eterca d' un efectis me mus icaJ d 'indubtable lirisme, va ser dejxrhlf' dc Honneger, amb qui va estudiar· <·omposició al Conservato t·i dr París. Els seus èxits. ba¡,at;, e n In in;,pit·ac:ió me lòdica i Ja :.eva vàl ua com a orquestrador, el 'un coti\ ertir e n un gran compos itor d'obres s imfòniques també en el mat·c de Ja mús ica d"avantg~t anJa. Enginyos ilat en obres com la Pasocaglia, en la qual utilitza dos tempi diferents simuJtànium r nt, o la divü;i6 orquestral simètrica en una obra com Moui"' f!n t.~ en re/le u, esdevenen algunes de les seves pa¡·ti t ut·es m és t·cprl'srn tati vrs, q ue comparteixe n ('a tàlcg amb aquelles bandes sonorcb que e~o tan a la m emòria dr to ts. e LL.T. E art OBC. 1\lur J... Knpl un, ' iolí. Lluí~> Claret, 'iolom·d. Josrph KnlidL.,. leiJ¡, pitmo. Dir.: Lu" re n i'(' Foblr•·· Beeth oven, B eq~, B rahm i! . Struu.... Pnlau dt> In l\fú~it•u Cutul unn. 21 i 22 tiC' no' Pmbr.- dt> 1998 121 hi ll h , t't'SJlr<·ti vamcnt). a lempoi'Uda dc l'O rqu estra e ns ¡wopoxa un p ro gra 11111 i ntcgru t pe •· rrualn' o(,.·es pe •· u solisIn i orquestra c4 uc tindn111 com a protagllnistrs e l vio lí, el violoncel i el piano, pet·tan ycn ts a l catàleg de Bcethovf'n, Brrg, Stt·aus& i Brahrns. Sota la direcc ió de Lawll'nce Fos trr, tt·cs solis tes d'exce pció ,;si ta ran e l Palau. D' una banda. el 'iolinis ta 1\1at·k Kupla n, lUl 'lllista dotat d' un c'quisit 'it·tuo'Í>me. gr·an intèrpre t d'obres dc 'arasate i Pagunini i que iguallllt'nt s'ha endinsat e n el m6n '"<~mhrís li c dc Bt·ahms, Schubert, llendclssohn i t'n& ha llegat uns tnrcgis tramrnts sot·{:,.;ts a partir dels anys vuita nta que han estat reconeguts a nivell intl~t·na c ional. Tot·na a l Palau el pianista Jo·l'ph Kalicbs tcin d t's¡w('s d ' have r actua t aJ costnl de l 'l't·io que inlepoa conjuntamc•nt nmh Larf'do i Rohinsou. asc ut 11 l'sn•el i fi ucat als Ebtats Uni ts dc'~ del 1962, Ka~r hs t eill ha c·srle vingut unu figura coustant mrnt l'f'rlanwdu r n el '<'u monw111 pr r Leonard B<'t·nstein. i qut' pos tl· ri ot·me nt hu porlat una •·emarcahlt• cutTct·a al L costat de dit·ectors com Barenboim, Boulez, Von Dohnaii. o ~Ichta , a m és d'haver actuat C'om a solista amb orquestres del prestigi J e la Filhannònica dc Berlín, Nova York o Los Al1geles, i les ..imfòniques de Boston, C hicago o Viena, en tre d'altres. De l viol-loncelis la audo1Tà Lluís Claret, en sobra tota pt·esentació. Actuacions en solitari tan emblemàtiques com la interpretació de la integral de les Suite.~ de Bach que '"a poder escoltu1·-se en la primera temporada del Teatt·e Nacional de Catalunya, amb mús ica de cambra com les memorables interpretacions al costat del Trio de Barcelona r ealitzades entri' 1981 i 1993 i innombrables recreacions de partitures per a solista i orquestra avalen la figura d' un dels més grans ,-iolonceHiste:. dels últims temps j que a més du a termc una re marcable tasca pedagògica, principalment a Andorra i Bat·celona. Clat·et, al costat dl' Mal'k Kaplan serà e l solis ta de l Doble concert de Brahms, i de la Romança per o violoncel i ot·questra de S trauss. El p(tblic del Palau, a més, podr·à tornat· a escoltar Lluís Claret el elia 28 dc novembJ·e, èn un concert cmmat·cat cn la temporada Concerts Simfònics al Palau i que estarà dedicat a la figm·11 de Pau Casals, cu commt•moració del 25è a njver;;ari dc la ~eva mort. e LL.T. MUSI CALIA P REe R T I e A La música d'Enric (asals Música XXI, el cicle de la contemporaneïtat de I IMM Per F.T.-B. a delegació barcelonina de JJMM organitza paral·lelament al seu cicle Joves ¡ Clàssica una sèrie que, comptant amb la coHaboraci6 de 1'Associació Catalana de Compo~i­ to•·s, és dedicat a la música contemporània. Va iniciar-se el proppaosat dia 23 d'octubre i es clourà 1'1 L de desembre havent-se celebrat nou concerts (tots en divendres), luit dels quaJs tindran lloc al nou auditori de l'SGAE (passeig de Colom. 6) i el darrer al Casa] d'Associacions J u' enils (Ausiàs i\Iarch. 60). D'alguna manera, el cicle que s'a· nuncia amb el nom genèric de Mú>ica XXI recupera l'esperit d'una ini· ciativa que van desenvolupar en els anys setanta un grup de gent writa· hlement interessada eu la música contemporània, que organitzava no solament concerts, sinó també reu· nions on es parlava de la nova músi· ca i fins i tol en algun cas havia atorgat encànecs per a la composició de noves obres. La programació és força variada, tant en estils com en ¡·epresentants de l~s gene1·acions de creadors que ban aparegut dm·ant aquesta cennu·ia. L Enric Casals Per F. TAVERNA- BECH a música de Beethoven j Schumann i la d'Enric Casal con~>tituiran el programa del concert commemoratiu del 25è ani,·ersari de la mort de Pau Cabals. Pot estranyar que no hi figuri cap oh•·a d'aquest 'iolonceHi¡,ta únic i grandiós i autor. d'altra banda. de l"oratori El Pessebre. Amb tot, des dc l"aspertc purament creatiu. cal •·econèb.er que Enric va deixar esc•·ites una sèrie de partitures