Revista Musical Catalana. Núm. 184 Febrer 2000
Editorial: El cant coral compleix un segle i mig / PANORAMA La mirada del conserje, una interessant aportació a la història del Liceu. Jaume Comellas / Concurs de Quartets de Corda de Bordeus. Un triomf absolut d'Alain Meunier. Carme Martínez / Mikrokosmos: In memoriam M. Victòria Rodó. Pere Artís / Tangents: El mestre Pich. Jordi Maluquer / L'associació de Concerts de Reus en el decurs del segle XX. M. Carme Domingo / Qüestió de prioritats. Miquel Pardo / Extraordinari Gil Shaham. Miquel Pardo / Fora de circuit. F. Taverna-Bech / Ainhoa Arteta, sabor de gran cantant. Jaume Comellas / Una Lucia, amb un tempo massa còmode. Jaume Comellas / TEMA Un canvi important en l'ensenyament musical / L'ESMUC, el nou referent de l'ensenyament superior. Josep M. Vilar / Per una visió crítica d'un nou model pedagògic. Adolf Pla / MUSICALIA Maria Bayo. El nou concepte de diva de la lírica. Mònica Pagès i Santacana / Pepe Romero, Till Felner, Orquestra Festival de Budapest and Ivan Fisher, Borís Belkin, Barbara Hendricks. Lluís Trullén / David Padrós a l'OBC! F. Taverna-Bech / Don Carlo, entre el drama amorós i el drama polític. Jaume Comellas / SCHERZANDO Cesc / DISCOS Enregistrar música contemporània, un repte del compositor Miquel Roger. F. Taverna-Bech / LLIBRES / CONCERTS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
María ..,., Ajuda'ns a fer realitat un somni El P a lau d e l a Mú sica del s.x xr El Palau dc la Música Catalana, que tots portem al cor, vol donar la benvinguda al s. XXI gaudint d c l'obra completa que Domènech i Montaner va somiar el1905. Un Palau, Patrimoni dc la Humanitat, que tindrà la tecnologia i els equipaments més avançats. Ajuda' ns a fer realitat aquest projecte amb la teva aportació al compte núm. 2013 0500 15 0213238637 dc la Caixa Catalunya. o mitjançant un taló nominatiu a la Fundació Orfeó Català-Palau dc la Música Catalana, cfSant Francesc de Paula 2, 08003 Barcelona. Gràcies per ajudar-nos a construi r el Palau del s. XXI llillllllill PALAU DE LA MUS ICA CATALANA IIA RC ll ONA rmm.¡¡¡¡,t¡r, 902 30 11 12 www.palaumusica.org revista musical catalana EDITORIAL PANORAMA •o o 'i;_ \. I ~) ¡.;¡ cntll corcil complt>ix un segle i mli( La mirada dd con;o: rje. uno interessant aportació a lo història del Liceu per Jaume Comella s Concurs de Qunrtets dP Corda de Bordeus. ln triomf (t b.•olut d'Aiaitt Meu nier per Carme Martinez ili ikrol.·o~mos: ln mcmoriam ilf. Victòria Rodó •• •• • •• • per Pe r e Artls Taflgc•nts: E lme~ t re Pich p e r Jordi Ma luquer /, 'Jis.O<X"ia<·ió dc• Cor~~1-rts tiP Reus en el decurs dd sv¡;·l l•\\' G) TEMA per M. Carme Domingo QiiPstió dP priori tau p e r Miquel Pardo Extraordinari Gil S/wham pe r M.P. fortt dl' circuit p e r F.T.-B. t in lloa Arieta, sn bor de gran cantant p e r J .C.C. Umr l.urio, amb "" tempo nwssa còmode 184 pe r Jaume Come llas Un c:ctnt•i importonlett l'ensenyam ent mu.<ical L'I~SM UC, .,¡nou referent de /'euscuyomen r superior per J ose p M. VIlar P('l· u nu uisió crftica d 'un nou model pPdasògic pe r Adolf Pla Mnrfa Bayo. El no u concepte de diva de la ffrica MUSICALIA p e r Mònica Pagès I Santacana PP{Jt' Romero, Ti/1 feiner, Orque.stra festival de Budapest amb / van Fisher, Bar(.< Relkin, Barbaru Hendricks SCHERZANDO DISCOS LLIBRES CONCERTS •• •• •• p e r lluís Trullé n David Padrtb a I'OBC! pe r F. Tave rna- Bech Don Ca do. entre p/ drama amorós i el dramn poUtic p e r J. Com elias p e r Cesc Enregi.<trar mrísica contemporàni.a, rl!JJIP e/vi compMitor Miquel Roger un p e r F. Taverna- Bech 3 ELS DIUMENGES AL PALAU VIII Temporada, 2000 Concert núm. 1 Diumenge, 5 de març de 2000, 18 h. Concert núm. S Diumenge, 14 de maig de 2000, 18 h. Orquestra de Cambra Catalana Montserrat Cervera, vio{~ joan Pàmies, director Orquestra de Cambra Gonçal Comellas Vicenç Prats, flauta; Gonçal Comellas, director Divertimento en Sí bemoll major, K. 137 Quatre peces per a orquestra de corda Concen en Sol major per a flauta i orquestra, K. 313 Simfonia núm. S C. Baguer F. Sors W.A. Mozart F.J. Haydn Simfonia en Sol major Concert per a violí I orquestra Serenata en Re major K. 239 Slmfoni,l núm. 45, • Els adéus• Concert núm. 6 Diumenge, 21 de maig de 2000, 18 h. Concert núm. 2 Diumenge, 26 de març de 2000, 18 h. · Orquestra Pablo Sarasate de Pamplona Orfeó Català Yung Wook Yoo, piano J.S. Bach Suite francesa núm. S, en Sol major Sonata núm. 32, en Do menor Children's corner Obertura Tannhiiuser (Paràfrasi} Lv. Beethoven C. Debussy F. liszt I R. Wagner Concert núm. 3 Diumenge, 2 d'abril de 2000, 18 h. josep Colom, piano; M.• Victoria Fernandez, vio{~ Francisco Fernandez, vio/~ josé M.• Fernandez, viola; Alvaro Fernandez, violoncel c. Franck Quintet .1mb piano en Fa menor Quintet amb piano en Fa menor (patrocinat pt.'r Fundació CaiKa Penedès> Marta Almajano, soprano; Marisa Martins, contralt; lambert Climent, tenor; Josep Miquel Ramon, baix; Ernest Martínez lzquierdo, director F.J. Haydn Simfonia núm. 22, ·El Filòsof• F.J. Haydn Missa •in tempore bel/i• Conn'fl patrocinat per PETIT PLAISIR •t'ILLA DIAGONAL• Concert núm. 7 Diumenge, 4 de juny de 2000, 18 h. Orquestra Barroca Catalana Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana J. Brahms (patrocinat per Fundació Caixa Catalunya) Concert núm. 4 Diumenge, 9 d'abril de 2000, 18 h. Maria Espada, soprano; Ricard Bordas, contratenor; Josep Benet, tenor¡ Pau Bordas, baix¡ Jordi Casas Bayer, director Orquestra Simfònica del Vallès Daniel ligorio, piano; Manuel Valdivieso, director Empúries Concert en La menor per a piano i orquestra Simfonia núm. 5 W.A. Mozart S. Brotons W.A. Mozart F. Schubert Cantata núm. 11 (Oratori de l'Ascensió) Magníficat, en Re major BWV 243 E. Toldrà R. Schumann P.l. Txaikovski J.S. Bach ).S. Bach Concert núm. 8 Diumenge, 18 de juny de 2000, 18 h. Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra Orfeó Català !patrocinat per Fundació CJi~a Penedès¡ Anna Moreno-lasalle, soprano; )ordi Domènech, contratenor lluís Vilamajó, tenor¡ lñaki Fresan, baix; jordi Casas Bayer, director Can/ella núm. 5, •Wo soll ich flehgen hin• Requiem en Re menor ).S. Bach A. Bruckner Abonaments 8 concerts de 5.31 O a 14.1 30 Ptes. • l ocalitats de 600 a 2.300 Ptes. 11111111111111 PALAU DE LA MÚ SICA CATALANA BARCELONA Venda d'abonaments: del 3 al 14 de febrer Venda de localitats: a partir del 19 de febrer Informació i venda: Palau de la Música Catalana Tel. 93 295 72 00 Patrocina i organitza: ;"'"~ c.;.;~;~ ~~~:~i 1'\1..\f ~1117 EDITOR IAL quest mes de febrer s'escau una efemèrid e molt destacad a: el segle i mig d'existèn cia de la pràctica coral al nostre país. Així s'ha d'entend re partint de la fita històrica incontro vertible que va ser el 1850, en què Josep Anselm Clavé, en crear la societat coral La Fraternit at, situava sobre el territori del país, i també de tota la Penínsul a, la primera formació coral estable. A partir d'aquest a es va anar bastint el gran edifici del movimen t coral català, generat en el seu estat primigen i pel mateix Clavé per mitjà de la xarxa de societats corals que es van expandir arreu del país, i també fora d'ell, i després continuat per una munió de figures senyeres -entre d'altres: Josep Rodored a, Joan Goula, Celestí Sadurní, Lluís Millet, Francesc Pujol, Antoni Pérez Moya, Joan Balcells, Enric Morera, Lluís Maria Millet, Enric Ribó, Àngel Colomer, Oriol Martorel l, Manuel Cabero, Lluís Virgili, Leo Massó i Enric Gispert, sense oblidar els qui integren la generació més actual- que (en les diverses branques ) han anat marcant progress ivament el transcurs d'aquests cent cinquanta anys d'història . La fita, que tindrà una esperem feliç i fins espectacular celebraci ó amb el protagon isme de tots els estaments que integren la família coral, mereix una atenció molt destacada, atesa l' enorm e importància que ha tingut per a la cultura musical catalana e l cant col·lectiu . Present a les manifesta cions musicals de caire senzill i popular, i també a les de més transcen dència artística -entre les caramelles i el gran repertor i simfonico coral-, el cant coral ha esdeving ut, probable ment, el fet que més ha servit per culturitz ar en el pla musical el país i fins per donar-li un mínim de vertebrac ió quant a presènci a musical estable i regular. La xarxa ingent d'agrupa cions de caracterí stiques diverses arreu de la s uperfície catalana ha constituï t, i continua constitui nt, un p atrimoni de presènci a musical d'un valor inestimab le. Només per això, i al marge d'altres i prou profunde s aportacio ns -per exemple pel que fa a la identificació nacional, la capacitat de crear teixit associati u, etc.-, la fita esd evé d'u- 11 can t coral co• ple lx un seg le l•l g na transcend ència extraord inària. En tm moment de con siderable puixança en molts aspectes, però també d'una certa confusió p el que fa a la seva identifica ció com a movimen t, la commemoració que ens ocupa ha d'esdeve nir esquer també per intentar oferir una visió de prospect iva sobre què ha de ser i cap on ha de caminar a casa nostra en el segle/mil ·lenni que encetem. En aquest sentit, l'aprofun diment en els resultats que va aportar la celebraci ó el mes de juny, dins els actes de l'Any Clavé i del I Congrés Català de Cant Coral, pot constitui r una eina de gran utilitat. 5 65 PANORAMA La mirada del conserje, una interessant aportació a la història del Liceu n Acaba de presentar-se en un acte públic el llibre titulat La mirada del con- serje. Dietari del Gran Teatre del Liceu ( 18621981 ). L'acte, que va tenir n lloc a La Cuina de les Arts de l'Institut del Teatre, và comptar amb la presència, entre d'altres, del president de la Societat del Gran Teatre del Liceu, Manuel Bertrand Vergés, i de l'autor del llibre, Joaquim !borra. Pe r JAUM E COMELLAS 6 66 borra n' ha estat, d ' ltna band a, indu c· tot· i, d e l'altra , l ' intcl-li ge nt r ecopilador i / sclt'ecionad o •· d el mate t·ial que intcgt·n aquest volum i, en definiti va , qui li ha d onat forma i sentit. La miradct del consetje és un bui,datgc de les anotacions que els conseq ;es del Liceu - fi¡,'l.ara que ha tingut un paper molt important en el fun cionament intern d el teal:re baa·rPioní- anaven fent, dia a dia, dc Ics inc-idències viscudes pel teaI re ha a·celoní. In cidèn cies d 'índole v~ariad a que l'autor ha estructurat en aquests temes: les persones, l'edifi c i, l'acti vitat artís tica i l 'enton l, cadascun dels quals, alhora, subdi' idit en a ltres parts específiques. Ai.~, per exemple, en el molt especialment impor·tant capítol d edicat a l'edifici obser vem s ubaparta l s tan cu r·iosos com " Els la vabos", " Els seients", " El gas", " La calefacció", " Les aigües subterrànies", " Les a igü es plu vials", etcètera. O, p e l que fa a )' activitat artís tica , subdivision s amb títols corn "A l Liceu s'hi fa de tol", " E ls balls d e màscares", " El púbüc", etcètera. El volum hu es tat e ditat per l'I ns titut dt'l l 'catre i la Socie tat del Gran Teutre del Liceu, que és lu que ha fo rnit el matet·ial bàsic sobre el qual ha treba lla t Joaquim Ib01-ra. La presentació és d e Ra mon Pla i Arxé. L'autor ens situa en l'origen del llibre i com va n éixe 1· Ja idea d e confegir·-lo. -A partir d e L 'expo .~ ic ió "1 50 anys del Liceu!', que v a tenir lloc al Museu d'Hi¡¡tòria de Catalunya, let Societat del Teatre em dóna una llista de d octunents qne deixa per a l'exposició. Eren unes llistes indicatives i orientatives. En aquest cas, només posav a El llih1·e d el consea·je. Però qumt vaig tenir a la mà aquest material í vaig donar una primera miraik em vaig adonar que tenia un t( Lor excepcumal. Aleshores, per · aquella exposicw se'n va extreu: una. part. 1 un cop passada, va• f er un project e de llibre que • v aig presentar a en Ramon Pla Arxé, el qual em va donar la idr de proposar-ho a L'Institut del T1 atre. I tant en Pau Nlonterde COl en Pep Montanyès van trobar ir· teressant La idea, els va agrada m oltíssim i, en definitiva, la 5M disposició va resultar .fonameni' q a n per arribar a l'edició. Una edició que, com pots comprovar, és molt acurada, i això ajuda també aferne més atractiva la lectura. - E s ti c d'acord a mb tu q u e aquest llibr·c, malgra t la seva extensió - unes 400 pàgines-, és de lectura molt còmoda i grata i que es llegeix amb autèntica fruïció. -Bé, potser m 'es tigui posant medalles si accepto el que comentes. En aque.~t sentit, p enso que el que el .fa digerible és l'ordenament tenu'itic. Per exemple, el su.bcapítol dedica.t a la ca.l~facció pot ocupar tres pàgines. L'es tructuració per temes crec qt.te és cabda.l per f er-lo atractiu. Si no s'hagttés fet així hom tindria nna imatge de l'evo lució d e la tasca individual d.e cada conserge, però no la idea con cr e ta de cada aspecte temàtic. _ ¿Sobt·e quants volums vas haver de treballar? -Exac tament 26, que són els que s'han conservat del període a què es refereix el llibre. - A mi m' ha resultat molt interessant observar com qualsevol tema, per mínim que sembli d'an tuvi, pot convertir-sc en la imatge d'un tot molt complex. - Bé, quan a.nava llegint els volums d e ls llibres dels con serges anava des cobrint nons a.sp ectes que permetien, si ·volies, obrir noves vies d 'investiga.ció sobre el L iceu. Però ett aquest cas només es tractava de mostrar aspectes de la realitat. No fer un treball pròpiament d'itwestigació. M 'he ctdonat qt'e el Liceu té m olts camins de recerc a en cara p e r en cetar. Fins ara la major part de la historiog rafia del teatre s'ha basat en el terna artístic -i és molt lògic que hagi estat així-, però hi ha m és coses per es tudiar. f penso que l'orientació d 'a quest llibre aporta un valor diferent a la ltistoriografia.. No es tracta aquí de la història d el teatre, .~inó de la ín.frahistòria que d eia Ortega y Gasset, que .fa possible la història. El llibre no fa anà.lisi, perquè no és el seu objectiu. Però mo.~tra. que el tema de la calefa cció pot ser material per a la investigació historiogràfica. - Quina diferència hi ha ent1·e aq uest fons documen tal i el que nodreix els Annals que està r ecopi- .Joaquim lbÓrra ]an t en J aume Tribó? - Els Annals d el 1'ribó són un material bàsic ig ual que el recull que v a .fer en Pau de Nadal del període 1947-1997 e ditat p er Arnies del Liceu. A mi m 'han servit molt -i de fet hi estic tre ballant-, i p er tant els conec. Però bàsicament se centra en la part artística. L a mirada del conser·j e a cara aquesta parcel·la i dia a dia esmenta les obres que s'interpreten i el repartiment que hi ha. Però el que seria. absurd és posarlw en aquest llibre quan en Trib6 ho està. fent amb e ls Annals i a més ho fa amb u.n gra.n rigor i serietat. Per t.ant, t.é el p es d'un treball nwlt valuós, confirmant molt ca.da dada que s'hi aporta. Per això en el num llibre h e pre.~cinclit d'aquest ltspecte, per evitar duplicacions quan es publiquin els Annals. _¿T'han sorprès especialment algunes coses que has trobat? - Hi ha hagut moltes coses que m 'han fet replantejar idees que tenia sobre el Liceu. Per exemple, el que es refereix a la reconstrucció d esprés d e l'incendi del1861. En aquest sentit, crec que el més desta.cable és veure que darrere del teatre hi hav ia una sèrie d e t reballadors que fan possible que cada dia s'aixequi el teló. De fet, això és u.na cosa que ja sabem, que passa a.l Liceu i al Pa.la.u i on sigui. Però poques vegades tenim consciència del que suposa. No sé, hi ha coses com el pobre home que se sui:cida, que és u.n passatge desagradable, i t'adones que aquestes vides a ·vegades les tenim tan a prop i a ·vegades tem distants dins del mateix teatre. O quan va arribar la guerra civil, feia el segui- ment dels treballadors. Curiosanllmt, en el p eríode de la guerra el llibre es deixa de fe r, no se sap p er què. 1 en tornar el 39 veus que hi havia els mateixos treballadors. I un a un els has d'anar descobrint i a la fi hi ha un treballador que no apareix. H o fa al cap d'un any... ; h avia estat en un camp de con centració. I t 'imagi nes l'alegria que devien sentir e ls seu s compcw ys. T és e n aques t sentit que he cot~fegit la d edicatòria. -Una d edi catòria, qu e r ep r oduïm p el seu valo r: " Al bomber Tima, a la fregadriu Fa ny i a. tots aquells qt.te han treba.lla.t i treballen al Gran Teatre d el Liceu." ¿E] lec to r c¡u e ll egeix i acruest llibre drscobrirà un altre Liceu? - Jo crec que sí. No sé si serà un Liceu m és ent1·anyable o no, i no sé si li oferirà alguna emoció. Però sí qtLe veurà altres asp ectes del teatre dels que tenim assumits. -Ser à una imatge del Liceu al rna r·ge del tòpic... -Sí, no hi ha res de tòpic. Hi ha alguna cosa -com la bomba.- que és un .fet ja conegut. Però tw se'n té la visió des de dins. El lector no es pot imaginar que l'endemà de la caig uda. de la bomba, la preocupació principal d els tre balladors fo.ssin les taques d e sang que havien quedat. - E l dramatur g Arnol<:f Weske r va dir que una cuina d'tm r estaurant p ot t·cflcctir Lot el món. ¿Les anotacions d els con serges també most1·en to l un món? -Sí, n'estic segur qu.e sí. Penso que una aportació com aquesta és important per a la mateixa institució, estigmatitz ada pel terna de relitisme mític i tòpic. Aquesta idea de ser utl lloc molt elitis ta -idea que d'altra banda s'està diluint.no imped.eix que al d~rrere hi hagi v ida. per a una gent que la necessita. La reconstrucció del Liceu , de.~pré.~ del 1861, va donar feina a gen erac ion.~ de paletes per C01lLÏnuar les millores del teatre. Generacions de floristes han viscut del teatre. I és que el Liceu és una institució molt imbricada en la societat. L 'apel·laci6 d'elitista, de fet és un reduccionisme. I tampoc no nego que en part sigui veritat. Però hi /ut més co.~es. No tot és blanc o negre absolut, i per tant cal anar mé.~ enllà d'aquest maniqueisme. 184 7 67 I Concu~s Internacional de Quartets de Corda de Bordeus Un triomf absolut d'Aiain Meunier Del 14 ol 19 de setembre de 1999 va tenir lloc el I Concurs Internacional de Quartets de Cordo de Bordeus, que dirigeix Aloin Meunier. Per CARME MARTÍNEZ g r a n vi olon ce l-li s ta fran cès Ala in Meunj er h a s ubuL p ass ar, amb l'efi càcia i el savoir faire que el car·aclerilzen, " de -segons les seves pròpies para ules- E 184 8 68 J l 'aig ua d el s c ims al cim d e ls g r a n s vin s", e n LI·aslladar el prestigiós Concur·s lnte rnacionaJ de Qua r·tels de Co rda d 'E via n, br·esso l munlanyenc de Jes més pureb aigii es min e r a ls, a Bord e us, capita l d e Ja r egió on es produe ixe n a lr,uns d els millors vins del món. ' El Concnrs d'Ev ian -explica Me unie r-, que va n é i xe r e l 1 976 i que, fin s al 1997, va con vocar-se biennalment, tot arribonl a ser reconeg nt com. tuta man~fe.~toc ió molt seriosa en el món dels conct.Lrsos internaciona.ls, un bon elia. no v a trobar els din ers n ecessaris p e r co ntinuar t e rtint Llo c a E v ian, p erquè els seus parte naires ·van d ecidir veure'l créixer en un altre lloc." La discr eta explicació d 'A iain Me unier, fruit d e Ja seva provcd >ial elegància, omet el feL (un sect·eL a cri ts en els a mbi e nts mus icals) que v a se r e l ma u•i x R os Lropòv iLx, " p a tró " d e l Fes ti va l d ' E vian , qui, gelós de l'èxit al qual Me unier i el seu equip havien dut el con c ur·s i d e l ' ate n ci ó que la pre msa declir a va a l concurs en d e trime nt del festival, va mow·e els fils neccssa t·iA pe t· desterrar el conc u•·s del seu t·eialme. S'impos ava , don cs, bus cat· una no va se u. " Vaig esc ollir Bordeus després d e f er un petit 'lbur de França dins el meu. cap, d 'entrada p erquè ·volia una ciutat amb un nom simbòlic. I trobar a França zwa ciutat amb urt nont m és simbòlic que Bor- fOTOs O. VIVtiH d eus és difícil! És un nom qu e el m ón sencer conei:c i que representa la tradició d 'un product e que ha arribat al refinament m és gran. Vaig p ensar que seria ideal aliar el refina.ment extrem d el p ensament musical, que es tradueix en el quartet de cordes, a mb el refina m ent d el v i d e Borde u s . A qu e.5ta és l'anècdota. El principal és que Bordeus és una bella ciutat clel segle X VJJI, és a dir, d e l'època del naixem ent clel quartet d e cordes. El Grand-'l'h éc'ltre d e Bordeus, una m eravella absoluta., data del 1780 aproximada m ent: el moment en el qu.al la. forma musical d el quctrt el de cordes s'elabora amb ntés intuïció i pren la seva dimensió d efinitiv a, d e la mà d e Haydn, Jl'fozart, Bo cc h e rini ... E m se mblav a, doncs, p er moltes raons, el lloc ideal. La ciutat va acolli r el projecte d e seguida, tot considerant-lo interessant i se'l v a f er seu." P el que fa als p a tt·ocinador·s, tema cabdal, eaJ dir que es va n entu.siasmar amb la id ea fin s i tol aJl ans que l'alcaldia es manife stés : es pecialmen t el Mécéna l Musical de la Socielé Gé né t·ale i " un quartet de grans chaleaux: Chateau 1-Jaut-Brion, Chat.ea.u Mouton Rothsc h.i ld , Chat eatt d'Yquem i Lajite-Roth.~child. És impressionant, és com un qzwrtet d ' Stradiv arius ... N o faig broma, rto - r e ma•·ca Me ut1Íe r·-; això representa w1.a m ena de re- f i nament , uno mena de cullura, que estem al ma. teix nivell. En lo meva opinió, pe. rò, és pot abusar més i arnb resul. tats m és positilt¡ d e l quartet dr cordes que d'a. quests vins ... ". Des prés d'un¡ inte n s a se lman¡ de conc urs ja r· podia fer la "criJ· n ica d ' un h il a nunciat" , un èxit presagiat Jlt! toles les fa vot·ab]es condicion· e- nunciades per Alain Meunier tlel J4. al 19 d el passat mes d, setembre una quinze na de quar· lels participants, vinguts de Iol e l món , i un públic e nLusia,l• que va omplir de gom a gom d Grand-Théiitt·e durant tol e~1 cadascuna d e l es eliminatòrir· van demos trar '"que la partida s'ha g u.anyat p e l que fa a la «mudança », i p el que fa a L'aco· llidafeta. p erla vila, pel públir. Jo no esperava -reconeix Meu· nie r- aquesta afluència.. N(l m 'esp erava aquesta resposta d els borde lesos, i d e gent que ha v ingut d e tot França. Tambi cal parlar d e la resposta deiJ candidats, que han entès que lc història d 'E v ian trobaria conti· nuaci6 a Borde us, i que han d escobert m erav ellats aquesta ciutat, aquest teatre i la sera acústica, a bsolutament deliciosa, ni massa son ora ni rrws5c seca , u na a cústica que p ermrl escoltar p erfectament tot el qur passa a l'escenari, cosa impor· tant també p er al jurat. Ai.tí que p enso que l'operació ha e.1· tat reeix ida.'' . D e ls guau ys dr l'ope ració, Meunier vol, genero· s ame nt , f e r-hi participar Lol· hom. " No v ull dir qu,e hem g tLanya.t. Tothom ha g tLanyat. Tots els qu.i hem ving ut a Bor· d eus hem g uanyat: els quartets, el públic ... I el primer agua· nyar he estat jo. Perquè he rebut molt de tot i de tothom. Jo PANORAMA eus uno hura, :L ma. Eni~ ó, pe. bu$ar resul. ~ itim . t dr d'a. " [l'una ~~ant J3 "Cro·. t• èxit :ltpe! icion. Jmtr les dt quar· de tol s ia~u om d o tes 1 tòrir, f. rtida . a la l'a.co· lftblir. Meu· ~·No oosta t qu1 àmbi t del• (ue ic !:On li· r lwr. ~teste sera !lici& 'lUSSD ~rmet rl qm npor· Ai.ri w eJ· ys dr ¡nero· tol· !tem nyat. Bor· tell. gua· re re- m. fo voldria considerar el concurs com un punt d 'intercan vi. I la moneda d e canvi és la música, així que es trac ta d'un valor infinitam ent estable." Dos ju•·ats han conredit els pre mis d 'aques t I Concurs de Bo•·deus . Pres idit pel vete r à Sigmund Nissel, segon violí del llegendari Quarte t Amadeus, i integrat per Mi lan Skampa, no menys veterà viola del no menys llegendari Qua•·te t Smetana, els violi nistes Syl vie Gazcau i Pavel Vernikov, l'Am e •· ic a n St r ing Qua•·tet al comple t , i Ja per iodista Syhrie Bon ie r, e] ju •·at dels "practicants", tal com Meu nier els anomena, va atorga t· el prime r Gt·an Premi i el pre mi del Mécé nat Mus ica l d e la Socié té Géoéeale, d es tinat a J'e m·egistram e n t d ' un CD, al Quaetet Belcea (Gran B•·e tanya); i el Segon Pr·emi , ex-aec¡uo, als quartets Hat·id (EUA) i P •·om e teo (Itàlia). Altres recompenses van ser concedides al Quarte t H ar·id (Premi de la ACEM a la millor interpre t ació d'ob t·es hi s tòriqu es del segl<> J\ \. i Pt·e mi d el Ministeri de Cultura a la millor interpre taí'ió d e l'ob t·a e ncàtTCC del concurs, Morphing, del compos i to•· Ch t·is t ian La u ba ) i al Quarte t Joh annes (P t·emi dc la SPEDIDAM al m il lot· q uartet francès). El ju rat cie la premsa musical i n te r naeional, p •·esid it per Antoine I,ivio (u11 dels " paLrial'qu es" del concurs, lligat a la seva històda d e¡; dels inicis) i del qua l vaig teni r l' h onot· de fo r·mar pa r t, va roncedit· f" l seu p remi al Qua r·tct ll arid. " Que per què co nced eixo ((wla importàucia a La prem.sct? f o dono importàn cia , d'entrada, a le.s person es que co11 vido, perquè les considero p ersones d e gran qualitctt, tant si {ps convido al jurat de la premsa com al jurat el e I s "pr a et i e ant s» - •· e s p on Meunier-. J o els anomeno així i rw pas «mrísics», perquè considero que són músics els m embres d e tots dos jurats. Hi ha doncs, del costat cleljurat d e la premsa., molta co mpetèn c ia, fins i tot en la pràctica material de la música." Una a l.tt·a de les ot·iginalilaLs del concu •·s és el concert p rotagon.ilza t per alguns mem bt·es del jural. " Vull demostrar -explica Meuni e r - que u.r1 j11rat 110 és .sempre Ltn g rup de ·vells d e cabells blancs incapaços ja de dur a terme una vida musical activa. Cal que hi hnoai sempre cert es persones diguem-ne venerables; però w1 jurat ha de estar formal en gran part d e p ersones que viuen la seva pràctic,a musical de manera intensa. Es clar que és tota una aposta, el fet de d emanar al jurat qu e després d e passar-se tol el dia escoltant els concursants, a fet nit baixi a l'arena." P erò el resultat de l'aposta no va pode r ser millor. El genial American String Quartet va ofe rir un concert memorable. "Són verit ables professionals. Són millor que professionals: són artistes veritables, saben que poden passar un d ia esgotador al jurat i després tocar a la nit i f ernos plorar a Lots d 'emoció amb la bellesa de les seves i nterpretetcions." Sylvie Gazeau i Pavel Ver nikov, me mbres també d t> l jural, el mateix Alain Meun ier com a clirectoe del concut·s i el Yio]a Tasso Adamopoulos van afegir-se a l 'Am erican S tring Quartet en una vibrant inte rpre tació de l'Octet de Me ndelsso hn qu e ' ' a po sa r el t ea t r e d e mp e u s. "A ixò també és bo - indica Me unie r- p er als joves qu.e participe n en el con curs, perqnè l'endemà del concert, quan reprenen els seu.~ llocs d e candidats, ho fan cunb lct impressió que les persones c¡ne .~6n assegudes al jurat per escoltctrlos són rea.lment al sen lloc. I a més, ha.n compartit a.lg unu cosa amb ells. Saben que el jurat ha baixat a l'escenari, ha competrt.it el trac, ha compa,rt il l'angoixa. I això està molt bé." Do s concerts més van teni r· lloc durant el concurs: el del quat·tcL que va guanyar el Gr·an P r·emi de l'edició anterior (el Quartet Ad Lihitum, de Romania ), i el con cert final dels pre miats en l'edició d'enguany. L'èxit anima ja Alai n Meu nie r a posar en marxa a ltees activiLats a l ' entor n d el concu t·s . " ¡l{'agradaria fer alguna cosa p er a la pràctica. amateur. Que l'any en què n.o hi ha. concurs es pug ui organitzar una trobada entor·n d e la música amb q~tel­ com. extremament preciós, com és el món dels amateurs, i que el món clels professionals m enysprea massa sovint. Si. continnem negligint la relació amb els amateurs, arribarà wt moment e n q,LLè no vindran als concert s; es quedaran a escoltar discos a casa seva. i és una llà s tima. Ca l e n co ratjar la pràctica amateur. I aquest país 110 11'ha sabut mai. El quefa és en co ratjar 1111 mode l d e fals profess ional: persones que, després d e passar rwu o d eu a11ys de la seua vida estudiant miÍsica, acaben d eixant-la d e costal i no hi pensen més en la reslct de la seva vidct. Això d elata un fracàs total d e l'educació musical. ./o no dic pas que canviaré l'es tat. de les coses, p erò vo ldria, .fer r ec ordar que la p r àctica. a ma t e ur és allò que en.~ nodreix, és el nostre públic, és el f ervor. I el fervor, quan és present a la sala, és un regal imme11s. l-lem d'honorar aquest rega l tenint orelles nosaltres també per a aquestu gent que fa música. Voldria que això es despert i a Borde us , qu e e ls a mate uns pensin que aquí lrobcu·an un lloc d 'acolliment , wt lloc de rej1exió; crec que abans hi havia una societat d e música de cambra a Bordeus ... Jo voldria que el concurs sigui pat'tl'nai t't' d e tot allò que vibra p er la música en aquesta ciutat, que esd eving ui ti1W mena de lab o ra/ori eles d'on es pugu.in llan ~·c,· idees." ¿voldda, Alain Me un ic r, re ssu scitar aqu e1l a è poca gl01·ios a e n q uè l a gen t uesroJJI'ia a casa seva les simfonies de Br nhms in le r· pretant-les u ) pi ano 1:1 quatre man s? " Per (¡u è no ? Cal fer que la música torni a esdevenir; abans d e res, nna pràctica. Recordo un cert p olític francès, minis tre de l'E ducació Nacional, es d eia Edgard Faure ... Deia: «fo toco el piano ... , molt malament. Però fins i lot tocant molt malament , allò que jo faig és insubstituïble» . 1 crec que Lenia profundam ent ra6. Allò que ell v i via al se u int erior tot produint aquells sons, tot confrontant-se u la partitura, era una experiència insubstituïble i extremament enriquidora." 1omés queda desitjar des d'aquí qu e l'{·xit de l es prope res (•diei<>ns del Concu l's de Bordeus vagi in crescendo. É s el que mereix aq uest admirable esdevenimen t m usical , un model d'or ganitzaei6 im peca hle gràcies a la infa tiga ble i generosa declicaci6 d ' un equ ip humà excepc ional, coot·di nal amb ta lcn l i precisió per· Alain Me unit>r·. 184 9 69 PANORAMA MIKRO KOSMOS In memoriam M . Victòria Rodó 184 10 70 Qualsevol acte musical públic és lo culminació d'un llarg procés, iniciat en lo ment del creador. En l'endemig, hi ho hagut lo intervenció d'un nombre no escàs de persones que han estol anelles d'uno cadeno imprescindible fins o arribar o lo celebració del concert concret. Uno sumèria llisto de mots pot suggerir ol lector lo complexitat d'aquell llarg comi: mànagers, intèrprets, copistes, soles de concer1 -amb lots els seus recursos humans i d'infroestrucluro-, hosta latge, restauració, transport, publicitat, dissenyodors, impressors, fotògrafs, etc. Lo natura lesa especial de lo concreció d'aquesta dedicació plural (un acte artístic, en un dia i hora concrets) reclama en els qui hi intervenen uno vocació més enllà de lo simple obligació laboral, bé que, sovint, els qui exerceixen aquella vocació són desconeguts del gran públic. Uno d'aquestes persones ho estol lo senyora M. Victòria Rodó i Trios, lo qual mori el proppassat dia 1 de gener. Durant trenta anys M. Victòria Rodó exercí uno exemplar tosco de promotora de publicitat, iniciada justament en el pretèrit Departament de Publicitat del Polou de la Música Catalana creat l'any 1965. I per les seves qualitats fou altament valorodo i estimada pels responsables d'organitzacions musicals i per o lts còrrecs empresarials, que hi troboren uno interlocutora d'un tracte i un senyoriu exquisits. M. Victòria Rodó no solament estimava lo seva feina, sinó que la convertia en un acte creatiu, en tenir com a fito l'obtenci6 de col·loborocions publicitàries de gran categoria com o suport dels programes de mò de lo configuració més diversa: des d'un simple fullet fins o catàlegs generpls d'un cicle. Es provo de l'afirmació precedent (amb uno incidència variable en el decurs dels anys) el testimoniatge documental publicitari dels programes de mò de concerts dels darrers trenta anys; tant els de la vida musical barcelonina (pràcticament, gairebé els de lo totalitat de les entitats organitzadores de concerts) com els de molts cicles d'altres comarques catalanes i de centres peninsulars (simbolitzades, Iotes, en els festívols de més prestigi). M. Victòria Rodó assumia corat¡·osamenl e ls reptes; i en vencé mo ls: des d'aconseguir -en hores esquerpes per a lo cultura del país- publicitat en català per o publicacions en cotolò, fins a lo selectiva orientació del seu treba ll, tot passant pel compliment temporal indefugible inherent a uns productes que l'exigeixen per nolura lesa. La seva mort inesperada ha colpit profundament e ls qui lo tractaren i en tots ells romandrà el record de l seu captenimen t exemplar. Pere Artís Joan Guinjoan, investit doctor honoris causa p er la Universitat Rovira i Virgili de Tarragona l compositor Joan Cuinjoan ser investit doctor honoris cauE sa per la U ni versitat Rovint i Vit·gili va de Tarragona. L'acte va tenir lloe el passat 29 d'octubt·c. El composilot; nascut a Riudoms, va pronunciat· un discu•·s en el qual des¡wé~ d'ugrau· Ja distinció, qualilïcada pet· ell com una de les iHusions més grans de Ja seva vida, féu una lnlllscendent meditació sobn• Iu r cu litat dt> la música dels nostt·es clics. 1~ 1 lema de la dificultat de comunicació de In música d'avui amb l'especl!tdor d'avui va cenlntr en gr an mt·s u•·n el parlame11t del composito•·, •·ra lit al vista pe1· ell tant des de la C'Ondici6 de composito•· com d'intèrpret avalat per w1a llarga trajectòria dc més de viot anys dirigint concerts d'indole i caracte.-istiqucs diverses i gairebé sempre vi nculats a la mú&ica contemporània. i\lés cndavunt, rn l'I seu djscu t·s va mostrar· la imatg<' dr la seva praxi ct·eativa, dc la seva considet·ació com a autot· d'una mítsica pusona l exponent fidel dels seus con ceptes estrlics. Finalment, va assenyalar que malgr·at el IJ·ans- curs dels anys, manLé "la il·lusió dt• la joventnt p er continuar aque.u camí de recerca, amb l'esperanço d'escriure encara molta música.. :· Va set· contestat p er la doctora Mercè Jot·dà, cap del Departament d ' Història i Geografia, q ue és el que havia apadrinat la con cessió deltí. tol al compositor. L'aelc va ser clos per un disrur· del rector de la Universitat Ro,~ra Virgili, doctor Lluis Arola. El duri fom1at pet· Xavier Coll -guitarraMonlsenat Gascon -flauta- va in· terpretar l'obra Màgic del mateu J oan Guinjoan. • Alfons Reverté Casas, direcLor assistent de l'OBC lfons Reverté Casas acaba de ser nomenat nou director assisA tent de l'Orquestra Simfònica de Barcelona i Naciona l de Catalunya. Amb aquest nomenament es reforça lo base ortlstica, integrada, juntament amb aquest músic, pel titular lawrence Fester i el principal director convidat, Franz-Paul Ç>ecker, mentre que es confirmo Angel Jesús Gorda com o concertino. Alfons Reverté Casas va néixer a Barcelona en el si d'uno familia amb tradició musical -el seu pare és membre de lo mateixa OBC- i es va formar ol Conservatori Superior Municipal de Barcelona, on cursà clarinet, harmonia, composició i direcció d'orquestra ol mateix temps que estudiava Dret. Va ampliar estudis de direcció orquestral o Anglaterra amb George Hurst, cap del Departament de Direcció de lo Royal Acodemy of Music de londres. També ho treballat amb lowrence leonard, Robert Houlihon, Rodolfo Sag liemben i i Mi chael Rose. Actualment és director de les orquestres del Centre d'Educació Musical Diaulo i de lo Jove Orquestra Municipal de lo Garriga. Com o director, ha col-laborat amb la Jove O rquestra Naciono de Catalunya. Ha dirigit I'OBC, Orquestra del Gran Teatre del liceu, Simfònica del Va llès, Orquestro de Cambra de Cervera i Bonda Municipal d~ Barcelona. Ha estrenat l'òpera El paradís de les muntanyes de Jesús Rodr(· guez Picó al Teatre lliure i El pe!i1 escuroxemeneies de Benjamin Bnt· ten ol Teatre de l'Escorxador de lleida. • Presentada la Gran Enciclopèdia de /a Música caba de ser presntadcL ofidalment la Gran Enciclopèdia de A la Mús ic a. Es tra cta d 'un impor- J fdutt .tra. ~ur. ra- a initeil tant projecte e dit orial promog ut p er Enciclopèdia Catalana , l'obj ectut del qual és p o.,ar a l 'abalit del lector ccttalà la primera obra d 'ac¡u.estes caracteri,tiques editada no sols n cusa nostra .~inó a tot l'Estat espanyol. L' ambició i e rwerg(l(/nra d e la iniciativa es constallL amb eL' guarismes que tot sef:,'llit .~'ofereixen . L'obru. posndc1 a feL venda const.n de vuit volwwl que comprenen mt total d e 8.000 pi'tg in es , a.ml) 9.000 entracles, 3 milions de petraules, 4.3 00 il·liL .~I. racion¡¡ i 40.000 referències d 'ínclex11. A m és, s 'ofereixen 2 CD-.Rom que inclouen la totalitat del text, i una discoteca cle 100 CD amb un total de 120 lto res d 'artdici6. La G1"8JI Enciclopè dia de la Mús ica és una obra creacla ex noYo, no es balla p er tant en ur1et altret a11terior sotm esa a rm procé., cl'actuc¡lit:sació, revisió o ampliació de t•ontinguts, sinó que s 'orig iuct e n e l mateix equip editorial q1te la promou. El fons diuogriiflc proced eix del segell Naxos i pel que fa a ln música cutalnna , ll o m compta amb la cabdnl aporwció cle Cautlrmya Mítsica. Temà ticam e nt., a qnesta e n c iclopèdia a /Ja sta cl('S del ¡>assat més remtJt fins a, l 'actualitat i tots els àmbits culturals universaL' i totes les varieta.Ls musicttls. Òbviament, lwm /rifarà tm tJsment. esp ecia.[ de lct mlísica catalnna. Els dos CD-nom compre ndran dos tipus de conting uts clij'e rent11. El primer, tot el text de l'oiJra, ír~>­ dex, r ecu.ll d 'obres, arbre de la mrísi ca, etcèt e rn . El segon irr- l clarinetista tarragoní Josep Soncho va guanyar el primer E premi absolut de lo Krzysztof Penderecki lnternotionol Contemporony Music Competition, celebrada el passat setembre o lo cíutot polonesa de Cracòvia. El premi estovo dotat amb un milió de pessetes, amb concerts o Vorsòvio i Cracòvia. A més¡ va aconseguir un altre premi en o categoria de duets, amb lo pianista canadenca l ila Goilling. El jurat estovo format pel mateix Penderecki, Ma ry Stolper, Morta Ptoszynsko, Morek Stochovki, Geoffrey Modge i lvon Monighetti. Josep Soncho, que té un destocodíssim currículum de formació i actuacions, és el primer músic i clarinetista espanyol guardonat amb aquest premi. El repertori que va defensor va incloure obres de Marcel Chrirznski, Donatoni, lutoslowski, Maxwell Dovies i Albert llonas. • clourà tots eL'i exemples rmLSicals necessari.'i p er fer enten edors els aspectes mé.s tècnics de l'obra. La d iscoteca es divideix e n 80 CD dedicats a la música universal i 20 a la mús ica catalana, tots Pn edició exclus iva p er a. la Gran Enc iclopè dia de la Musica i tots rmrb protag onist es del mà:tJim nivell artístic. Dirigida p er ] esus M. Giralt, la direcció c ientífic n és a c ura tle Francesc Rovira i Víc tor S ole r, i /rom compta amb un consell as:~es­ sor en el qual figuren destacades p ersonaliJat.s de la mrísica CCitalana. • Carta al director Des q ue es va c remar· el nos tre Gran Teatr·e del Liceu, i més ¡·eiteradamenl a q uests últi ms mesos, e ls mitjans d e comunicació ens han anal bomba r dejant amb repor·talges, a nun ris, ar·tie les ... relac ionats amb el Teatre, com a símbol de la nostra ciutat d<· Bat·<·clona i com a seu del gèner·e opedstic. Ara podem dir· que ho cOJle ixc m tol sobre e ls seus 150 anys d'històt·ia, la srva estructura ar·qu ilectònicu, dis tribució i decorac ió inte i'Ïor·, els seus gm·enls, direclot·s ... i, so lH·etol, dc Lots els c anlunts que han desfilat pel seu sumplu6s escenur·i. Tot això és molL lloable, però l no hi trobeu un gmn buit, a l' hora de ¡·eparlir· els mèrits? M'eslic refe r·int als músics. No se'ls ha donat rap tipus d 'impot·Lància, potser pe l fel Josep Sancho, primer premi del Concurs Penderecki que estan soterrats en el fossat. No obstant això, e l paper de l músic és l'essència del teatre de l'òper·a. Ells són e ls fonaments e n què recolza l'espectacle d'aquesta gran urqui tt>ctura operística. Cr·ec que és una falla de valoració a la seva professionalitat, al seu treball diari i dur, no referir-s'hi ni cin c minuts. Ni interessar-se pel seu estat d'ànim e n haver pet·dul e ls seus instru ments e n l'incendi. E sct·iure aquestes línies e r·a un deure p endent, per ho me n atjar i r eivindicar la importància que han tingut, que te uen i que tindra n els múl!ics en el transcur·s de la his tbri u del Cran TeaL1·e del Liceu. Cristina Torres i Mallol Premi per al compositor Miquel Pardo 184 l rom ¡>ositor ca talà Miquel Pa1·do v a g uan y ur e l primer pre mi del 11 Concm·so de Composic i6n C01·nl Ciudud de Vigo. Uacte de lliurame nt va te nir lloc el dium engt~ 7 de novembre a l a sala de cou certs de l Centt·o Cultural Caix nvigo, presidit pe r l'alcalde la dulnt, Lois P é1·ez Castrillo i aln·es nulor·ilnts. Uolll'a premiada, p e r a cor a t:appella, està bnsada en el Le ma po¡mlar g ullec Vexo Vigo. Miquel Ptwdo, gu urdonat recentment per la Xwila de Galícia, és m e mbre de I'Associuci6 Catalana de Compositors i cntedràtic d ' harmonia d e l Con11er va tori Professional de S abadf'll. Tamb ~ exer ceix de c r ític per a la "Revista Mus ical Catalann". • E Corrigenda l~ n l'article Notable nivell al I V El Primer PalaiL de les pàgint>s 22 i 23 del número 182 de "Cntalunya Música/Revista Musical Cutula na", del mes de deS<•mhr·e dc 1999, e n el titular del •·equadre s'esmenta el nom dc Paul Sche r·er·, pe1·ò havia de dir· Benjamjn Sche ret·. La R edacció de la •·evis ta lamenta aquesta er rada. • 11 71 TANGENTS El mestre Pich 184 12 72 A mig desembre, com corresponia, el Conservatori va fer un acte d'homenatge ol mestre Joan Pich Sontasusono, antic director del Conservatori, que va morir uns mesos abans en l'any que s'ho escolat. Al mestre Pich l'evoco sempre com o molt bon director d'orquestro i amb un do especial per dirigir Wagner. Quan érem joves ens sabia greu que, pràcticament, dirigís l'Orquestro Municipal només un cop l'any. L'homenatge va ser molt encertat, perquè més enllà de lo seva trajectòria com o director i pedagog ens va oferir un programo musical dedicat o lo seva faceta de compositor. Cançons, obres corals, duos per o violoncel, peces per o piano van desfilar pel programa. Ens va captivar el Preludi 78, obro que havia dedicat o Liliono Moffiotte i que aquesta pianista va interpretar amb toto propietat. Uno obro per o violí i piano, Arroró canario, amb Agustín León-Aro i Carme Vilà, o més d'un Temo i derivocians, homenatge o Bartók, van també destacar. On les llàgrimes jo van pujar ols ulls va ser en l'esclatant interpretació de lo seva sordona Sant Jeroni de Jo Murtra, o càrrec d'uno cobla constituïda per a l'avinentesa, amb Jordi Figoró de tenora solista. L'evocació del bell paratge badaloní ens va fer enyorar tantes coses!: el record del músic que ho passat i ens ho deixat pàgines exquisides¡ el loment perquè no es programen més sovint les seves obres i el d'un futur possible com és comprovar uno altra vegada que uno cobla de concert és un conjunt exportable o tots els festivals folks, ètnics, com es vulguin anomenar, de tot el món. Aro que hi ho uno Direcció General de Cultura Popular o veure si se n'adonen, i encertar-lo és fàcil: només col que parlin, per exemple, amb Manuel Oltra, Joan Lluís Moroledo i el mateix Jordi Figoró per esbrinar amb qui i com fer-ho. Jordi Maluquer Present~t un llibre sobre l'Orquestra de Cambra de l'Empord¡¡ a seu del Consell Comarcal de l'Alt Empordà va ser el marc que L va acollir lo presentació del llibre 10 ANYS AM.B titulot 1O anys amb l'Orquestro de Cambra de l'Empordà. Es tracta, tal com anuncia el !ftol, d'un volum en el qual es fo un recorregut molt ben estructurat pel primer decenni de lo història d'aquesta formació. Els autors d'aquesta obro són Carles Ayats i Maria Mercè Cortiella, que exposen, d'una bonda, l'essència i model de l'orquestro, i de l'altra la ingent activitat desenrotllada en el decurs d'aquests deu anys d'existència. Editat luxosament, amb un exquisit disseny i molt ben dotada en el pla de les il-lustracions, aquesta obra esdevé una referència impagable per situar la realitat d'aquesta formació. L'acte va ser presidit per l'alcalde de Figueres, senyor Armangué, els autors, membres del Patronat de lo Fundació Orquestra de Cambra de l'Empordà, un representant del Ministeri de Cultura i el director i fundador de lo formació, Carles Coll, el qual va ser objecte d'un explícit reconeixement per tal com no solament va posar en marxo aquesta empresa sinó també per l'esforç que ha endegat o mantenir-la i potenciar-la durant el decenni d'activitat bigarrada, complexo i de caracterfstiques paliformes, en el qual la presència arreu del total de la comarca em- Ha mort Xavier Turull punt dc Lancm· aquesta Pdic:ió A ens arriba la trista notícia dn la mor t del violinista, pedagog i rompositor Xavier Tur ull, esdevinguda el passat dia 22 de gene r·. Estretnmen l r-elacional amh el Palau -<'Om a Yocal de la Junta Di recti"a de l'Orfeó Català i de la Fundació Or·fe6 Català-Palau de la Música Catalana i mrmbre del Consrll Editoria l de "Catalun ya M úsiru/Rr, is ta Musical Catalana"-, la seva figura ocupava un lloc destacat en la 'ida musica l de la nost1·a c·iutat, com a conseqiiència d'una lla r·ga i fr·urtífera trajectòria artística, excr·cida fins a l dan·e1· moment amb par·Licuhu· competència i eficàcia en totes 14:11 branques musicals en què fou artiu. Al mateix temps, ca l J'c rnar·car· Iu seva exlt·aordinàr·ia qualitat humana, unànimement vu lontda per tols aquell¡;; que tingueren el pr·ivilegi d~ la seva amistat. En la pr·oper·a cclició, "Catalun ya Música/Revista Mus iral Calérl unn" evocat·à la seva pcr·sonalitat arnb l'extensió i el detall qut' la seva dimensió musical i humana es mcr!'ix. Que 1·eposi en pau! • pordonesa ha servit per projedorhi la gran música. En tot cas, l'am. bició d'aquesta orquestra, moll ben explicitada en el llibre, l'ho menat o actuar de formo prou sovintejada a l'estranger, en gire¡ d'uno envergadura sorprenent. Nascuda amb un model obsol~­ toment atípic en el context de lc música catalana, amb el fet especialment original d'implicar tol e teixit ciutadà de l'àmbit en el quo es justifico especialment lo seva actuació -tota lo comarca empordanesa-, aquests deu anys ho sabut ser conseqüent amb gran exactitud ols principis originaris que són alhora justificació de lo seva existència -com s'ho apuntati també el seu suport irrenuncia· ble. • Veredicte del 2n Concurs Joaquim Maideu L es obres guanyadores de la stgona. edició del Concurs tle Composició lle Música lle Cambra J oaquim Maideu (concurs p er promoure la composició d'obres tlt m úsica de cambra p er ser inter· pretcules per estudi~nts de música) vcw ser les següents. En la cate¡rtr riu A (estudiants de 12 a 16 fmys): primer premi (100.000 pe~' setes), Francesc Teixidó p er l'ob111 Quat·tet e n Fa; segon prPmi (50.000 p essetes) ex-aequo, }on· quíu Yu.yte per Burlesca i l sabtl Mecliua per Para ules. En la cattgorin 8 (estudiants cle 8 a 12 uuys): primer premi (1 00.000 pe'· setes), declarat desert; segon pre· mi (50.000 pesset.es) ex-aecrno, l sa.IJel Medina per Cinc pece~ i Francesc Teixüló per Cinc p erite, danse¡,¡, Els premis es vw1 a.Lorga.r el pa~· .~a.t 22 de n ovem.IJre li. Vic ell "" n.et.e en què es vtw interpretar les cum¡uJSic ions g u.anyallores del 1998. • ordà 50- CONVOCATÒRIES V C9NCURS D' INTERPRETACIO ~IUSICAL. Convocat pel patronal UArjau i UAu.la de ~Iúsica del Col·lebri Canigó, lú poden participar tots els instrumentistes de qualsevol instrument (es \'alorarà el factor int e rpretatiu ) m e nors d e 30 anys, segons aquestes modalitats: intet·{>re lació individual (4 categories), música de catnbra (2 catego..ïes) i música catalana contemporània (2 categot·ies) . S'atorgaran divet·sos ~pre mi s entn: l es 215.000 i 10.000 pessetes. Alnb dues ¡H·oves, el concm·s timh·à lloc entr·e el 24 de març i el 2 d 'ab•·il. Per a més infot·mació: UAnla de Mítsica d e Canigó. T e l.: 616. 87.49.57. Fax: 93.418.98.46. E-mail: caugat•j au @ fome nto. edu. ,gire¡ I. Isolo- ~e~ :!Spe- Iol e quo seva 1pOr· o SG· ~r~n Ions, ~e lo nl?fncu¡. 1 llfS n Sl'- ·s de rrbro ¡proes de nier· 'I!ica¡ te1Jtr ' 16 pe~ 'obra remi ]oa· :a bri call' l 12 pet· prr· CURS DE PEDAGOGIA DEL VIOLÍ. Per o professors de grau mitjà i classes magistrals per a alumnes de grau superior, impartides per Vorton Monoogian, del 20 al 25 de març a l'Escola de Música de Vic. Informació: Escola de Música de Vic. Torras i Boges, 6. 08500 Vic. Tel. i fax: 93.886. 29.71. CURS D 'O RGANOLOGIA. Ot·ga.rútzat p el Museu de la Música d e B tu· celona , durant aquest febrer i fiu s nl proper abt·il s'impurtirun 10 mòduls a càrrec de Christiun Ranlt, Romà Et~culn~:~, Bernat·d Fourtet, Duvid Bab'llé, Bene t Casablancas, Albert Romaní, Josep Bonà!!, Xavie•· Serra, Jau me Vilà i Pau Ot•riols. Les sessions tenen Lloc tots els dimect·es de 19 a 21,30 h. Pe•· u més informac ió: Te l. : 93.4.16.11.57. Fa.-x: 93 .217.11.06. CURS D'ESPECIALITZACIÓ MIDI I ÀUDIO DIGITAL. Organitzat per la Universitat de Lleida, és adreçat ols professionals que vulguin ampliar coneixements. Concretament, s'impartirà una introducció al programo de seqüenciació i editor d'àudio digital Cubase Audio VST/24. La inscripció acaba aquest febrer. Per a més informació: Secretaria del Departament d'Història de l'Art i Història Social. Universitat de Lleida. Edifici Rectorat (1 a planta, despatx 1.27). Pl. Víctor Siurana, 1. 25003 Lleida. Tel.: 973.70.21.31. Fax: 973.70. 21 .41. E-mai l: secretaria@hahs. udl.es /lobmus@labmus.udl.es (de dilluns a divendres, de 9 o 14 h). ESCOLA DE TRE)JALLS CORPORALS I ARTISTICS DE BARCELONA. Cursos intensius entorn del cos, la respiració i la ven ~ts a tothom que utilitzi especiàlment la veu: mes tres, professors, actors, cantants, grups corals, etc. Dates: 26 i 27 de febrer i 25 i 26 de març. Per a més informació: Escola de Treballs Corporals i A1·tístics de Barcelona. Martí, 76, en tl. 2a. 08024 Barcelona. · Tel. i fax: 93.210.18.30 (dimecres de 17 a .21 h ) . Tel.: 93.894.83 . 79 (contestadot· 24 h). VIII CURS INTERNACIONAL DE MÚSICA DE CAMBRA DE CAPELLADES. Tindrà lloc el mes d'abril (Setmana Santa) i l'impartiran Rasvan Neculoi (violoncel), Doru Pop (violí), Morius Simo (violi), Viorel Tudor (violo), Suzonne Bordbury (piano), José Luis Castillo (anàlisi) i Víctor Morera (osteòpata). Descomptes, beques i alberg gratuït. Doto final d'inscripció: 15 de març. Per a més informació: Secretaria de Poper de Música o bé Neus Pujodó, tel.: 93.801.21.03 (feiners de 9 o 13 h i de 15 a 19 h). lnternet: http://personal5.iddeo.es/romanyo/pdm. ~ CONCURS JOAN MASSIA PIANO 2000. Orgunitzat per l ' Associació d'Amics i Deixebles de Joan Mussià i Mada Carbonell, hi poden pat·ticipar tots els pianistes aml> u n màxim d e 30 anys d'e dat e n e l moment d e la insc dp ció . Hi haurà dues proves, elinúnalòt·ia i final, que tindran lloc els dies 13 i 14 d'abril a l'Ateneu Btucelonès de Barcelona. S'uto•·garan tres premis: 2 00.000, 75.000 i 40.000 pessetes, més un premi per al millor intèrpret menor de 20 anys, dotat amb 25.000 p essetes. E l jm·at serà format per .M ontserrat Alb et, M. Glòria Vila-Pnig, Miquel Farré, Salvador Pueyo i Maria Rosa Uorens. La data límit d' inscripció és el dia 6 d'ah•·il. Per a m és informació i condicions de particieació: Secr·etaria del Concm·s Joan Mae~­ sià. Sra. Maribel Roca. Tel.: 93.592.01.62/639.31.71.66. E -mail: mariama@eic.ictnet.es. 5è CONCURS INTERNACIONAL PER A GRUPS DE CAMBRA AMB PIANO PREMI TRIO Dl TRIESTE. Tindrà lloc en aquesta ciutat italiana entre els dies 22 i 27 de maig. S'hi estableixen sis categories: duet de piano i violí, duet de piano i violo, duet de piano i violoncel, trio amb piano, quartet per o corda i piano i ç¡uintet per o cordo i piano. Hi poden participar tots els intèrprets que no tinguin més de 32 anys el dia 31 de desembre de 2000. Hi haurà tres proves, dues eliminatòries i uno final, de coràc· ter públic. S'atorgaran tres premis: 15, 8 i 6 milions de lires, a més de diversos premis especials. El jurat serà format per Daria de Rosa, Stefan Gheorghiu, Peter Moag, Yasuko Molsuda, Viktor Pikoizen, Fernondo Puchal, Franco Rossi i Maria Tipo. Lo dato límit d'inscripció és el dia 15 d'abril. Per o més informació i condicions de participació: Associozione Chomber MusicTrio di Trieste. Vio Trieste, 29. 