de considrrable entitat compositiva, a leb qualb , 'ha dedicat en pocs casos l'atenció que mereixen. cr veixi aque~>ta nota pe•· donar r elleu a l'audició de la seva música simfònica, la qual. si més no, pot il·lustra r-nos sob1·e un capítol gairché inèdit. dc la història particula•· de la música catala na, com és e] de la m(•sica •·omàntica, o si es vol post•·omànti(·a. Certament, ell, juntament amb compositors com Joan Lamotc de CJ'ignon, Manén. Agustí Grau, En•·ic l\lore•·a, i d'aiL•·cs nascuts al tombant drl segle XIX i X.X, L 50 590 poden coustilw•· l'1•nllaç entre la generació podem di•· coetània i Lanmatei..x ja orientada ve1·s els avantgua•·dismes del segle '\X (1\Jompou, Gr•·hard, H oms. etc) amb lc& llunyanes en el temps del& continuadors de l'escola montserratina. Enric Casals ens &orpt·endrà amb una música de personalitat mediterrània en què le!> rcminisrèncic~> d'un nacionalisme cnLb a la manera de Gl'ieg e¡, metamo•·foseja cn una música formalment b!'n tra' ada (podem assenyalar aquí una poSJtJVa assimilació de l'estil de Brahms) en la qual l'anc! de catalanitat no és l'ntesa corn a nola purament exòtic·a i ornamental, sinó que juga el pape•· de veritable motor d' un discurs altament apassionat i lh.nninós. Concert,; Simfòujc~ ul Pulu u (Fundnció Orfeó Cutulà-Paluu de Iu ~líísicu CataJaua). Orquestra Simfònica del VaDès. Uuís Claret, 'ioloncPI. Dir.: Jordi Mora. L. Beetlao,•en, Enric Casals, R. Schumann. Palau dl' la Maí"ica Catalana. 28 de no\'t•mhre de 1998 (12 h). Programa previst per als meoos de novembre i desembre: 6 de novembre: Roger Raventó: (guitarra). Obres de M. Castrlnuo· vo-Tedesco. '. Koshkin. L. Brouwer, J. Rodrigo i R. Dyens. 13 de novembre: Jordi López (piano). Obres de L. Brouwer. J. Cuinjoan, A. Sardà i X. 1\Iontsalvat· ge. 20 de no vembre: Quartet de Corda Tali a. Obres de X. Boliart,.). So· le•· i J. M. Ruera. 27 de novembre: Antoni Pola (saxòfon ). Ob1·es de G. Sclwesi, _R. Noda, C. Prieto, C. Lauha i E.Rohu. 4 de desembre: Trio les 3 (2 so· pranos i piano). Obres de A. Scl!iin· be•·g, .E. Toldrà, .T. Roda, K. Wcil, F. Poulcnc, C. Ban·os i Ch. de Jong. ll de desembre: Quartet de Sa.xo· fons. Obres de K. Weil, P. Max Du· boïs, B. Carlosema, J. Casterede i J. F'ra ncaix. ÒPERES Salorne Octubre 1998 Dies 11,14117 Palau de ta Musa dc IUchard Strauss Anna Tomowa·Sontow. Robert Hale, Kenneth Riege~ An¡a Sol¡a, Claude P13 I altres. O~ecdó musiCal: PI! ter Schneoier/Rank Beermann i " I iJ. e La Vierge Novembre 1998 Dies 15 118 Palau de fa Músoea dc J uies Massc nct l li Montserrat Caballé, Catherone Oubosc, Carme Hernàndez. Àngel Odena 1altres Doreccoó musoeal· José Collada i(idsltl- i{\il Parsifal de Hichard Wagner Norma dc Vinccnzo llcllini Alcina dc Ccorg F'riedrich Haendel Linda di Chamounix Desembre 1998 Dies 27 I 30 Palau de la Música Robert Smtth, Eva Marton, Hans Salm, Bernd Welk~ Robert Holzer i altres. Dorecció mus1cal: Anton• Ros Morbà Febrer 1999 Dies 9, 13, 16, 19, 20, 21,23124 Teatre Vtclbrla Sharon SweeVSusan Neves, Verónlca Villarroel, Gegam Grlgoroon I altres. Dheccció musical: Stefono Ranzant Direcció d'escena: Franclsco Negrín. Coproducció: Gran Teatre del liceu/ Grand Théatre de Genève Març 1999 Dies 10, 12, 14, 17, 19, I 21 Teatre Nwonal de Catalunya Luba Orgonasova, Vesseltna Kasarova. Ewa Fl:xlles, Maria José Moreno, Thomas Randle 1 altres. Direcoó musocal: Rinaldo Alessandnnt. Dorecc1ó d'escena· Herbert WemiCke. Producc•ó: Deutsche Oper am Rhetn (Dússeldorf) fdt!hbfMhl Abril 1999 Dies 7, 10, 131 18 Palau de la Música Ed•la Gruberova, Carmen Opnsanu, Josep Bros, Carfos Alvarez, Enroc Serru, Marcello Llppl, llxato Menlxaka 1altres. Dorecctó musíeal: Ondre¡ Lenard Maig 1999 Dies 9 I 1 3 Palau de la Música Kallen Esperlan, Neil Shlcofl, Elena Obraztsova, Askar Abdrasakov, Konstantin Gorny I altres. Dlrecc1ó musical: Frédéric Chaslln dc Cal'lano Oonizetti Luisa Miller tmposi- ·ariada. ants de ·ue han iria. mesos c.le Giuscppc Verdi Die Zauberflote Laflauta màgica de Wolfgang Amadeus Mozart Juny 1999 Dies 11, 13, 15, 17, 18, 19, 20 122 Teatre Víc1brla Ana Marra Martrnez/lsabel Monar, Josep Bros/Claude Pra, Cyndra &eden/Mtlagros Poblador. Wolfgang Rauch/Àngel Odena, Hatry Pl!eters, Steven Cofe I altres. Direcdó musical: Josep Pons. Drreccoó d'escena: Joan Font (Comechants). Nova produccró: Gran Teatre del Uceu n •enlÓ> tel nuo· CONCERTS I RECITALS le Cor· , ]. So· Concert San<·h e-z/Zajick Concert Shicof1/Kabatu Gener 1999 dia 24. Palau de la Música Dorector d'orquestra' Javier Pérez BatiSta Abril 1999 dies 14 I 16. Palau de la Mústea Ana Maria 58nchez. soprano; Dolors Za¡ICk, mezzosoprano. Dtrector d'orquestra: Anlonello Allemandr Abril 1999 dia 29. Aud1too de Barcelona Neri Sh1coff, tenor; lsabelle Kabalu, soprano. Otrector d'orquestra: Paolo Cangnani Concert Orquestra Simfònica Liceu Concert Grube-rova/ Oprisanu/Bros/Alvnrez Febrer 1999 dia 17. Palau deia Músrca Director d'orquestra: Bertrand de Billy Abril 1999 dies 23 124. Palau de la Música Edita Gruberova, soprano. Carmen Opnsanu, mezzosoprano. Josep Bros, tenor. Carlos Alvarez, barlton. Doreclor d'orquestra: Ondrej Lenard Recital Bl'yn Tedel Jng. • Sa.xo· :~x Concert Final "Viñast' Du· :de i J. Març 1999 dia 27. Palau de la Música Bryn Terfel, barlton; Malcolm Martineau, piano Orquestra S imfò nica i Cor del Cran Teatre del Liceu ® Recital Olga Borodina Maig 1999 dia 15. Palau de la Música Olga Borod1na, mezzosoprano; Dmllrí Yefomov, plano Rccit.al Sarah WaJker Maig 1999 dies 16, 18,21 125. Teatre Víctbria Satah Walker, mezzosoprano; Roger V~gnoles, plano GRAN TEATRE DEL LICEU MUSI CALIA PREC R ÍTICA Una ulla da a la mús ica de Sch onb erg Per F.T.