34013 Dui no (Trieste). Tel.: 040.3739.280. Fax: 040.3739. 285 . ~I CONCURS PAPER DE MUSICA DE CAPELL~DES PER A LA J.>ROMOCIO DE JOVES INTERPRETS. Adreçat a solistes de piano, solistes d'instrument autb acompanyament i gntps d e cambra insLt·umentals o vocals. El concm·s tindrà Lloc els dies 5 i 7 de maig. La data límit d ' insCl'ÍJlCiÓ és el dia 24 d'abril . Pea· a m és informació: Secretuda Pap e1· de Música o b é Enric Ortega, tel.: 93.801. 21.03 (feiners, de lO a 14 hi de 16 a 19 h). 7è CONCURS INTERNACIONAL DE GUITARRA CLÀSSICA PRINTEMPS DE LA GUITARE 2000. Tindrà lloc entre el 25 de setembre i el 7 d'octubre o Chorleroi-Seneffe (Bèlgica). Hi poden participar tots els intèrprets de guitarra nascuts a partir del dia 31 d'octubre de 1968. Es faran tres proves públiques, dues eliminatòries i una final. S'atorgaran deu premis i el jurat el formaran Gérard Abiton, René Bartoli, Roland Broux, Óscor Caceres, Alvaro Company, Alexonder Frouchi i Rafael lturri. La dato límit d'inscripció és el dia 30 de juny. Per a més informació i obres que cal preparar: Printemps de lo Guitare. Place du Chef-Lieu, 9. B6040 Charleroi-Jumet (Bèlgica). Tel.: (32.7 1) 35.04.48. Fax: (32.71) 35.53.20. E-mail: printemps.guitare@imogeweb.be. lnternet: www.printempsguitare.be. 184 13 13 PANORAMA S'han celebrat els V Encontres Manuel de Falla Jordi Casas Bayer, nou director titular del Coro de la Comunidad de Madrid ordi Casas Bayer, actual director d el Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana i director artístic de l'Orfeó Català, serà. a partir del dia 1 de setembre el nou director titular del Coro de la Comunidad de Madrid, activitat que compaginarà. amb els càrrecs actuals. El Coro de la Comunidad de Madrid és una formació professional creada l'any 1 984 i dirigida p el m estre Miguel Groba. El Caro ha estrenat tm gran nombre de composicions i ha actuat d e rna nera sovintejada a E spanya i a l'es tranger. També col·la.bora habitualment a les representacions operístiques del Tea tro Real de Madrid. Fins a la data d'incorporació, el mestre Casas Bayer !ta estat e l principal director convidat del Coro. • urant el passat mes de no. D vembre (rnes en e l qua· coincideixen les dates de J El Cor Madrigal, premiat a Tolosa l Co•· :Madrigal, <JUe dirigeix :Mireia Ba•·r era, va obtenir el E terce r pre mi en la modalitat de folklo •·e en la 3la edició del concurs Certamen Cot·al de Tolosa. La f01·muci6 catalana va interp rctlu· dive1·ses obre¡¡ del rep erto1i català i basc, corn són : Nadala tortosine&, L es n e us qrte es fonen , Amor mariner, Baixant cle le& Font del Ga.t, lm Txito i Lo lwdi a.ingiiri.a. En aquest conc1u·s, hi van pru·ticipar cornis procedents d ' Ale manyu, Ucraïna, e l Japó, E slovènia, Lituània i Xile. • Casa bla ncas, interpretat a Madrid Tres p eces per a orquesLBenet.,ob•·a tra del compositor sabadellenc Casablancas va ser interpre- 14 74 tada els dies 18 i 19 de novembre pa ssa ts pe •· l'Orq uesta de RT VE - dirigidn per Horia Andr eescu- al Tea t•·e Monum e nta l d e Madrid. Completaven el progr·ama obres de Chausson i Rakbmàninov. Aquesta obra vu ser estrenada pe r l'O BC (nleshores Orques tra Ciutat de Bar·cd ona), dirigida per Franz-Pau l Oecke r·, la temporada 1990-91. L'obr·a va rebre el primet· premi (ex-aequo) en la 16a edició del Concur·s Internacional de Composició Òscnr Esplà l'a ny 1988. • noi. Manel Camp toca a Birmingharn anel Camp va oferir un concert el passat 13 de novembre a la Universitat de Birmingham (Regne Unit), amb motiu del XLV Annual Anglo-Catalan Society Conference, en què va interpretar els temes del seu compacte Cançó, acompanyats d'un muntatge audiovisual amb les tannkes que el poeta Miquel Martí i Pol va escriure expressament per a aquestes cançons. Camp també va interpretar alguns temes del seu recent compacte Cançó 11, i també les versions pianístiques, i des del punt de vista del jazz, d'algunes de les obres més representatives de la Nova Cançó. • M xement i mort de Falla) es tm celebrar a Granada els V E1. contres Manuel de Falla, qru van ten ir corn a denominad111 comú la presència d'Itàlia i dl la seva m r:ísica en l 'obra i ~ pensament del m úsic granadí,¡ dels seu.s contemporanis. A ls Encontres es van dur 1 terme diverses activitats illlto grades per concerts, edicw d1 publicacions, una exposició do. cwnental i taules rodones, 1111 organitzat per la Fun.dación Ar. chivo Manuel de Falla i l'Or. questa Ciudad de Granado, amb la col-laboració del Ce~t­ tro Cultural Manuel de Falla 1 els Cursos Manuel d~ Falla. Per a més infonnació: Arc/U. vo Manuel de Falla. Paseo J¡ los Mórtires, s/n (Alhambra¡ 18009 Granada. Tel. : 958 22.83.18/ 958.22.84.63. Fm 958.21 .59.55. E-mail: arch~ vo.falla@grx.servicom.es. • Mathias Pintscher, Premi Fundació Pierre de Monaco E l compositor aleman y Matthias Pintscbet· va se•· el guanyador de la darrera edició del P1·emi Pier·re d e Monaco, a torgat a una obru estrenad a entre el primer· d'octubr·e de 1997 i el30 de setembre de 1998. E l Consell Musical de la Fundació Pierre de Monaco, del qual fom1cn part, en tre d ' altres, Jlcnri Dutilleux, Gyorgy Ligeti , Krzysztoff Penderecki, Narcís Bonet, Cristóbal Halffter, Wolfgan g Rh ym i Marek Janowski, havia seleccionat un aplec d'obr es d'autors tan reconeguts com Pie rre Boulez, John Cot·iglia n o i Hans \Verne1· Henze. L'obra guanyadora es titula Mtt· sik aus Tlwmas Cltatterton, esct·ita p er a baríton i ot·questr·a. Pintsoher és un jove compositor alemany -va néixer a Mad el 1971- que ha estat alumne d e Giselher K lebe a Detmold i també ha r ebut ll içons dc Hans Werner Hcnzc. Des dels vint anys ha rebut nombrosos encà.-recs d'orquestres i de ràdios, i també de teatres d'òpera i dc festivals, entr·e els quals el de Salzburg. A AJ¡•m¡· n ya és considerat un superdotaL que amb menys de b:enta anys d'~ da t ba escrit tres simfonies, qualrr q uartets de corda, diverses ohrtper a orquestra, de música de ('8~ b ra, baUets, etcètera. L'obra finalista ha estat .lfoir1 d 'Edith CanaL de Chizy, una co~ posi tora francesa nascuda a Lió t 1950 que resideix a París des ck 1970. Deixebla d'I vo Mal ec i~ Maurice Obana, el 1990 va relm el premi Tribuna Int ernacioo~ dels compositors per la seva olm Tell. També compta amb nomhr& sos premis més . El 1994 va ser n~ menada Chevalier d es Arts et dt< Lcttres. El Pt·emi Pierre de Monaco ha e•· Lat atorgat en antedors edicions, en· tt·e d' altres, a Elliot Carter, Wolf· ga n g Rhim, Ramon Lazkan~ Gyorgy Kurtag, Heinz Holliger, ~~: Michael Tippet, Andrzej Panufm.L Sofia Gubaidulina, Gyorgy Ligeu · Goffredo P etrasi. • J. Bros, M. Martí, ~e no. quol f 11a~rm ~s En. r, qru nada a i¿ nado. ~ Cea. ~alio i A. Machado i Isabel Rey, figures del cicle Lírica de Barcelona 11Auditori Winterthur serà per terL çero vegada lo seu del Cicle d'Opero -així és com es titulopromogut per l'organització Lírica de Barcelona-BBV Privonzo. En total oferirà quatre recitals que aplegaran joves valors de lo lírica, bàsicament espanyola, en programes dedicats molt específicament o àries i duos d'òpera amb acompanyament de piano. El cicle l'obrirà el pròxim dia 1 de març lo soprano Montserrat Martí i el tenor Josep Bros, dos noms prou coneguts del nostre públic, que formen port de lo novo fornada de lo lírica catalana, en lo qual ocupen un lloc cada dia més destacat, per bé que amb diversos nivells de protagonisme. Més inicial el de lo cantant i més afermat el del tenor. El mateix mes de Josep Bros març, el dia 27, actuarà uno joveníssima soprano, l'andalusa Mariola Cantarero, que amb prou feines ho superat el ll indar dels vint anys, juntament amb el boix menorquí Simó Orfila. Ella fo molt poc va tenir uno breu intervenció en la Simfonia "Lobgesong" de Mendelssohn en el cicle Palau 100, mentre que Simó Orfilo, que jo ho actuat dues vegades en lo temporada del Liceu, en l'actual interpretarà le nozze di Figaro. Aquests dos recitals comptaran amb l'acompanyament ol piano de Morco Evongelisti. El tenor veneçolà Aquiles Machado, un dels deixeb l es més destacats d'Alfred o Krous, actuarà el dia 26 d'abril juntament amb uno aquí -no pas o Madriddesconeguda María Rodríguez. Coda dia més afermat en el gran món de lo lrrico, lo presència d' Aquiles Machado constitueix uno fito remarcable en el cicle. Serà acompanyat pe l brasiler Kennedy Moretti. Com definitivament és el cos, també, d'Isabel Rey, juntament amb Morfo Boyo, uno de les contants espanyoles més reconegudes internacionalment de lo generació que podrfem anomenar de lo primera maduresa. Fincada o Zuric, lo seva trajectòria començo o ser jo molt important en el panorama internacional. • a. ~rehi· eo d1 "lbro¡. 958. • Fo.r archi· • i\Itml· "dotal ¡; d't quatP oh~'~' e crut iUoïn a COl& Lió~ ~es dd :e i dt rebrr cio na a obn lrubrt ser n• etd¡, , ba e;· lns, en· , Wolf· ~ka no rer\ Si' ~ufnil ~jgeti: José Nieto dirigeix la música de Jesús García Leoz a presentació en la darrera Setmana de Cinema de Va lladolid d el segon vo lum de la col·l ecció "Chísicos del Cine Español" (JMB S P 501), a mb la música cinematogr·àfïca de J esús García Leoz, omple un uuit lamentable tant a nivell discogràfic com cultural. La m(rsica del cinema clàssic espanyol ha estat fin s fa ben poc matèria reser vada només u l'abas t dels paladars més exquish s. Compositors bàsics del cinema espanyol, com Juan QwJllcr·o, Manuel Parad a, J uan Dur·an Alrmany, MoraJeda Bellver, Muñoz Molleda, Ruiz de Azagra o J esús Gar·cía Lcoz han estat els noms descon eguts uo només pe1· al gran p (tblic sinó també per a un ampli sector· de la crítica, que ba relega t sempr e l'aJHII'llll tècnic a un oblit insondable cngr·andit peJ fet d'identificar· e l nos LJ·e cinema amb l' aparell fr·anquista. La coH ecció iniciada pel nos tr·e gr·an compositot· José Nieto pr etén rescatar· de les tenebres les millors pa r·titures dels nos tres més excelsos compositors per demostr·a r· r i gran nivrll de qualitat de la nostra mú sica cinematogràfica d els anys quar·anta, a una alçada eq uiparable a la del cinema americà i a la de Ics seves figures mitic¡ues, com Max St.ciner, Erich Wolfgang Korngol<l o Bernard H errmann, ja que la scvu conce pció de la m(tsica de cin e ma és idènt ica : partilut·es simfòniques, temes per als per sona tges, música descriptiva o ambiental per subratllar l'acció, mas- L ses co1·als per augmentar l'cspectacuJarital, etc. La coHecció es va iniciar amb el compacte dedjcat a .Iuan Quintero i el segon s'ha dedicat a Jesús Gurcía Leoz. José Nieto ha tt·eballat amb el mateix material q ue en el pl'imer· disc, anant directament 11 les partitures origi n als, facilitade s e n exceH ents concücions gr·àcies al suport del Govern dc NavluTa. Nieto ha en r egistr a t a mb I'Or· questr·a Simfònica de R àdjo Brutislava frugments i suites simfòniques dc cinc peHícules molt emblemàtiques: Ba/arrasa., Surcos, Nieb la y sol, iBienvenido illr. Marshal/! i La s irena negra, partitura aques ta que constitueix la gran so rpresa d'aquest compacte, p er· la qualitat i bellesa de les seves intervencions musicals. EI director remarca que " no només som davant cinc e.~plèndide11 pa.rt iLttres cinematogràfiques, sin6 da·vant cinc extraordinètries p eces de concert dignes de formar part del rep ertori de qualsevol orquestra simfònica. La mú.sica de Carcía Leoz és nwlt elaborada i complexa, i cal fer-ne una molL acurada lectura perquè no es quedi al paper res de l'enorme riquesa d e timbres, ambients, efectes harmònics i matisos que contenen les seves pcu·titures". I amb aq u est punt an·ibem al ccntt·e de la qüestió, jn que Gat·cía Leoz és un compositor· ubsolutamertl ignorat actual ment, no només com a mús ic cinematogràfic si nó co m a compositor contemporani, ober t en el seu moment als corrents europeus o a les avautbrtmi'CII's del principi de segle, pcr·ò sempr·f' amb Ja dimensió nacionalis tu qu<~ ha, i a adqwr·it en estudjar amb fïgut'I'S emblemàtiques com Joaquín Tul'iua. Curda Leoz és u.n compositor· que va altentar el cinema i la m(rsicu de cambra. Entr·e les seves ohr·es de concerts, hi figut·en una simfonia, di ve r·sos ballet¡¡, dues sarsudes, cançons, un retaule lú·ic... Quina m(rsica seva r epresenten avui dia les orquestr·es simfòniques o de cambm espanyoles? Cap. ¿som davant un a lu·e cas de compositor estigma titzat pr·ecisament per col·laborar en el cinema? La seva amistat amb AJber·ti i el seu quefer en l'Alin nzu de Iutelectuales An tifascistas el va condemnar a sis mesos de presó des prés de la cajguda de Madrid, pcr·ò va ser precisament aleshores qunn va ha ver· de renunciar a Ics seve11 idees polítiques per poder continuar umb la seva can·era professional, q uan va desenvolupar umr més intPnsa activitat en el cinema, iniciada d'uua manera exhaustiva des del J 945 fins a la seva mort primerenca i sobtada el 1953, amb més de cent pel-lícules. Sigui quina sigu i la raó, benvingut sigui aquest disc, pel·què porta n ovament a l'actualitat la figura d'un gran compositor espanyol que avui ning(r no r·ecoi'Cia. Si la seva música dc cinema és el primer pas per ap r orund ir· tHl la seva obr a simfònica, ben vi ngu t sigu i aq ues t disc i la tasca -esper em que no sigui es tè r·il- de José Nieto. e Joan Padrol 184 15 75 I!Associació de Concerts de Reus en el decurs del segle xx Breu història des dels inicis fins a l'actualitat L1Associació de Concerts de Reus, amb setanta-vuit anys d 1existència i més de sis-cents concerts programats al Teatre Fortuny, es prepara per afrontar una nova etapa a les portes del nou segle. 184 Primera etapa Per M. CARME DOMINGO BELANDO at·la r de l'Associació de Concet·ts de Reus és git.·ar els ulls a primers de segle, en qtrè la vida musical catalana e t·a v iva, co n figurada enLol"ll d' institucions i societats qu,e en els anys del not•centisme van tenir gran estabilitat j van mantenirse fins a la guerTa civil o ... fins als nostres dies, com és el cas de la que ens ocupa. En aquestes línies oferirem Lmes breus pinzellades d e l'activitat d'aquesta Associació que, fundada l'atty 1921, a l'estil de l'Associació de Música Da Carnera, manté actualment una intensa activitat musica l, amb una progt·amació conti.nuacla cada cut·s i oferint concerts comentats que tenen com a escenat·i el 'lèatt·e Fot·tuny i la societat El Círcol. El pt·cst igi de l'Associació de Concer·ts és notori pcr·què conserva l'essència dels seus inicis, amb )es adaptacions cor responen ts que han anal compot·tant els canvis socials, l'eflectits en una programació àmplia i variada, una partici. pació activa dels al um nes d 'escoles, instituts i conservatoris com P 16 76 a públic i un s upot·t als joves intèrprets per tal d e fomen ta t· In cultura musical de la ciutat; a més d'altres activitats, com ara: conferències, xerrades, sortides amb visites comentades ..., toles dir·cclam ent relacionades amb l'àmbit musical. El 2 de desembre d e l'any 1921 es va constituir legalment l'Associació de Con certs de Reus sota la presidència del Dr. Pere .Ban·uf"et i Puig. S'iniciava la prünera època, que va durar fws al juny de 1936. Els primers concerts es van prog¡·amar al Teatr·e Bartrina: la programació de l'en titat començà un divendres 23 de desembre d c l'any 1921 a tres quarts de deu del vespre, amb el pianista Alfred Cor"lol. A partir del 17 d 'octubt·e del mateix any, amb l'Orquestra Pau Casals, els concet·ts s'iniciaven a les deu del vespre i es prognmaven a l Teatre Fortuny. Entre els artistes que hi van actuar durant aquest pcr·íode, podem destacar-ne: Fen·an Übt·adors, Emili Vendrell , Artur Rubinstein, Miquel Ll o b et, J oan Manén, Joan Lamote d e Gr ignon, Pau Casals, Pet·e Vallriber·a... Segona etapa La guerra civi l va mat·c¡u· una segona època e n l'Associac:ió. Els canvis van set· notoris, costava t·ecuperar-se d ' una forçosa inactivitat, com queda reflec tit e n els programes de mà de l'entitat. Gràcies al senyor Enric Prats !I va conservat· el piano Pleyel qur encara s'utilitza actualment i leaLament se'n tornava a refer la ,j¡J¡ artística gràcies a la coJ.laborac~ d e molts reusencs. Destacarem, d'aquesta etapa. h presidència de Panayotis G. Orphanides, que va aconseguir incrtm e ntar extraordinàriament~. nombre de socis: més de vuit-cenh socis l'any 1956. Actualitat L'actual president d e l'entitat, Santiago Bucrue-¡·as Balaña, va en· tr·ar a formar pal·t d e l a junta l'any 1971 com a vocal. De l'au~ 1976 al l980 en fou vicepresident. i a paetit· del 1980 va ser nomenat president, tasca que continua e.xer· ci nt. L'any 1996 l'Associació va celrbrar el seu 75è aniversari. El 11 de desembre se'n féu la doend1 amb una gala lírica a la societat El Ch·col, en la qual van actuar)!. Carme Domingo (soprano) i Joaa Biosca (baríton), secretària i tresorer de l 'entitat, respectivament. acompanyats pel piatústa Mat·c Tor· res. Al final de l'acte, Estanislau Pedrola va fer donació a l'Associa· ció d'uns documents de gran vàlu• per a l'entitat provinents de la hi· h lioteca particular del Dr. Barru· fet. Val a dir que són molts els so· eis i simpatitzants que paTticipen en les activítats programades per l'Associació. Durant aq u est ClH"S acadèmic El quintet de saxòfons Si Bemoll va actuar a la seu de la Societat El Círcol el dia 18 d'abril de 1998 ratsn el!JU! i Ira- torar..'·i!h tpa, b ~-Or· mc n-. rnt él :-cenb nlitat, va en· junta l'an~ 1idenL mena' 1 exer· celr· EI H oendl. :tatiJ ar ~~ Joaa tresoment. ;e Tor· blslau so cia· vàlua la bi· :arru· 1 ~ls so· ici pen • ptr · èmir 1998-99, pl't· posaa· un exem ple, han actual al Tcatt·e Forlu ny la B anda Unió Musical de TaJTagona, el pianista i com p os it o t· An toni Tolmos, l'Orquesta·a Simfò1úca del Va llès, l'Ot·questra Filharmònica d 'Arnhem, la soprano Alba Rosa Forasté i el badton Àngel Òdena acompan yats pel piani s ta Alan Brandt, la Creutct· BuiTalo Youth Orcbestra i properament la Shot·ter College Choru lc i la Polifònica de Puig-r eig. A El Círco l d e l Tc att·e s' h an pt·ogramat diver sos cicles dc joves in tèt-prets, a 111 b l'ar tua c ió d el s al umnes del Consen ·atori dc Música J e la Diputac·ió d c Tanagona (R eus) i el Tr·io Che Tango. P roperame.>nl es dut·à a terme u na conferèntia 1oo bre el tema "Robert Ccrhard, comenta .-i s ta musical: el Club Discòlil¡,". Tradic io nalment, l' Associació organitza el concer·t d el Diumenge de Rams a l 'Església Pt·iora l dc Sant Pere a cà tTer dc l'Ot·feó Reusenc i l'Orquestra Caml't·ata XXI. Algunes dr les O<"Livilals que es duen a terme es fan l'n col·laboa·ació amb e l Conso r c i del 'l'ca tr·e Fortuny (Cen e rall ta t, Diput ació i Aj un tamenl). No cal dit· ([U t' Iu línia d c l'Associació, que té la seva seu a Ja societat El Cín·ol, plaça dc P r im, 4, és promo cionur· joves pro meses, a més d 'oferir una variada progr·amació mensual d'alta qualitat i nivell artístic. Es tracta, doncs, d'una entitat oherla a tothom que gràcies a l'es- forç i la il·lusió dels seus socis seguei..'l. un cami d c futur envers l'at·t per tal de con tinuat· potenciant la Sl'nsi bililat musical que es manté viva amb el pas dels anys. 184 REVLON FUNDACiÓ ORFEÓ CATALÀ- PALAU DE LA MÚSICA CATALANA REVLON s'ha incorporat a la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana patrocinant el concert de "Palau 1 00" amb l'actuació de la "Orchestra lnternazionale d'ltalia", Claudi Arimany, flauta i )ean-)acques Kantorow, director. El conveni de patrocini ha estat signat pel Sr. Carlos Colomer, President de Revlon, i el Sr. Fèlix Millet i Tusell, President de la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana. Amb aquest patrocini Revlon expressa, una vegada més, el seu ferm suport a la cultura. 17 ï7 Qüestió de prioritats Orquestra Simfilnica dc Barcelona i lacional de Catalunya. Bruno Leonardo Gelber, piano. Lawrence Foster, director·. Pckka Sulonen. Txaiko,ski. Dvorak. UAurutori. 18 de dcoembre de 1999. Per MIQUEL PARDO ncl c penden tm e n t dels inlcn •ssos pr·ofessionals, explícits o no, que mouen un director a triar una detcr·minada obra en la progr-amació, c¡ddt·ia no oblidat· que lJOa cl!! les tasques més impor·tan ts d 'una or·questra del país (i enca r·a mé s s i éA nodr·ida amb fon s públics}, és la de donar a conèixer· les obres d els autot·s autòctons. A par·t de l'interès genèr·ic que pol suscitar raudició d'una olwa d'un autor lïnlandès conte-mporani (excel-lent dir·ector, per· cert), corn és c-1 cas dr• Ics L.A. Vcuiations d ' Esa Pekka Salonen, sembla injus tificat desviar l'esforç que en darr·er· terme haur·ia d' amu· dirigit cap a la pt·omoció de la música dels auLor·s catalan s contemporanjs, impedits, com estan, d'accedir amb normn]jtat a unes infr·aestructur·es bàsiques, com és per exemp le l'orquestr·a per· fer· sentir· les seves oures. L'ohr·u de Pekka Salo- J 184 n en és colorista en la instrumentació, però el discurs és dèbil, pla, tot sov intejant-hi la manca de relació. El continuum del fons rítmic basat en figuracions que ·recorden la música lleugera serveix de nexe a una sèrie d e dissenys melòdics re]>etitius. Cal destacar positivament el virtuosisme de la per·cussió, si bé de vegades tapava la resta de l'orquestra. R ea]ment, l'ús abusiu del color instrumental ar·ribava a saturar l'oïda i a enfarfegar el gust. La segona obra del progr a ma, el Concert per a piano i orquestra núm. 1 de Txaikovski, tenia com a protagonista el pianis ta argentí Bruno Leonardo Gelher. Gelher té un tocar sòlid, ben assentat, exuberant, gens mancat de bravura uj de fogositat , però in<lisc.iplinat a l'.hora d e seguir les indicacions del dit·ector. El pianista s'entestava a seguir un tempo més ràpid del que marcava Foster, tot provocant certes afàsies i estira-iarronses de conseqüències fins i tol còmiques. Si a tot això, hi sumem l'excés de pedal, es pol c>ntendre que el r·esultat fos força extravagant. Per ror·tuna. en Jcs caden:::e i en eh, passatges a solo, Gelber deixava de banda la seva baralla personal i l'ns ofer·ia el millor del seu art. Dels tres moviments de què consta el concert, e l darr·e r· va ser· sens dubte el millor, amb un diàleg •·establert i b en aconseguit entre solista i onrueslra. En la Simfonia 111ím.. 8 pressió d'haver estat obra ben assajada i un discurs ben co Re mar:carem e ntre passatges més ac•Onlsegun~ el deliciós portato primers violins e11 el r·er moviment. Professionalitat ben entesa Solibtcs dt• l' OSC. L. Passin, cJarinet. E. Brugalla. piano. .Montsalvatge, Ribas, Alío, Copland. Brotons. L'An<Ülori (Sala Polhalent). 9 de desembre de 1999. Per F. TAVERNA-BECH e 18 78 er·tamenl, la pr·of essiona li taL pot en s ig nifi car molts casos 4lr e el treball d ' uns artis tes s'ha efectuat. gai r·ebé amb una ft·edor i una equanimitat científiqu es. No és amb aquest sentit tan pejor·at iu que volem comentar el r·ecita l d e Larry Passin i Emili J3rugalla, j~ que Ics seves lectures van manifestar emoció i comunicabilitat. I és que, d c fet, l'ampli ventall estètjc que componia el programa podia donat· pas a una interpretació més orientada cap a l'exposició objectiva, com també a] virtuos·isme dels recursos tècnics .instr·umentals, tol deixant de banda el factor· humà i particular de cada obra a cau sa de la impossibilitat d'assolir· la profunditat en l'esperit de les Emili Brugalla rnúsiqttcs. És aquí on vam per·cehr·e la capacitat tt·adu ctiva d e ls intèt•pt·ets, per· la seva manera de situar-se clavant d'uus textos per· exln~ur·e' n la seva inn ega ble i diret·cnciada poes ia so nor·a , la qual anava deR dc-I curiós co- llage mozartià de salvatge a ]es con neoromàntiques de les nates de B1·otons i plaud, passant per I · ressant Tema i de M. Rosa Ribas i equilibrada Sona.ta de AHs. Extraordinari Gil Sllaham Orqur,u·a Simfònjca dc Barcelona j .'iacjonal de Catalunya. Jordi Fig:u·6, tenora. Gjf Shaltaru. ,-iolí. Lawrence Foster, director. Boüart, Bartób., De Pablo, Rawl. I:Auditot·i. 5 de de,embt·e de 1999. Pe r M. P. a pr·imet·a cosa que ens sorprèn, i no pas favo•·ablemenl, d'aquest Concert per a t.enora i orquestra. (estnma ) dc Xavic•· Bolia•·L és la fa lta de co ntras tos en e l d iscur·s. E l prim er· mo vim e nt , ':Anmble", és un tema monolític sobt·e un oslittalo rítmic dr fon s del qual poca cosa m~ s podríem comenta•·. En el segon movinwnl , "Exp t·e;,s iu" , la melodia d<> la tenora sura per· sob re d'un acompan yamen t &omiqucjant de l'orC(UC:;tr·a, donant-hi vollc<> Sl'nsr un objrctiu mus ical co n c r e t. El Lc•·ccr Lernps, precedit d'un pont de tr·ansil'ió, e ns po1·ta un ''A legre" de tarannà tan tosc que ens deixà perplexos. En •·esum, una olwa pe r a te nora i orques tra (ens alleuja pensa •· que no hagi estat el SaC' de gemecs l'ins lJ·umc nt escollit!), de CRràcLer t·udimeulari i de fa ctura " política ment correcta''. Gil Shaham demosLJ·à uns rlots c·omuniratius exLrao•·dimu·is e n la inter·pretació del Concert per a violí i orquestra n!Ím. 2 de Barlók, aco mpa n ya t per un La\\ r e nc·e Fosler· molt c·orTecle e n la seva lasca. De fel, el violinista americà no sols va encantar els oients, &inó que eslimulà e l directo•· a mante ni r un rliàlc•g exp •·essi u de gran qualitat. E l domini de la Lextu ra tímbrica i l'clC'gància e n el caie nl del so ppr·m e l e n a S haham modela t· Ja frasc/ cle nurJJcra justa i escuirml. L"'A II egrc1'1 inicia l va se•· Local amb genrrositat i obcrtunr, revostides d'una espctlarularilnl molL arnel'Ícana. Bn l' udmirabl emenl beU i líi"Íc "A ndante L 184 20 80 .:1 .!.." e2 Lranc¡uillo"' vam gaudir· de la calidesa del lacar d'aqu est violinista, ajudat d'una orquesh·a ben coordinada que sabia estat· en tot moment a l'alçada de l es c ircumstà ncies . D el darr·er moviment, "Allegro molta", cal destacar la poLe nt projecció del so del violí que en,·olta ,·a i seduïa la saJa. com també el me ritori treball de la percussió. Adagio per a orquestra de Luis d e Pablo és una obt·a de caràcter l.íric, de clara continuïtat en el discut·s polaritzat en la me lodia, on l' interès rau predominantment en el colo•· del fraseig. El fet de distribuir l'ot·questt·a en tres grups d 'afinació difer e nt dóna com a resultat un Limbt·e grisós, de connotacions psicològicament dep•·essives. La generació d'expectatives en el discu r s quedava diss ipada pet· l'aparic ió d e no ves propostes, en què la dhers itat de dens itats sonores protagonitza l'element actiu del Jlenguatge. Una obra d 'i nnegable qualitat estèLica i ben interpre tada per l'orquestr·a. Daphnis i Chloè, suite núm. 2 de Ravel tancava el concert. L'actuació d c l'ot·quesLra, en gefi(:t·aJ va ser excel-lent eu toles Les seccions (destacarem especiRLment el solo càlid i ben portat de la flauta ) . E l gest majestuós i elegant dc Fos te1· ajudava a clariiicar la dca textura sonora rle L'obra. P• El Cor Ywaldi, una iniciativa modèlica RiiJennír~ ico. I.or Vh afili-Petits Cantors de Catalunya. Ò• cu•· Bouda, direcció. Polifonjo nadalenca i religiosa. Basílira de Sta. ·Maria del \1ar. 19 de desembre de 1999. q t d ll Pe r F.T.-B. V <'J"itahlcment, e l C:or Vivaldi-PeLils Canlor·s dc Catalunya, qur en l'I s i de l'escola I PS I ba formal i di•·i gcix Òsear Boada, hauria d'ésser un exemple pE'•· a Iu majoria de g rup:, catalans, ja que en poc·s - p e r· n o dir en cap- ~'ha pogut escoltar· un eanl tan prrrís en afinació, E' n cor..-cctís;,ima impo:,Lació, en exactitud d'eruis::.ió i, e l que é,; impo•·tant, a manifestar· emoció i vr·ritablc idcnlifica<'iÓ amb E'l que s'intr>•·preta com ho va fc1· aquesl co t· d!' veus blanques. La seva a<:luarió a l a Bas ílica df' Su n la Muia del Ma•· vu ronstilui•· un escleven iurcnl d'u ll nivell artístic, ja que el (li'Ograma r¡ue ¡¡'ofr>ria no t-ra fàc il, ni tampoe queia rn n.·pcrloi'Ís <~slcrcolipats pet· satisfer el públic. Amb!~ els cantants del Vivalcli a l'igils pe r Òsca r Bo~d, van entusiasmar el públl amb el seu cant d'i.mprr· s iona11t musicalitat i tl prcssivital. D'alguna manera, a r gades en aquesta mrna ·' cors sembla que ele nr cantin més per impo;i: autoritària de la geP!~ que no pas pel seu pr~· desig de fer-J1o. Ai,i. ."• d electa, darrere el ·o~ riure educat i extern. UL espècie d'avorrirneolljl d e cap de les mauerr hauria d'aflorar en u~ activitat tan essencíalrutr musical com és el cant t• nm n_itari. I és això, alr¡tnen el cantar i la vocar~ d'un treball ben fel el qu1. amb veritable sentill'~ dagògic i artístic, h~t aconseguit el Cor Vi,•alill e l seu director. En ullr• pantules: viut·e la mú>ir· en sincera i íntin1u pr1• funditat! I· p n l I· (j 11 p d d lo IJ s n v Fora cie circuit Ill Ciclo luternaeio nal dt• Influencia. ~lusicull's. Carola Cuypers, ;,nxòfon' i E:nr·ic¡ue \l ulo. guitarres. 'fentreneu. 2.6 de no' embt·e de 1999. JOT01 "· aucu.O (AUJU) Un Messies autòcton Orques tra Mon tsnl va t S infonicta. Coral Canliga (dir.: J. Pr·ats). Gli11·ia Sú nc:he1., ;,oprano. lnfs 1\ioraleda, contralt. J oan Plazola, tenor·. Ou' id :\lenèndez, baríton. Direcció: Joan Lluís i\l oralt'òa. El U essies de G. F. Iliindel Basílica de Sta. i\laria del i\lnr. 16 cir no,·embr·e de 1999. Per F.T.•B. or·atori El lle.ssies no é.s solament una de les o ur·c~; g rans que va compondr·e G. F. Hand el, sinó qu r é-s una de les concepcions més genials de lola la histò ria dc lu mús ica. Ai xò C). plic·a per qu è cada any o ga ir ebé, quan 111Tibe r1 Ics festes de Nadal, se'ns o frn·i~ la inte r·pre tació d'aqut•s tn bellíssima m(r sica tan admir·ablrmf'nt escrita. 'E n g uan y f' ls n ost r·cs melòma ns han ting ut la possibilitat d'eseoltar·-nc dues Yersions. Sense oblid ar a n tl'('l'· dents e n la interpr·etació d 'aquesta obr·a antològica, com els de I'O r·fcó Cutalà i de l'orqur~> tr·a dc la c·iutaL o bé els de Ics no:..tr·es coral;,, dir·íe m quc Iu ' ersió qu e, e ng uan y. se n 'oferí a la Basíli ca d e Sta. Mar·ia d el Mar tenia lUl ac usa L in le ri's i a tnlcLiu en ser· pr·ot ago nit:r.ada totalment pe r· artiSLf'S de casa. TJempt·csa <·r·a <'crlume n l an·i scad a i L<r nmaLei x s' h a J e r ec on è i xe r que les dificultat s es va n sup e1·a r· ben po ~:~ iti va­ m enl. Pr·imc r : el pírblic va o mplir el tl'mplc ga i- L' ¡·e bé del tot. D'alguna manera, 'a ésser un mèri t d els organilzadors assolir aquesta convocàtor ia qu an a ltr·es ent itats de més p1·ojecció ciutadana tenen dificultats a l' hora d'omplir loca ls . Sego o: Lo t i r eco neixent l'alta exigè n cia artística que s'ha d e te oir per fe r la lectura plemunenL sa tisfae tò r·ia d'El Messies hiinde lià , podem cons iderar que la interpre ta ció escoltada va desenvoluparse amb niveiJs ben plausiblf's, especialment pel que ra a l' Orquestra J\lontsalvut Sinfo nie ta i a la Coral Cantiga, aques ta puntualment pre parada per Jo&ep P rats. Igualme nt, el q uarte t voea l s olista va palesar una estimable correcció f'n una comesa que s i més no exigeix llarga experiència i unes facultats vocals de primer orel r·e. I potser, en el conjunt d'aqu es ts r esulLats p os itiu s, ca l cons t atar com a clau decis iva el treball de J oan Lluís Moralcda, que va dil'igir a mb clan~dal i ritme vital UJla ve t·si6 comunicativa tant pel tpre fa als seus coHahorador·s, com així mateix pel públic que va cscohar· a mb fruïció el con cert. (AIIlOII) Pe r F.T.-B. ocs ére m els re units r n un dt•ls tall c 1·s auditol'i del Tca ll·c nc u de G t·à c ia pe r· c>seo ltar un co n cert. de la sè r·i e fJU«' per iniciati va pr·l•pia organitzava el compositor holandès, fin cat a Barcelona, Clu·is tian de J o ng. Tampoc el ri u el que s 'h i presenta va c t·a d 'a qu e ll ~> que configure n t'I gru ix dl.' la mús ica de rambr·a. 1 tanmaleh.. la " intcna d e persones vam tenir el pr·i' ilegi d'a:;sis tir a un recital en què la Mú;,ica amb majúscules, com no ocorre gene ralment en els actes pr ota go niL:r.ats pt> ls a fa mats solistes, hi va ff•t· ac te de pr·esència umh Ics seves vir·tuts essenciuls, és a dit-: c reativitat inqii e¡;t.ionable i veritable comurücaei6. S e nsc p o r·, pod e m .J i r· c¡ue la saxofonista Ca rola Cuy pe r·s i e l g uil ut-ristu 'En ri quc Lop fornwn un P duel absolutame nt compene tr·at ta nt en intencionalit a t exp 1·essi va co m e n conjunció sooora. Els dos saben quan hao d'asswrur el protagonisme i quan h uu de limitar·-se a donar supo1·t a l'actuació de l'altre. Di¡,'lHml també que el pt·ograma -int e ressant mestissatge d e les estètiqut>s occidental i jazzistica e n els compositot·s h olandc&os- te nia uoa exte nsió molt aj ustada per mantenir· l' interès con stan t d el públic. En destaque m les estr·enes de Dagdromen de C: h. d e J oug i l'ac ut·ada ve r s ió pe r u s axòfo n de CUI'ola Cuypers d' Ocells perduts de J oaq uim Jloms. Una altra sorpresa bt>n pos itiva va se1· l'audi!'i6 L'hora de mel de mitjanit J e Ramon Hum et, una pàgina de personal estil , e n qu è les troballes tímb1·iques i harmò niques tene n ve ritable sentit expressiu i mai n o cauen e n el pur des ig d ' impressionar l'oient. Pe J lt• d tu /l( I~ M pe qt m er é b q d p m n fuudacióu ~ITABACALERA ci l' s l rr lt gi li p Ainhoa Arteta, sabor de gran cantant \rlt'lu. ~oprano. \ngel Corella. ballarí. ~ligut'l Zubala, piano. Srorlatti, Pcr·golehi, \ 'i, aidi, Hcs pi¡;bi, Purrini, Montsa hnrgc, Ives. Palau dt• la 1\lús\ca Catalana. 27 dt• clt•st•mbt·c de 1999. f t><>Üval :\lillcniurn. Ainboa Andrea Bocelli Bocelli, un valor a considerar Orquestra del Teatre dc ròpcrn rle Cagliari. AJUir·ea Bocelli. tenor. Lucia 1\lazzaria, soprano. Lorin J\ln azel. dir·ector. Verdi. Puccini. f: Auditori. J 2 dc tle~ernbre de 1999. Per M.P. a vet ll ada tenia com a pr·otagonista principal el tenor Aml r·ea Bocelli, acompanyat de Lucia Mazzaria en un rol secundari p erò sense desmerèixer en absol ut, i el prestigiós dír·ector Lorin M.aazel al capdavant de l'orquestr·a del 1èatre dc l'Òpera de Cagliarí. J a rn l'obertura de Laforza del destíIlO de Ve rdi va m palesar les qualitats innates d e Ma azel, en mantenir un perfecte control de l'orquestra amb una economia de gestos (poc ortodoxos però molt efecti u s) enconúable. La veu d'Andreu BoceLJj és concentrada, de timbre bell i sonoritat natural, que recorda molt la veu de Luciano Pnva r·ottí. Expressiva e n e ls apianamen ts, l'emissió dc Bocelli no és gaire potent i és fàcilment sobrepassada per· l'orqu estra. E n les "Danses" del segon acte d'Otello constatàrem la crualitat musical d'aquesta orquestra: un caràctt>r divertit i graciós molt ben expr e8sat pels primers violins i emparat per unrs trompes L rea Iment segu r·es. " Ritorna vincitor" d'Aïda ens va donar l'o p o r·tunitat d e sentir Luc ia Mazza ria, qu e és UJ1a so pntno de grans qualitats musicals, que fa gala d'un timbre homogenj i encoixinat al ser·vei de les car·acterístiques del per·sonatge. En el duo del qua1·t aelc d'Ai:da les veus empastaven eqwlibradament, gr·àcies, sobretot, a la íntel·ligència mu sical de la Mazzaria, ben atenta a no imposarse a mb la pot ènciu d e la seva veu a la dc Bocelli. Pu ccini va ser· l'autor· escollit pet· a la sego n a part del concert. En I"'Intennezzo" de Marwn Lescaut , Maazel t:ontrolava la intensitat expr·essiva de la música no sols per mitjà del gest de dir·ecció, si nó per mitjà de l'expres ió fa cial i d' una mimica be n intuïtiva. E n "E lucievan le stclle" de Tosca val a destacar la sojjdesa del fiato i la tècnica del pianissimo de B ocelli , mentr·e q1.re en "Che gelida rnauina" r.lt~ La Bohème ens delectà la va rietat de matisos i la facilitat a ar-ribar a J'agul d'aquest teno r· italià. IAUIU) Ainhoa Arteta Per J.C.C. L a prinrera apari- ció barcelonina d 'A inhoa Arteta en un mar·c impor·tanl, e l Paluu de la Música Cata lana, ha tingut el mèrit bàRic de confir·ma¡· les ex pecta tives que la seva can era intet·nacional havia ava nçat. Situada en el si d'una proposta híbr·ida , amb la pn•sèn cia intcnt1itent del ba llarí À ngrl Co r ella, i cons treta a cantar· arraconad a e n una punta de l'escenari, uquesta cantant va aconseguir imposar-sc a mb gra n autoi"Ítal a aquests elements amb la for·ça d'una autè ntica categoria artislica. Mal grat qu e no p osseeix una ve u ue bellesa absoluta en Iu tessitura de soprano lírica lleugera, té una acusada pcr·sonaljtat que es manifcstu sobretot t•n el s passa tge¡¡ de m és fo r t contingut exp r·essiu, en els qual s el st>u canta r· esdevé d 'una convicció especialment palesa. Potser més ar·tista que ca ntant, més ioteressadu a comunicar· continguts que no pas a lluir facultats, la seva imposant pr·csència, l'elegà ncia amb què es mou i aquesta vol unlul d'apro- fundimenl pensem que li donen una a ptitud especiul per al Licder·isme, cosu no poc destacable en una a r·tista jove com dia. Va dominar· Lots els r·egistres dd vur·iat progr·ama, dels quals dt>s tacat·ia 1'1 8 tres iniciniA tomes barr·ocs - Scarlatti, PHgolesi i Vivaldj- , dits amb una pcr·suasió i sentit que van impressionar. En el vessant fm·malmés oposat üel progra1ua, la sevu versió de Canci6n de cw1a para dormir un negrilo, de Xavier Montsalvatge, \'a assolí r un impressionan t nivell d'idoneïtat cxpr·cssiva i de comprensió dc Iu tan particulaJ.· estètica de l'obr·a. Una estètica, o una poètica, ben poques vegades assumida, fms i tot per les cantants més enc:imbeUadc!! que l'ban aca r·ada. E n definitiva, un r ecita l amb gw u que deixa a l'air·e el desig dr noves i més a mhicioses ¡)r·csències d'aquesta artista. Ah , l'inven t de barr·ejar· lídca i baBel, malgrat unir a la d'Ainhoa la tan atracti va aportació d'un ballar í tan destacat eonr és Àngel Corella, no cr·ciem que faci massa història. M:' hi jugo el meu prestigi de futuròleg, d'altr·a banda Lan el e val ua t. 184 83 Una Lucia amb un tempo ,nassa còmode 11•mporacln Gran Tt•alrc del Liceu. Lucia di Lammcrmoor. dl' Gnl'tano Uonizclli. Junt• AndeM>on. J osep Bros, AJexandna \gndlf', hkar Ahdra,ako\, Carles Cosíns, ;\Jin~ia Pintó, \ it•f'nc; E,. te\ c. Direcció musical: Bertrand dc Bill}. Dirl't't•ió l''f't·nit·a: Gralwm Yick: Escenografia i ye;,tuari: Puul Br0\\11. 1!-lunainació: '\ick Cheltou. Producció Ga·and Tlaéut a·e dc Cèm·' 1'/\laggio :Husicale l'iorenüuo. Liceu. 29 dr dl',eanhre de 1999. Pe r JAUME COMELLAS C 184 24 81 om n o podia ser ull ra menl, Lucia di La.mmermoor ha toa·nal a constituir al Lir••u una ex hibirió d c Iu gntn ò p e a·a r·omiintica; de l'òpea·a més l.radicionnlnwnl a·eprPsentati vu del gè ncn~. D'amor·¡, apa~;sionuts i fatals, rh•l gra n patftos tr·ugic, dt> ]ps gra n s lu·ies i çonjunts; de l'exhihirion isme vocal més tlepua·at i, per què no dit·ho, de la LJ·ueul(ont•ia aq;unwnlal. Bat.ada 1'11 una oha·a de \Vaht•a· Seoll, par·adigma dc la narratiHt ¡·omàntica br·itànit·a més gt•nu'in a, la històr·ia de la tli ~>soa·tada h e roïna qu e dóna títol a l'obr·a avui Lé un inlet·ès molt relatiu al muq;e dt• la seva condició r·eft>a·enciadora d ' un mome ul litea·ari hisLt1r-i c eonca·et. La t i pologia de a·ca<·cions qu e sc susciten en el relat esd evenrn obsolctcl! }HH' a Ics m rn tulitats d e ls nos tr·cs dies, euc¡u·a que, tanmatei x, hi niï un impt•rib le sola tge dc ver·itut, d'univer·salital i d'essència rl e condició humana. [ uqw•st és un va loa· cabda l i fins dt>c isi u rn el fet que la lranscr·ipció opcdstica co ntinuï e sd e, eniut un doll impo•·tant de sati&fa<'cions i de vei'Ïtat lír·ica. I això ~s e l tlUP impor·ta. Això i lc•s a·eno,·acles maIH' r·rs amb qui- el ner·vi creatiu dc Do nizNli arriha avui en l'uclua litzarió del seu rnissutg<· ¡•¡,tè\Lic -ja sigui rn Iu dirm:nsió lírica co m rn ha dntnaalúrgica. Anar· u t·ra·c~iar més peu¡¡ al gat fll'<•r c¡u e constitueix un cxea·c·ioi f(atil i inopenanl. Pc~ rquè no ens ¡:5 possible ja descobrir Doni:.wui ni tampot: ¡JI'e gi •· foc a Iu, rl 'nltna banda, tan esmorteïda polèmica sobre la categoria i eJ gruix de la seva mús ica, després del llarg sedàs històric que ha s uperat. La versió que e ns ha arribat no ha aportat gaia·e de notable en el camp estrictament musical. Brrtr·and de Billy ba fet una ve1·sió molt pensada per als cantants, sense intentar cap meua de a·evolució. I en aquest sentit potsea· hauríem de blasmar que ha anat massa enllà en concedir uns tempi d'una l e ntitud molL acusada i molt còmodes per· a la veu, per·ò que sovint han tingut el demèrit de treure Len,ió dramàtica: d 'esllanguir· PI pathos, d 'ensu cr·ar mas¡¡a e ls personatges i d'aigualir la eànega emotiva d e les s ituacions. Així, tant Lucia com Edgarclo 'Tan ofef'i¡· una imatge molt inlerio l'i Lzada, massa ma nca da ri c caràcter i d e foa·ça, especia lm e nt pel que fa al segon, moh desproveït de contingut h er·oic. Això ha anat en ben e~ fi c i d'un a e vi el en t transparència i ca lma en el discut·s musical; també d'una gairebé insultant perfecció i seguretat, però, insistim en això, ha l'O mportal un cert lo de dcs,'itaminització dramàtica. La dramatúr·gia tampoc no ha apoa·tat gran cosa, novament condicionada per un con text escenogràfic -incloent-hi vestuari i iHuminació- crue ha estat el capítol més aconseguit des del punt de vista creatiu. J>aul Bt·own ha r·eincot·por at e l concepte, no fa no gait·c força us ual, d e les escenografies de di sseny, però renova n L-ne s ubs tanc ialm ent e l ll eng uatge . J u ga nt d e forma moh p e r·ceplible amb Ics form es paraJ.Jelepípedes, amb e ls enquadraments June Anderson molt foC'nliLznls, obrint i lancunl a·spnis ~c mpa·e emnaarcats d c IIIHIHWa precisa; hn utilill':at e l recu a·s d'un ús intensiu dt'i color blau de{{l; aquest bJma de t<anla foa·~a, a·<·fen:nci~•dor dP la ci ntat holundesa que li dóna nom. A i-xí, la producció té un conti n gu t plàstir molt aru&at. Si entenem l'expr·<•~o¡,ió en e l ~rutil rné;, com en<·ional, o sigui cat el de llen~ dr pintunt. Tanmatei, , t•l ¡>l's tan acusat d'aquesha dimensió ha compor·hll J'l'!>lar· profunditat a l'<·sccna i a vegaclrs ha dificultat els moviments uetontls fins a crear· s itua<·ions de manifesta incvnaoditat, enc~u·a qu e pliistica mrnl tinguesbill un t:nrant inn•~gublc. Junc Andc•a·son ha manifesta t el lf ii C fins an no havia pogut fe r· en les untca·iors pn~sèrwíes bua·cdonin<·s. Que és una aa·tista gran i que té una veu molL bella qm' l'mp r·a umh una ga·an intel-lig(oncia. La seva va srr· una Lucia, tal com ja s'ha avançat aba n&, polse a· massa feble com a compo&ició del pct·sonatge, prr·ò \ ocalm c nl pt·ou COll\ incent. Lu fumosa escena dc la follia d<"l ter·cer· acte va s<·r· dominada amb una plenitud d<· recursos expr·cssius impn•ssionanl. I si algú hi pogué ta·obar· a faltar· algun (·ompà¡¡ de m és e n l'agut final , cosa que rsPgurn m cnl li hauriu esta t f!adl fc•a· fa uus dt•u anys, a cauvi hi va have¡· una intBnsita l dntmiiti ca potsra· impa·obablt: a les hoa·es. Mrs pa·ofuauha lJUO ~~x­ hihieionisla, ha deixat delïniLivamc·nL la petja de la sc-va a·r<·om•gudu i fi ns a a· a a Bucelona no del tot di, fru lada grandesa. Josep Bros és un rn tanl que veiem superar·t en cada actuació. Cad1 cop més segUI· sobre l'& cena, l'elegància drl r~ seig esdevé pr·ogre»iu ment e l valor més nota!~ de l seu cant. Laa·t drl ¡.. canto, d e l cantar bri~. nie, cada elia és domin, amb més mestria r· aquest ca11lant que ral ... pcrar que en aque,.la li d c s uper·ació assolirà ut majot· fermesa i per-oau' lat, mancances ine\ ital>lm e ut perceptibles rn' moment, fins a cea·t 11u jove, de la seva traj~ct ria. Una grata so rpresa a. ser l'actuació del barfl~>· r·omanès Alexandru .~g¡· che, que va compondrew En rico Ashton, aqut•st" cPw111 autol"itat comidm ble tant en el pla arturi com en el vocal. La ,r1: veu és moJL bella, el ranll' és fàcil, uüens i ·de rater· ria musical. La r·esla va complir. un pJa acceplablemeutii'Lable de qualitat en tf seus papers de menor"' lle,•à ncia. Im porlan l l'actuar d'un dia a elia més rt'l·up-¡·at cor. Bertrancl de Bil, cal insistir-hi, va fer ua. versió m'atre ,•it·ia a quJE· ficar· de funcional prm~· a·anl que tot fos al seu u,. se ns e com plica ¡·-se la 'it~ Va forn ir· c laredat, e11uilf b.-i i cornoclidat sensr all!' més e nllà en u na partitun ella mateixa al sea•vei mili primigeni d~ la veu .. Er aq u es t senllt, poclrata parlar de missió compl~· ta. Segurament no ralu demanar més. VIII temporada Els Diumenges al Palau Important oferta simfonicocoral Ernest Martínez lzquler·d o En el curs de vuit edicions d'aquest cicle dominical, ha anat prenent cos un model de programació prou atractiu i equilibrat per mantenir el suport d'un públic específic ja consolidat i, al mateix temps, prou flexible i eclèctic per permetre una necessària varietat, tant dintre dels vuit concerts de cada cicle com en la perspectiva g lobal de les vuit temporades. Per RRMC qursl any Els Diumenges al Palau ofcrci,eH un c·onccl'l s imfònic, lrt'S audicion~ rond-orqucslrals, dues sessions amb oa·c¡ut·atrrs d e rambra. una 't'Illada dt• mú ..it•a dc cambra t·omàntica, amb <tuaa·tel de cot·da i piano, i un a·rcital pianístic. Cal remat·cat· qur rs un cide t'n qu è predominen agrupa<·ions i intèrprets dc l'à mbit e11talit, un fet encara singulaa· en Ics nosln~s progrllmaeions estables. En t•ft·c·tc, i a banda dc l'Orfe(, C11talà i el Coa· de CamL.-a de l l'uJau, eal csntrntar l'Orq uestt·a dc Cam ba·u Cu tuia na, I'O rc(l.testa·a Sim fòn ic·a del Vallès, ron(liCSlnt dc Cumb t"ll Gonçal Comdlas, rOrqucSlt"a Bul'l·oca Catalan a, fonnada prr instruments A històrics. i l'Orquestra l'lacional de Cambra d'A:udot-ra (a mé!> dr l'Ot·questra Pablo Sarasa tr clt' Pamplona). amb directors com Joan Pàmies . :M anuel Valdi' ic so, Gonçal Comellas, Jordi Ca:sas Bayer i Ernest Martínez Tzquirnlo. titular de l'Orquestu de Pamplona. Entt·e els solistes, la violinista Niontserrat Cervera, qur fou un dels membres fundadors del cèlebre conjunt italià I Musici, intcr[H"Ctat·à Ull bell concert de violí df' Fcuan Sor, descobert en una hiblioteca ítaljaua, q11e !!eguini a umt simfonia de Cat·les Baguet·, que fou mestt·e de capella de la Catrdral dr Barcelona , cap a final del segle \.\'Ili; també s'hi podrà rscoltat· el piani s ta Daniel Ligorio , que ja pt·otagonítza una caJ-ret·a rcmat·rable i fou premiat en la primrt·u t•dició del cicle El Primrr Palau , organitzat per la Fundació; i igualment el flautista palamoaí \'iren~ Prats, que centt·a le!> seYes atiÍ\ ilats pt·ofessiouals a Ft·an~;a, com a primer flauta solista d e l'Orquestra de París, i el pia11Ísta Jost•p Colom, de t·econegut pr·rstígi, que intcrpt·etarà dos quintets de Bt·ahms .i César Franck, juntament :.u1th un singu lar· coujunl fonnal pm· quatre germans cot·dovesos -M'ai'Ía V.iotoria, Francisco Jo sr , .T o!lé María i Alvat·o Fe,·nandc7.-, alguns d 'ells de formació hat·cclonina , que integren una simpàtica nissaga musical familjar. Si la canera de J osep Colom Vlcen~ Prats at·t·encn ch·l M'U ~·m11·rló com a primct· pn· mi del Con cu t'S Internacional Paloma O'Shea de Santander. l'atl) 1978, a r a també podt·em cscolhu· t~n r·rcital el pianista coreà "\ ung \\'ook Yoo, guanyadot· per ununimitul del gran pt·enú i la medalla d'ot· d'aquest certàmen l'any l99R i u na d c les gmns revelacions de tola la història d 'aquest imporhtntí:;ssim concun;. Tant t'()t-feó GataJà com t'l Cot· de Gnmbra del Palau de la Música Catu luna se sumanm a les conurtemoa·uc·ions del 250 anivers~u·i de la ntot·L de J o ha un Sebaslia11 Bach, tot interpretant-ne, sota la dit·eceió dt' .J ordi Casas Bayer, l'Oratori dc' l'Ascensió i E'! Magnificat en Re major, ri Co t· de Cambra i l'OrIJll t'~t •·a Ban·oca Catalana, i la Cantata lliÍm. 5, juntament i en contt·a::.l amu el Rèquiem en R e ml>nor dl' Brurkner, l'Orfeó amb l'On¡lwstt·a de Cambra Nacional d' \mlotTa. \ més. l'Ot·feó Català col-labor·¡¡a·à amb l'e"XceHent Orqu<•stt·a Pablo SHasate de Pamplona rn l 'a udi ció de la _'Uissa " in t empore be /li " de Pa·anz J oseph Haydn, sola la direrció d'Ernes t 1\hu·tínez lzquien lo. Entee els soli!>Lt'll vocals tl'attucs tes audicions t•oa·ttl-orques tt·als, figuren Mat·ta J\lmaj¡¡uo, l\1arisa Marlins, María E s pada , Anna Moreno-Lasalle, Lambea·t C liment, Jose p Miquel Ramon , Ric·ttrd Bot·das, Pau Bot·cf¡¡s, .I osep 13rnet, .Jordi Domènech, Lluís Vi lamajó i lñaki Ft·esan. 184 Amplificació: etapes de potència La part final de l'amplificació de qualsevol senyal és produïda per la denomina~a etapa de potència. Es un aparell que concentra l'atenció dels dissenyadors amb la incorporació de sistemes de control interns. També manté un elevat grau d'importància a causa de la relació amb els altaveus, punt crític de qualsevol sistema. p.,. JORDI MARTÍNEZ I CATALAN a funció de l'e tapa de potència és molt clara i senzilla d'entendre: rectificar i filtrar el corrent elèctric per pode 1· excitar els altaveus en relació amb els senyals rebuts del preamplificad or. A més, caldria que aquest apareU d e dimen sions con siderables només incrementés el senyal introduït, sense modificarne ni la freqüèn c ia i manten int-lo neutre de qualsevol tipus de coloració. Pet· tant, cal amplificar sense modifjcar les cat·acterís tiques de] senyal, excepte l'amplitud d'ona, que representa l a inte n s ita t d e l so , i evitant d'introduir-hi soroll de fons i distorsió. Una etapa de potència consta de dues parts: la secció d'entrada i la de sortida. En la primera l'aparell r ep el sen ya l per enviar-lo a la secció d'amplificació a fi d 'obtenir un guany superior. En general, les e tapes d e més potència estan dissen yades amb un major nomb1·e d e "passos" d'amplificació situats en cascada per anar amplificant p l·ogressivament el se nya l ini cia l. Tot aqu est procés necessita una gran quantitat de corrent continu que produeix d e la xarxa general i L Etapa de pot. ncla multicanal de la ma rca Kre ll que con venientment tractat s'utilitza per configurar un amplificador de corrent altern. Tal com vam fer en el cas dels previs, les etapes de potència poden diferen ciar-se en fu nció de la seva tipologia interna. Una etapa de potència es denomina monofònica si pot amplificar un únic senyal alhot·a. En el cas de poder amplificar-ne dos o més es denominarà estereofònic. E ls aparells de dos canals són els més comuns a causa de la seva con espondència amb el sistema d'enregistrament. Darr erament han aparegut els denominats amplificadors d'àudio vídeo multicanal Són apareiJs, gc~l era l m en t evolutius, qu e ens p ermeten amplificar un màxim de cinc canals, xifra usual en aquest tipus de sistemes. E n aquest cas caldrà utilitzar un previ amh capacitat per· gestionar tols els canals. Les etapes estèreo són les més comunes al mercat en un alt percentatge. Anàlogament als previs, poden ser milJorades, atès que hi ha zones de l'amplificador que són comunes als dos canals. La solució és utilitzar dues e tap es monofòniques p e r ta l d'aïllar completament ambdós canals. Aquesta opció es concr eta en els models més em blemà- tics de cada marca gràcies al seu resultat sonor. Uelevat cost d'haver d'utilitzar dos aparells es redueix sensiblement en els denominats amplifi ca dors duals monofònics. La solució rau en el fet d e situar dos amplificadors monofònics en un mateix xassís. La mínima separació física dels dos canals és suficient perquè es comportin co m dos amplificadors situats en r ecintes diferents. Els sis temes muhicanal poden presenta r diver sos formats en funció del fabricant. EI disseny més usual és utilitzar u na (uúca font d'alimentació per a tots els canals. Aquesta solució és adoptada sovint en models evolutius que poden partir de dos canals per arribar-ne a cin c. Finalment, en aquesta varietat tipològica en funció del nombre de canals, cal destacar les etapes de tres can a ls. EI seu objectiu és evid en t: possibilitar l'evolució d'un sistema usual de dos canals a un d e cinc tot aprofitant el producte propi. E ls dispositius utilitzats poden ser d'estat sòlid , vàlvules o un a combinació d'ambdós. En el cas d e dissenyar UJ1 amplificadol· amb una so1·tida elevada de corrent és usual utiützar transistors en la zona de sortida, i 28 88 tamb é en la d 'e ntrada. En aquest cas tenim un amplificador d enominat d 'estat sòlid. En cas d ' utilitzar vàlvules, generalment en la secció d'entrada, parlem d ' un amplificador híbrid. Els amplificadors amb vàl vules utilitzen aquests dispositius en totes ]es zo nes de l'amplificador. Aquests es divideixen en tdodes, tètrodes i pèntod es, dels quals destaquen els primers per la seva alta linealitat. La utilització de circuits balancejats destaca en models d'estat sòlid, tot incrementant les prestacions sonor es i r·eduint el soroll de fons CJUC genera l'apai·ell. Els sistemes d'alimentació, tan importants, poden ser interns o externs. En alguns aparells, l'alimentació se situa en un xassís dife r ent t·especte d els circuits d'amplificació. Aquesta solució no és factibl e a la Unió Europea p et·què Ja normativa prohibeix l 'exis tèn cia d e cabl es externs amb tensions elevades. Queda per· analitzar un dels aspectes més importants o del qual espada més a la premsa: el funcionam e nt d e l a secció d e sortida. En e] cas del tipus d' apareJls que es tem con siderant, dest.acar·ia la denominada c1asse A , la classe AB i la classe B. La classe A es caracteritza p er una r·educció del nivell de di storsió, i també el d el gu a ny de l'apue ll. La r· aó és qu e tant transistors com và lvules opet·en en la zoua d e màxima linealitat. Així s'aco nsegueix qu e l'ona de sortida sigui idèntica a Ja d 'entrada. E l r endiment d 'aquesta tipologia és molt reduït a causa de l'amplificació de cada senyal per tots els dispositius de sortida. Com a co nseqüèn cia, res ulten gr·ans quantitats de calor en relació amb la potèn cia obtinguda. Es considera que el 25% és la xifra aproximada d e t·endiment. Això vol dir· que per obtenir 25 W dc potència cal dissipar 100 W en forma d e calor. Els aparE'lls I(U C utilitzen tríodes en aquesta configut·ació són considerats cJs més lineals del mercat actua lment. La calidesa i realitat tímbt·ica són excepcionals, ~ - ~ _, • ---.