-8. et· endavant ja aplaudim el contingu t del programa amb el qual es presenta l'Orquest ra de Picardic: una Missa poc coneguda de Hayd n i dues obres de Schonber g, composiI Or que lrntamen l i gairebé a mig segle de distància comença a ésser valorat i a desperta• · interès entre el gran públic. Davant el costum crònic d'insistir una vegada i una altra en unes quantes obres, un r·epertor·i com aquest rep•·esenl a, si més no, uD globus d'oxigen amb el qual Ja nostra sensibilit at es renova i p ren força ... Sense rneDystenir H aydn, sobt·e el qual, pt>•·ò, el& lectors tenen nombroses referèncie s, dedicarem la nostra atenció a Schonbet·g (18741951), composit or que amb la seva aportació del dodecafon isme va proporcionu als compos itor~> dc principi de segle una eina efica!; pet· trobar coher·ència al llenguatge sonor i uns punts de referènci a a l'hora de dona1· fo•·ma a les seves partitures . En l'àmplia producci ó de Schonberg poden distingir- se quatre etapes evolutives. En la primen la seva música segueix de mane•·a personal els cànons de Wagner i Braluns. Pel que fa a la segona, s'hi manifesta la voluntat de defugir la s ubmissió a la tonalitat i dirigir·-se vers l'allibera- P 169 Arnold Schinber g ment absolut de tal lligam. D'aquesta època, que culmina amb el Pierrot Lunaire, n'és també un lúcid exemple la Simfonia de cambra. En la tercera codifica, desenvolu pa i impulsa el dodecafon jsme. Mentre que en la quarta i darrera etapa Srhonber g intenta Ja sínte&i entre el sistema dodecafònic· i Ja vella tonalitat. Aquest període abasta pràcticament la totalitat de les obres escrites a1s EUA, on hagué dl' refugiar-•e a causa d'ésser jueu, prr no caurr t•n mans dels nazis. La Simfonia de cambra op. 9, 13 ésse•· escrita l'any 1906, consla d'un sol movimen t, rrue, segons el mnleix auto•·, "mostra una articulaci6 sem. blanl a la d 'una simfonia en diver. so.~ movimen ls. Tanmatei x, les dijè. rents parts estan entrelligacles de tal manera que, en conjunt, produei.x l.a impressió d'rtrr exten.~ pri. mer temps de simfonia". La di&po.ició dels acords, ben allunyada de la con cepció tonal, la lensió que es produeix en Ja successió de les inOe. xions temàtiques i raccent intell§3· ment apassiona t de l'obra mnnife~· t en un fons decidiòament postromàntic, i amb tol en aquebtes característi ques que hem esbossat ja trobem algunes de Ics bases dc la música del nostre segle. Kol N ídre, per a narrador, cor i orquestra , va ésser escrita l'any 1939, pertan y ja a1 darrer període, en el qual Schonberg intenta la fusió de la tonalitat amiJ els preceptes dodecafò nics. Obra testimonial, basada en temes hebreus en què es resta bleixen elements tant arcaics com tonals els quals són tnwtals amb procedim ents dodecafònic:.. La partitura és eompJe..xa i destaca pel constant caràcter melòdic del seu dilatat curs. Palau 100 (Fundació Orfeó Cutulò· Palau de In 1\fúsicn Catnlauu). Or· che~tre dc l'icar<lie i Cor dc Cumbra dt'i PuJau de In )fú~irn Cutalann. So· listes vocals. Ou-.: Eclmon Colomer. Schonherg i 1-laydn. Pnlnu dc Iu Mú· 8ica Catalana. 3 dc desewbre de 1998 (21 h). El 'Jw lLBEI E ,::1.1.Am ~rze e ~ició es •' Però ,aaran < ~os méJ 21'emp \o dei tres ar ·J1ia ap <fÒ aqu• .UI> res] 1 1 Olll!llll •tariom aceris 'tunl, al 'Gas. El Fes !octubre ~!n Cent 1 \lars ¡tir> de 1 'lt !fUC ! ·t•ecte a p1 Jlohnso: lnctor onda es ,ue gctlt fo Puet ~t, tdtres, ;n nmb Prr al cm1IfiJií~~~~usL~~~dJID CI Sant Fancesc de Paula. 2 · 08003 Barcelona Butlleta dc donúcUiac ió hancària Senyors. els agrairé que amb càrrecnlrneu compte/llibreta atengui'! els rebuts que els presentarà CONSORCI DEL PALA U DE LA MÚSICA CATA· LANA. pel pap ment d~ lo mtva subscripció a "CATALUl\'YA \fUSlCAIR EVlSTA ~IUSICAL CATALANA .. ;\" Enlitat N" Agència Dígit control N• Compte DDD D DDD D DO DDD DDD DDDD Titular - - - - - - - - - - - - - »anc/Caixa - -- -- - -- --.Agi•ncia - - - - - - - - - -- Adr~ça agène,io l'tlhlació - - -- - -- - - - - Signuturu Cal omplir le• rlode• correewmen t Butlleta de subscripci ó 52 592 Nom i cognoms - -- -- -- -- - - - - - - - - - - - - -- - P,·ofessió - - - - - - - - - - - Carrer Telèfon - - - - - - -- - - - l'oblació --- - - - - - - - - - - - - Ot~. - - - - -- Provinda - - - - - - - - -- - - - DesiJjo ouhscriure'm a partir del número O Faré efectiu l"imporl miljonçanl amb la quota anual tic 4.200 pics. O O taló huncari odjunt. semeotrul d e 2.350 O O domit·ilioció bonf'Òrin. J''cr n sub.scrlpeion.s a l'estrunger. consuht·u et preu. esti larlie ct-, ~und. u 'Ulantís: iK pOlLI! i Jll•, ha .tractiu UJky i el ltiÒ com 4Uc tam !!com u ·•osh•um, •¡ue.t ti¡ ~obliga El dia : filrlunita :¡obra e • cie l' il'lls 80 2 ··troba e lat. L Ira, serà ~~ Baud ~ar-se a :aure en MUSI CALIA PRECR El 30è Festival de Jazz de Barcelona ret culte a la música afrocubana >p. 9. 