- ·-·.I ••• • ••• ~ - : ·.·. Una de les millors etapes de potència monofòniques de preu raonable: Audlo Analoguo però 110111és s'hi pode11 utilitzar determinats tipus d' altaveus per obtenit·-ne el màx im rendiment. La classe B utilitza bà sicament el mateix tipu s de circuit, però es diferencia en la no amplificació de tot el sen yal. Pe t· aque s t motiu s' utilitze n do s transis tors o vàlvules. Cadascuna s'encarrega d 'amplifica r· la part positiva i negativa dd senyal, per fer apat·èixer· despr·és el sen yal sen ce r. Aquest tipu s d'amplificació també es denomina simètrica complementària o push-pull. L'amplificaci ó e n classe B perme t als transis tors no operar contínuament, amb la consegüent r educció de calor generada, ma lgrat que la seva qu alitat sonora és infet·ior. Es cons.idera que el seu rendiment està entorn del 75%. La classe AB és, com indica el mateix nom , una co nfigut·ació intermèdia. Quant a con cep ció es basa en la reducció dels efectes n ega tiu s en utilitzar· do s tt·ansistor s per canal (efecte distorsió per pas zero i sincronització de l es du es pat·ts del senyal). La idea r·esideix en el fet de mantenir en funcionament un transistor fin s que l'altre no ha començat a funcionar. D'aquesta manera la sincronitza ció no és tan problemàtica i s'oiJLencn uns nivells de linealita l eleva ts, Lo L reduint els efectes dc la generació de calor. El seu r endiment se situa entorn del 50%. Alguns amplificadors d 'alt nivell utilitzen la classe A per als prilners wat ts d e potènc i a i després operen 1 classe AB. Un cop tenim mé> menys assumida la Ib, ria bàsica, la qüe¡t; clau és: quin és l'ap. rell ideal? El prU. asp ecte que cal con: d erar és la potènci1 En un àmbit clomè~b on suposem que no,. pera rem els 30m:. k potència pot situar.. entre els 20 i 150 1 Aquesta diversitat ra con cretm:·-la en funció de la~ tensi Lat i complexitat de la mú.~ ca que escoltem i la sensibili1a dels alta veus. Aquest dar·rer a,. p ecte pot considerar -se corn 11r dels més importants. Com lllò sensibilitat de l'altaveu, nec~., tarem menys potència per oblt. nir un resultat sonor desitjahk. També és important Ja capar.. tat de con·ent i l'increment& potència en funció de les nrir cion s d'impedàncies. lJexistèoo d e si s te mes d e protecció pt pt·evenir possibles deficiènrircn el funcionament de l'apard. per causes internes o externe!~ un fa ctor que cal tenir pre>rn en valorat· una etapa de potrn cia. ToLs aquests aspectes i mol: d' altres només han de tenir Ulli justificació i fjnalitat possible:~ d ' ohtenir una qualitat sonon destacable. La realitat tímbrin d ' una etapa de potència é~~ més important per valorar-neu qualitat. Tot seguit considm rem la r esta d ' aspectes tècni~ entre els quals caldria destari la fiabilitat del producte i~~' possibilitats de manteniment. La capacitat per excitar elsa.t taveus es pot deduir de l'estu& dels punts anteriors, que sen1pr. tindran una respos ta en rau& ció: més claredat de la textUJl musical, més control dels rr~ tres greus, una dinàmica àrnp!U i finalment una realitat tímbri~ Sovint cada persona no consid~ ra aquests paràmetres de la mt t f' i xa manera i, com a seqüència, l'elecció d'un terminat pr~oducte s'ha de fer fun ció de cada particularitat. llif; la tt,. ¡üe;¡_ rar• >rim, con;, :ènci. ruèsli. no,; )ru'.l. :nat·• l50' tat e~ ¡Ja ,ir' ~~: ¡o·m a: rm" tew. r ob:· ~abk. [ ~~~~ \'3rt ~ ~ènr. ~o pr· iènc~ apart ~nm rem po tm· · mol:· a notícia, tan recent, de la creació de l'ESMUC -Escola Superior de Música de Catalunya- és d'una importància considerable. Així ho vàrem manifestar en el comentari editorial del número del passat desembre en afirmar que la LOGSE entrarà en una via definitiva d'operativitat pel que fa a la parcel·la musical. Es d'acord amb aquesta importància que hem cregut oportú de• dicar-hi el Tema d'aquest número. I ho hem fet a partir de dues col·lahoracions d'una considerable autoritat, que a més corresponen a sengles òptiques diferenciades respecte del tema a què ens referim. Per un costat, la veu d'un dels membres de 1'equip que ha realitzat el projecte d'aquesta escola. Una persona que, partint d'un historial molt solvent en el camp de la pedagogia musical, ara ha treballat en l'elaboració d'aquest projecte i que, per tant, no sols el coneix sinó que hi té una implicació absoluta. I d'un a1tre, hi ha l'opinió d'un pedagog també amb trajectòria més que dilatada i conseqüent, re- L / alitzada en l'àmbit habitual en el qual es mou encara l'ensenyament musical superior -conservatoris-, alhora que és intèrpret destacat de piano. La seva visió situa nous aspectes d'aquesta iniciativa i contrasta matisos que mostren clar obscurs i, en definitiva, ajuda a situar-lo des d'una visió diferent, i sempre també des del rigor i del coneixement de causa. Creiem que d'aquesta manera el lector tindrà l'oportunitat de conèixer de forma prou complexa i rica aquesta nova iniciativa que en l'horitzó d'uns dos anys ha de transformar els esquemes de formació musical superior i treure'ls d'un context d'inèrcies que havia arribat a esdevenir asfixiant. Ara només resta esperar que les expectatives trencadores, i en principi satisfactòries que la nova dinàmica ha d'imposar, es materialitzin en fruits plens de coherència i efi càcia, segons el que exigeix, ja de forma urgent, la nostra societa t i l'evolució de la vida musi cal en un país que també en aquest terreny vol ser avençat. Un canvi Important en I~ ensenyament musical 184 ;:;J ;::¡, s- a = "" §1 29 119 I:ESMUC, el nou referent de l'ensenyament superior Per JOSEP M. VILAR \l•mbt't' d• la Comi.. ió d• T,..baiJI"'r J'E,.,ola Sup<'rior de llllii<.a d• Catalunya ols els alumnes que a partir del setembre de l'any 2001 vulguin iniciar estudis de música de grau superior ja ho hauran de fer en el mSJ·c establert per la Llei d'ordenació general del sistema educatiu. Tenint en compte que la Llei estableix que aquests estudis s'hau r·an de cursar en centres específics en els quals no es cu rsin altt·es nivells dels estudis de mítsica, el Departament d'Ensenyament de la Generalitat ha deter·minal que, a Catalunya, aquests estudis es cursin només a l'Escola Superior de Música de Catalunya (ESMUC). Aquest centre, l'únic que impartirà a lgun tipus d'ensenyament de grau superio1· rc>gulat per· la LOGSE i que dependrà directament del Departament d'Ensenyament, estarà ubicat a l'edifici de l'Auditori (a Barcelon a), i obrirà portes, precisament, aquell setembre del 2001. Tenint en compte, doncs, aquesta particularitat, la comissió que des de fa un any, aproximadament, està treballant en aquests temes, ho fa en lma doble direcció: en Ja definició del currículum i en l'estructueació del centre, dos elements al mateix temps perfectament relacionats però clarament diferenciats, i que han de permetre que a l'ESMUC es pugui formar, Clll·sant aquests plans d'estudis, tothom qui en el futur hagi d'exercir tota mena de p1·ofessions de rang superior vinculades amb tots els tipus i estils de música. Per això s'han establert deu especialitats, que inclouen tant la interpretació -estilísticament diferenciada: música clàssica i contemporània; jazz i moderna; tradicional, distingint-ne la de cobla i el flamenc, sense descartar la convemència que més endavant s'hi puguin afegir altres músiques no especifiques del teTl'itori; música antiga- com altres perfiJs no interpretatius (composició, musicologia, pedagogia, sonologia, gestió). En algunes d'aquestes especialitats es preveuen itineraris curriculars diversificats en funció dels mateixos perfils. Així, per exemple, en el cas de l'instrument, és l'instJ·ument i el seu context el que determina aquests itineraris, mentr e yue en pedagogia és més aviat el tipus d e docència en la qual el titulat s'haurà especialitzat (de l'instl'ument, de l'ensenyament genet·al, etc.) la que estableix opcions de formació musical en escoles de música i conservatoris, d'instr·ument i d'ensenyament obligatori. T 30 90 Els currículums d'aquestes especialitats inte~ unes assignatures comunes (un 30% del total c111 sat per l'estudiant, aproximadament), a més d'ullt d'estrictament vinculades amb l'especialitat , eventualment, d'altres relacionades amb l'itinerar dins de l'especialitat (un 45%), unes d'optathe (un 15%) i, finalment, les de lliure elecció (111 10%), que podra11 ser cursades dins o fora de l'~ MUC. Optativitat i elecció que -essent gtúades plh tutors- donen a aquest pla d'estudis una flexihjj¡ tat que reva Iu a el pa per que el professorat h: haurà de tenir i que se situa en plena sintonia all! la LOGSE. D'altra banda, assegura la capacitat dt centre de poder-se adaptar a futurs canvis, cor també la possibilitat de continuar donant a la !*cie tat aquells professionals que calguin en ca& moment. Aquest pla d'estudis parteix de la premissa "' gous la qual tamhé al grau superior hi ha un sahr. musical comú a toles les especialitats. D'altra b& da, en cada especialitat caben diversos perfils pn· fessionals que, al seu torn, també són amplli.; que la màxima especialització s'assoleix o bé en e tercer cicle o bé en la formació en el lloc de trehal ja en la vida professionaL Pet· tal d'optimitzar les possibilitats d'aquest cw· rículum ca l, també, definjr un centre -sobrelt, una estruc tura, però també un espai arquitecl~ nie- que el tingui en compte, que en faciliti i¡» tencïi els aspectes més interessants i/o més innon dors, i que minimitzi les dificultats que el canr curriculat· -i de posicionaments en els quals aquet es fonamenta- sempre comporta. Per això es planteja J'ESMUC com un espai ~ confluència en el qual tots els àmbits d'estudis rtlacionats amb la música es puguin troha1· i des& volupat·-toe en interrelació i en un marc de trarll ment igualitari; un aspecte essencial d'aque;U conflu ència seran les activita ts que involucrÍl alunmes d'especialitats diferents (intèrprets tocai obres compostes pels estudiants de composició 1J111 els de sonologia enregistren, estudiants de promt ció i gestió organit zant un concert en el qual intk prets exposen un treball dut a terme en col·laborlció estrela amb els estudiants de musicologia. etr. que el professot·at del centre haurà d'esperonar vetJlar de manera especial. Es planteja, tamhi· com un centre obert, no sols amh una tasca acad~ mica de portes endins, sinó projectant-se i incidili en l'entorn tant musical com social immediat, !di romar1ent obet·t i flexible a l'evolució d' llegllt ¡¡}CU! d'une. li tat¡ PROGRA\IM~ IÚ DE C\T,\Ll l\T\ .\IÚSICA DILLUNS, 7 DE FEBRER DEL2000 Fnu>.•Bri~t,LropoklStnl'tny. ï:08 PRniER TE'\li'S \l(t•ka per t•onwoc;ur l'I din ¡ot't'~entadu J)l>r Eulàlia Be nil o. Rco•ull d'obn•s breu.• . l m•lou lnatDetin.• infonuatiLL" i ~t·mlc-,. nm,.¡~ab. • • 9:00 BLILI.E.'TI UE '\OTICIES 9:06 REPERTORI DE CON- CERT VI\ALDI: SiufouitwnDo.\!ltV ï29 d e l'ò¡H•ru "Ottcuw iu ViHa". L'\rte d ell'AJ·eo. Dir.: Clu·i~­ loplll'r ll ogwoocl. (5 m ). MONTSALVAT GE:Qum·Mo indiuno. Soli~les dc• I'Os·t¡tu:Mh'tl d o CudaquPs. ,(2 1 111). BACH: A rin "Wit·~turh olic• llt•lolin so Vf'r¡.\niigt", do• Iu t'lllliUitl "La"~! Fiir.!tuo, lo11" nowh t•int•n Strabl" BWV 198. \1irhoel Ch UIJt't', ••oulrnteuor. Soli:<tes Bno·r•ot·~ An!o(lt•so,, Uir·.: John Eüot Gar'<lim•r·. (7 111). S IB ELIUS: Suill-' Kurcliu op. 11. Ort¡ttNlTn Sintfònit•u dt• Gull'bur~. Dir.: l'lit•t>uu• J iir\Ï. ( 15 rn). 10:00 AGEND'\ :m SIC.'\L 10:03 C. \PSA DE \I(SIC.\ ll.\i, DEL: Cont·c·rl ¡H'r u ur¡m op. .J u. 6. l . UollÏ(l:E'r. Tlll' En~!li•h Con· t•f'rl . Dir.: Trt'\Or l'iunod,, (l·t m). J A.."' \CEK: Gdu~iu. o lx•rturu. Oro¡u~>stru Filh urm(noien t·n. l)ir.;Jirí BHohlúwk. (6111). CIMAROSA: ''Oitcrtum i àriu (To~to eh'iu 11011 n•tntto u 1\tniIIIWttile ... A consi¡¡;liu), ol'O mc re• ut o di i\1ulmuntilt·. Hobet·to Seulll·iti, hru·íto¡t, Lc·~ Tni!'IIR Lyric¡ut•H. Uit·.: Clu·i~­ loplw Rom•~•·l. ( li m). ROORlGO: llu tic•ut po fué lhÍ· lit·n fumo~u. \lumwl But't'IIN'o, !-(IIÍttu·r·u. (8 m). ROSS INI: Mi•su dt· Glol'iu. Curmcu Aeo~tu. Mut·iu Zt•ffil'i. Williuru \l nll c n7J.i. f.l'i~tofuru., Struu.ho~-o.J¡,. 'li;du•c·h~·lu•r Knrrtuwrcbor. Vili'U<I'icli Pr·~u. Oit·.: Ht•rlwrl lltmdt. (60 m). SCRIAB I!\: Pt•f'lwli i uoc·hrru, op. 9 ( JWr n Iu mu l~JIU'rra). J oaquín '\dtút·urro, ¡tiuno. (8 111). )IOZART: Qwu·lf·tclct·orclu KV 'J',,._ .J28. Quartet i\tu~ltÏc¡tu~. (:~7 m). LEClON.\ : Oiuri d'un twrt. Huln•ru l Ilt•rrc•c·u , piano. ( 13 111). 13:00 GRANS IN'fEGilAUi LA :\-1 ÚSICA DE (:Ai\1lUlA m; JOIJANN SEBASTIAl\ HA<:fl Son ata e n ,.,. m BWV I o:~6. l..ondon BunXJllll· t 18 m ). Sonulu c·n Oo M BWV LO:l7. Umlc-Con;;ort. ( 12 m ). Sonata •·n Sol M BWV I O:ill. LitulO'-CouHOI'I, (li lll ). Trio ~onutu ¡H·r· tlrw~ Ourrlt!~ tt·n,.cssl'rt·~ i baix t•outiuu t•n Sol )1 BWV 1039. lluutulran'>l;;('rn. '\ikolu"" Httl:'nont·ourt. 'iolooccl. Hcrbcrt Tudw:ri, o•la\t'I'Í. (13m). 1Ho c-ru•ònk BWV 1040. L.i.ndt~CoLL•Orl. (3 m). 14:00CL~'iSI CS DEL SEGLE xx STit \\ ll\"SKI: Simfonit.'1>d'iu,.. lrwuent.~ d c \Cul. Orc¡uc~lra Filharmònica de Bt•rlíu. Dir.: Picrre Boulez. (9 m). TlíRTNA: Homcn~c a Tàrre~a o¡1. 69. Rnfut;.l Amlín, g¡.útnrrn. (5 m). SCUONBERG: Quartet dl' cordu u. 1• op. 37. New Vicunu Stl'ing Quarte t. (35 111). ' ' 15:00 BUTLLETJ DE NOTICIES 15:06 ELS ORGUES D.E CATALUNYA Ot'{.,"lll' dP l'esglé!rin U€' Caduqué;, CONCERT enrc~$lral per Cutalnnya 1\tú.,.ie-n t'I dia 15 d'ago~l d e 198ï a Cadaquès (e;;lrf'ruulcl'orgul' bnrroc). Obres tlf' CABANI LLES, YIVL<\l'\1, IH XTI.:Hl DE. PLRCELL, Kllll\.\ l . .\LlU"\ONl i \NÒ1\l\1. \lt•t'n~ Ló¡~z. trompeta. )lonlq(•rrnt Torrent, orgue. (53 ut). 16:00 I..A TARDA DEL'OIEt\1 Progrnmnt'ió rl'nlitzadu a par~ tir d c 11'• JlClÍt•ioru; d cb nostrrs oienL~. Pn..,cutució a càrrec dc Cnrrninu )1nlagarriga. 19:00 :\fl; SICA CORAL RYRO: :'\JiJi.~a €'11 cinc purts. Cu•· del King's Coll~c dl' Camlll'icl¡:w. DiJ·.: Philip Ledf!;cl·. (25 m ). BIUTTEN: Cin c ca.n çoru; dc lloT~, o¡t. -1·7. Ctw McmltWCt11i. .John Eliot Gm·tlittr t·. ( 11 m ). BIL\HMS: 'll•f'¡¡ cm•çons, op. 11,2. Cor· :'\toutc-vl"t'(li. Oil·.: .John Eliot G11t'diuet·. (8 m ). J>OLJ,ENC: "lJn soirde ueige", JK'lihl CIUIIDhl dt• ('1\lltbra. Grup Vm·ul dc Ft·rurçu. Oil·.: J<>lm ;\lidi.,, (6 m)~ , 20:00 BtiTLLfo.'TI DE NOTI- CIES 20:0 I \GE:\D~ Ml Sl CAL 20:10 REPERTORI DE COi\CERT \ I\ \UH I LOt:SSrER: L' Estiu (.\IJI"gg'' non rrwho), dc Les Qunlt·c t·~lucioru. • J nt•CJUP.. LoLL..,;ier. Vinccnl ClUll'bonnier. Anclré At·pino. (9 m ). BERUOZ: Vals d e In rnufoniu F tuti lliòticu, op. 14. Ül'tJUI'"lrn dt• Clewland. Oir.: PiN·re BouJ!'z. (6 m ). LI SZT: Rap~oèodia hongar esa n. I (ot'IJUt'~trat·ió dl' ln•·u¡l:lòdiu JlCr a pian o n. 14.). ÜNJUI'~ll·n del Festival dc Budupt~sl . Oit·.: (vún Fischer. ( I I m ). WAGNER: Els mesll'CI' canlair·c~. ohi'J'Lur·n. Th,.. Solti OrdteMtrul Project ut Cu•·•w¡.,ric llull. Dir.: GeorgSolli. ( 11 111). VILLA-LOBOS: Bae'ltimr.,... Hm,iJerns n. 5. llí<'lwúu on, ruth, •OJII'IltiO. Ort¡t.rt... lrn Filltunnòni,•u d t• ;"'o, n York. Dir.: Lt>onard Bo•nt•ll'iu. (llru). 21:00 TE\IPOIU U.:\ UE L'O BC CO,CERT l'urt·~-i•t rut ¡H·r Cutnlunlu '1•i~icu t•l •liu 5 dt• ft'brcr dd 2000 n l' \uclituri tlo• Burt•elo nn. S'fRA' 11\SKl: Ln hi•tòriuclcl•olclut. J'f..\ZZOLL \ fWlLENSKI: Com·t•rt Tnn~o ¡>('l' ll fagot "lA·~ I'!!IUI'itm•". Jl \ VEL: Bolcr·o. ~1ingo Rltfol~, uu.rs·udor·. Sihiu Cm·il·elli, l'llfi~Ol. Gcnmuo huiluriuu. Ot·r¡ut'Mil'll Simftmicie Bul'l·elonn i Nuc•ionul dc• Cut nlunyu. Oh·.: Luwn•nt•t• Jo'u~­ m..... cn hw. 23:00 AGENOA MUSICAL 23:03 JAZZ DE NIT Unu ll<'lec•t• i•'• ti'Allwrl Mulloft·Í' que prt.•st~.nl u Alli·t•tl (~c·lnyu. 23: 15 NOCTlJRN ~ltli'ÍI'n ¡)('r' uo•uhur ••I oI in. Jln'beutució u càrt·t•t· d'Alfrc•tl Ú"ln}n. • PROGRA\IACIO UE t\l'r Re ¡wtil'ió do·l~ íilli111• JII'O¡!t'n111<"' 0 :30 GRA '\S 1'\TEGRALS Pro¡rrum(•-. l'utl.._o, Iu •t'lnuurn rutlcnor (Onlrt• tl't•llli••ití: ltt"pctit•ió dt-1 Dillwr•, Oinrurt,., Uimt•t•rt••, Oijou". OiH·mlrt.,, dt• l :i.OO u 11.00). J :30 At:TÒGRW Emf.• tlijou. JlU•><Ut. 2:30 BLANC l 1\EGR E Em(>,¡ cliwndrt'!l puoNn l. 3:30 REPERTOHI Ol•: CONCERT Pro¡.,rr•mw" t'IIU'!!o~ lulwlttuum nntt•t·ior. (O•·clrt• d't•rni"~ioí: llili ml~, lluuut·tJc4, l)inw•·•·~·s, Uij ous, Oiv1111dn•H, rlt• 09.06 n 10.00). ' 4·:30 CAPSA llE MUSICA P•·o¡p·ut~w~ c•nu•"•" Iu Ht•lmunu lmlf•t•ior. (0t'llr·•• cl't•mís•ic'o: He•· ¡K'lÏI'ÏÓ del~< Jlr'O¡to•tnut•>~ dc• Uilltu>.~, Diuuu·t~, J>imt•t•s·t·>~. Dijou~, Ohc•rulrt·~. dt• I O.O:l 11 13.00). DIMARTS, 8 DE FEBRER DEL 2000 7:08 PRHIF,R n :\JPS \(Ú,.iCU ()('ri'OIIH'IIÇIU'I'I dia f"'l'Eulidin Bt•uito. ltt•cull d'ohr•·~ brc•u•. lm·lou hntllt'l.iJh inforlll:tlilt... i u¡to•nclt-.11111· sicab. • • 9:00 BlTLLETI H E NOTI "'~UludU ¡x•r CI~"l Rl~PI-:HTOIU DE CO NCERT MOZART: Simfoniu u.:~:; K V 385 "ll uffm•.r". Orque~LJ·ul'illlm'lnÒnit•u d e Vil•lln. llir.: IH<·c·m·do l\1ull i. (22 m ). PAGANINI: Vu•·itu•iolll! pt•r •• violí sol sobre t•ltc•unt ''Nt•l cor JIÍU non mi ~•·uto" . llyu Gt·iugohll, violi. (I t 111). TXAIKOVSKl : Àr·iu dc· l'l•¡tcr·u Evgt'ni Onit·14in "Ko¡ttlu hi 7.bizu". 9:06 Curin• ,\Jmrt•z. baríton. OrquP-.Irn 'ul"iounl d'En~kmli. Uir.: \l nrio \ en~o. (5 ru). 110"\EGGER: Pa,toral d'e,.;tiu. OrcJUt'•lru Tunhallc dc Zúric. f)ir,: Omid 7..inm nn. (8 m). 10:00 AGE:\0\ IO:o:l C \PS.\ DE \fÍ"S1CA ZF:tL'\M: l:Ji~wondrie a 7. n 1-' onclmnt'nlo. {8 111). STRAUSS: "Pannth<'niit·n:a~~. t••huli-. •imfònii'R en forma de JIUl>tlt'Rf!;li:l lll'r a (!Ïano (m à c•,;{JIII'rrn) i orque>lra, op. 7- ~. l't•lt'l' Rü,l"l , Jlinno. CupeUa d e n:~tnt dl' Drc...J,..n. Dir.: Ru<lolf Kt•m¡oe. (28 m ). CASTELN llOVO-TEDESCO: (;ollt'l'l'l JK' l' U violí Jl, 2, 0 11• 66 "El~ , .....r... t.·s". ltzhnk l'l'l'lmnn. 0l'<JUestru Fillrurmònicn d 'lsr nd. Dit·.: Znbin t\ll"'tlu. (:'H m). DANZI: Quinh•tolc vt•nt o¡¡. 56 u. 2. Quintet d l' \' t•nl Acadèmiu. (15 nr). IIINHEi\tiTil: Nohili• •in111 , i- m su::..u, ~ione. Ho) nJ Phillturmoni~ Orcht>"lrn. Oir·.: J, ell' l'ri'Q<l. (22m). l>l'\t'\1\0IR: Suill" del haliN clt• Sto..J, Irolm. lt• <:onrf'rt des i\utioru;. DiT.: JoNli SuHdl. (2 1 m). :\OST·\KOVITX: Prcluclisifu¡.,"t('" op. 87. (n . 11 u n. 1 l ). Tntinun 1\ikoluyt•\u, (30m). 13:00 GHA.l\S 11\TEGRAL..-, LES f..\NT.\TES DE JOU \ NN SEB \ STL\1\ BACU "\\i•• ~~·hiin lc•urhtel d 1•r \\lor~t·uri14•rtt" (Com h•·illu l'estretiu df'lnrntí), cnlll uln B'VV L Soli~lll dt•l¡; NO'nR Cnntor;; dt> Vit•rut, ~opruno. Km·l Ec¡ttiluz, le ruw. MIL' Vlut Egmoud, hnix. <:untor~< ol•• Vi t'u n. Cho••us Vic•uncu~i~. Curu·enlliS MuMi('ll" dt• Vi Nm. Dir.: N. Huruoncourt. (26 m). "A<·h Cou, \'tun Hinrmc l ~¡,..Ja tlrll't>in" (D~u ml'lt, núTn'ns d es clt• dull 1ll'l cel), cuuluta BWV N''"" 2. llf•IO'n \VntL•, C'Olll ralt. Aido Buidin, lt•nm·. \\ nltcr llt•ldw.-in. hnh. Gürlriu~t·r Kunlorci df' Slull~nrt. Bno·b-CoUc~tun d e Slull~nrt. Oir.: He lmnt Ri.lling. (IU nr). • I I :00 '10:\lEi'iTS LIRICS \ EHOI: E'trncle>. di'J drama lí..ic "I Lomburtli allu prima rrocint.u". Juu!' \ndei"''n. Ric bard I.Rcch. Luo·iuno f>u, ur·otti. Smnucl Runwy. Cor i Orquc~lrn d!•l \1~ tt·o¡Jolitnu el<· N'i. Oir.: J nrue IA'vilw. (56 ur). • , 15:00 BUTLLETI DE NOTI- t:IIO:S 15:06 M(S JQ UF.S OEL MÓN Unu fiui"Mit'U ohm·tn a l'cxprCHMÍtÍ lliLIRÏI'rU d1•Js JlOblcs d'm'l't'U, BALALAI QUES DEI,S G ITANOS RUSSOS. (17 m ). TAIWAN: PNipll' hakka. Penpl1•ntuynl. Pt•upt,.. ami. ( 19 m ). IIU.ANOA: "An ju~ mór h; ¡. lún", "TI){· Chutt.ering-nutg¡Ji<•". "f.:lw~h thf' !odies", "As rhíú- 1 184 IPnma", "Ar Uhrmwh nulucJi ~un Oírhe du <:u.~udla nu~". ( 15 m). fiNin, infonnutius i a.,"<'nde;mu- 16:001~ \T,\RHAHEL'OIEr'IT P~umuc·ió r.-ulit/.ucln a pur- 9:00 Bl'TLLETI DE NOTI- tir de Jp, ¡wtic·iun~ tl..l~ lllhtrt•., oient,. Prc••l.'nturió u <'nrrec• Cua·naima .\1nlu¡mra·i¡_:u. 19:00 JO\K"i 1:\TERPRf..,'S BEETHO\Eill: Tripl.- c·om·crt per u \Íulí, 'iolonccl, piuno i Ol'tJIH''Iru, OJ). 56. Snru BitUot·b . .\furin Billl01•h. Iu{.,; Rc•ptl'ru. On¡ut"<lr« Simiotúc•u EtUJ)(H'flu-1 Jt•n¡..-uado<·-Ro.... hl'lló. Oit:.: Cndc·~ Cull. (aSm). TOLDR\: Cinc• c·nn~un~ 'lur¡.:lll·idu Buc·ndiu, ~o11runo. Cnrlt•, Pui¡.:, piaut~. ( 1:l m). , 20:00 IHlTLLE'ff DE NOTICIES 20:04 AGENJ)A M.lJSlCAL 20: I O RIWERTOitl OE CONCEHT ROSSINI: "l.ur¡.:o ui fuc·totmn", ària dc• l'ò1H'ru 11 Rt~~·hic•a·c• di Sh-i.!(liu. IJ c•rnuum Prc·y. O•·c¡ul•llt ro Simfònic•u cic• Loucla·c•s. Oir.: Cluuclio ..\hhuclo. ( I I au). BARTOK: El IIUUUhii'Í IUC'I'Il' .-lió~ op. 19. "'útc•. Orctuc•·.tra Philhurmoniu. Oir.: [\l'l'ml' Jür' i. (20 m). \1\ \LDI: .\lu¡:nilic•ut, R\ úl O. Emil) Vam t:wru, \uq Argenta. •O¡>runu•. :\lurn¡.:urt'l Cnhlc•, c·outnt.lt. Cutlwrim• ~t¡:, IIU'l-· zo. Tan•rnc·r Ccm~ort UJUI Piuver!<. Oir.: -\ ncla·l.'\1 Purrot. ( 1 I m). 21:00 PERFI~'i Ruimon Colomc·a· ronwl'l'u nmh un com¡JO•Íior ul vultunl dc• Iu •t·ua ohrn. 2:-!:00 AGENDA MUSIC\L 2i3:03 JA7:Z l)J<: l\1'1' l ln ut«•lc c•t•ió d'Aihca·t MuUofa•é 'l"<' Jll't'MI'IItn Alfh·tl Ccluyn. 2:h~5 NOC'I'lJllN MaíJiicu Jll'l' nt·ubua· •·I 1llu. Pt·c~ st·ntució u t·lu·a·c·c· d'Alfrl'tl c~._ luvn. PitO<atAMACió m: NIT Rt•Jwtic•ió dc•l>~ a'altim>~ (II'OA'ru- 9:06 REPERTORI DE COJ.'IoCERT TELE:\1.\t\---:\: Ohcrtura(Suite) t'u Re )1 TWV 55: Dl9. Tbc Engfuh Conc('rt. Trcvor Pimaock, d:wecí. Dir.: Trc,or Pitmork. (25 m). ROSSL'\1: Bolero. Ccciliu Bartoli, sopruuo. JomrJ> uvinf', piuno. (3 111). BORODIN: Quintet amb pmno. Quurtct Miuguet. Thomas Lt.'andea·, piuno. (20 m). 10:00 AGENDA MU~ICAL 10:03 CAPSA DE ~1USICA RUBINSTEIN: Concert pet· n \lolí i or<IUCilh·a, op. 46. Tnknko Nislti~uki. OrtJUI'sh·u Fill•m·mònica Esloyuen. Dir.: M.ichael Halas~. (37m). BARTOK: Dos CJllll•lres, Ot'· •n•·~ O::to GitA NS lt\TEGil \LS Progrnuu·~ t•mc'lt• Iu ~·tmunu ruatC?I'ior (0a'fln• d'prui-~ió: Rt•· Jl(>lic•ió dt•IOillmL,, J)imurh, Dinuo>rrt·~, Dijou~, Uin•nclre•, d c 13.00 u 11.00). 1 :30 SELECCIÓ DE J\ZZ 3:30 REPERTORI J)f: COr\CERT Progrwuc• rlllt'"""' In -c·tmnnu untN·ior. (Onlr.- d't•mi,.•ÍIÍ: J)j. Uum•• DimurH, Oimt•t·rt•,, UijOlL•, Diwudrt•s. eh• 09.06 u 10.00). ' 4:30 C\PS.\ UE \tllSIC\ Pro¡.rrumt•M t'IIIC>~O>~ Iu 'wtnumu untt•a·ior. (C )a·da•t• d'cmi,..sió: ltc:.._ ¡wtit·ió dC?l~ l•ro¡.."''·umt•"' tl•· J)iUam>~, Uinuu·L~, J)imc•t•a•c,;, DijouM, ()hemlrt•>~, d c I O. 03 u U.OO). DIMECRES 9 DE FEBRER DEL 2000 7:08 PHIMim TEMPS 2 Ma'L•it'IIJiel't'olllençua·l'lclinJu·ct\l'lltudu pc•a•!!:ulUlin Bc•nito. Hc·,,uJJ d 'olll'l'!! lll'c ns. lnc•lou but- ~caJs. , , CIES 10 s~ 16. OrtJUC'strn Filharmòuicn de Budapcbt. Dir.: )lik.lós Erdélyi. (18m). f."''IP. l..ú.~zló \ovúk, ¡•ontr·uhuix. Cor )tuclri¡.:uldl· HuclntiC'•l. Dir.: Fert•nc· S:u•k••rt'"· (:!2 m). GEIUl \RD: Epitl~t~lumiou. Jo\(• Orctm•,tru \nciounl tl'F..tJ)WJ)'U. Dir.: Edmun Colouwr. IhuL~, Dimarts, DintPcre-. J]¡. jous, Dh·endres, de 09.06 1 (22 111). petició deL; progrrune>< de J]¡. Uun.s, Dintarts, Oitn(>Crc._, J]¡. jotL... , Dhcndres, de 10.03 1 TARRt:G \: El Cornan ul dc Vt•n(~c.·in. Ou\ld Ru-•t•ll. ¡nai~urru. (9 m). 15:00 Bt ~ru,.,_,.l DE NOTICIES 15:06 :UÚSlCS DE CA'J'ALl-NYA JEP Nl;IX Ad \Olm•em, ¡wa· u Oautu ~olu. J••t, Ntú'\:, Oamlu. (5 111). "... tmcJ ~IIX IIIUkc·~ ~ix", ()CI' U !lUXO !IOJiStU i lJUilllt'l d c «.'OI'tlll. Ga·up lJII<trnuumlnl dt• Uaa·cc'lonu. Oh·.: Curi"~ Lohn. (9 m). Vudtll'íoull, twoludc)ll~, anutuuciooij. Beruut Cu;;Lillc',jo, llnnlu. Oriol Romaní, c•lm·íncl. Jordi Mu~ó, piwto. Stuttinf(oJmua, ' iolí. Uuís llcru,, ~iolom•t•l. ( 12 111). E~pirul~, J><'l' u ONJIIC',trn. Ontu<•;;tru Simfònie:u dl' Bur. cc•louu i Nm·ionuJ dt• entu111"' u. Oir.: Paul Polh niek. ( Í2 m). 10.00). ·! :30 CAPSA DE 1IÚSICA Pro¡..Tnmes cmesth la Mo>llniaa anterior. (Onlre d'eln.i.sió: 11.. 13.00). DIJOUS, 1 O DE FEBRER DEL2000 7:08 PRUlER TE.\lPS Música per eomcnc;urcldia¡.... ¡;entada per Eulàlia Bcmito. R~ cull d'obres bre us. lnelou bw. Ue tim infoa'lllnliusi ~~¡~cndl"'anu. !!iCai!). 9:00 BUTLtETÍ DE NOTí. CIES 9:06 UEPERTORl DE COl\. CEUT SCRIABIN: El (IOema cie l'h· ln.'Ò 0(1. 54. Orquestra Sinúòuicu de Xic,. g-o. Oir.: Pierre Boulcz. (22m~ BRUCK.NER: Locus I,t•·· Cor dc la Ràdio de Slult¡mrt. Dir.: Rupert HuiM'r. (3m). SCUTJBERT: Sonata pt"r a (U. no i nrpeggione O 821. Yo-Yo Ma. 'io1om·cl. Enuu. nuel A:", piano. (2-1 m). 10:00 AGEI\'DA ltt;SIC.U 10:03 CAPSA DE .\JÍ:SICA llAYD"': Concert per a 'i"' lom·el en Do !\1, Hob. \llb:l. Hidemi Suzuki, \'ÏOionrel. I~ Pctite Baudc. Dir.: Sigio"''lld Kujikcn. (23 m ). LULLY: Plllltorale «."omiqur. comMin-bnilet (extracte¡;), Solistes vo«."als. Le;¡ l\fw;il'ien· du Louvrc. Dir.: .Murr .\lin· kowski. (6 m). STRAVINSKI: Simfmúa cnllo LOElLLET: Quintet en rt• m per a fluute:> de hec. The Dolmcl$ch Enscmblc. (8 m). GOGi'íOD: Simfoniu u. 2. Filharmonia Rouumesudc l'Estat dc Trausih·àniu (Ciuj-'~apo­ <'11). Dir.: Jean-Louis Pl'tit. (3 ï m). PAlSIELW: Concert per a piuno i o rquestra n. 4. :\1ariaclarul\fonetti. ÜnJllt•strn dc Cruuhru Anglesa. Dir.: Stcphtutic Gonlcy. (23 m). 13:00 GRANS INTEGRALS LESCANTATESDEJOHANN SEBASTIAN BACH "At•h Gott, wie manches Hm·~l'lt-id" (Déu meu, quina ullit·dó), canlatu BWV 3. SoliJ¡ta dels Nens Cantm·s d l' Vit'lta, soprano. Puul Eswood, (•outrnteuor. Kurt Equiluz. tenor. MILx van Egmoud, buix . Nens Cuntors dc Viona. Choms Vicnncm¡is. Concentnl! Mu,;c"" de Viena. Dir.: l'I. Harn on c•ourt. (2-1- m). "Chri;t Jug in Todesbandeu" (Jesucrist jeia en els ll.igruus de la mort), ('antntn BWV 4. Barbara Schlick, soprano. Kai W...,;;cl contralenor. Guy dc ::\Icy. tenor. Kluus Jlerteru.. hai.x. Cor i Orquestra Barroca d'Amsterdam. Oir.: Ton Koopman. (19m). "CJui.;tlugin Todcshunden" (Jesuni~t jeia en eh! lligums de Iu mort), apènd:h: de la cantata BWV l. Bm·buru Schlick, soprano. Kui Wcsscl, contratenor. Cor i OrCJ11C!'trn Bnrrocad'Amsterdmn. Oit-.: TonJ(oopmun. ( llm). 14:00 "MUSICS DE CATALU- Curuünu '\]u)H¡,•nrrigu. 19:00 PRHIEJU VEt: l~ n t·"'i,Pni per c·on(•i,t·r ell'i nlú""'" d uru. 20:00 Rl!I'LLETÍ OE NOTÍCIES 20:0 ~ ·\GENDA MUSICAl, 2 0 :10 REPEHTORIDECONCERT GROFÉ: Suitt> d el Ga·nn f.uii.6n. Üt'IJllC'Mta·u Simfi'mic•u de Ocll·oil. Oi•··: Ant ni Dornti. (37 m). LJSZT: Vut'iudonK Kolw., Iu mul'· xu nuJwial dt>l "Scmmi d 'amn nit d't-8tiu" el<· Ft•U, MNtdd,;sohn. An·ucli Volrnlu~, L!itmo. (5 m). 21 :00 SELECeJO DE NOVETATS Pre><enlució ci•· lC'!! 1jltimeo~ no'etat.! di.;t·o¡..-ràfiqu('o; II(IUI'<'~t­ d"' al mt•rc·ut, 11 d u·rcc d 'Alfred Celayu. Jo:~pui putrocinut JX'r Di.•t·os Ca~tt'lló. 23:00 AGE!\1)\ '1USICAL 23:03 J AZZ DE MT l.Jnu 'CII't·<·ió d'.\JIIC'rt '\1nllofré que p rt>..entn \Jrrro t:eln)'ll. 23: t5 '\OCTt:Rr\ 'lú-ieu ¡wr uruhm· l'I diu. Pre"t•ntut·ió a c·lanec d'Alfred Ct'luyu. , PHOGRA,t\CIO DE NIT Rerwtit·ió d el;.¡ últim" ¡trogramcs 0:30 GRANS INTEGRALS Programi.'.., cnwsos In ~c•tmtuut lutlC'I'ioa· (01·tlrc d 't•mi,.KiÓ: ){¡-.. petit•ió dc• I Dillunw, Uimtu·tA, Dimcc••·•·~.Hijou~, Uivc•mla·cs, d o NYA 13.00 u l J..OO). SOLER, A.: Miserer(·n 12, per u quartet vocal, doble cor i h. c. Brigittn Kovúcs, soprano. 'l.r ~u7.su Dénes, soprano. Ddikó Komlósi, contralt. júnos Búndi, tenor. Gabor Lehotku, m~ I. ::~o I.'AUOIOVI!ilJAL Eml>s diunwn¡,w (lllri~nt. 3:30 REPERTOIU DE CON- SEBASTIAN BACH "Wo soll ich llie h en hin" (A 011 fugiré?), cantutn BWV 5. ArleeuAugéa·,soprnuo. Cnrol)n Wulkin;;ou, contruJL. Aido Baldin, tenor. Wolfgii.Lit; Schon~. b;\ix. Güchingcr Kant.orei dc S. tlattgw:l. Bncb-Collc¡,"Ïum dr S. tuttgnrl. Dir.: Helmut Rllli•lfl· CEll'!' (20m). 16:00U TAIUH OEI.'OIE~T Progrmnuc•ió n•ulit.Uida u ¡,urtir de lt"' JH'Lit•icm' dc•L, no,trr.. oit~ut~. Pr(l.,(•utut•ió a <-•Òrrcc Pa·oga•wtw" c•nwso>~ Iu ~tltmauu uratl'tior. (Oa·da·c• cl'cmi.~"ió: Oi- M. Cor i 01•questra Simfòuicn ~~~ Xkugo. Oir.: Sir Geot·g Solti. (29m). RODRIGO: Concert (lill'tond (lCI' u fluntn i orqnPStru. J ennifea· Stintou. Orqnc~lru dr Cambra Escocesa. Oir.: Steuarl Bedford. (25m). SCHUBERT: Qllllrtct dc rol' da n. 13, op. 29 n. 1 , D 81U "Rosrummd a". Quartet Alban Berg d e \lt-113. (31m). o.,. GALt;PPI: Confitebor tibi. uúne, motet. GérardLesne. YérouiqucGI'Jii. Pf'tf'r Harvev. D Seminnrio mu· si«."n1e. (35 ~). PIAZZOU.A: N.i¡;ht Club 1960. )turc Grauwels, flauta. '\\!" !'tOrllli!, ~'UÍtarra. (7 m). 13:00 GRANS Il'\TEGRAL~ LESGL~TATESDEJOH~~ ''Bieib bci uns, dPnn es ,,iJl.~· lx-nd werdt'U" (Qucdeu-vm a11ab - PROGRA'\IACIÓ DE CAT-\LUNYA MÚSICA nosahre,.. qut• .. ~ falanl i .-1 diu jabn cODit'llÇilt Udt'dimtr), l 'lllltala BWV 6. Barbam Schli<-k ....o¡,rano. Andrem.SchoU. tontrahmor. Cri..... toph Pr~urdit>Jl, tenor. GouholdSchw~, baix. Corde cruubra Accl'nluh. Conjw1l Barrot de Liruo{le->· Oir.: Cbri•tophe Coin. (19 m). 14:00 :\J(SJCA M'fiGA ~tATEl FLETXA Ln Bomba., eaL~nlodu. EnJ:<cntble Clénu:nt Junec¡uin. (l l m). La justa, eut<nlmJu. Lu Colombinu. (I J. m). Lu Gucrrn, l'lll'!llmln. EuJ!t'lllhh• Clémt>ut Jnucc¡uin. (9 m). La NCb'l'inu, eusulud u. La Colombiuu. (8 nt). El Foc. En¡¡ultulu. Studium Mmsic·ne Yalen da. He,;pèrion XX. Oir.: )OJ·di Suvull. ( 19 m). • • 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES • 15:06 AUTOGRAI' Les \'('r<Ïoru. finnudes per les gran.~ batute.: l\1KOLAUS HARNO~COURT BACH: "Lobt>t d.-n Herrcn, ulle Ucideo" (Uo(•u t'I Scuyor toL. els p~urL~). m otel BW\ 230. Bachcor Stockohn. ConrcntLL.., ~ltt>irus dc \lt>am. Oir.: l\i.kolans Harnoucourt. (6 m). )JOZART: Simfoniu n. 39, KV 543. 0n(UC1itrudcl Conccrt~cbcmw. Dir.: Ni.koluuMll urnon<·uall't. (30 m). 16:00 LA TARDA OE I..'OU<;NT Pa·ogrmnuc-ió a·c•ulitzudu u purtir ric• lc!! ¡•cLicion>~ tlt'l" uo~tre11 oients. Presc•ntul'i(• u t•l.rr t'c Carmiuu Mnln~UJ·ri¡.;n. 19:00 PENTACHAMA (>rogruma de divulgtwiñ mu;~i­ c:ul. GIJ\ó i a•enlit:tu(•iú: Pere Bm·étl i All'x ltohll~. TOCAR TOTES LES TECLES: Lu didu, muu;ó tmpulur. AVUI SONA: Eltluua·tctclt: t:OI'" d~ • • 20:00 BUTLLETI DE t\OTICIES 20:0 l AGEI'DA ~lt:SI CAL 20:10REPERTORIOECO!\CERT VERDI: Bullct de Iu Reinu de l'nrte IU dt> l'i>¡X'rU Don Cnrlo. Ortrue~<tru cid Tt'utrt- Allu SenIu. Oir.: Cluucli o Abhnclo. (15 UI). BACH: La PliMió '>4:gons Sant Joan, BWV 2'15. (" ll('rr, tm~cr Her~cbea·", ror iJaidul dc Iu J•rímern part). Cor Buch dt· Munid1. Orcrau..,. Ira Buda dc ~llmkh. Dir.: Kurl Riciner. (ll m). HAYDN: Quartc•tde cm·du op. :;l3 n. 2 (Hub.Tn :38) "Lu Ua·onln". Quurtc•t ;}losnïc¡ue~. (20 m). 2 1 :00 A LA MANERA DE..... Un comidut ens pro¡H,8U i c•omcnlu la mú:<ic·n c¡uc·li u¡.rrucln. Guió i presentndó de Joan Yi- H"'. OSIAS WILENSKI 23:00 AGEt'iOA 'U:SICAL 23:03 JAZZ DE NIT L nn ~lerció d'Alhertllallofré qu(' pl'f"'('nlu Alfred Ct-laya. 23:-1.5 NOCTl:'RN \tú.«icu per acabar el dia. Pre,entució a càrrec d'Alfred Ct>lava. PÍWGRMIACIÓ DE NIT Re1w tició dt>ls últim!! progrnJUCS 0:30 GRANS 11\'TEGRALS Prow1mws em(..'tiOS Iu setmana antrrior (Ordre d'I!IIÚ&!Ïó: Repetició del DillllllS, Dinuu·ts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 13.00 a 1•1-.00). , l :30 .lOVES INTERPRE'J'S Emès cli~nlll'ts passat. 2:30 MUSICA XXI Em è11 divendres passut. 3:30 REPERTORI DE CONCERT Programes emesos la setm!llla tmterior. (0~-dre d'emissió: DillwL~, Dimarts, Dimecres. Oijous, Oi\'end res, de 09.06 a 10.00). • 4:30 CAPSA DE 1\IUSICA Programes eme!os la setmana WJterior.(Onlre d'entissió: Repetició dels programes de Dillwt~, Oimarl1l, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 o 13.00). DIVENDRES, 11 DE FEBRER DEL 2000 7:08 PRIMER TE.'IPS Mwica per començar el dia presentada per Euliilia Benito. Recull d'obres breus. Inclou butlletirul informatius i agende! nm8icals. • • 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 REPERTORI 'DE CONCERT DEBUSSY: Syrinx. Aurèlc Nicolet, flauta. (2 m). CASTELNUOVO-TED ESCO: Romancero gituno, a partir de l'obra de Federico García Lores. Tom Marsol, Xu,ier Comoreru, barítons. Cor de Cambru del Palau dt> la i\llli,;ea Catalana. Dir.: J ordi Casas. (23 m). TELE)IANN: Obertura eu Do 1\f •Fimc i Reflux u Hamburg. The King's Consort. Dir.: Robert King. (23 m ). 10:00 AGEt'iDA )JLSICAL 10:03 CAPSA DE ~JÚSICA REG ER: Quatrepoeme;;sinúouic~ in~pirats en A. Bockliu, op. 128. Reial Ort(UCiitra del Concertp;eho nw. Oir.: Neeme Jiirvi (25 m). HOFMANN: Concerto en R... l\1, Badley Do3. Northern Sinfonia. T'JJD Hugh, violoncel i director. (23 m). \VALTON: Portsmoutb Point, unu obertura. O•'(fUC!jlru Filhanuòuica de Lond rc•R. Oir.: Adxian Bou! t. (6 rn). Jl.A;)[EAU: Suite de l'òperu-ballet "u>s Fêtes d'Hébé". OrqucstrndelSe~e XVlll. Dir.: FrrutS Bri4rgen. (3 I m ). BRITTE!\: Conçert ¡K'r u piano O('· 13. Anueltt• St'n mlei. ¡>inno. Orque:;Lru Fillturmòrut•n de Londn•,, Dir.: JoM• ph Giunta. (37 ru). BOCCHERI:\1: Simfoniu o¡•. 12 n. 6, G 508. Deutscbe Kumnwrukudt•mie NeUN!. Dir.: Johunm·• Goritz.. ki. (23 m ). 13:00 GRANS IN'J'Io~G ltAU~ LES CANTATES m : JOIIANN SEBASTIAN RACII "Chri,;t rul!'er llerr zmn Jcu·dun krun" (Cr.i!lt, uostrf' 1!1'11)'01', VIl urriburulJordà), t•untutn BWV 7. Puul E118wood, c•onh·utc•nor. Km·t Et1uiluz, lt'nor. Mnx vun Eg!uond, bnbc. Cor del Kin~'R College de Cnnthriclg<'. Lconhurtlt- CocL"'rt. Oir.: Gu~tt" u~ onbardt. (26 m). "Li.-ll'<ter Gott, wt'alll ""ni ich stt>rhen?" (Déu t•stiJnut, quun moriré?), rtmtuta UWV 8. julirume Buinl1 ~oprnno. Allw• Fa~t. contratenor. Frt\nl.. Kf'lle}, tenor. Jan O¡•nluch, bnh:. The Buch En!>cmblt·. Dir.: Joshua Rilkiu. (18 m). l..J.:OO ~J(SI CA HELJGIOSA BEETHO\'EI'I: "i••nen Oo ,1, SLL•8Jl Omm, "o¡•runo. '1urgnritu Zinunt•rmtuua, UW77.u...,opr1U1o. Bnuto Bet•t•uria, tt>uor. Tom K.ruuse, baríton. Cor dt• Clllllhra lUAS. Soli•tc·~ tld Cor de Cantbru Errll'l St•nfT. Orquestra Simlònil'u tJ., In lliuliu de Beatút. Dil'.: Ric~ennlo Otrully. (45 m). • • 15:00 BllTLLETJ DE NOTICIES 15:06 MÚSICA XXI Les últimes lendònC'it•Mcla lu nuít!ica c•ontem¡mrtmht. ROGJ<: H: Trilol(iu pt'l' u ta·io rl<~ COl'()U. Trio de COl'tlu de Pru·ís. ( l •lm). GUINJOAN: At•ttt &!t Fubulo. Anna Rkd, mczzo. Jeun Pic~ rrl' Dupuy, t•intu. Cntp Koun. Oir.: Jo~~ Jtumón Encinur . ( 17 m). PAORÓS: Xu ..lu <'I ..ilem·i noeturn. VoludLibiturn. Oir.:JorcliRo,. !Jn}Ol. (7 m). Hl;')JET: Q uutrt•c¡undrcs dt• J , )f. W. Turner ¡wr u"(•xtc•t mixt. Gn1> Cúnmru \:Xl. Oir.: Grcgorio Guliiorrez. (10m). 16:00LA TAlU)AllEL'OIEI'i'f Progrrunució rculit7.udu u ¡mrtir cic• lc•s petic•ion" di'L~ no~t r<'ll oien~. Prc~c·nlut·ió u t·urrecCunnina 'lulll!(nrri~-:n. 19:00 BLANC J NEGR E Ln mW.ic·a ¡wr u ¡Jiuno. Glcnn GouM intt·•·pretu Unrh. BACH: Vm·ila•·ionll Goltllwrg, BWV 988. (5 1 IU~. • 20:00 UUTLJ..I<:TI OE NOTICI ES 20:01J. AGEI'IDA MUSICAL 20:1 O llEPEitTORl DE CONCERT BERNSTETh: ":'\laria", "Toni;:~ht" ~ "Anterica"~ tres temes del musiraJ "\\"est Sid e Story ". JOooeJ> Carrera•. Kiri te Knna"u. Totiunu Troyanos. Louise Edl'ikeu. Orquestra Sirufònicu dt> Loudre,., Oir.: Leouard llen~•te.in. (14 m ). GRIEG: Pcer Gynt. Suite n. l op. 16. 0rt(Ueslra Simfònica de Iu Ràdio Polonesa de Cracòvia. Dir.: Tudensz Wojciech owski. (14m). BACH: Concert ¡.er a treM cl!lve<·ins i rordu, BWV 1063. KNIIl('lh Gilbert. Tre,•or Pi.nnotk. Lal'l! Ulri.k Mortensen. The English Concert. Dir.: Trevo•· Pitmock.•(l4. m). 2 J :00 LA MUSICA A DEBAT Progrumu u l'entorn dc leme.~ musiculs d'interès. Presentat i conduït per JoM Vives, i rl'alitzut umb In col.laboració del Consell Català de la Maísica. L'ACÚSTICA DElS LOCALS 23:00 AGENDA ;}IUSICAL 23:03 JAZZ DE NIT Lna ,.cJccl'ÏÓ d'Aihert llallofré que ¡1resenta Alfred Celayn. 23:4-5 NOCTURN ltí.,ica per acubur el diu. Pre;,entució a càrrec d'Aifrt'd Ct>luyu. • PROGRrUL\CIO DE i\'IT Re petició dels 1íltims progrumes 0:30 GRA!\ S INTEGRALS t>rowrune.~ l'mesos la sebnrutu !lllterior (Onlre d'emissió: Relll'tició del Dilluns, Oimurts, Dimet• res, Oijou_~, Divendres, dt• 13.00 u 14.00). I :30 CICLE DE U ED Em(,s dit.suble fJti.SSal. 2:30 CLÀSSICS DEL SEGLE xx I<: m¡..l! divt.•nda·es passat. 3:30 REPERTORl DE CONCERT Progrnmcs cm t.-sos Ja setmuuu nntrrior. (Ortlre d'emissió: Oilluus, Oimurts, Dimecres, Dijou,., Dh·endres, de 09.06 u 10.00 ). • .J.:30 CAPSA DE ltUSICA Pro{II"UUies t.'lllesos la setmiUUl !llltcrior. (Ordre d'enlÏ:!siÓ: Re¡~elició dels progrnme5 de OiDun;., Dú111111-;¡, D imecres, DíjouJS. Divendres, de 10.03 a 13.00). DISSABTE, 12 DE FEBRER DEL 2000 8:02 PRDlER TE!\IPS Mtís'icu per començar el dia presentudn per Pilar Suhirà. Reçull d'obres brctlll. Inclou butlletí dc• uotíci~'ii i agenda musit•ul. 10:00 MÚSICA PER ACOBLA TOLDRÀ: Cumperolu, El buc de leK gint-storos, surdunes. Cohlu S8llt Jordi. Dir.: J ordi León. (9 m). RALLS POPULARS: OrutSU de l'ofrena. BulletdeDéu. Bull del pi. Rullet. Bull de nans vells. Bullct de muntanya. 3 Sunti 'lolns, percllS!oÍÓ. Cobla i\1t•dilc>rrinún. Oir.: Jesú~ Vt•nlura. (21 m). LU !\ELL: Violetes d'or, petit JKWmn simfònic per u eohla i timbales. Cohla Ln Principal de La lli~ hui. Oir.:j e...'<Ús Venlurn. (6 m). Vl<:Jo:NS: .El •·unt del batre, >~n•·­ d nnu. Cobla Lu Principal de La 8i'lhul. Oir.: J ose}) c~ú. (1 1m). 11:00 DISCOTECA t:l'ilVERS.\L El C"ol.lt•ccionable de la mú.~i­ t•u incli~tH•c:t:>uble. "El>! ballets". TXAIKOVSKl: El llac del~ cigrll',;, baUet op. 20. (Aett•l t•r, t'iiCI'IIIt 2onu: vals). (h't)ut•strn del Teatre Bolxoi. Oir.: Auclrci Txistiakov. (8 m ). ADA1\l: Gi~eUe, ballet. (Dmv;u <Jt.l~ ciMtt'tls) OnJUt>~lra del Teatre Bolxoi. Oir.: Andr ci Túottiako,. (5 na). GI.AZl'\OV: Rnimondu. ballet. (DmJSu espanyola). 'fikluúl T11inmun, violí, OrIJlii'MlrU d .. JTeatre B olxoi. Oir.: Amlrc•i Txistiakov. (2 m). KIIATXATURIAN: Espitrtuc, hnllc•t. (At•te I er, f>.Sceuu 1 cru: Ohc•r·tm·a i tri emú de Rmna. Aclc lc·r, t•sceua 3era: Varincic) ci'E~i.nu i Bucaunl). On¡m•,.tru del Teatre Bolxoi. Oir.: \ndreiTxistinkov. ( l 2 rn). l'ttOKOFIEV: Romeu i Julit~ ta, baUI'l ÏIJSpiral eu la trag¡>.. clin dc Sehnkespenre, }1· 64. (.\ t•tc l c>r, escena 2ona: )lonll'>~cos i Cai)Uielòi, d ansa d esi t·u,·all<'l'8. \rte 2on~ llorl d e huls. Final.) OrtJIICHtrn dcl Teatre Rolxoi. Oil'. : Amlr·ei Tlcistiakov. (8 m ). TXAIKOVSKI: 'freucunmll-1, lmllt•t ínHpil'llt e n el con te dl' Iloll~ munn. (Aete I e r: Quadt•c Lc r.: mu•·xa. Acte 2on: Divertinlenlo: Tr.. Jntk , dun.."'l rlll:!su. Oru.,.n ell'l" '1irütous. Vals de le8 flon~. ) Ort¡ut>strn del Teatrf.' BoJ,oi. l>ir. : \mlrci Txistiako'. ( J.t m ). LEl"YENCHELLE: Ln Sílfida, bullt'l. (OlUl!in escocesa). Boris Shlcpako,·, lrOIUJ)8. OrIJUI.'M iru d el Teatre Bolxoi. Oir.: Andrei Txistiakov. (4 rn). J 2:00 PENTAGRAMA Prugrruun de divulgació mt~si­ c•ul. Guió i a·ealilutció: Pc•re Bu1·.,s í A.tex Uobles.Rc~>eticic) clt'l¡wogrmun em ès dijoW! fi"*' t<Ut. 13:00 SALA DE CONCERT L nn ¡,eleeció dels millors eurl', ¡..-blrumcnts de COJ?CCrl. 15:00 BUTLLETI DE ~OTI­ CIES 15:03 SALA DE CONCERT L na ~clecdó del::! millors enrl'gi;!h·runenlòi d e con cert. 17:00 A LA MANERA DE.... H<lptltic·ió dd progrmun c:>mf.8 t'I dijou~ ul vespre . 19:00 CICLE DE LIED AUfA MAHLER "Oil' stillc Stadt". "In mehwK Vutcrs Garlen", "Lane Somnwruacbt", "BeidiristC!' traut". n- 4 "lc·b wundle unter Rlun1cn", 5 li<'fler. \ngt•likn Kirchschlngc••·, ~o­ Jinmo. Jlelmut Deutsch, piano. (1 :~ m). Quutn· lieder: "Licht in clt.>J• Nuc·ht", "Wuldseligkeit", "Anllturm", "Ernte lil'..d". ChriNtina Hogrnun, soprano. Roluud Pontinen, pi ano. ( 13 w). 'IAULER-WERFEL: Cinc lil'd cr: "Uyume", "Ekï.la!!C", "Ocr Erkt•nnendc>". "Lobgetllllll!", "Hynmc> un die Nueltt". 1\ln¡.:dulenn llajóssyo,·a, sop•·uuu. 1\lm·ian Lnp;;lUlSky, piano. , (22 m). 20:03 SELECCIO DE JAZZ Un l"'O!,,'T(U)Jil d'Aihea·tJUaDoft·é. 22:00 AGENDA: MUSICAL 22:03 GRANS OBRES IIANDEL: L'Allegro, il Pc·n>~c·­ ro~o t>d il )Joderato. su~IUI Grillon, Lonln Ancler~on, Clnron )lcFnden, l'oprano~. Pnul Agne.,., tenor. l'it•nl Ou\ies. baix. The King':< Con~orl. Cur del ~·s Con,orl . Oir.: Rol)('rt ~· (138m). 0:00 NOCTGRN Músic· a per ncahar el dia. Pri'IH'nUtció a ciu•t"Cec}'Olgu Cardú~. l'UOGil.AJ,1ACIO DE N IT ICc¡>ctil'ió dels últims }ll'oga·nmt·~ 0:30 LA TARDA DE L'OIENT Ht·Jwlició dels progranwH t•mt·~o~ dillun~, dimnr"' i dinll't·rt· ... DIUMENGE, 13 DE FEBRER DEL 2000 8:02 PIUMER TEMPS l\lat~kufiCI' coment; ur el diuJ••·.-.. Mentudu (lt'r Pilar Suhirà. Ret•nll d 'cJbres breus . Inclou hnlllcJtÍ cltl notícies i ngcnclu muRi, e• ni. 10:00 MUSICA DE CAMBRA SIB ELIUS: Qunrtet d e "orclu ¡•n Iu m. Sihclius Acud<'my. (28 m). SAlNT-S.\ENS: Quartet ric c·o,... cln u . 2 op. 153. Qutu·tet Yiolti. (25 m). ll:OO :\OSSA DE JfOYI'SF..IUtAT Trtm~nlÍi<!!iÓ en directe dc Iu Missa Convenlual d es del Mont•HtÏI• de Monlt!crrat. 12: 17 I)] VERTilfENT Un es¡)IÚ preselltal por Pilm· S uhil'à. l:l:OO AGENDA i\fUSl CAL I :;J:03 SALA DE <:ONCEHT lluu .;df'cció dels millors l'nre, ¡riJ;trmmmlt! de COlJCerl. 15:00 Bt:TLLETI DE NOTICIES 15:03 SALA DE COI\CERT { un selecció dels naillon~t•nn~ W.~traments de con cert. , 17:00 TKUPORADA D'OP&. llA HONIZETTI: Olivo c Pm:!tJIUIIe, ÒJI(•ru en dos actes. John del Cario. Gastone Slll·ti. E.,tclle Murin Gihbs. Gi~)­ \'mmí Mas tino. Cor dc> 1'0J.ICra Bargu i de la Polifonia LuccheMc. Ol'([Uestr.¡t JovC'nil lnl c>rnal'Ïonal d e l'Opera clt• Rnr¡.:n. Dir.: Brllllo Ri~ucci. (123m). 20:03 VAUDJOVISUAL Un tn·ogr·nmu d'Àiex GoaiJau. lutc¡,'l·ul Mlklós Rózsn. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:03 LES VEUS D EL SEGLE l lu et!pui rccopilntori mnh 4'1 millors rnntnnts drl nosta·c• II'IIIJili· AndrNlS Sch oU i TerC!'n Bcrgcua7..n. ALBERT: "Veneris mbern,., rl~ .. inare ([UCrelas". 1\udrl'u..• SchoU. contrnlt'IJCJr. \1all'kus l\fiirkl, clavecí. Knrl l<~rlL~I Schrüder, lluiit. Alix Vea·zic•r, violoncel. (4 m ). KRIEGEU,.J.P.: "Sclunilz, hurh·~ Jlcrz". Auch·enl! Scholl, contrutc nor. l\lna•kus l\liirkl, clavt•cí. Karl Et•tiJ!I Srlu·Ode r, Uniit. Ali' Vc·rzit·r, \ioloucd. Publo Vnlclli, \'inlí. Stcphnnic Pfutf>r, 'iolí. Fric•clcrikc Hf'un1uun, 'iolu clc ¡.:amhn. (4 m). H ANDEL: "Ombra mai fu", àriu dt.> l'òpt'rll Sen-e. Amln•ns SchoU. contrntf.'nor. A<·udèmia d e Música Antiga d t.> 8c·a·lín. (3 m). "Unu Furtiva Lagrimu" d e 1'()peru "L'Elisir d'A:morc" tic Gut•llmo Donizctti. El11 Tres Contrutenors (P1uwul Rc•rt:in , Andrcns SchoU, Dominici ut• Vihse). (3 ut). VIVALDI: Stahat )1utcr, ItV 621. Andrens ScboU, contratenor. Enbcmble 415. Dir.: Chiaru Biunchioi_. (19 m). IIASSE: Ariu "Pollido il sole", d 'A•·tuserse. Andrcus Scho.Jl, cout.ralenm·. ÜnJuestrndei'Epocuclcla D.Ju;¡.. LJ·uC'iÓ. Dil·.: Roge" Noningtou. (4· m). CII EltUBINI: Ahi! ch e fo1o;~l' ui ntici di. rganzn. m ezzo-soTcrt'Rn llruuo. F eli.x Lavilla, piuno. (6 w ). IIAYDN: Ariudna o 1\n.xos, t'un lulu. Tere~n Bcrganza, mezzo-•o(ll"tmo. Ür([UestTa de Cnm hru Anglet;n. Dir.: Mnrcello Viralli. ( 19m). LUNA: El rúño judío (Cunc;ó espanyola). 1(•r·esa Re•·gunza. OMJnestru ric• Cumbru Anglesa. Dir.: Enric~u· Gurcíu Asensio. (6 m). GltANADOS: Tres cunçon.~. 'fc\rt"~n Berganzn .. rnezzo ..·~o­ Jirnno. Fcli.x LuviUa, piano. (6 m). VI\:.\.LOt: Longel'llala Vmbrnt' Terrore~. l\lotct. Tt•n•sn BergllllZn, COlltralt. 0•·lJUt"l!tru de cambra An~l.,,a. Uir.: Antoni Uos-l\'laubia. s .. (16m); CUAPl: El Bar·([UiUem. (Romunza clt> socorro). 1'e•·e>~a Berganza. OrcJUrHlrndc> CumhruAnglesn. Dir.: EnricJUI' Gart'Ía A-.e~io. (6 m). SERRANO: La Doloro><n, duo. Plúcido Domingo. Tf're,a Bttgllllza. Orquestra Snnltmirad~ Bnrc•<'loua. Oir.: L.A. Garrj.¡ Nuvarro. (6 w). 0:00 NOCTURN Mt'asicu p er acuhur el diu. ('..,._ !lt'lalneión cànec~'O~aCnrdli;. J>JlOGRAMAClO DE NIT H4·J~·tidó d els úJtinl!l pro~'l'l· mc~ 0:30 LA TARDA DE L'OU:'IT R1•petició lleis programe- ,.. mc~os dijous i divendn.,., DILLUNS, 14 DE FEBRER DEL 2000 7:08 PRli\'l ER TEMPS l\lt'li!ic•utH'reomençar ..ltliuprrHt•ntudatw t· Eulàlia Benito. R" l'Ull cl'oln·es breus. lnc•lou hUI· lll•tin;~ infot·matius i agt•nclo.~ nu~ ~ie•alls. 9:00 BUTLLETÍ DE NOTÍ. CIES 9:06 REPEUTORI DE CO\. CERT ROS~"'TI: Concert per nol•.t l'n DoM. l..ujos Lenc.'lés. oboè. OniU"" tru clt• Cuwbrn Eslova .. n. Dir.: Bohdun Wurchal. (18m). KU.EISLER: Caprici vicni>;. Joshuu Bell, violí. Puul Cokl'r, pituto. (5 w ). SCHUBERT: Stiinddtcn (S~. I'CllUIII) D. 920. JuetJueline Fox, mezzo. BBC Singers. Susan Tomell, pituK>. Dir.: Jnne Glover. (6 m). J t\:-iACEK: Quartet de c·onla u. l n ¡>artir de la Sona In .lú-1·ut· zt·r dc Lev Tolstoi. Quartet d e co rda Juliarcl. ( 19m). 10:00 AGEL'i'l>A MUSICAL 10:03 CAPSA DE .MÚSICA HACUJ.Cbristian: ConcN1prr a tu·pu i orquestra tlc C'alllhra c nRéM. Suzunn Klincbar0\'11. Soli•tr< etc.• Sofia. Dir.: Emil Tnhnl.c11. ( 16m). ltESPIGID: Vjtralls d't"·¡.•lé~iL Philbnrmonia Orche~trn. Dir.: G. Simon. (26 m ). l\IAR.X! Sieben Liedcr tub dt111 hnlii'Jai• eh en Liedc>rbuch. Oorothy Dm·m~, sopruno. \1•~.,. eim ilinno Darne r·ini , piauo. (14· m). 111NDEMITH: Dun!ICS Hirul'io· niqul'.s. Ot·<rnNh"a Filhunnòniro RUC. Oir.: Yun Pascal Tortl'lirr. (28 m). BEETHOVEN: CuntalaJK·lrn~ mentUDent de l'Emperador l,ro O(JOid n. WoO 88. Juditla Bownrlh. J ean Ri¡:b). John l\lnrk Ainsley. Jo.•P \an num. Corydon SiDgen.. Cor)· don Orcbcstra. Oir.: l\lnllhr• llt.>st. (23 m). MAJ{;\15: Tombenu de Mr. th• Suinte-Colomhe. S i!d.~wnld Kuijkcn i Wic•lnnd Kuijken, v:iolu dc grunhu. GtL.. tuv Leonbardt, clavic'èmbul. (8 m). BAYER: Dit• Puppenfel' (l,a c.. ela nnlll), ballet. PROGRA,,I ACIÓ DE CAT\LPl\'Y A MÚSICA Stnnt~;(Jh.ilhanllfnúc Rheiulnud- Pfulv,. Dir.: Kurt Eichhorn. (42 m). 13:00 GRANS 1::\'TEGRAI..S LES CA;\TATES DE J OHAN~ SEBASTIAN BACH "Es iML das flo•il unR kommcn ht'r" (Eos hn m·ribat la ~nlvu­ rió), cuntata BWV 9. U rihc Sonntag, hoprano. Gubrio•l s.·hrcckl'nbu ch, contl'Uit. Adalbert Krnu.,, tenor. Wolfgru~g S<'bonc, huh:. Gii<'hiugcr Knntorci deStntt¡zart. Orqu~tra dl' rwnbrn WÜJ'III'Jnber g-lh•ilbron. Dir.: Hulmuth Rillin~. (2 1 m). ""cine SeeJ crhl•ht den Herrcu" (Ln meva imimu magnificu el Senyor), cru1t ntu B"'"V 10. l'li'n ci..J Cor de In CatedJ·nl d c Rl'.f(C'Itsburg, Kop•·ano. Pnn! E!ll!,;oml, contrult•nor. Kurt F.c¡túluz. tt•nor. Mn" 'llll Eg!n oml. baix:. Cor del King'>! Colle¡;•• oltCamlu-idge. Lt•omhunlt- Consort. Dir.: Gtt~hw Leonhur clt. (22 m). , U:OO CLASSICS DEL SEGLE xx REFtG: Suite Lí•·iNI J>C I' a c¡unrlt•t eh· corda. Quartet LaSnllt•. (27 m). IO ND~DTH :Sonaln[lCrn r•ia­ no n. 2. S,iatosluv Richter. (12 m ). \1lLJlAUD: Cum:ert ¡>t'l'li ,¡olonr~>l i on{Ut>;.tru u. 1. op. 136. M~t iHluv Ro.-tropovi t". OrCJUI'Hit·n Fillull'mÒuic n d e Mo¡;.. rou. Dir.: Go!lmadi Rozl~rle.,t­ V('n,•l..i. (15 m). 1 5:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 15:06 ELS <mGUES DE CA- TALUNYA Or~ue dc Sta. Maria dc Griu:ia CONCERT (•n•·t•¡.ristrat Jl('t' Cutulunyu Mtísi<·u ,,¡ tlia 19 d e felll'o'l' dc 1988 u Stn. Muriu de Grlu· iu. Obre, de 1\JENDELSSOIIJii, SCllUMAI\'N i LISZT. l\lul'iu Nucy, o~u.-. (49 ut). 16:00LA'rAN OA DEL'()I ENT Pt·o¡.rrumació n·nlitzadn u JUirtir de les pctic•iouo< dels nostres oit•ul,. Prc~cntnció a o•i1rrer C111·miua ~ula¡.rnrt·iga. 19:00 MUSICA CO RAL WEELKES: (;h<·the KïugThy Jud~emenl~. Chri..st C burch CnthedrnJ Cl10ir. Dit·.: Stevlum Dnrlinglon . (6 m). ELGAR: Quatre can ,.ons op. 5:i. Cor tl,. la catl'drnJ d .. Won•et~­ tt••·· J) it·.: Donald Html. (18 m ). LOCKE: Supt'r Owuinu Rubylonih, motel. Cor del Nc~> College, Oxfurd. Ttw Pru•ley ofiii"IJ,tm('ntJ~. [)ir.: Edwul'(l Hi¡;q.,.;uhollom. ( J 3 m ). STANFORD : Trc!! m ott'l~, OJI. 38. CorddTritüt )' CollegedeCm nhridgc. Dir.: .ltldmrcl Murlow, (9 m). BlUITEN: Dettsinadju torium mcum. Cor dc la Cnto•dral ~e We:~t­ mitll!lcr. Dir.: David Hill. ((l m ). 20:00 BUTLLETÍ DE NOTÍ- CIK'S 20:0-t AGENOA 1\lUSJCAL 20: 10REPEHT OrtJOECON CERT BE~IHOVEl\: Con cert JK'r u piuno i orqucstru n. 5, op. 73 "Em¡l<'rador ". Rudolf Serkin, Filharmiiui<"n dt•l\o\a York. Oir.: Leohmll'd Bo••·n.~lein. (39 m). DELIDES: Oue~uino ''Vic nHMuliku..." d e l'ò ¡wru Laloné. :\1ad) \lesplÍ>. Oauiellc '\1illet. OrtJI~e:!lra do•l Tt•utre l'inriou nJ dc• l'Opera Còuticu. Oir.: Aluin Lombard. {6 nt). 2 I :00 TE~tl'ORADA DE L'OSC CONCERT ('uro·¡,ri;<LruttK 'r Cuta luuyu i\lú;dcn t'I diu l l dt• febrill' tlcl 2000 11 l'Andito i'Í tll' Bu•·celoua. .UUES D'OPEREn I TE-\IES HEL :\fllSICAL AMERICA. llm·hru-u H('mlt·ic•kl;, SOJ>I'ímo, Ort~U('8lrn Sim!òtúca d e Uru·C'Plona i Nao•ionnl de Cntalwt· yu.l>ir.: ) l ntthin..~ <\eschbnl'lwr. 23:00 AGENDA :\JUSI CAL 23:0:i JA'CZ Dl~ NlT t'nu 8decció tl'Aibert Mnllofré qut• prcscutu \lfrro Cclu)a, 23: 15 NOCTUlli'i Mú~icu pe•· lll'ahar e l diu . SNituo·ió n clu-r·o•c• d'AJfa·t•ol Ce• In) n. PrtOGRA.,L \CIO DE 1\ IT ReJH.•tició del~ últims ¡•ro~ru­ ¡•,.,._ BN \H\15: Yarinrionsso brt• un tem u tlc H il) dn ¡x:•· n do,; JIÍil· now, op. 56 h. 'lartha Argerio•b i Alcxundre Rahinovileh , piano. (16 ru). 10:00 AGEi'iD\ 'll'SICAL 10:03 CAPSA nt<: MÚSI C.\ 'fOZART: Simfonia n. 33, KV 3 19. Thc Englisb Conrerl. Dir.: Trt'vor J>innocl... {23 m). STUAVINSK I: Ebony Cnu t•Prto, t•otu;crt J)t't' u elnrinct i orrrue~tru. OinütriAsbJ,.ennz), cluriul'l. Orqu••-tra Simfiinio"u de Iu Rudio ¡\Jc•m unvn do• Bct•lín, Dit·.: Vludimit· ~hkcnazy. (9 m). 11 V'OEL: To· O«•um d'Utr•·('ht en Re l\1. Enuuu Kirkhy, juditlt l'l'llion , ~<nprru10s. Chnl'ltl!l Bre ll , <·tm· lt'iltt•nor. Rogc~ Covey-Cnuu p, Puul Eliotl, tl'nors, Dnvitl Th oma..,, bah.. Cor d e In Cull•· d1•ul rl'Ox:fot'tl. Thc Al'uoh•my of Aueient 1\fu~io:. Oir.: Si1u ou Pr·•·-ton. (25 111 ). BOI'IET: Honwuatgc u Gnudí. Üt'tJU<'Klnl Ciutat d c Bm·o•o•lona . Dia-.: Josc•1) J>o11s. (9 m). XOSTAKOV IT\:: Qum·tN dc rurd n u. 6, op. 101. Quartet Borudiu. (24 m). P LEYEL: Con•·t•rt per a violuu¡·el i OI'CJIIl'~h·n en Do M, B. 106. hnu ~foni¡.:lwui, 'iolmwo•l. Akntlc:mic fòr \lt,. ~lusik Bo•rlin. UI (•'\ (22 m ). O::Jo GRANS IN'l'EGRAJ,S SOltS: Grrut Souuhl op. 22. \olum Hohmuu, gui t nrru . P•·o~,.