1a sta d'un 1 1uateL~ ci6 sem. n diverles dife·ades de nt, proens pridisposida de la que es es inllcinteusaltanifes- TICA ~j~AJ,BERT SUÑÉ I Festival lnte r·naciooal de Jazz dc Barcelona, c¡ue or·ganitza Projecl, re trà culte enguany a la música afrocuma. Amb això no volem diJ· que els 110rze concm·ts d'allllCSta trentena ~iti6 es deriiquin als •·itmes esmen~•. Però sí que n'hi haurà alguns que ¡¡¡aran cabuda a una de les expres~os més calentes i e ngrescador·es l postrs'emparenten amb el jazz. :stes ca- ~o deixa d e ser una bona idea. ossat ja !lires anys la mús ica afrocubana :s dc la .nia aparegut en algun concer·t. tJÒ aquest 1998 s'ofereix e n quann; cor i ~b respectables. És pe r· això que a l'any "amants d'aquest tipus de mani!leríode, -taeions estan d'enho r·abona. Els a la fu. '!Iteris ti.ndr·an Uoc, com ja és ha:ecepte. .Jual, al Palau de la Mús ica i a Luz úal, baGas. què es El Festival s'obrí el passat 22 arcaic. ~tubrc amb l'actuació de la LinLractalli J!n Cenlet· Jazz Or·chcstra & Wynnies. La a "arsa lis, un dels millors Lrom:aca pel trs dc la història del jazz. Un hodel seu lt que sempr·r ha sentit un gran f!!JlCcle pels clàssics. És per això ~t, a pal'l dc Lemes d'E II ington, .J. CalnliiIJohnson, Monk i Mingus, cllidet· i a). Or:ambrn ~rectot· musical de la p •·estigiosa nu. Soes capbussà en els treballs !mda >lomcr. rJe gent com Juan Tizol, Machito, la Mú· )te de Trto Puenle i Dizzy Gillespie, e ntre /¡!tres, han cr eat per fu sionar el mamb els ritmes a fro cubans. Per al 3 d 'aquest mes, a Luz de .a<, està prevista l'actuació de Àulie Huntc r· & Po und for ~nd, un gt·up que lidc t·a aquest lillantíssim guitarr·ista que, pound lr pou nd, de mica en mica, pas a ""· ha anat conque1·int un molt :tractiu unive rs que e ngloba el Ínky i els ritmes aft·ocubans. Pet· a 'ilò compta, ultra la seva b'uitarra ;¡ne també pol fer sonar· a la vegau com un baix-, amb un vibr·àfon iOiitrumenL un bon xic estran y e n 1 1Ue;t tipus de fo t·macions- , i amb b obligades pe t·cussions. El dia 20, a Luz dc Gas, hi ha l'oi'Jrtunitat d' assis tir· a l'estre na d\t1.1 ohra de Bc bo Val dés, un dels pa~~ de l'anome nat Latin-Jazz. Als IIUs 80 anys, Valdés de mostra que '!troba en un mome nt artis tic fo rça ·hat. La seva Suite, inèdita fin s 11'1, serà inlet·pre tada per· Be bo i la • Band La tina d ' un dels millors E Chlck Corea amb la se va banda Orlgln. A sota, Brad Me hldau S!Lxo tenors que tenim a casa: Eladio Rein6n. Valdés i Reinón ja l1an coHaborat plr..ga ts en més d' una ocasió. La música afrocuhru1a tindrà la seva darrera aportació al Fes lival am b l'entrada en escena, el dia 26, al Palau, de Ruhén Gonziílez & Tbrahim Fe n er y su Conjunto. Es tracta d'una orquestra cubana al cent per cent. Gonzalez va grava r fa poc el seu primer disc com a solista. Te nia ja 77 anys. Una recompensa als seus més dc cinquanta a11ys de dedicació, des del seu piano, a donat· u couèixer els autèntics sons cubans nr·t·cu del món. Els teloners d'aquesLn sess ió seran el pianis ta AJbert Bove t· i el contrahai.x Horacio Fume r·o. La res ta de les propostes del Festival són. així mateix, força engre~>­ cadores. I diver sificades. A final d'octubre actuà el Ximo T é har· Grup, lidcr·at pel ma¡,'11ific guitanisla val1•ncià. Pt>r aquest mes tenim fu.,i6 jazzisticoflarnenca amb New Yot·k Flamenca Reunion (dia 6, Luz de Gas), grup fo rmat pe r di versos mú sic~> estatal~> de gran volada; les !'XJIHil-ncit•s percuH!Iives de la banda del butrria Bill Brufot·d (dia 10, Luz dP Gn ~>); la nova lta"nda de Chick Corca arttb tres bufadors, lluny, doncs, de les Ele ktr ic i Akoustic Band dels tla•·•·ers te mps (dia 12, al Pulau); i Iu celebració dels vint anys dn l'A ula rle Música Mode rna i Jazz, amb la intct·prc taci6, a càr rec d' una big band, d ' una selecció de tc uteij dc gent que hi ha col·labo r at i hi r ol·luho1·a (dia 13, Luz de Gas). Prrò també bi seran dos grups que es fu sione n en un i que ofel'iran un concert sota el titol Spetec (dja 18, Luz dc Gas). Es tt·acta de Tiempo al Tiempo i David Xirgu Quarte t. La seva propos ta inclou el jazz contí'mporani, per·ò també qualsevol altra manifestació; hi serà, així mateix, Steve Cole man i la seva banda (dia L9, Luz de Ga~> ), un grup sense e tiquetes, que nuc tua des del rhythm and blues aJs sons jungle, passant pel postfree, i que lide ra aquest magnífic saxofonista i flautista. El líric i e ntus ias mador p ianis ta Bnul Mehldau ofcrir·à Ull concert eo solitat·i (dia 21, Luz de Gas). I es tancar·à el Festival amb l'obligat homenatge a Geo q~e Ge rs hwin en el ccnte mu·i del seu naixement. El durà a te rme una banda sorgida del Taller de Músics, que dirigírà el violonct.