···amet. t•nw~os la st'lmwm nuh •riot· (Ordre d 'emis'<iÓ: Rc-pNit'iódel OillmL~, Dimarl>l, Oinu'o1t't'S, Oijou,, llivenrlrP.-, d,. 13.00 a 14.00). 1 :30 AlJIOGrtAF Em(•s dijou~ po~•ot. 2::·W BLAl'IC I NEGRE Emi·s ttivemlri'H JIU8Snt. 3::lO REPERTOR I DE CONCEnT Pt-o¡...,·ume::; l'mt•-;o, la st-tmnnn uull•rior. (Oa·dt•t• d'emÍJ!l<ÍÓ: Oi11m IM, Dimn1'tH, OimP.cl•es, Oijou~, Oivencln·~. de 09.06 a 1().00). ' l::lO CAPSA [)E ;\JUSICA PJ·ogrmn es Pllll'SOS la 81ltmmtu anll•rior. (Ord i'(' cl'emis~ioí: lll'fWlidó del;, progt'lilllt',, dt• Oilluu,., Oimart:~, llimccre,., Dijous, Oivcmh'f'.~. de 10.03 a J :~.00). DIMA.RT51 15 DE FEBRER DEL 2000 7:08 PRmflm TE~IPS Mú~ku per cmul•nçoa· el oliu¡we~Putndn pe t· Eulitliu Bcnitu. Recull d'obre-. b rc•us. Inclou lmtllo•lill., infonnotiu.;¡ i ngcmlt.., nm, , sio•nl~. 9:00 BUTLLETI OE NOTICI ES 9:06 REPERTOR I DE CONCEilT POULENC: Sinforúctta. Ot•(Jut-stro N1u·ionnJ dc Ft·un~!t. Oir.: Charlet~ Outoit. (28 m ). COHELLJ: S11natn per a corda op . 1 n. 4. Qun•·tel Pw·ccll. (5 m). (2(• m). '11LIIA['I): 1<:1 CurnavnJ d'Ah., H3b. Clnuclc HdfTet',JIÍlUIO. o.~JUI""tl'll 1'\iao·ioual d~· Frmu;a. Dir.: ' id lluberL•on, ( 19 m). 13:00 GRANS INTEGRALS LF:S CANTATI~S OEJOIIANN SEHASTIAN BM:II "Lolwt Goll in ~~·Ïitco Hl•ÏI'Iwn" (Liu{>u Déu t•n o•l ..e u rcJ..'tW), enntula BWV ll (Ot-nlln·i tle l' AMc•.o•u ció ). :\1mükn Frimntf'l'o !'O(lramo. Rulf Po¡>kcu, ('On trutt•nor. Christuph Prégnnlio•n. tPtror. Un' id Wil~on-Jolmson,ltaix. Cm' i urqtll'bla'll de l'Edul d c Iu 11-lu~t­ trul'i6. Dir.: Gu!<IUV uoulnu·dt. (30 m). "\\',.inen. Kln¡tt>n, Sorgt•n, Znf.!:C1111 (Plm-H, lumcots, p11no•s, pm·~), cautnln HWV 12. Kai \V~-s_,('l, t•oulratenor. Chri.,to¡Jl• P~~licn, tenor. Klmu. '\1••rtt•os, baÍ"-, ( :or i Ot'tJIII''tro Bnt'J'OCII d'Amt~tet·dum. Uir-. : Ton Koopmun. (22 J.!l). 11 :00 )f0~1Ei'iTS UHJCS ClllECA: El o•huleco blruwo. <\.1111 \Jurin lriru1c•. Geranlo 'lonr••nl. Joaquín (•ortiiJo. (;CII'8 i o·amtot'!HicMnclrid. Oir.: Atmllfo \rgPut u. (I 9 m). Cll t'ECA: ;\¡(un, azucorillo• ) a¡.(uurdieotc. (Preludi). Ot'IJIU'lill'll olc C1unhra Au¡.:lo•sn. Oit·.: Enriqm• Gurt'Ía A~o·u;~io. (3m). CULECA: Ln Gran Yía ("Tm•go" i "Schouiri''). O(l. na- To•l'('>.u Bergnm.n. 0nru!"';tru de CtlmbraAngll•>~n. Dir.: t~nritJUC Gau·I'Ía AAen~io. (8 m). Clll ECA: El hut~·o. In~- Rh adl'nt>irn. Lu¡K· gÚJI. chl'z. Gerurdo 'lolll't'ul. Joul¡ttín Portillo. Cor Orfo~) Oono~tiarru. Ül'fJUt'"tra Sinl't'itú· cu. Oir.: lmlult·m·io Ci•ut•ru,.. , , (2~ m). 15:00 BL~I'l.LETl DE NüTICII•~ 15:06 MÚSlQUES DEL MÓN lnu fmestrn ol)(•rtn n l'l''\.l'rt'"•icí mtt;Jicnl ol el,; ¡)()bles d'urreu. SliÏSSA: Sclt•,...io) d c t.-m••;. in1ltll1S IItnhinstrum Pntt! lt·udirionuls ¡;uï~•ll•. (29 m ). '\JN<\.: Cano,:on~ rinfllll~>~ o cl'u- "''1... dult~? Tribus oÜJull·ituric8 dd ~ml­ or•Mt olc In Xiuu. ( L7 m). 16:00U T\HOA DEL'OlEN'T Pr·o¡rrruna('ió) rt•alitzndu u Jltlrtil· rlt• les petit•iott-" d.-1~ nn~h"t's oit'nls. p_.t't•wntu~ló u t•lu·rt'~ Cau·minn 1\taduftnrl'i¡;n. ll):OO JOVES l NTEHPft ETS LISZT: Souutu J>er a pitutu t·n ~i ltl. Jnl!to 1\lenoa-. (3 I m). llllOTONS: Souatn p~·•· u clurinN i pinno op. 16. J oan P.-rc Gil. Emili Bla•ro. , , ( 1 1. m ). 20:00 BUTLLETI OE NOTJ- ems 20:01 AGEl'IO\ \ tUSIC.\1. 20: lO REPEitTOR I DE CO"\CERT RIWIMS: Hnl~'<iidin J>'' '' n o•outrnh , t·or i oriiUP-~tra, op. 53. Rri¡..rjlle Fa..<llllt'luler. Cm· FillumnÒtút· tle l'o"n¡:o. Ot't)tll'~tru F illuu·mo':nút·n 'l \:o•t•u. Oir.: Giui~<'JifH' Siuc>J•uli . ( LJ. m). P\GA.~I: c:oncl'rtJ)('I'U \rtolí i urqu<..,lrn n. 2, op. i. llyu Gr-ub('rl, 'iolí. Oro.¡rw~tra dc• f.umhra d4• Moscou. Oir.: Com~bmte 01"lwliam. (30 m). 2 I :00 P E RFI J..s Raimon Colouwr con vc.•tNtnmb un c•ompositut· ad voltuut d e Iu t!l•vn oht·u. 2:l:OO AGENHA MUSICAL 23:03 JAZlUE NIT Lnu •clecc•ió ti'Alhcrt \ftdl ufl'é fJIII' Jll'el!o~nta Alfa-NI Co•ln) u. 2:l:•l·5 NOC1'Ull N :\twi•·u J.Wr nl'n luu· e l diu. Pt·<'''nlltció a currec d'Alfred Ce, In) a. J>HOGRM1A CIO DE NIT Jlo'JIC(l('ÍÓ dcJMÚltims JII'O¡.(I'U• 0:30 GRAJ\S 1'\TEGR\l.S l't'ti!,'TaJDt'>i I'III P"'UM Iu setmana nntm·im· (Ot·«h·o• cl'l'miH~iú: HtJt~•tic•iétdt'l Oillnn~t,Ditum·LH, Di1111'1'1'1'", Dijnu~. Diveuda·t·~, dc I :l.OO a l 4 .00)~ I ::iO SELECCIO DE JA7:Z :i:30 REPKNTOI U OE CON- (;EnT Pro¡_'Tamt-.!1 elm'•o• la ~~·tmunu nnkl'ior. (Ordre d 'emi••ió: OilimL<, Dinlm't~, Ounco•rc~, Oijnus, Diwuth·(•K, d c 09.06 u 10.00). • I :ao CAPS.\ UE :\ft:SH:A Pro¡..'Tilll>e-1 c•ult'~o~ In M> tn uma anterior. (O•·dt·etl'emi,..,;ó: Ro..._ 5 \T4JJ ' ~'t\ 'Cl .. l ' PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA ~JÚSICA JX'ti('iÓ dds pro~amcs dc Dilluns, Dimarts. Dimecres, Oijou~. Di\it>mlr('d, dt> 1Q.03 n 13.00). DIMECRES, 16 DE FEBRER DEL 2000 7:08 PRDI ER TEUPS l\]ú_..;ca ¡lt'r eonwnçnr el tlia prt.'..entadn ¡wr Eulitlin Benito. n,... cull tl'ohrl'~ hn•u."'. lnt•IQu lmtUetins infonual.iu,. i t~cnde, mu'<icnl•. 9:00 Bl 'Tl.LETÍ [)E l'IOTÍCIES 9:06 UEPERTOfll DE COI'iCEitT TXAJKOVSKI: J,u Tcmpcstn op. 18, faula~iu ~hufònica in;;.pirada en Shnkeripcure. Ort¡ut!!!truNtwiMutl UttAAn.Dir.: Miklulil Plctncv. (22 m). HAHN: Dul'.t< cauçon~: "L•· Ho;;.signolllcl! lilus", "Fnmée". su.~an G··u.ham, tii('ZZO. Uo~(lr Vi¡;.'l•oiPK, piano. (5 m). SCIIMEI.ZER: Sonata •·on tribill! violini~. Tafclmllljik. Dir.: Jcanne Lam ou. (7 m ). SCllU R ERT: KJa, it>ri!tüekc n . 1, D. 91-6. Andreu~ Steit>r, fortepiano. (10m). FEST.\: Ou 'u ol 'cd er, mad~ttl. 184 Conjuntlludgu.•. Oir.: Paul '\-ru1 Nt•\it>l. (5 m). 10:00 AGENDA )fl!SlCAL 10:03 CAPSA m: '1ÚSICA POUI.ENC: SiJúorrit>ttn. 'flat> N"" London Or.-IJI'~Lrn. Dir.: Ronald Corp. (28m). SAJ.IER I: Mi.~~n dc l'Empf•J·ador. Cor cic NoÏll cic St. Florion. Ort.(U(!SlJ•u Simfi'mit•n ell' l.Romliug. Dh·.: Uw(' ChriKtiau 1-la•·•·c r. (28 m). 1-JAYDN,M. : Quinh•t elf' cm·da, p 109. L'Arehibutlelli. (25 m). ALBENIZ: Con•·c r·t fantU.~tic. J'rilllf'l' I'OIII'CJ•t fH'r a piano i ONfllt'l!tra, OJI. 78. EnritJUI' Pén·zde Guzman, ¡•iano. Orqnt"itratlc Vali•ut'Í11. Oir.: l\fanud Galdnf. (28 m). LECLAIR: Souutu op. 9 u. 6. Couvi,ium. ( 11 m ). BALAKHlEV: ltú·•iu, pocmu ~<imfònlc. 6 Tbc PhilharmOJria, Oir.: lt·v¡.:t·ny Swtlrn•m, ( 15 m). BERL10Z: Ulio o t>l rf'lorn a la vida, Op. llb (exlrn<·tt'~) Cm· i Onrucstru Simf'imit•a tle Stmt Fr and.• eo. Dir.: '1i¡•huel Td:.on Thomas. ( 19m). 13:00 GRANS INTEGRALS LES CANTATES DEJOHAl'IN SEBASTIAI'. BACil ".l\l<'incScufzer, meine'll·fuapn" (Els m eus sospirri, le~ tlWW~I! llàg•·imt•t~), t•untutn RWV 13. 'Wultt·•· Gam¡)('•·L, 1\o¡lrnno (Mf.ll.i:!tu dd Cot· dc Nt>n,; dl' Rml Tülz). Puul EHí!'IHlOd, rontraLenor. Kurl &¡uiluz, U•IIOJ·. M11x vru1 E¡;lnond, huix. Co•·th• m•rL~ de Butl Tülz. C01·df'l Kin~·~ CollegP de CI.Wthridg<>. l.t•cmhardt- Consort. Dir.: Gnstav Leonbardt. (23 m). "'Wiir Gott niclu mit UllS diese Zeit" (Si Déu no fos amb no~altres en aquest tem¡lS), canlata BWV 14. ~alter Grunpert. sopr.mo (soli.•La del Cor de Nens dc Bad Tolz). ;\1arius nn Altena., tenor. )lax vau Egmond, baix. Cor de nen~ de Bad Tolz. Cor del King's C.ollegcde Cantbrid¡;e. Lconbardt-Consort. Dir.: GW!luv Leoul1,ardl. (18m). J4:00 Ml'SJCS DE CATALU- NYA, ALBENIZ: Evocación, deia Suite lberia. Enric Torra, piano. (7 m). MAS PORCEL: Météores (1935). Miquel E~telrich, piano. (9 m). SORS: Concert per a violí im·questra en Sol M. MonJ,serrat Cervera. Orqut>.stra de Cmuht-a Catalana. Dir.: Joan Pàmies. (22 m). GRANADOS: Cuentos de laju' 'Pntud. Emili Bn¡galla. püvto. (17 m ). 15:00 BL'TLLETI DE NOTICIES 15:06 ~IÚSICS DE C.-ITALUNYA l\IONTSALYATGE: Cuartctoindiano. Solistes de l'Orquestra de Cadaqués. (21 m). BOI'iET: Diades d'amor. Laur~ce )Jonle)'l'ol, soprano. l'inrcís Bo,uet, piano. (16 m). BAI..ANYA: Frederic. josep ;\faria Balanyà, piano. (10 m). 16:00 LATARDA DE L'OIENT P rogramació realitzada a partir de les peticious dels ltosh-es oiP.nts. Pre.$entució a citrt•ee Carmina Malagarriga. 19:00 PRIMERA VEU Un es¡>ai ¡:.er couèi..-.:er ell! músieK d'ara. • • 20:00 BUTLLETI DE NOTICiES 20:04 AGEl'I'DA MUSICAL 20:10 REPERTORI DE CONCERT MOZART: Missabre'is KY 259. Dominik Wolff. íUichael Hofmeb""Ler. Gerhard Werlitz. llirich Sreckmann. Cor de Cambra del Augsburger Dom- sillfllmnheu. Collegium Auremn. Dir.: Rcinbard Kammler. (14 ru). WEBER: Konzertstück per a piuno i orquestra, op. 79. Gf'rhnrd Oppitz. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Ba,;era. Dir.: Colin Da,'Ïil. (16m). TOLDRA: Vistes al mar. Or(ruestl"a de Cantbru Gon~al Com ellas. Dir.: Gonçal CouwUas. (16m). • 21:00 SELECCIO DE NOV&TATS Prc>~cnt.ació de les últimt'S novetats discogràfiques aparegudt.'ll al mercat, a càrrec d'Alfrm1 Celayn. Es¡>a:i patrocinat per Discos Cli$Lelló. 23:00 AGENDA MUSICAL 23:03 JAZZ DE NIT Uuu ¡,cJct•eió d'¡\lh<-rt 11allof•·~ qut• prt>wnta Alfr•'<l Cclaya. 2:~:45 NOC1'LIU\ Mú... it·u per ut•ahm· l'I dia. Prt.o.. ~cntal'ió u eitrrf•r ci'Aifrt'CI Ct>ln)n. , PROGRA.~IACIO DE Wf Re¡-.etició del., úllin~;, pro¡..'l'ames 0:30 GRAI'iS 11\TEGRALS Progrrnue« ('JJU'•OS In •Phuana an terior (Ordrt> tl't•mi••iÓ: R<>pclit'ÍÓ del Dilltut~, OimarL~, Dimecrt·s, Dijou.•, Oi venti•·<',, tlt> 13.00 u JtJ.OO). 1:30 L'AUHOVlSt:AL Emt•s tliumt·n~t· pu><sat. 3:30 RI.:PJ<:nTOUI U E CONCERT P•·ogrumt'l! t•nwsos Iu 8etmana untt••·ior. (OnlJ•t} d 1f•mií'sió: Oilluu;;, Dimtu·t;;, Dimct•t·P~, Dijou~o, Uivt'mh·t•K, tlc 09.06 a 10.00). • '1-:30 CAPSA OE :\'IUSICA Pt·ogrunu'>l CltH'SO!> la Hl'lluana lllltei'Ïor. (01'(11·.- d'cmis;.ió: [Jetic•ió dt>ls pt·ogramt>.s rlt> OiUm~JS, Oimarl~. Oimt>t'rP•, DijoiL'!, DiH•ntln·s, d c• 10.03 a 13.00). n.... DUOUS, 17 DE FEBRER DEL2000 7:08 PRJMEJ:t TE:\IPS :\lú.-ira JM'rt'om.-nc;art>l din pre....,utatln ¡wr Eulàliu 8Nrito. R ..... rull cl'obrt'l! hrt•us. Inrlou lmtllctin~ infonnatiiL~ i ~rnde;~mu­ •icalo. 9:00 Bt:TJ,LETÍ m: NOTÍCIES 9:06 REPERTORI DE CONCERT IIA\'DN: Sinúuniu n. -1.·6. Tafdmu:<ik. Di•·.: llnmo W<'il. (20 m). G.R ANAnOS: Mucl•·igal per a violoJJct•l i pinno. Membres del l'i~tno 'll·io Slllzburg. (6 m). BACil: "Lnutlumus tf'" de la mhsa t•n Hi m BWV 232. Magdalcua Kozt•nn, mtozzo. Mu~<ica 1<101~11. llir.: Man•k Sll],tcl. ( 1 11\). SCHU!UANN: Pe~n tlt' tollcl.'l·t op. 86 ¡x•r a c¡uutr<' trOnt)J(•;; i OrtJUt'Stru. Philarutonin Orehc~tra. Dir.: Cluistiau Tlridmnnn. ( 19 m). 10:00 AGEt\0\ " l"SICAL 10:03 C\PSA DE '\1(1SICA BERG: Sonata p<'r a piano, o¡J. 1. Glt'nn Gould. ( J 1 m). SIBELn :s: S imfonia n. 4 op. 63. Orqnc~tra Simfònit'n dt> Bo¡;. ton. Dir.: CoUn Da\ i.~. (:H m). DE LA BARRE: Suitt• p<.·r u llautu trtwt·~~ct•a i t'ontinu n. 5 (¡wimct' Uiln·••). Stc¡,hen f'rt'!iton, llnula. Jordi S u vall, vio Iu d<' gum ba. Bhmtliue Vcrlt·t, t·luvid·mhnl. JlopklnHou SmitJ•, tiorhu. (11· m). RAKHMANINOV: l..<os Vt•st~~'•'~, o¡l. 37. Co•·ydon Singct'll. 1)¡,.,: Mattbew Bt'!ll. (66 m). BniTTEN: Qmu·tt•L d r t:o•·dn n.:~, op. 9l. Quartet Amadeu¡¡. (26 ut). 13:00 GRANS INTEGRA!~ LES CANTATES DEJOHA_,, SEBASTIAN BACH "HerT Gott, dichJobeo "ir"(IJi. nostre senyor, e t lloem). caa. tala BW'V 16. Gnhricle Scbreckenhnch. tiCtrait. Peter Schreier, tenor. p, hilippe Huttcnlocl•er,l!ah.. l;¡. chingcr K.antorei dc Stut~prt Bacb-Collegium de Stullj!Jtrt Dir.: IlclmutJt Rllli.og. (18 1111 "Wer Dank opfert, der p~ nrich"(Eiquim'oferei.xacc~ dc gràcies, reconeix la ""''' glòria), cantata BWV 17. Nt:'n solista del Pt>tit;; Cwu011. de Viena, soprru1o. Paul ¡;,.. wood 1 contratenor. Knrt Equ¡. luz, tenor. Max van Egrnond, baix. Pe tits eanto t·s cie Viena. Cho•-ns Vii'Jmensis. Concrnta• Mu.'lic:us de Viena. Dir.: Nilolaus Harnoucourt. (19 111). "Gleichwie der Hcgen uncl S..]¡. nce vom Elinuucl f:illt" (..\hi com la pluja i la neu cauen drl cel), canlala BWV 18. Barbara Schlick. soprMo. 0.. ri.~topb Prégnnlit>n,tenor. KI.r. :\lf'rtt>ns. baix. Cor i On¡ul'>ln Bal"roca d'Amsterdam. Dir.: Ton Koopruan. (13 m). "Gieicbwie der Re¡;en unds.bnf'e ' 'om H.immel f:illt" (..\ro com la pluja i la neu cauen dl! cel), apèndix deia ran tala B'fi\ 18. Cor i Orquestra Barrocad'.\m... terdant. Oir.: Ton Koopman. (5 m). , 1 J :00 l\tUSJCA ~TIGA BRUDIEU: "Si fos amor suhstància rahonablP", nuulrigal. Ln Colombina. (4w). BRUDIEU: "En los mon !lli> sou dotada dl'] set goigs". Snlistes. Ensemble Clémt,ntJan~((lrin. (1 O m). BRUDIEU: "Ma coleutatahb •·Rho s'cuvolpa", madr~al. Coral Sant Jordi. Dir.: Oriol Mm·torell. (3 m). BRUDIEU: ~1issa Pro Drfu. nrlis. Capella Clàssica Polifònica d.! FAD. Dir.: Enric Rihó. (22m,~ 15:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 15:06 AuTÒGRAF Les ver8ions firmade;, [M'f lo grnru; b atutes: l\'TKOLAUS HAR.'\O~COlRl BEETHOVEN: Romanço prr a violi i orque;tra, op. 50. Gidon Kremcr, violí. Orqllf"" tra de Cambra d'Europa. Dir.: Nikolall!' Harnoneourt. (8 ml. HANDEL: "Wo..tltyis du•Jwnh'. f:xlret del Messies. Cor de clllllhra de Estocolm· Coneeulns ~lusicus de ViNil· Oir.: Nikolau]i Harnoncourt (7 nt). NAUDOT: Concert eu Sol ~I pe•· a flauta de hec, llos 'ioiÏD' i baix continu, o¡), 17 n. 5. Frans Brüggen, flauta rle Jwt, Couccutu!! MU!liCWl de Dir.: Nikolaus Harnoncourt i J.'rans Brüggen. (llm). '"'l'Il.. .. !Jet. lllll· Jrli \.'f\11\H PROGR.\\t.H:U) OE CAT;\LU'i\.\ 'IÍ"SICA 'lOZART: DuN i fmal elf' l'm·te I de l'ò¡)('ru "La nauta \IU¡.oi- DIVENDRES, 18 DE FEBRER DEL 2000 ca". 7:08 PRH1ER TE'\fPS '\t(~>oicu per cowen~ar el dia prt-" -t'ntada per Eulàlia Benito. Rec• ull d 'obres bl'f'ns. lndon bntllNiru. inforwatin_... i ugendes UL~.­ ... icab. 9:00 llUTLLETÍ DE l\OTÍCIES 9:06 REPERTORI DE COl'\- :\l nlli Sulmin••n. llnn~-l'eh: r Blodo.,it-L. TitomtL., llnm¡Jtoon. Barbnra Bonnf'v. Cor i Orque.;;tra de J'Ú¡x:ru tlf' Zuri1•. Dir.: 1\ikolau... llurnoncourt. (29m). 16:00 LA TARO ADE L'OlEYf Progrrumwiií rc•ttlitzaflu u purtir dl' les ¡K'ticion ... cl1•l ... uo'llrt·~ o ie nt:;;. Prt.. "~ntncu·, o ... tu-rt~t· Carminu '1alugurl"i~u. 19:00 PEI\"''AGHAM,\ Pro,.,"''nma cic dh,tl¡;:ució nm~i­ <"al. Guió i n•nlitzncic): l'l're• Dcll'é!! i Alex llohlo••. EL RET!lAT: Johnun Sc>htL~Iinu , . , Bach . 20:00 UUTLLETI OE NOTI- CIES 20:0"4 AGENDA MliSICAL 20:1 O REPEHTORI DE CONCEHT HANDEL: O c•onw, lc•t u• ~in~ tmto thl' Lortl, \nlllt'm ChtmcJo¡¡n. 8. Pntrizio K wellu ....oprmm. Jum~ Bo,.ltttlll, coutrult.ltuc Pm·tridge, tenor. Cor i Orc¡cw.• tru The Sixteen . Oir.: Hurt"' Ch· ri.•tophf'r;:, (:~o m). STRA\'l ~SKI: La l'OIL'U.."~'tl<' iÓ de la printll\'f'ra (L'ntlo•·acic) dt• luterru). Orqnc~t•·n Simfòukn dc• Detroit. Dir.: An ta I Oornti. (16 m). 21:00 A LA :\L\NEtlA IHL ... l:n COU\ iclut O'll~ Jll'f)IIOSII j ('(._ mentuln nuí,.i<•u Olll{' Ü U!l'rndu. Guió i pre>!!cntul'itl do• joun Vives. JORDI LLOV F.T 23:00 AGENDA MUSICAL 23:03 JA1fll)E NIT Unu Hclt\c•cici oi'Alluol't Mnllol....": que (li'C8entn Alf•·c•ol C('lnyu. 23:4·5 NOCTU RN l\f{o~ica (l{ll' uc·uhtu· o•l oliu. l'•·o·sentar i6 a cnt·r·c>o· d 'Aifro•d Cc•luyu. PROGRM1ACJÓ 1}1<~ r"'JT Rt·¡wtio•ió oid!! oíhim~ JII"Uf.!l'll· me>~ 0:30 GRANS lNTECR \L.<.; Progrruncs ('mc>•ns Iu •t•tn umu tlllt('rior (Onlre cl'l•mi...,io): Ut~ petició del Dillun., l)iumr~. Oitnc('rl"', Oijow•, Dh c•nclr;•... , cie 13.00 a I t.OO). l :30 JOVES JI\Tf:itPUETS Emè., <limurb pu...... ut. 2::JO :\IÚSIC.\ :\.U Emi:., dhendre, JliL.; ... ut. 3:30 REPERTOtll DE CO'\CERT Progrum('8 ('JUC',os Iu ~<'httutllt ant('rior. (O•·<lrc d 'c•mi., ,icí: Di11m~,;,, Dimn•·t>~, Diuwct•c,, Uijous, l)ivendt·o~, cic> 09.416 u 10.00). 4:30 CA PSA J)F, MÚSICA Pt·og•·unu!~ c>mc>soR Iu f.c•hmuuc untrrloo·. (Oo·dn· tl '<,mi,.•i6: Hc'pctició d el!! lli'Oio(l'ttm cM clt• Dilluns, Dinourt>~, Dim<•c·•·c·~, Oijous, Oho•mh·c·~. oh• 10.03 n 13.00). CF.HT ~10ZART: Concert per a Oautu i ot·<¡uc.>sto·u u. 1, KV 313. Ruffnele Trcvi•ana, Oauta. Or•lucstru d e Crunbt·a Areata de Stun~ao·t. Dir.: Pntrick Sll·uJo. (26m). BRAIIMS: T•·es liedcr: "Sowttt•~" (Diume nge) op. 47 n. 3, "1\liidchenlied" (lit>d per a mta •wnu) op. 8S n. 3, "Stiinclchen" (Set·enutu) op. 14 n. 7. Mm·itum Lit)O''sek,mez?.o. Duo d e guitarres Folkwang. (6 m). DVOMK: Polonesa, 8 100. Orqtw,tru Simfòuicu de Drlr(oit. mr.: AntuJ Do rati. (5 m). CLEMENT!: Sonata per n viano OJ'· 13 n. 6. Christoph er Czaja S~cr. piano. (12 m). 10:00 AGEN DA :\ILSIC..\L 10:03 CAPSA DE ;\lÚS1CA CIURPE:\TIEil: I~ Arts F1o,;,.~._, H t.8ï. LN Arb Flork~tlllle. Dir.: Wilüum Chri.,lic. (41 m). :\lERTZ: "11 barbicrc di Shi¡.:üu" olt> l{os.<in i, op. 8 n. 23. Clnuclio )lur<:otulli, guitarra. ( Ll ut). DlfFOUnT: Somhre journée. LN PN'C:LL,~ious de Strll!'bourg. ( I I m ). M07.AUT: Pe tit""llCo!esd'lnfàu<·iu i Jowntul. l.t,ulovio•u Mosca, piano. (8 w). ESPLA: Cauo;on;; de plutju. Yunnolu Puppus. Orquestt·a Simfònitou cl'IMt·nel. Dir.: Gcrshon Stt••·n. (11 m ). BON Dl: VENECIA: Sonuht ¡)('r u Ouutu n. l . SuJ•ilu• Dreie1·, flauta. Irene Hegt•n, piano. (11 m ). 8\C.ll.C.Ph.E.: Sinúonia per n oro¡ue•Lru de corda, Wq. 182/J. Ort(ut'!olrll do• Cambra Rena.tln olc Culòuiu. Dir.: Jnn Corazollu. (li m). lL\.'\DEL: Antbem per l'HO»Jiici. Gillian Fi.slwr. Lihb} Crabtrec. Churles Brell. J olm ELwes. Cor dc la CntNlruJ d c Winchester. TI1e BnmdrubucgConsort. Dir.: Duvil Hill. (28 m ). 1 :l:OO GRANS INTEGRALS LES CANTATES DEJOHANN SJo:BASTlAN BACH "Es cdmb l'ie h e in Streit'' (l\ol('Dll't•stUJLL va t'SI'IuLar Wta guerra ul c·el), cuntata BWV 19. Nen 8olil!lll dl'.l~ Petits c .mtOl'l:l dt• Vit•no, bOpruno. Kurl Equiluz, tt •noto. 1\ia-.: V>UJ Egmond, huix. Pf'tits cnutors tle Vicnu. C.hol'lls Vicnnensis. Concentus l\1tL~ic•oJiò d~> Vit'ntt. Dir. : Nikoluus Ilru·uoncourt. (20 m ). "Du Ewil!\.,•it.clu Hunnt•n•ort" (Oh e ternitnl, pnruulu rt•tromwt). l'IIJ•lnln 8\\'V 20. Ycrcnu (ri)hl. .'\1nrthu K•·~·lt'l\ cootrult.... Titt•o .\hnH'H'r, \dalllt'rt Krnu,, te• nc)!"': \\ olfgnug Schòne. bnh.. Cnntcll"' d t• FrunUurt. llnl'h-Collt•¡:imu cic• Stut~. Oir.: H{'huuth llilünJI. (28 111). 14:00 '\t(SIC\ HEI.l<;I()S.\ STitA\lNSKI: \h•·uhmu i !~u­ ac . Richard Fri,ch , hnríton. Ot·qu.,.trn Simfimi1·u oh• Coh'unbiu. Dir.: Rohert Crui\. (lO no ). STRAVINSKI: Simfcmiu dc·ls Snhcll'. Cot· i On¡u<'l'ltl·u dt• Pnrí.... llir. : Dnnit>l Bm·enlmim. (2:! m). STMVINSKI: Antlwtn. Fc>i!tivnl Sin!!c•·s dt' Tc!l'unto. Dir.: ~or Stru\'in~kj , ( 1. 111). STHAVJNSKI: Vut·íul'iun,. Coral!! sohr u l'himno• "Vom llimmel hot·h, dn konun' it·h h~:o·" dc But:'h. Fc.tind Sin!!"'" oM'o runtn. Orqucstt·n Simfònic•u CRC. Du:.: lgor Stru~iot•ki. (I O m ). STRA\11'\SKI: Rni)('J. Johu Cnlko~, narrnclor. 1<\• ... timl Singcr... dc Toronto. CBC Syru phun) Orrlu••trn. Oir.: , lgor Stru\ÏJt...ki. (S, m). 15:00 Bt'Tl.LETI HE ¡'\OTICIES 15:06 i\tÚiiC.\ X.'\1 t es úllim.,... teudhH'iC'>Iclc•lu músit•n contemporlmin. MESTRES QllDIU:¡'\): "El• PPrfum~". .'\furta Fiol, 80prtuao. Montst~ rt·nt Torru cUu, m~·~.zn. Mtu-i•u 'Marlins, nceuo. Cat·lc·• l'aai¡.c, piuno. (21 m ). BA RCJo: : Sonntu (H't' 11 violí i )lillllO n. :l. Evcliu 1'ic>lc>:~. Cc>c ilio 1'ic•lc·~. (20 m). LLANAS: Tn·s e~tudi~ JIN' o ltc lllU C!liJUI'I'I'r U. All1!'rt Nieto, ¡1iann. ( llm ). lll:OOL\ TAHUA I>EL'OlEI'iT ]'rogrnmn<·ió rcalitzudn u llUrtir d c k>~ peli<'iom' clt·l~ nnslrt•s oif>'ntM. Prc~t*n l ut• ic) n c·i•rrt-'(· Cantaioa :\lulngnrri¡;,'lc. 19:00 BLA!\C 11\I<: GICE La nni~irtt ¡wr U Jlinuu. Glt'nn Goultl ÍJIIc'rJlrt•tn llul'h. BACH: I:urt d c Iu fu¡.:u, B\\ \1080 (Contru¡llm<'llL... (, 11 i 1\ ). ( 10m). u. I BACH: Prl'lndi~ i u I, ll\\\ 816 u BW\ 819, d'" El clan•1·Í lwn h'IIIJH'rut" (Uibri' I). (17 m ). BACH: Si, l"'til~ pro•ludi.... , RW'\ 933-938. ( 12 m). BACH: Ptu-titn n. 2 , t•n dom, BWV 826. ( 15 no). 20:00 BllTtLETÍ l)f<: NOTÍCIES 20:0 ~ AGENOA MtlSH.:AL 20: lO REPER'I'OIU Dl': CONCEn T RJMSKI-KORSAKOV: Olwrtm·u Iu Grun Pus1¡un Hu¡¡~u. Orc:Jn!'Sla·n fo'íllutrm(lnic•uolf' l'io' 'tl Yot·k. Dir.: Yuri Tt·mi..kunov. ( 16m). r,,_..,w, \tl"l \ OFFE:\ U.\CH: E..'"tracote,.. del bnllí'l "Gnïté prui,ienne". Orc¡m•,.tru Filharmònica dP B1•rlín. Dir.: Uerbcrt \OU Karujau. (29 m ),. 2 1 :00 1~\ '\ILSJC\ADEB\T Pro¡:rumu n l'entorn de ten1t>;o lllLL•il'uJ, d'inlt•r(o,... Pl'f'oot>UIUt i condwt per Jonn Yht-os. i renlitzal wnb In t•oi.Jahorni'ÏÓ d..J CooL"t'U Català de Iu :\lúsil'u. L.\ '\llSICA DE CUrBR\ _\ CATALUN1>\ 23:00 AGEl\DA :\ILSICAL 2:~:03 HZZ DE 1\'lT Uun ~o·lct:'l'ÍÓ d'_\lb{'rt \lnllufré c¡uo• lll'c'st•utu i\Jfrpd Celnyu. 23: ~5 NOCTGRN ò'lttí~ic·u l"·' r ucahar d din. Pr<"Mt•ntu('iÓ 11 càrrec d 'Alfred C<'- , lu)R· I'H0GRA.\1ACIO DE NIT Rt•¡wtic•ió tld~ (alt im¡¡ ¡u·ogt·uuw~ 0:30 G ltANS l NTEG HAts P•·o~'l·nnu·s l'lllc.>so; lu ~ctmanu ruth••·ior (Orclo·t• d'emi-;sió: R <"pNidó dd DillwL,, Oimtttlèl, Di1111'1'1'1''• Dijou.o, Di,·pndr¡,~, de 13.00 u 14.00). 1:30 CICLE DE UED Eml•s cJi,.,uhte VUS'-Ul. 2:30 CÜSSlCS DEL SEGLE '\"\. Jo:mt"' clh f'lldN's pn:.sat. REPERTORI DE CO:'\CERT Pro~.o·nune." c>mt"''" Iu "eburum tmll•rior. (Ordre d 'c•Jllis,iÓ: Dilluu!', Dimm·t,. Dim!'('res, Oijmu;, DiH•uclt·t>•, dc> 09.06 u , 10.00). l ::~o CAPSA DE )WSICA f'ro¡.:t·wues t>me~os la scbnann mltc•o·ior. (Orclrc> d'cuús.!>ió: R<"J)Ciició d o•ls programt•t; cie Dilluu~, Dumu·~>;, Dimt'ere;;¡, Dijou><, Oiwuda·co¡;¡, de 10.03 u 13.()0). a:ao 184 DISSABTE, 19 DE FEBRER DEL 2000 8:02 PRL\1ER TEMPS MW.ko ¡)('r <·omen~ur..I dia pre!'ent uclu per Pilnr SuJ,ÏJ'à . Rtc·ull d'obres lorcu.o. Inclou butlletí oio• uotí!'ies i agentlu mLL._j- rul. 10:00 '\Ú:SJCA PER.\ COBLA CA.."iS(: A Iu Bi~hul aplec d 'nr~"t·nt" ~ootnrduua. Cnhlu La Principul de La Bi.-.. h:d. Oir.: J o,ep Cassú. (14m). FO!'I f: Pl't' Iu nostra 811Jbtnl. ~a.-. lnnu. Cohlulli)lont¡;.....m~. Dir.:Jordi '\lolina. (6 m). (,ILI '\1E:\1BRADO: GJo,sn del bon I'U~udor. Glo..sa del cuot oh·l- ot•t•lll'. Cohlu La Po·incipuJ de Lu llishui. Dir.: f'ranc·csc· Ca8tiÚ. (6 m); CO lli GRAU: Con cert pe•· u violí i t•ohlu en Soll\1. Enrcgi<+h'llllll'nt felptw Cutulunyn Mú~io•u. Scrb'Í Alpislc•, violí. Cohla Juvc>•ail dl" Bellpuil:!. Dir.: Conl't'(IC'iÓ Rumió. (16m). 11:00 DISCOTECA Ul\1YER- SAL 7 ::t!: '_" PHOGR,UtACJÚ DE CATALUNYA lJÚSICA E l I'OI.IN•(•innnbl<• dt• In mú ..ien Ílldb¡wal.~able. "A•Illl-.;o~" ,\LBJ;:\0:\T: \dugio JH.'r u l'Orda i orgtw. Orqtw.. lra elf> C.muhra de Stutt:..•urt. Oir.: Karl )Jiiil<"hin¡,:t•r. (8 m). llODRIGO: \da¡:io dd Conrt-rt d'Araujnt•t. :\'ar<•i.,o "ic•¡w~, ~itarra. OrtJU(·~lru Filh oranèwit·a ci'E~pa­ li)U. Dir.: 11. Friihc•('k 1le Bur¡.:0!1. (21 111). BARBER: \oln~'Ïo ¡wr a eonln. O•·t¡uc•'<lra Simfòuil'u d c· Lonclrc8. Oir.: Andrl'\\ Sdwnrk. (9 111). BEJo:TIIOVJo:i\: Acln~.;o dc Iu Sonu tu fll'l' u pinno n. 8, Ol'· 13 "Pad~·ti•·u". l)¡mit>l Bawenhnim. (5 m). 1\<lAIILER: Simfuuin n. 5 (AduW<'ll.o). Ot-.rue.;trn Filhnrmòni¡·u.Jo Los An~dt•s. ()i a·.: Zuhin )fchta. (JO m). 12:00 JlEl\TAmtA:\L\ Pt·u¡,.rrumu elf' dh ul¡.:at'ió mu.,i<'ttl. Guió i •·t•ulitzut·ió: P<•rc Burí-~ i ÀJ .., Rohle.,.Rcpctició df>l progrmuu l'm(•., tlijou., Jill"""-Ul. 184 13:00 S\LA OE COl\'<;ERT Luu M·lenió fil' I, millor.. c•nn~ gi~trunu·nh d1• I'OIH't'rl. 15:00 llUTI.LeïÍ OE '\OTÍCIES 15:03 S.\L\ DE COJ\CEHT l -na sPiecrió dc)., millor., Pm'eP..,trum l'nb de con('t•rt. 17:00 A LA ~1Al\EllA DE.... Hc•¡wtif'ió ,)t'I pro¡.:rnma t·mi>" PI dijon~ ui n·~prc•. !9:00 CICLE tm Llim FRANCIS POULENC "Le B••stiuil·•· un Co•·tègl' d 'O rplt¡.c" FP 15 u (GuiiJuumc Apollimth't' ). Nicolu~ ll.ívt:IIIJ, bm·íton. Emm anm•l Stross1•r, pinuo. (5 m). "Lc [h·~ tia i•·•• ou Co r·t (•ge d'Orphío••", h·c·~ m<'lmlic·~ inèclill'!< FP 15 h (Guillnunw A[Hlllulllirl'). Nieolns Riv<>nfh hul'Íton. Emmrumo•l Stro-~<'1', piuno. (3 m). Quntre Jlot•mt·~ d(• Guillaume Ajl(llliu airt•. Géranl Souun, buríton. B aitou Bttl<lwíu. ¡;imw. (I m). Qunlr(' ¡IOt'me~ d e Guillnume \(10llintlir•·· )Jidtel !'c~níodml. tt•nor. Dalton Bnld..iu, ¡•inno. (6 m). Lu Grc•nouiUht• ((;uilluumc \(>Olliuaire) Gabriel BaC"quit•r, hnríton. J nt·true,; Balch•in, piano. (2 m). Bletwt (Guillmmu· Apolluuúre). l'lit-olui Gedd n, lenur. Dalton Bnlchtin, ¡1inuo. (3m). )_.,~ Btmnl.ih~~, ~ohrl'flOCillt'!<de Guillawnl' AJXIIIinuirl'. Nutha lic> Slutznuum , Nllllrult. lnget· Sildm·g•·l'n, ¡1inut•. (li m). Cullig•·nn••••c~. 8 Gérm·•l Souzny, l111ríton. Dalton Baldwin, pinno. ( L1 m). Rosemuntl n (Gnilluumc o\pullinaire). William Parker, baríton. Dalton Bald..in, pian_o. (2 m). 20:03 SELECCrO DE JA7..Z {;u programa d'Albert )lallofré. 22:00 AGE~DA lil'"SlC.\L 22:03 GR~"iS OBRES T~AJKOYSKI: "La bella do.-. ment". baUet en Lr<'s actes op. 66. OrquNtra Simfònica fututal. Oir.: Evgeny Sv('tlanm. (170m). 0:00 ~OCTL'R1~ 'ftí.~ca per acabar el rua. Pn~ sentació a •·àrrec 9'01ga Card fi.. PROGILUlACIO DE NIT Jlcpetició dels úJtitlL" programes 0:30 LA TARDA DE L'OlENT Repetició dels pt·ogrameB emesos dillLws, dimarts i <linw(·res. DIUMENGE, 20 DE FEBRER DEL 2000 8:02 PRIMER TDIPS Mú..icaper·començarcldiaprest'ntnd11 per Pilar Sul1irà. Rt"cull d'obrts breus. Inclou butlletí dc uoticics i ll{!enda miJ!fical. 10:00 lKSIC.l\ DE CA.)JBRA TlPPETT: Quartet dc corda n. 2. Quartet Britten. (20 m). STRAVL~SKI: Octet. :n<'mbre;¡ dl' la London Sinfon ietta. ( 16 m). POLLENC: Trio per a Jliano, oboè i fagot. Pa~cal Rogé. )laurice Bourgt.IC- Amalll")' Wallez. (13 m). 11:00 )fiSSA DE MO~TSE­ RRAT Ta·¡msmissió en ilircctc dc Iu '\lil,a Convtmtual clN! rll'l .:\foD<'Btir d e Moutse1·rat. 12:17 DIVERTThlENT U.n~ai presentat per Pilot· Subu·u. 13:00 AGENDA MUSICAL 13:03 SALA DE CONCERT Unn selecció dels millol'!l ('llJ'I'gistrrunenL~ de CO'}Cert. , 15:00 BUTLLJITI DE NOTICIES 15:03 SALA DE CONCERT Una selt>cció clcls millol'l'l t'nregio;trruncnts de concert. , 17:00 TEliPORAD\ D'OPERA \) \Gi\ ER: OltS Liehet'' erhot, gran òpera cÒmi<"a en dos aclC". SabinP Hass. Pamela Cobunr. RobertScbunk. Henrunm Prt.... J{jctb,Eugcn. Cor i Orquc..~a de I'O¡>Cra de Ba...iera. Dir.: Wolfgang Su,mllbcb. (155m). 20:03 L'ACDIOVISUAL L'n vro¡,.'t·ama d'Àlcx Gorinu. lnt e{!l'nl Miklós Rózsu. 22:00 AGENDA llliSJCAL 22:03 LES VEUS DEL SEGLE Un espai recopilatori amb <:I millors cantants d e l no,;trc temps. Tbomas Allcn i Agrtes Balt~a. SCHUBEHT: Lied eines ~chlf­ fcrs an die diosk-urcn, li<"d D. 360. Thoruus Alleu, baríton. (3 m). POLLF.l\C: L•· Bul )fa~•Jnt~, CIUJlaln Jn·ofuuu ¡wr n harÍion i on¡uc·~tru dl' l'nmhru o;obre JXWIIH'~ tl1• \111'- J ut•oh. Tbomu.