>H is ta Paul Stouthwner (dia 28, Luz de Gas) i que interpre tarà des d'àries dc Porgy and Bess fins als estàndards més coneguts. 53 593 MUSI CALIA AUDITORIS DE C A T A L U N Y A - - - - - - - - - - - - - - - - Teatre Modern , del Prat del Llobreg at 1.-Nom: Teatre ~lodern. 2 ...,4dreça: Plaça dc la Vila, 5. El Prat de Llobregat 08820. Telèfon: 93.478.2 •1.86. Fax: 93.478.57 .94·. 3.-Any tl 'iuau~,rurllci6: data del ] 906 amb el nom de Sul!l Moderna. Mestre d'obres i ag•·imcnsor: Joaquim Brau. La constt·ucci6 dc la sala tal com és actualmenl és del 1929, amb Emili Gutiél"l"cz, inspector de locals públic¡, i cap de Bombers de l'Ajuntament dc Barcelona, com a responsable tècnic. Inauguraci6: 1930. 4.-Resta uració: r·eali tzada del 1991 al 1994, va set· clirigida pet· l'an¡u.itccte Femando Domínguez, amb w1 cost dc 44.000.000 pt.es. (aproximadament). Es va inaugurar el 16 d'ab1·i l fle 1994 amb un concert de ht Banda Municipal del Pral, i un ulu·e elia amb l'actuació de la Coral del Prat. 5.-PropieLCit: municipal. 6.-Ge.~Lió: Departament de Cultura de l'Ajuntament del Prat. 1.-Aforament: ~04 localitats. 8.-CapllcÏICII lf'rtbicCició d'intèrpret s: les mit.les dc l'escenari són Per MONTSERRAT PUIG ...e. ...= -~ a ¡:;;' ~· 169 a ::l. ;: a ~. ¡;J 54 aite Besora, tècn ica del Depar·tament de Cttltu ra de l'Ajuntament del Pral de Llobregat, és una persona que estima el teatre i demostt·a una gran eficàcia en la seva feina des de l'Ajuntamen t del Prat, sola les ordres del seu cap, Rafael MiJan. Tots dos i els seus companys estan treballant per dinamitzar la vida cultural d'aquesta localitat. -Encara que el teatre es digtti Modern, ja té uns quants anys. Ens en pot explicar els diversos usos? -S'estrena ell906 amb el nom de Sala Moderna, perquè va ser una sala de ball fins al .1920. Després va ser una església, i ja el1930 es va convertir en Cinematògraf, gràcies a unes reformes (tal com indica la fitxa tècnica). L'estructura actual és del 1930. L'any 1948 es converteix en el Cine Moderna, fins que el 1985 es tanca. El199.1 s'inicien les obres, a càrrec de L'arquitecte municipal Fernando Dornínguez, començant per la façana, que s'acaben el 1994 i ja tenim la Sala tal com és ara. -Què tenen en compte en plantejar-se la programació? M -Nosaltres podríem dir que comencem la temporada al setembre, p erquè és la Festa Major, i l'acabem al juny. Més o menys fem dos o tres espectacles al mes. Tenim present la gent jove; així, per exemple, hi ha un cicle de Cinema Ecològic que s'estàfent des de/1995 destinat als estudiants, que depèn de Medi Ambient. A més del Teatre Modern, disposem de dos espais més: el Centre de Cultura Contemporània i El Centre Jove, on un cop al m.es es Jan espectacles de caba.ret, les actuacions de música pop i rock, i el teatre d'un grup local, que és diu La Capsa. - I eu l'aparta t de música clàssica o culta, com va? -Bé, hem de parlar de la Ban- 8x8 m. H i cap perfectament una orquestra de cambra i un cor. En cas de necessitat, les cadires dt> la sala són mòbils. S'hi fa sarsuela dos cops l'any. 9 .-Prm cion alit.at i/o ¡wli·uaUmciul s'hi f1l música, teatre, dansa i confcrènC'it>s, i a vegades es lloga per fe•·-hi assemblees. 1 0.-Tempomdes estCibles: se'n fan des del l 988, p erò engloben teatre, dansa i música. Suposa de do~ a trc> espectacles al mes. Il.-Pressupost : entre 12 i 13 milions més el taquillatge. da de l'Associació Mu.~ icai del Prat, que és molt activa i té molts se· guidors; cada mes de novembre organit:a w1 fes tival de bandes i està p le. Hem portat algcmaformació de corda, algun es corals i l'Orquestra de Cambra de /"Empordà, però ens costa atraure el públic. s ·apunten a.mb més facilitat a 'Veure el Lluís Llaclr, la m rísica de cantautors coneguts. Hi ha, però, públic de sarsuela, i així, dos cops l'any en programem , hi convidem el:J mestres Damunt i Rigual, i l'única explicació és que els anys vint al Prat hi havia molta afició a la sarsuela. Amb un teatre, el i\Iodern, ben condicionat, l'equip de Cul· tu nl del P r at treb alla per crear o sa tisfer les n ecessita ts cultu· rals i. d ' oci dels seus co11ciutn· dans ten int present com a peculia r ita t la Banda de l'Associació Musica l del Prat, l'especialitat de cabaret un cop al mes i le• dues sar sueles anuals. na or- in cas a sala s cops TORNA A LA MODA EMIDIO TUCCI l11via: j COll· • per 'n fao catre, L'equilibri entre les matèries a tres 3 mi- més nobles, l'acurat mirament, l'Assofusical t, que activa lts secada el detall. .. Un estil inconfusible que es reconeix en totes les ¡ovem- anitza Jal de i està por· la fore cor5l1 nes l'Orl'Emwreel peces d'aquesta firma. "l També en els complements: sabates, cinturons ... ·sfaci:ch, la ~eguts. ·suefa, rogra· res tres ca ex· lirtt al ó a la oclern, e Cal· crear cul tu· aciu ta· pec u· .ciació :ialitat ; i les i, és clar, en l'Aigua de Colònia. MEMBRE P'HONOR DE lA, FUNDACIÓ ORFEÓ CATAIAPAIAU DE lA MUSICA CATAlANA SCHER:ZANDO d'Ha A t¡~~e. en I ann aurè En ;egon aç drl g que a pE ,.,~jx¡mt muoical c Ln Lr o qual acal OeUcr Cr da el 197 Nbrimer lanl 11111 ,:¡~dita, a 1italital i 10"' hag " >CVC~ ~' treb I fI I , J 169 l3mhé • -kmcnci h< i ir 1'/ine, R1•pass tl· drsc• ~I-tret iUt 1uaranta Esmen ~~~ i gr·u¡ f~tt~ a Ha drang ur hmonod Organum ~nlnl mc ¡uarlel f, 1 exc<'pl ~mm as ~ia ang i!perlori " Arts lama dc À progr 'trre11e~ •amb e lale, .e,abas rinia,, Beeth• nt, une he1a ac "' més tia poli. Per acE ria llist t dcpa1 fl!Uin r· a· turco, qr ~nuel d Enhora ll'lrió cJ•1 e ,\ ~conti 56 596 4¡Ji~ta ' ·qua ra \ DISCOS Quaranta anys dHarmonia Mundi (1958-1998) 1 Uò que cal clcstnca r· e n primer Uoc d'aquesta exemp la1· p r oduc lor·a d iscogr àfica són els seus orígens, que respo ne n a un generós imperatiu vocacio na l, més que no pas comer cial. un fet 1¡ue. en línies gene r·als, ha confe rit al seu extens catàleg 11113 aurèo la qualita ti va pa rticula r· i un prestigi inus uaJ. En;egon lloc. la seva cond ició de pioner a i impuls ora ef:irn¡ del gran movime nt clr n·novnrió de la mús ica antiga qur a pa•til· de ls lln ys seixa nta ha a d4uil'it una força creixent i s'ba consolidat dt' n11uwr·a definitiva en la vida au¡¡iral dc tol el mó n. Ln trobada arnb la rigu•·u mflicu d'Alfre d Deller -del qunl acaba dc rccditur la tltttTera pr·oclucció amb el seu Deller Consor·t., 'l'h e Fairy Queen de Purceil, e nregis LTab d 1972 (HMA 1901 25758)- fou decis iva pe r· alr·edeswbrimenl de l a mús ica de l Re nai xe ment a nglès. De semYant manera, la músicu mcdicvul, ulesho r·es virtualment :~rdita, a JTihà de la mà del Cle mencic Con sort amb ru1a .italitat ir resistible, pe r mé¡, que les inves tiga cions posleior, hagi n s upera t les basc¡, intuï ti ve& e n què s us tentava " •c,·rs ve r·sio ns - l'edic ió d 'aniver&ari ha reeditat els -~Us treballs sobre e ls trobadors (Hl\ID 94396, del 1977) IJimbé és r ecen t la rep resa d'una altra p r·oclucció del ..rmencic Consor·t, de l 1980. sobre aspectes més desimh> i irrrve r·rnts de ls usos musicals medievals (La f ête ?l'cine, Hl\1T 790 1036). Repassa r minuc iosame nt la his tòria dc les produccions lf~ desco br iments - de r·epe rlori, intèrpre ts indh;cluals i qJ·Iectius- d'Ila r·monio MuruJi al Uar g d'aquests dan·er s ¡uara ntu un ys cle pa¡,so les nos tres possibilitats d 'espai. Esmenta re m no més lweumcnt algunes de l es pcrsonaJilltJ i grups que, en pat·al·le l a la seva presèn cia discogrà~ra a Harmonia Muncli, han ocupa t llocs prominents en 1lrang uni ve rsal dr la seva es pecialita t. En el terreny de bmonodia i ln polifonia medievul, el singula r· Ensemble Organum dr Ma l'Col Pe rès, que desenvolupa un lrRnscenJtntalmovirnc nl dc reccr·t·a i fo nnac i6, i, dan·e1·amcnt, el ]Uartet feme ní nor·d-ume l'icà Anonimous IV, d ' una pure:1 excepcional, que ara ba de puJJlica r, amb el nom dc !amma~ Ladymass, una excepcional antologia de la poli:. a111 anglesa dels segles Xlii i xrv (HMU 977222). Amb el ~rt o l'i ban ·oc rl'a ncès, maj o ritiu·ia me nt, cal esmentar !~, Arts Flo r·issa nl& dc Willia m C hristi r . U n altre de l es :kmades ligurrs de la casa. ca racte r·itzada p er J'amplil progt·essiva dels seu& inte r·essos musicals, és Philippe ~eweghe, l a labo r· de l q uaJ, concer tística i discogràfiamb els sens conjunt CoUegium Vocale, La C bapeUe yale, Oreheslre des C ham ps Elysées i Mus ique Obli"'• abasta dc la polifonia n a me nca a Ja música conte m.r.lnia. de Pur·cell i Bac h a l repertori coral-orquestral t Beethove n, B r·ahms. Mende lssohn i Berlioz. I, fin aJ·n~ una a ltra pe t·sona lita l e mblemà tica que, a pa rtir de 1eva acti vi tat dc canta nt, ha esdevingu t LLn de ls direc:1'! més vita ls i comunicatius de l mo ment en el ten eny •la polifonia i l'òpera ba rToques, Re né Jacobs. Per acabar·, o bviant mo ltes figures individuals per no rr la llis ta intlcabablc, desta quem, entre les produccions '~~ depassen l'à mbit dc la músicu antiga, la col-laboració t lar amb .J osep Po ns i I'On¡ueslnt de Cambra Teatre re. q1re s'eslóu dc celebrodc!s ve rsions de l'obra de nuet dc FoUa a composito rs catalans a ctua ls. E1 ~ho1·aboua, doncs, a Ha r mo ni <• Mundi, per la cele~CJÓ d'aquest a ui vc rsar·i, amb e ls millors auguris p e t·lt ~ontinuï ma nte nint el moleix es perit, "ecològic" i ~lsta, que l'ha distiugit al Ua r·g d'ar¡uesls esplendor oquara nta an y!>! e HRMC A J. S. BACH: Cantates BWV 8, J2S, 138 Yo •·k, Dmcz, Pudmon•, Ku- oy. Collf gium Vucw lc•. Philippo 1leri'!1Wt'l;lu:, dinwlor·. Ilurmoniu Mundi. HMC 901659 otser e n cap a llrn te r..-c ny ro m en e l d e l es ca nt n te:; d'església podem troba r· un Bac h més de ns i 111'0fwld ; i també, segurament, el mé¡, difíc il i c:.otèl'ic, tant pe r· ah, inthpr·et:. com per· a ls oie nts. L'a plicució d' una s ubtil me todol ogia sis temà ticu per configura r un a ut t'ntic llenguatge mus ical cupuç dc traduir· en sons, d r nra rwra tan elot¡iie nt, fin s i tol conceptes teològics, scns!l c·efu sélr un ontrnnyublc contingut h umà, s'adiu amb la fun cioualital litú•·giea d'aq11est gène r·e, la destinaci6 de l qua l 11 0 e n1, òb viame nt, la sala de concerts. J~es tres canta tes d'aquest CD són una r·efl ex:ió sobr·e la mo rt i es podrien r·cgi1· a mb e l lema "Mit Fried und F\·eud " (amb pau i j oia), corTesponent a l'e ncapçalume nt del text del cOJ·a l inicial de la Cantata BWV 12.5, P "IIfit Fried und Freud ich f ahr dahin". I és q ue el propòsit de les tres ca ntutes de l'enregistr·ame nt - que iHus LJ·en l'aspir·aeió a una a lbad a mer·avellosa (BWV 8 ), la scr·euit ut del darre r· adéu (BWV 125) i In vanitat dc l'existència tc rTenal (BWV 138) no és pus de r efermar la cara t ràgicu de la mor·t, sinó dc mostra r· l'esperança en la pau i Iu felicitat del destí futur·. Tampoc la vers ió d c> Philippe H e t-re\\ eghe es recrea e n els aspectes mí-s humaname nt punyents i tu rmentuts de l miste r·i el e la mort, ¡¡in6 que apo rta una iutcrpn•tació del text bachià foname ntada sobretot en una minuc iosa i uctua l lectura d e les dades mu:.icals inhc r·ents al Ue oguutgc mus ical J c f època. Eln•tmltat - amb la indubLahlc s ol"è nciu do to ls e ls mcmlcres, vocals i ins trumentals, del seu equip- és d' una •·c>man:ablc transpal'ilnc ia sonora d' una t'Xcmplut· fluïdesa discursiva, JICI'f> cie cap mane r·u híbrid o superficial. Prr· In seva naixença a F'landes - al cot· del continent ('uropeu, des d'on irTudiar·t•n les poliforúes del primer H<' nui xemenl- les \ Cn.io m, bachianrs de He t·reweghe sc>mblen configura r· un punt equidistant enln• de ns ita t germànica i la imaginució Ualina. Es tracta d' un Bach men y& impulsiu qtae r i d e Ha rnoncourt. no tun sc' er i purità com e l de Lc>o nhardt -els dos iHustres i r·econcgut¡, pl'edccessors-, pcr·ò sí de notable personalita t pròpia, un fet que eaJ agruir e n els nostres temps de globalització. E n Lo t <"as, en d món djsco¡,rràñc, som davant d'autèntiques ver•sions de r·efer·ència. e Agustí MonteUà HANDEL: Concerti Groul, op. 6 Th e Ac:nde my of Ancie nt l\Jusic. Andrcw l\Ianze, din•ctor. Harmo nia )fundi, I f\1L 907228 29 ls dotze Concerti Grossi de l'op. 6, de Ha ndel, la integr·a1 deb qua ls aplega, en dos CD, l'cnrcgistnunent que comentern, constitueix un a utèntic cicle unita r i que culmina la trucüci6 italiana del gènere iniciuda pels Corelli i Gemiuiani i rontimrada per· Vivaldi, enll·e molts d'altres. Una tradició que Handel assLllllÍ per situar-la de ple en L'òr·biLu estèlica i temperamentaJ d'Anglaten·a, el país adoptiu del compositor. En els clos segles i mig que ens separ·en de la seva composició, els Concerti Grossi dc Hiindel mai no han dei- E 57 597 DISCOS ~ iii ·:= ......,, ¡;;¡ !3 169 xat d'interpretar-se a Londres, des de les audicions lústòriques del segle >..'Vlll protagonitzades per la primitiva Academy o[ Ancient Music. Aquest fet confinna l'existència d'una IJarga tt·adició intet·pretativa handeliana, una tradició no pas immobilista sinó evolutiva. que s'ha adaptat successivament a la sensibilitat i als descobriments musicològics i lústòrics de cada moment. En aquest sentit., la versió que ens ocupa, orientada cap a tma exemplar concepció camhrística, respon a tulS certs criteris aclttals estandarditzats. tot partint de la base que es tracta d'una realització d'un nivell altament professional de la qual participa evidentment la condició de violinista d'Andrew :Manze, que assumeix coHegiadament la signatura de la interpretació. Si el balanç de les sonoritats i la precisió del fraseig propicien moments d'un refinat equilibri harmònic i IÍmbric, particularment en els moviments lents. els tempi vertiginosos i motòrics, en canvi, no sempre poden evitar una lleu sensació de mecanisme i sequedat. En qualsevol cas, cal considerar aquest eru·egistrament realitzat el mes d'agost de 1997, al nivell d'una bona integral d'aquesta significativa sèrie biindeliana. realitzada amb els criteris històrics més actuals. e A.~l Música cfdalana per a flauta I plano Toldrà. Manén i Oltrn: Bernat CasLi.llejo, flauta. Adolf Pla, piano. La Mà de Guido. 51 598 L de a Mà de Cuido manté de forma e logiable el seu intent perpetuar en u na coHeceió de CD, que ja és nombrosa, m1 aplec d'obra poc coneguda de composiLOJ·s catalans, sovint mai no enregistrada abam. Esfor ç del qual forma r~u·t amb tots els honors l'ent·egistrament que ens ocupa. La tria resultava an ·iscada atès com és d'insòlita la formació aHuclida -nauta i pian~, i per tant com és d'inusual l'atenció al seu repertori especí.fic. I tanmateix el resultat que ofereix la versió de l'obra de Toldrà, de J oan Maoén i de Manuel Oln·a, és enormement gratificant. Estic segur que per a molts constituirà una sot·presa la descoberta d' un material de l'atractiu que forneix el que ens ocupa. I en aquest sentit eaJ fet· esment particulat-itzat de la part inicial i de la fmal del seu contingut. Els Sis sonets de Toldrà, compostos el 1922 i transcrits per a Bau ta i piano per Joaquim Zamacois, ens situen el Toldrà més autèntic, més fidel al seu tarannà creatiu genuí. El més líric i més mediterrani, també. EI que traspua més les essències d' un noucentisme convençut i lluminós. Tot és tt·ansparència, serenor, a lè poètic í finor. Toldrà quintaessenciat, el podríem catalogcu; que Zamacois, en la seva versió va saber traslladar amb tota exactitud. A aquesta obra segueix la més que juvenil Sardana, composta l'any 1912, quan el compositor en tenia disset. Pura delícia d'ingemütat i, compte, intlüció. Dues composcicions de Manuel 01tra -So11atina i Tres estacions- fan q ue el CD recuperi l'alè i l'interès gràcies a l'elegància de la paleta creativa i a la precisió de l'ofici del músic \·alencià tan arrelat a casa nostra. Sonatina data del 1950, quan Oltra tenia 28 a nys d'edat. Obra molt sincet·a, molt espontània, la seva musicalitat remet a un món formal figuratiu, si se'm permet l'expressió, a una e;¡tètica antb capacitat fàcil de penetració, per la manca de pretensiositat, pe t· l'ortodòxia de l'estrucllu·a i pel dele r del compositor cie ser fidel a si mateix. Tres estacion,~, dividida e n " Balada tardoral", " Pas toral d ' hi ve rn" "Rondeauval", és ja una composició més elaborada i complexa en la seva morfologia. E scrila el 1989, mostra un compositor més ambiciós, més inser it e n el seu moment., sense que, però, perdi mai el no r·d d' una personaJjtat marcada per un sentit molt exacte de l'elegància i del refinament musical. Perquè en Man ue l Oltra, per damunt de la perfecció fo t·mal en què recolza el conjunt del seu opus, hi sura sempre l'aroma d' una sensibilitat poètica molt defuúda. La interpretació d'Ad olf Pla -pian~, i Bernat Castillejo - flauta- assoleix un niveU considerable de consistència i esdevé factor cabdal en el r esultat excel·lent que assoleix aquesta producció. Treball p ulcre, molt elaborat. molt rigorós, quaLitats imprescindibles per transmetre un món de suggestions musicals d'aparença amable i fins senzilla i tamnateix., en m olts casos, complexa, perquè sempre ba de transcendit· una lectura que amaga una alter realitat molt rica. I en l'alta mesura en què això és assolit, el mèr.i.t és important. e J.C.C. MANUEL BLANCAFORT: Obres per a cant I plano Aida Ve1·a, soprano, Ef1·rm Garcia, piano. Columna Música. e la fibrura de Munuel Blancafort hi ha un procés dc recupe ració molt opor·t(t i necesssari, an ·an dc• In D commemorac ió, encara propera, del centenari ciri seu naixement. En aq uest context s'ha dc situar 1\•s. forç individuali tzat c¡ut• ban dut a terme, sembla que a iniciativa prÒJJia, la soprano Aida Ver·a i t>l pianis ta Efrem Garcia. Esforç ambiciós, ja que en princi· pi pretenia abastar Lot l'o· pus vocal del compositor de la Garriga, cosa a In fi impossible per la dilïrultnt d'aconseguir part del mute t.· ial que es troba el ispcro. Tanmateix, el recull que presenta aquest disc és d ' un interès notable pd seu caràcter gairebé antològic, ja que inclou ohm que omplen un ventall que va des del 1924 al 1966. De fet, gairebé Lot el periple creatiu del composi tor. Blancafort, com la ma· jor part dels liedcl'istcs catalans de la seva època, poua en el pòsit literari noucentis ta - Lòpez Picó, Marià Manent, Tomà~ Garcés, Lòpez Picó, Joan Maria Guasch i també R ossend Llates, Tomàs Roig i Llop i Maragall i fin s un text de J osé Anto· nio Primo de Rivera. i un de Ramon Cabanillas. El mèrit de l'obra dc Blancafort és que, mante· nint un caràcter molt pro· pi d'una generació i d'un corrent força perceptible -el postin1pressiouiJ.me- i un caràcter netament ra· talà, alhora té una perso· nalital molt acusada que Ja indjvidualitza. Hi ha encant, hi ba perfum de terra, hi ha malfeia com· positiva, hi ha g~~arl~ò d'una gran intel·llgencta compositiva i moments d'un lirisme contingut i al· hora sensual. En el treball dels intèr· prets s'observa rc~forç di g ne p er transmet_re aquests valors. TaruuatCI~, els resultats no sempre són a l'alçària de les cir· cumstàncies, entre altres raons perquè l'empreoa e ra molt difícil i, per tant, els valors en joc re~ulten massa complexos per -~r a bastats en tola la ~e ' 0 r•· quesa. e J.C.C. ;,nc ara ari tiri aqur>l ar l'e-- L que sembla •pia, la el piaEsforç princitotl'o. positor a la fi :icultat el mnispcrb. .ili que .isc é~ oie pel 1Ó 811· 1 ohm all que 1966. :] periositor. la ma- eri~tc. època, iterari Picó, Tomà~ ~Joan també Tomàs agall i Auto· 3 1 i un s. ora de nan trIt pro· j d'un lptiblc lme- i nl en· ]>erso· a que [i ha . com· ipadrs gèncin ment> Jl i al· int~r· estorç metre ,a tei.~. empre ~s cir· altrr• 1pre•a r tant, suJtrn !t ser ~va ri ..