~ \llt•n, barÍitlfi. T bc i\u.~h Elht:mblt•. Oir.: Lionel fric•111l. (20 m). 3 •·•m~ou~ murin<'"- (IVES, SClll l lA'\'\ i )I E" DELSSOli'\). Thoma.• \JII'n, bnríton. Sarnh \\'ulkcr, mc:ao-•CJ¡trano. (Sm). V\l GII\N \\ILLl\\1S: Son~ o f Ta·u' <•I. Thom u~ \ll l'n. bnríton. 0 •·Q11l'~ll'a Simfònica d c la Cimat dc 8il'lltinl!hnm. Hi•··: Siauou Uattlt•. (2·1· m). , CANÇONS DEL ~mL l'AlS NATt\1.. A~nc•K Bai L~u. OI'!JUC>Ill'll ExL~~'•·imc•ntul d'Ah•n•·~. Oh·.: S tu\ a·o~ Xatl'huktl~. (9 tu). l\fASCA.GNI: "Voi ICJIIUJJt'l<''', <ll' Cuvallt·•·iu ruHtkuua. Halt.,.u. O•·•¡uc·~h·u dl' In ){àdio 1l•• 'lunit·. Dir.: Ho•inz Walllx·r~. (3 m). BELU'\1: 1\ormn, rlo~ ducb. 4'11~"- BniL•u. Jo~•·p (:a•·•·c•ra~. On¡m·~tru Simf<miNl ,)e Londn·~. Dir.: Pltít·idCJ I)CJmiJ~o. A~ucH (8 111). STRAt ·ss, H.: El Cu,aJic>r dl' la Ro"'ll, (irria: "\lir· ¡,¡ dil' Ehr<' widt•rfuhn•n"). A¡;..'IJe~ BaJt,u. Jant•l Pl'rl"). Orqm-..tru F'dhurm(mit·n clt• Vicnu. Dir.: llc•r·IH•rt \Oil Knrnjan. (Ï m). VERDI: Àri<•!! dt• Madwth. Ague.; BaJt,u, mezzo-soprano. Orqueslru S.imf<mil'n dt• Ja Ràdio dl' Mmli•·. Dit·.: Albt•rto 7..cdda. (19m). )f0ZAH1': "Pm·to, Jllll'lo, 111u tu lwu mi o", dc tu Clt•mcnzn di Tito. A~n1•11 Balt8u. Ú•·•¡tw>;ll·n d c In Ràdio •lt• tU unit•. Hil·.: llciuz Walllwrg. ( 6 m ). 0:00 NOCTUHN ~~~í~i•·u pt•a· twuhoa· c>l olia. Pt·esent.ació at•ttrl'('l' ~I'Ol¡m Canl<Í!I. PROGRA~L\CIO HR NIT lt<'¡wtil·ió dl'l» Ítltim~< ¡trogranat....., 0:30 I~\ T\IUlA DE L'OIENT Rt>pl'lil'ió dl'ls p•·o~•·amc>.. euu.-,o~ dijous j clh cndrc;.. DILLUNS, 21 DE FEBRER DEL 2000 7:08 PRI\1ER TE)JPS )fú_,iru¡K'r t'tlOU'n~ard d.iu prcM'nlada rwr Eulñlin Bc nil o. Ret• ull d'obre.' hrPth. l•wlou lmtllrtin• úüonnutiu• i t~t·ndc;, nm~il'al~. 9:00 BFfLLETÍ DE NOTÍCIF..S 9:06 R F. I'ERTOIU DE CONCERT C.J>b.E. BACil: <:ntn ~imfouia en Fa .\1 J•••r u ua·o¡nc-~h·n !I ] 2 V<'ns ohliwulc•s. Acaclhuin clt> Mtí!licu t\ntign cic Bea·lín. ( JO m). B EE'l'IIOVF;N: Sonutt• ptw u \'ÍOlí j pitUlO Jl, 8, O¡t. 3(1 n. 3. Juup Sdtrticler, violí. j os vau Ullllll' l'>'t'C'I, pitutOfurtl'. (18 m). l\1AYMÓN: Diferencia.• d.¡. cas. J o,é l\ligucl Moreno. ,~ (.t ut). STR.\CSS, R: Duet~ou~ no per a clarinet i fa¡¡ot llli m·questra i arpa. Peter Sclunidl, clnrin~t.J. chael Wcrba, fagot. Orq~ FilharmÒnil'a de \iena. llt_ André Pre,in. (18m). 10:00 AGENDA :\U.:SICAL 10:03 CAPSA DE )llsiCI USZT: OrphcW!, poctna,inú,. nit. OrtJUI'Slra Filhanuònira ¿ Berlín. Dir.: Zubiu ~Mit (11 m ). IIAYDN: ~li~ iu llllf:.'UJ<Iiis"lt;. sn Nclson" Hob. XXll: 11. Luha O•·gauosova1 soprm1Q,~ liRuheth von 1\íagnw, eonlrM; O con van der Wall, tenur, .\ lmstair l\liles, baríton. Cor \r. nold Schonl>er.;. Co!ll't'DIIt< \ft !<icnil (lc Vlena. Oir.: ~ikolat, Humoncourt. (42 m). BLASCO DE NEBRA: Sont.~ en fa ru. Rafael Puvnna, da\icèmhi (7 m). · FAURÉ: Quartet d e conla<JI. 121. Quarwt "ia l'io' u. (26 m~ TlPPETf: The Ro5e Lal..t. Orque;.;tra Simlònica dt- I.. dret'. Oir.: Colin Da vi.. (30m¡ ARCADELT: Cm1· :\lat~ "Voi ve n'nndat'al cielo". '\, mi ponest' in foeo". "\l'f;. fl'rn'è'l m_io pello", "U ciclrl> rodo 'irtia tanta moslra'. Ahimè, ahimè, do-;' è'llwl •i so?'' Cape lla Antiqua de ;\lÚilir. Dir. Konrad Ruhland. (10 w). GLAZUNOV: Couce••t [!('l'O]~ no i orquestra, n. 1 op. 92. Stepht•n Coomhs, piauo. Or· qucsLt·a Simfònica dc- In BBI Escoc!csa. Dir.: Marl),l Bnl> butS. (31 m ). 13:00 GRAl~S INTEGR.\1.' LES CANTATES DEJOU.\\1 SEBASTIAN' BACH "l ch hattc viel BekiimmPnli (I quan nPi.x el n ('guit dini~ meu), <'antata BWV 2l. Monika Frimmer, ..opr.mo. eni Tiir~ tcuor. Peter Kooij.IIIÍ' Bach Collegimn de J apÓ. OW. )la~aaki Suzuki. (38 m). "l rh haue viel Bckiimme~ ( f quan neix el uegtrit dinin meu). apèndix d e la cnnllll BWV21. Gerd Türk. tenor. Peter li• oij, baix. Bach CoUe.ghun do J apó. Oir.: Masaaki Sa!ul.l ( lO m). "j (.'!iUS nahm ZU ~Ï('b lli!' z~¡~ fc" (jl'sÚs \'a l'renti re amb d eL! dotze), cantata BWV 22. Elisabeth von Magmli', c•outrall· Pnul Agucw, tcuor. Klaul!)lrr te ns, haix. Cor i Orquestrullt t'l'Oca d 'Amster.Jam. Oir.: 'fiJI Koopman. (16 m ). 1•~:00 CLÀSSICS IJEU-iEGU xx JIONEGGER: Simfonin n. I. - •. I. PROGR \'\1 \ClÓ HE C.\'1: \Ll "<Y\ )1Í:S1CA OrquE'l'tru 1-'ilhnnuèmi<·n T"~ en. Dir.: \ údnv '\t'unumn. (23m). GERSH'WI:'II: "I Got Rh)tlun". ,,nria<·ioru.. \larcos RoberL•, phuw. Cornponenbde J'On¡111...1nl dt• St. Luke',. i dc I'Ol'qlae,trn elf' Jan clt•l Centre Lincoln. Dir.: Rol""•rt Sndin. (I:~ m). 15:00 BUTLLETÍ nE t\OTÍ- CIES 15:06 ELS ORGl>ES OE (:ATALll \'YA Orgnf' del Rt•inl Monestia· Iii.' Santa Mm·iu de Ripoll CONCERT enrf'gi.~ll·tll l)t•r Cutalunyu l\1aí,icn f' Idiu 17 tlt•tnuig dc 1996 al Rt•iul l\lunt·,.,tit• dc Santni\Jm·iu cie Ri11oll. OlntES PEU A ORGUll: nm. l,.Al\E NARCÍS DE CASANOVES. MotlcstMorl'nn, orgm•. (fi2m). l6:00LATAROAOEL'OIENT Pro~t·unuwicí r!'ulitzorlu o pm·Lir dc les Jl("tÏ<'ionK 11!'1~ nu~trc•s oit·n~. Prf'~cntul'ió u c•lu·rcc Canninu Mulugura·iA'u. 19:00 }fÍ' SlCA CORAL CEREROLS: '\fi~~~~ pro dt·functis. Ln Capella Reial. Dir. :Jnrdi Snvall. (-!6 m). FAlltE: Panma, u¡1. 50. Cor del Ft••lÏ\It1 dl' Tun¡.de-.ood. Orque~trn Simfònit·a dt• Bo~ton. Oia·.: Sl'iji (hunu. (7 111). 20:00 Bl'TLLETÍ DE '\OTÍClES 20:0,~ AGENDA m SH:AL 20:10REPERTORI DE CONCERT BRAHMS: Vm·iuc·ion~ ~olll'l' un tcmu a•. Hu)clll, OJI. 56u. Orquesll·u Filhtu·n~Ònh·u dt• Bcr·líu. Dir.: U. , ·on Ku•·njun. (20 m). llANDEL: "0 he Jc,yful iu thc Lord", Antia c m "Ciuu ulo~" u. I, I*~' a ~oliMh's, ccn· i m~¡•u·,;ll·n. (Salm 100). Lyamc Dnw~ou, >Jlruno. lnu Purlridgc, tenor. 1\ficlwl Gcm·gl'. baix. Cm· i On¡•w~tru Tlw SLxteen. Oir.: ll nrt·) Clu·ï,..to¡lhcr~. (20 m). IJONEGGER: Put·ifi•· 2a I. nm\'Ïiuent •i.Jnionic. On¡u<....tra Simlònic•u eh• Iu Hàdio dl' Ba,il'rn. Uir.: Ch. Untoit. (6 m). 21:00 TE\IPOR\D \ D E L'O BC COl\ CERT c·nre~-i-<trtll¡wr Cutalrmvu \1ú.. icu ... din ] 8 dc• r.~ brt•r ~M 2000 a 1'¡\nrlitori dc BW'cclonu. PADROS: Ohrn c.... trena. TXAIKOVSK I: Co~tct•rt per a violí i on¡au~lrn op. 35. S IB ELIUS: Simfo ni u n. 2, op. 4:i. Boril< Belkin, \iulí. OnJ IIC,trn Simfònica dl' Bm·c·rloun i Nucioual dC' Cutnlunyu. Dir.: Jume¡¡ DePt·ei,.L. 23:00 AGENDA MIJSlCAL 23:03 JAZZ DE NIT Unu ~elc<'l'iÓ d'AihN·t \1ullofa·i<[UC pr~cntu AlfrNI C<•luyu. 23: 15 NOCTl RN \Jí.,.ica per acabar cl dia. Pre"'-'ntnció a càrrec d'Alfreò u~ lu\a. PÍWGRAJIACIÓ DE XIT Re¡>etició dds últúru. prQ,"'l'a0:30 GRA'\S 1:\'TEGRALS Pru¡,.Trune- eme•o;; In setnumn anterior (Ordre d'cmi-sió: Re¡tetil'iÓ del Dilluru., Diuuu1s. Dimce N'~. Dijous, Dh endre.. de 13.00 a lf.OO). l :30 AUTOGRAF Emt-s dijous pussut. 2:30 BLA."iC 1 NEGRE ¡.:ml>;; divendre.. pnssut. 3:30 HEPERTORI DE CONCEHT Pt·o¡,,''l'mucs emesos la setn1m1a ltnt('t·io•·· (Ordre d'emissió: DiUuus, Dimarts, Dimecres, Dijorn<, Hiwauh·cs, d4> 09.06 u • 10.00). 1:30 CAPSA DE MUSICA P•·u~"rmucs e mesos la setmana anterior. (Ordre d'cmi.s,;ió: Re¡>etició dels ¡1rogrnmes de OiJim,.., DimW'ts, Dimecres. Dijous. DiYtmdt·cs, dc 10.03 a 13.00). DIMARTS, 22 DE FEBRER DEL 2000 ï:08 PRUfER TE.)lPS \1tí•io·n percomeuc;urel dia pre•crttndn per Eulàlia Benilo. Ret'ull d 'o brt'-i hreus. Inclou butllt•tiru. núormlllÏlli> i agendes nm· ~i cals. 9:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 9:06 REPERTORI DE CONCERT HANDEL: Concertogro5SOOJI· ;~n. ~. vs Clll'i~tiun Mo•·cmLx, oboè. MtL-id••ns du L.ouvre. Do·.: Mm·c Minkow~ki. (12m). VEUUI: Putc•· noster·. Cor· d••l Cml!jtll'\'ulor·i Nacional tl(' Ri~a. Oit·.: Sil vano F routalliú. (6 m). RAUTOK: Qual'lel de corcl a n. 3 Sz. 85. QuartN Túcka('JO. (16 m). VAl iGI-IA N WILLW1S: Tbc Lurk A~ccnrling (L'ascensió dc l'ulo~u). :\fidtuc•l Da,is, violí. Ürt(llesh·u Si.Jufòuit•a dt· Londres. Dir.: Brydcu Thomson; (16m). 10:00 AGEN DA JlC&rCAL 10:03 CAPSA DE )J{;SICA \ER..\ClNl: Ol>erhtra n. 5 en Si )1. .\lu:.ica \uliqna de Colònia. Dir.: Ht'in.hard Gochd. (14m). BRAH'\lS: Zigrltllerlieder .,,•. 10~. '\lminnu Li pm sek, mezw. Anthony S¡1iri, pillllo. (12 m). OVORAK: Tl'io amb piano op. 21. Trio Fontenny. (32 m). NI ELSEi.'l: Simfo1ún n. 6 "Siml'mJ.iu St>tnplic••". Ort¡llf'~lru Simfòuil'a de Sun Fa•¡mci~ro. Du·.: Uca·bc•·tBlomsh•ch. (3cl. m). RlmNAHDl: Missa "ll bianco l' tlolt·c l'igno". Cu¡H'Ilu Antiquude Múuie. Dir.: Koru·nd Kuhluml. (4 m) . BRITTEl"i: Si_, mt•tumorfo·i~ cl'O,idi, op. l9 ()Cr a obot> •ol. Sara Wuthln•. oiHit', ( I 2 m). LECL\IR: Sonutu VII. Burthold Kuijkf'n. Wit•lnnd Kuijken. Roh<'rt 1\.uluwn. (12m). TXAIKOVSKI: Cunl'l'rt twr u \ioli i orqut"-lru OJl. :~5. ~ficlori, ,;oli. Orque.trn filhnrmòni<'ndc Bt•rlín. Oir.: Uuudio Ahbuclo. (3 7 m). 13:00 GRANS 11\TE(;R\LS LES CA:YfATE."i DE JO II A!\1\ SEBASTl\N BACil "Du wahrc.- Goll mul Oti\ id~ Solm" (1\a, Déu H't•itnhlt• i fill de David). •'nntntu BWV 2:3. Bnr·bm·u St"hlic·l.., ~o¡wnno. IWsubcth \' QU Mn~nu~. contralt. l'nul Agaww, tmtm·. Klnu!l Mc·r·· li'n,., boix. Cm· i Üt'I(IH'~tru Burroeu fi'Am~tf'r(lmn. Dir.: Ton Koopnuw. ( 17 111 ). "Ein m~cfiit·hL Gcmiitt•" (Un,.,_ ¡terittJ·atiRttaa'<'nt ), etmtotn BWY 24. Hognn llurt~r<z, I'Ontrnlt. Gt>t-d Türk, tenor. Klau;o. Mcrtt•no,, bah.. Cor i On¡nco,tru Burro!' u d'Am.. tenlom. Oir.: Tou k.oopman. ( 15 m). "E.~ i~l nich~ Cc•wtd<'' u.n ml'inem uihc" (No t•m •tnedu ''" Lot el CO!> rt"o d<' .. u), c·tmtutu BW\ 25. Li~a Lat"'•Ott. ~n ¡•rmto. Gc>rd Türk, tenor. Klnno, \Jertcn ... buh.. Cm· i Ontu~-,.tru Burr·oc•u d 'Amstcrclnm. Oit-.: Ton Ko• upmun. ( 16 m). 1 1·:00 \10MEI\TS LlltiCS SOR: 11 1'<'lc>nuwo •wll'i~olu di Calip~o, i•¡wa·a. Yolnndu Auytuu•t. Ho~n Mult'n, ~op•·ano. Jmul euhct·o, ttllll)r. Ange l ütleaua, btu·ítuu. Alhcrl Rouuuú, d nvil't•mbul. O•·qutlt;trn de Cnmht·n d e l Gar·•·nf. • • (61 m). 15:00 BUTLU:'I'I OR NOTICIES 1 5:06 MÚSIQl lES ln:L '\1ÚN Una fincHtru ohct•tu u l't' 1>Jirc,.. sió.anu~<it·nl d el• pohlt·~ d 'urt'<'U. MUSICA IRANIANA: "Da~~iih­ t· Sbm·". Duryou.o,h Tulo'i, tur. (26 m). l'l'AU\: Can~ •·ontru Iu ¡.,'ln•r- •·n. f'~r Pndnnn d i f>iud••nu. (5 m). CL BA: Cant~ i ritnw~ \fru...:·ubano; (Rrmthinrcnm•) ctUtlllrt~ mos. A t•a hull o. Ln tinthn). (13m). I 6:00 LA TARDA DE L'OIE\T Pro~rtun(tl'ic) rt•ulitzmlu u ¡mrlir dt• ¡.,, IWtio•i•lll• del, no~trt·~ oients. Prf',entnció u ••itrrcr· dc Cnrminu ~lnlagnrri~n. 19:00 JOVES fJiiTERPR I<::TS ABAD: Muvinwnt IN'r u Qua.... lcl d•• Curdeí'. Quarh•t d l' Co r·ci••K Wiltun. (10 m). VIVANCOS: 11·••,. prt•!(ltt·it•>~ (IN' alla:ms d'ru1na· n dm·mh·. Nítria Kiul, riOprnno. BN·mtt Vivanco:.~, piano. (5 111). UACH: Snit•• tx·•·a vi~>lo,welu. 1 , uwv 1007. Al·utm Tomit.~. ( I 7 m ). KUHLAU: Sonata u. I , ol'· 79. Ct•rilia Rt>guero, flauta. l.né~ • Rt'¡.(ucro. piuno. (!2 m). 20:00 8\;TLLETI DE t'IOTICU:S 20:0-t AGEi\DA \n·srCAL 20: lO REPERTORI DE CO"\CERT VnALDr: Stabat \luter, R\ 621. '\utltuliP Stutzumnn, contralt. Vh-tuo~i dc Moscou. Dir.: \ladimir Sph.nkov. (20 m). FALIA: El -.omhrero d e tres pit· o~~ b~~oun mtite. O•·c¡tw~h·a Ciutul dc Grllllildn. Dir.: Jo~l'll l'm1;1. (25 rn). 21 :00 PERFILS Huim on Colomer comersu ruuh lm compo~itor al volta nt de ln ~''"" o lwu. 23:00 AGENDA l\:IUSICAL 2a:Oa JAZZ UE NIT llnull••lt•(•dó d 'Albel'l Malloft-é f!Ul' prt•sculn Alfred CPiaya. 23: 15 NOCTURN )1Ú,it'n J)CI' n••nbur el diu. Pl'l.~ "cntució u •·àrrt•r d'Alfred Ce• luyu. l'ROGRAJ\IACIO DE NIT Rt•¡lt'lit·ió dels últim~ progrnuu.·~ 0:30 GRANS ll\'TEGRALS l't·ugr•m•<"' e.mc;oo$ la :relmllllil rutlt•rior (Ordre d'cmi..-.sió: Rt-pl•tició del DillwiS, Dimarts, OiIU('<' l'{'•. Dijou•, Oi.-endl'f'S, de 13.00 a 14.00), l ::~o SELECCIO DE JAZZ 3:aO REPERTORI DE CONCEllT Pa·ow·uutt•s emc'iu" Iu setnumn tmtcrior. (Ordre d'l•mi..~ó: Oilluu~. Di.Jum·ts, Dunecre<~, Oijnu•, Oivendr l'!!, de 09.06 u • 10.00). •l·::iO CAl'SA DE MUSICA J>•·og•·mne!! emesos la setmunu untt•t•i1n·. (Or·ch·e d 'clllÍl;SÍÓ: U.cpt•tit·ió llt'ls pro¡,'t·ames de DiUUJJs, Uuuarts, Dimecres, Oijous, Oiven•lt·es. d e. 10.0:~ a 13.00). 184 DIMECRES, 23 DE FEBRER DEL 2000 7:08 PRD1ER TEl\1PS J\ltt,ica J)Cr COIUCIIÇ.Jll"eldia pre~cntudn per Eulñlin Benito. RPeull d 'obres brell1<. Inclou butIJ••tin.~ infomtntius i agendes mu• • ,.it·al... 9:00 BUTLLETl DE NOTICIES 9:06 REPERTORI DE COlliCJ!~llT 1-1 \\'Ot\: Sinúoaún u. 96 "l\lirocl~". Orquestra Reial Com·erl{,!ebouw. Oir.: Nikoluus Haruoncolll·t. (24 m). SCULBERT: Die ForeDe (La Tru.itu), licd D. 550. llurb urn Bonney, :;oprtiUO. Jo: munuel A.x 1 ¡)iano. (2 m). KODALY: Dunccs de ~laros;¡­ zt•k. Ot~JUCMlru Sinúòniea de 1\lontrcul. Dit·.: Churles Outoit. ( 13 m ). RAMEAU: Quart Concea·t (P ect·s d e cluvccí e n concert). Hol>erl Kohnen, clavcd. Burthold Klújken, lluuta tt·twesse- 9 ~,':: ~," f'ROGR U I \CIÓ DE CATALUNYA :\JÚSICA rn. S~"" uld Kuijkt•n,' iolí. \\i~ lruul Ktújl-<>n, 'iola dt• Etruubu. (1 () m). 184 10:00 AGENOA mSJCAL 10:0:! CAPS\ DE \1(SJC\ Fil\'\Ç.\": Cnnrl'rt IH'rnguitUJTn i orqtw·<lrtt d1• t"onJu. Emnumuclc ~r¡trt•. Ür(Jllf''lru dc Crunbru del Suclot"<t d' '\lt'"mun~u. Dir.: llma~ Rirhh•r. (23 1;1). STEFFA"!I: Stubut \tutt•r. \1 n1·ta \lmujnno, '\fit•kr' rur1lr1· Slui~, ~~~~~~·uno~. John Elw•·~, ~furk PUflanm•t•, tt•nuf><. llnt·ry vru1 dt•a· Knm¡t, huix. Cm· i ortfUI'~ll·u d••I'A~·meill(·i.) But·h tJ'II olundu. l)iJ·.: Gu.~tav Lt•onbardt. (:30 111). GRANADOS: Triu mnh piww. Pitmo Tt·io Sttlzhu..,~. (29 m). i\fAITLEU: Simftmiu n. 7. Ort¡ne¡.,tJ·u tic <.:Jc•vt·lmttl. Dir. : Pit'l·t·o lloulcz. (75 m ). 13:00 GttANS JNTE(;HAI~" tES CANTATES m : .JOII\1\'N SEBAS'I'IAI\ HAC:JI "At'L1 wie fliirhli~. uch wi•· nkhti~", (Ah, tlu•· t•fínwr, qut• inútil ), cunlutn HWV 26. Nen ~oU•ht dt·l~ i><>lit.t< CuutoM< de Vit•nu, ¡.,opruno. Paul E.~-­ "ootl, conlrnlt>nor. Kurl Et¡uiluz, tt•nor. )fu'- vun E¡..'mond, bni.'-. PeliL~ Cru1to..- tlt· ViNtn. ChonL'l Vicnnen.... i•. Cont•t•nltlil llu~ieus dt• \it•nn. Oir.: 1\ikoluu., Hurnon!'ourt. ( 17m). "\~'er "t'L"• \1 ie ualw mil· nwilt Endt:" (Qui ~~~~~ t'oua ,~., tle prop l'I mt•u final), t•nntutu R\YV 27. Johruuu•" l'ulli, nt'll 1\0I•nuro. Jo11M Will, 111'11 t•onlt·uh. Mnt·ku~ Sclriift•l·, I ('llOr. ll un·y nm tlt• Nt•ns d <•r Kum1•• lmix. tlt• B111l 'l'éilz. On¡aw,.ll"ll BuL"I"OI'U. DiJ-.: Gu~luv Leonhm·t iL. e,,,. 10 (17m). "Gottloh! 111111 ~·•hi tlu~:~ J nlu· zu Endt•" (Lloul ~iu Oéu! L'm1y ju ~;'u.:nhu), cunluln RW'V 2B. Nen ~oli.~Lu clt•l>< Pt•lll" Ctmtm·s d <' Viena, Mupruno. l'un.l K•!lwuorl, t•onll·uii'Utlr. Kurt &¡túluz, tenor. Si¡,.•mund 1\im>~¡,ct•rn, huix. Petit>< Cnntor.. tlt• Vit•nu. Chur·u~ Vit•nnt'll~i~. eonrcutus '\ftL,icnH de Vicnu. Dir.: Nikoluu... Jl urnmwourl. ( 16 111). I t:OO \IÜICS DE CATALl.NYA DEL \tU.-\: l<'nnln.o,íu n. 7, Tenlo n. 7, Fnnlll•in n. 16. Luis Gu,.,~t·r. 'ioln el(' mit. ( 11 111). VALLS: Cmu;on., ell' lo rc)(l:t dc:l tt•mpol (Salvudor K~priu). Ann u Ril'ci, ntt•zzo-~opruno. Grup ln•tr·unumtul Burt•('lonu 2 16. flir.: J.:rm·~t Murtírwz lz.. quit•NJo. (20 m). BAGUER: Simfoniut•n MJ h i\1. ÜJ•t¡tw~>LI"Il dl' Cumlu·n Ht•inu Soliu. Dir.: Gonçal Com olius. • , (20 m). 15:00 llUTLtETI DE NOTICIES 15:06 MÚSICS DE CATALUNYA GUTNOVA RT, A.: Cun(•t•rt 1)1>1· u pitu1o i t•obla solwt• tt•me;~ d1• "l\1or i t·PI". All.ert Guino,·nrt. Cobla ~fcdi­ lt'rrània. Oir.: Je.--ú;, Ventura. (23m). Tt.RCLL: Tríptic tonal. Jo;.e¡) Fu..tcr. clarmet. Quartet Glinka. (13 m). CAPDEVILA:Peruquehoeantm eL! pir.lles. Enregistrament fet ¡wr Catalnn)tl ~Iúsicu. Grup ln•lnuueutul Vol ud LibilUlll. (10m). 16:00 LA TARDA DE L'OIENT Progrmnut'ÏÓ realitzada n ptu~ UI" de ll'll rwticious del, OO~'trt'il oi.-uts. Presentació a càrrec tle Carnú110 'Ualngurrigu. 19:00 PIUMERA VEU Un e.SJltLÍ ¡)('r conèi:xrr el¡¡ mú, , ~ics d'nra. 20:00 BUTLLETI DE NOTI- Mcu.L~. 20:0-f. AGENDA M.USJCAL 20:10 REPERTOttl DE CONCERT J ANACEK: Sinfonieua. Orque>'lru Simfònica dc Bmnbcrg. Dir.: Nc cm e Jal"\ i. (25m). BACH: "Gottes Zeït ist die allerbe~te Zcit" (El temps de Déu (-., el núllor lemp..) (A<'Lw; Trogir ub), rnutato BWV 106. '\nn Uono};rn<, !'OprallO. Ste't:'ll Rickanl$, <"Ontratenor. F.dm uml 8rownlel>S. tenor. J an 0pnlach. bai~. The Baeh Ensemb11'. Oir.: Josòou Rifkiu. , (20 nt). 2 J :00 SELECCIO DE '\O)! ETATS Prc,;cotació de les últmtP!I nQvetnL~ disro¡n-àfiques apnrt>gudcl! al me•·cat, a càri'CC d'Alfred CPiayn. Espai vatrocinot pPr Oi.~<·os C:ll!teOó. 23:00 AGENDA l\fUSTCAL 23:03 JA7.:Z. DE NIT Unu bclecl'itS d'Albert Mallofr~ que ¡t~·e~cnlu Alf1·cd CeJuya. 2:3:45 NOCTURN Música llCL" acubat· el diu. PreK('nlució a càrrec d'Aif1'Cd Ce, luyu. PROGRAMAClO DE NIT Re1>CticitS deb últims pro¡,.'l·nmes 0:30 GRANS INTEGRALS Progrmnc,; em~s Ja ~elnumu unlcrior (Ordre d'emjs,,ió: ReJII.'tidó del Dilluns, DimarL~, Oimt'l'rC!!l, Dijous, Di,·t>mlrt>S, de 13.00 u 14.00). 1:30 L'At;DIOVISUAL Ernf>s diwneoge Jm>osal. 3:30 REPERTORI DE CONCERT Progrnn1es emesos la setmruJa 1111Lerior. (Ordre d'.-n tiso;itS: Dilluns, Dimru·ts, Dimecres, Dijou~, Divt'ndres, de 09.06 u • 4,:30 CAPSA DE l\fUSICA Pt·ogt·ruues <'m esos Ja scllnann IUILI'rior. (Ordre d'enússió: lloIJCtit·ió del!! progranu:s de Dilluns, Dimnrt!l, Dimccrrs, Dijou!!, Divf'udres, dc 10.03 u 13.00). DIJOUS, 24 DE FEBRER DEL 2000 7:08 PRIMEil TEMPS , , 9:00 BUTLLKTI DE '\OTICIES 9:06 HEPERTOR I HE <.:0~­ CF..RT M1LIIAt U: Ftmht."iu Jlll.•loral rwr a piuuu i tll"qnt•-.tru, op. 188. Vltt.•limiii A'j~t·k. On1m"'tru Filhnrmònicu E~tutul dt• Brno. Dir.: Jiri WuldulmK. (1 O m). SPOIIH: Ot·lN (duhlt:'tlutu·h•t), op. 65. L'Ar•·hihmi.•Ui & Snúlluwnim• Cluunlw1· Pluyel">'• (2:~ m). ELGAH: St:rt'llala t•ll¡tunyolu U)). CIES LO.OO). :\lí't.•ku lll'l"t"Omt•uc;urc•l diu prt:,.cnuuln ru•r Euliuin Bt•túto. Rt~ eull d'ohn•• hreu~. lm·lou lmtIlt•liiL' infm.,nutilt.-i u¡.:t•ml.•,. n¡u- 2:c$. )t'l"t·nly Bnllm~l, Hohin11nll"lhy, vitJiins. Kt•ilb Swullow, piano. Cor dr In Cutcd1·ul d<• Worc<'illcr. (5 m). TELE,fANN: Sonutu t·n h·iut·n la 111 JICI" a fluutU tlt• Ju•t•, ohot• i hnix <·onlinu. S<-hao;ÜNI Mart·, nuulu rll' hrc. Alfr·('<fo B•·•·nur·dini, obut>. 1-A• Conrt•rl F1·nm;ni.•. (1 O m). 10:00 \GE'\ll\ )Jl'SICAL 10:03 C,\PS.\ DE 't(:SICA SCnt )1 \ l\'\: Olwrtm·u )lwlfrNl. op. 115. Philhunuon.in 01·1'111'>-lru. Uil·.: Cbri.,tirul 'l1tielt•mnnn. ( 15 m). CORELLI: Sonotn ¡wr u ,inlí i continu, or•· 5 n. 1. 1iio Lornlt'lli. ( 1 O m). WEBER: Polont•"u brillunt¡M·r a piano i ol"tlu••stra op. 72 (ort(llt~lt·twió dt• Li.•zt). Gt•rhunl O¡t¡titz, Jlinnn. Or·tJIIC'ILrn Sim ffuúçu tlt• Iu Ritttio d t• Bn\'ie•·n. Oir.: Colin Du,'iM. (lO m). GUINJOAN: El l}jm·i. Amau RiN· i, mozzo. Gr111•u Cfrl"nlo. Oi•·.: JoijéÍ Lui~ Temc8. (li· 111). BllAilMS: Simfouiu n. 2 op. 7:~. Or·que~trn Filhurmimit·u d .. Bl'rlín. ()il·.: Clmulio Ahbudo. (46 m). S:\tETAt\ \: Rt·t·nnl~ tll' Hobt~ mia 1'11 formo dt· l)(•lku op. 12. Andra• SchifT, piu no. (1 O m). PURCELL: "Corut· yt· ,on~ of urt", odn per l'smivt'l'<llri dt• Iu refiu .Mnry l'wt) 169 t. Enúl) \¡m EH•ra, ~oprw1o. 'IimoÒl) Wil-on, t•ontntlt•nor. Jolm :\1arl. \ inslcy, Chnrh•s Owút•ls, tl'nor-.. Du, id Thonnt.•, huh.. TuH•rnt•r· Consort Cboir und Plny.-n.. Uir.: '\mlrt'" Parr·ou. (26 111). IUMSKJ-KOilSAKOV: EI gall tl 'or, suÍit'. 01~1U'>Itl"u i\UI·ionul l'~··ot•t•su. Dir.: Nt't'mt· .lii1-vi. (28 m). U:OO GNANS INTEG itALS f.ES CANTATES t.mJOJIANN SERASTIAN RACJI "\Vil· tlunkt•u diJ·, Gon , wir tltolkcn tli•·" (Us lln!'nr, Uf-uno~tr·c, us llut•m), t•nululu fl \VV 29. Neu tmli!<bt dl'l~ P~~tits Cnnl<n·~ dc ViNili, !IOJII"IU IO. r•uul ·~8.'!­ wood, t•onh·ult•nt)l". K twl J<:Ciulluz, t.:nor. '\fux vun J<:~,~"moncl, bni.". Petits Cnnton; de \~ Cborus Vit•unensis. Cou~ 'lu$icus de Viena. Dir.: 'lil. Jous Hurnoucourt. (25 lll). "Fren(• dich, eriOste Sl'iuu-·l~ le¡rru't, multitud alliherad.t~ c:antuta BWV 30. l\en "'<llista del,; Petit;; C:uuor. de Viena. sop,.ano. Paul [¡,. "ood, eontratenor. Kurt E.p¡. luz, tenor. MILx Yan F-¡:mool bnix. Petits Cantol"!< tic \11'111. Ch orus Vicnuem,is. Coneent. MtL~it•us dr Viena. Dir.: :\iL. lmt.~ llnrn}lnconrt. (38 nt). 1 •~:00 ~1US1CAAN1'IGA GIOVANNI PlEilLli1GI Dl PALESTRINA MiHqu del Papa Mnrt•t'l. Tlw Sixteen. Dir.: Bat·r) LQ. t·i~to¡lhcl·~. (3 1 m). Juhilnlt• DP.o. RcgPIL~burge•· Domeltur. Dir.: 11tcohold Schrellll!. (·I· m), Supcr· llunúnu Buhylonill, IIIJJ. tet. Chrisl Cburcb Catht-'<lr:tl Cboir. Oir.: Stcphco Durlilt~IIID. . , (5 m). 15:00 BUTLLE'fl DE :\On • CIES 15:06 AUTOGRA.F Le,., 'en>iow firmnde<; l""~" lo< griiiL., batutes. NIKOL\US HARi~O!\Cot RI \-1\~DJ: Lesquatret'lotn~ina;. op. 8. Conl'<'nlus }llbicu.~ dc \ lMa Dir.: Nikolaos Hnroonccllll'l. (36m). BACH, J.C.: Simfonia ront.,. tant c:u FaM. Conl'entus ~lusicu.s de \irna. LNmhardt-Coosort. Oir.: '~ kolnos Harnoncourt. Gu•lo• Leouhurdt. (1 1 m). 16:00 LA TARDA DEt'OLE.\1 P1·og¡:nmació realitznda n JW· til· de les peticions .tels nt~~tn> oients. Presentnció u citrrrc Cm·milul Muluguniga. 19:00 PENTAGnMIA P1·o~;rnmu de divnlgució nm+ •·ol. G uió i realització: Surés i Àlcx Roble~. TOCAR TOTES LES TF.CLb Collt"CI"l t)t>r n Oaola d'~\ntonit Vivalili. EL PODEU DEL CA.'\T . 20:00 BUTLLETÍ DE :\O'Jl. CIES 20:0 t AGENDA llt.:SIC.\L 20:10 REPERTOili DECO'ICEilT STRAt:SS: Le., eutremelillllort:'s de ïdl Eulenspicg¡·J. Ol'· 2& Filhnnuònica de Berlín. Dir~ Herbt'rl \'On Karajan. (16 oti GERSBWIN: Rati!!Od) iu hllJt'. 't'l"hÍÓ per a banda dc jazz Murclll! R oberts, piano. Coo> ¡KJnrnt« de I'Onruestra d<> St.b· kt·'~ i de l'Orquestra dc J OL~d~ Centre Lul('olu. Dir.: Hobt'rt Sndin. (28 m). 2l:OO A LAJ\lANEHA [)E.... Un t'OJavidat eus p1·opo•!t i r& IIICilllllu música que U ugrml~ Gui•Í i p•·t•scntnció de Joan\~ r,... V<.'tl. In Mt·moriam GASPAR CAS. SADÓ 23:00 AGENDA ~1USJC.\L PROGR.Ht.\CIÓ DE f: \TALl ~YA :u(;SJC..>\ 23:03 JUZ OE NIT l'na ..elecció d' \lht>rt :\fullofn~ lJUe prc-;t•nta Alfr.,.l Cela) a. 23:1.'> ~OCTLR:\ .\ltÍ-ica per acabar c-1 tliu. Prt~ ,eotació a cñrrN· d ' \lfrf'd (:,~ , laya. PROGILHL\CIO DE '\IT Repetició del, iíltim~ l•ro~.,.u­ ntes Dl n l'~ - 0:30 GRAl'iS l t\TEGR\1-"i Pro~'T:tnw~ enwso~ Lu .-NmwtU anterior (Onlrl' d'emi~•iÓ: Ht'pctició del Dillun~, Dimurt~, Oimc-t•re~, Uijous, Dh cndrt·~, dt• 13.00 a I 1.00).• 1:30 JOVES INTEICPHETS Emè:o~ dimnrlli JlO'!-~ot. 2:30 MÚSICA U f ErnÑ< divcmlrc•M JIIIK.~nt. 3:30 REPI<:RTOnJ DE CONCERT Programi'!! t•mt•so¡, Iu ~eltmmu anterior. (Ot·dt·c d 't•mit.-ic't: DiDw•R, Dimarb;, Dinu·t·rl's, Uijou,., Di vl'tUlt·l'~, rlt• 09.06 u , 10.00). t:30 CA PSA DE .\ tUSICA Progr:unP" emesos Iu "''tn uuut nntet·ior. (Ortlrt• tl'emi'-.'ití: Ht'petició del~ pru~rttllll'' dt• UiDuu..,, DimnrL~, OirnN'rl's, Oijous, DiH•ndrr•,, dc I 0.03 u 13.00). DIVENDRES, 25 DE FEBRIR DEL 2000 ï:08 PRI.\1ER TE,IPS Mt't....ïc·n Jll'r .-oml'nt;tiJ't'ldiu Jll't'"l('ntad n I)(''' Eulttliu Ut•nito. cull d'obre.. breu,. ltll'lou hutlletin, iufonnutitL~ i u¡.:cmles nm, , .,; e uk 9:00 UlJ'I'LLJo:TI IH~ í'I OTI CIES 9:06 REPEitTOlU DE CON- n,... CEllT SARASA'l'E: Ait·t•s Jloht•m is op. 20. Gil Shahnm, violí. Ot·t¡tw;<lt•tl Filharmònica do• NO\n Yot·lc Dir,: GitL~t·p¡K•SimiJKili. (9 m ). BEETIIOVEN: Qtull'tl·t tlt•t•m·du llJI. 95 "Qunt•tt•llfl Ml' l'iOMU". Quarte t llngcn. (18 m ). VALL.';;: El~ l•rct•t•¡ttO'•. \ nuu Rit•t·i, mt•zzu-sopt·nJto. Bernat Cn!<till l'jv. flou tu. \1uJtt"Crratl .ó¡wz. ohoò•. \Jont>-~·rrut llargnl<•f, dorint•t. ~t'tlllf't•~t· Uetútez, f~ot. (6 m ). YIVALDI: Com·ert or•· 1On. :l. RV 90 "Del ~ur¡Jtoflino". FraJL~ Uriiggcn, flault.t trU\t'l+"-t"ra. 'lcmhre' th• l'On¡ut•,tra ri el Sct-.Jc X Vlll. ( J 2 m ). LISZT: \utiuciotL• ,ohrc In murxa DUitt•iultlt•l"Smnni tl'uun 11it tl'c~tlu" dt> F..th. \I¡•Jttld•,olm. Arcadi Volod o,, pirum. (5 m). 10:00 AGEN DA MUSICAL 10:03 CAPSA Ol<: MÍSICA •\ MARGÓS: CtJ~tt·c•·t ¡l('r u ¡•Jnt•uu•t i m"ttncstt·n ( 1995 ). WultC'l· Bm,ykt•ns, dnrinct. 0•·f(lll'<ill'a dc C:ornhm dt' l Tc•nlt•t• Uiut•t>. Dh·.: Josep l'ou ... (26 m ). RO ROU IN: S.-xte t dt• c•m•tlu •·n ¡·e ut. Alexonda·t• DctiscH, Alcxnmlrt• PolomJó: 'ioJin,, 1~or Suligu, .\lexanclrt• Unhrovski, viol•·•· Alt•xWltlre ()wkòtl"~ Alf'xandre Gotthdf. 'iolonceb. (8 m). SCHl'BERT: Sonata en la m o 1•. 12 o. 8 .J.5. .\mlrea, Staier, pianofortc. (:li m). J>ACIJELUEL: Jlotet "Jaocbzet dt•ru Hl'rrn". Cont11' CoUn. Dir.: Konrud Junp:hiin ('l. (6 111). VAI' GRAN ~lLLI.AJIS: Simfonia n. 8. Orqut'Stru F'tlbannòoica d e Loudr~~. Dir.: Adrian Boult. (29 111 ). S'l'RA USS. U.: Qunrtetde cm·rlu, Op. 2. Quurtt•l Dl'hm~ (30 m ). MENil ELSSOHN: Conct•rtpt•a· u Jlituto i orquesll·n u. 2 op. 40. Honuhl Rrautigum. Novo Sinfouit•lln d'Am~tcrdam. Dir.: Ll'v Mttl'ki.c¿. (21 m). l::J:OO GRANS INTEGRAU3 LES CANTATES D EJOIIAl'iN SEBASTlAN BACH "D t•a· llinmwl 1ucht, die Erele juhilirrf't" (El Cf'l riu, la Tt>rra Umtçu ,.,.¡¡,. d'ulcpia), BWV 31. "ouikn Fri.nuuer, sopr811o. Gerd Tiirk. tN10r. Pt·ter Kooij, hai.:-.:. Bm·h CoUI'giwu dl" J apó. Dir.: \ltL"unki Suzuki. (20 m). "Lit>()..tt>r J""u· mt>in \'erlangen" (je¡.{L, t•<timat, el meu anhel), I'UJttutu BWV :l2. \\ ultcr Gnm.lwrl, nen ~oprano. Mu.x' IU1 ~'lllond. baix. Cor de uctl1' dt· Hauover. ~onbnt'tit Con~ort. Oir.: Gu.~ta' Leonhurtlt. (2~ m ). I 1:00 MUSICA RE LIGIOSA SCIIt lBERT: Mi..,sa en Soll\1. )) 167. Tltotmt~ Pm·hcggt't'o soprano . Jo··~ llt•t·infl', te uot'. Harry vmt clt•a· Kamp, Im.i.x. At•no HarlIIHIIHl , ~wgu<'. Wit>ncr Siing••t·k nulwn. Chot'IJS Vit•mtcnsis. Oa·rlw~lt·u of the Agc of Enli¡,:lttt•tmu•nt. Dit·.: Ba·m10 Weil. Pro,.nrtllluwití renlitzatln u JNlrtir dc I e~ peticimL~ tld~ nu,.t rt·~ oieoL~. Prc~t·ultt<'iÓ u <'ttrrt•t· Carminn \luln,.."!!rri!!n . 19:00 UL\;'\C I '\EGllE Lu mtÍ.;icn ¡wr u pimm. Glcm1 Could inh•r¡lrt•ln llut•h. UACD: Suite frmwe..u n. 2. n. 3 i n . .t. BW\ 81 :l, B\\'\ 81 I, BW\815. (26m). B \ CH : Suite rut¡,..Jt•,un.(l. B\\'V • , 811. (27m). 20:00 RUTLLETI HE 1\01'1CIES 20:0~ AGENlH 1\lliSICAI. 20: I OHEPEH1'0HI UE COI\CERT TX.A1KOVSKl: Simfunin n. 6, op. 74· "J>a ti'Lit•u". Ot·t¡ut·~trn Filluu·mt'tnit•ndt· Lt•niug•·ad. Uir.: K l\frnvin~ki. , (·14m). 2 1 :00 LA MUSICA A OEB.\1' Pro~rauun u l 't-~ntorn dt• lt' nlt's nnu;it•ul,. tl'int !•rl.·.~. l't·t•Mt'ntnl i condlüt pet· J onu Vh t'M, i rt•nlit.zat nmh In .-ol.lahurnf'iÓ dt•l Con~ell Cotnllt dt• Iu 1\l tÍ•i••n. "ANE'I A CONCEHT..." 2:1:00 AGE:\UA i\Jl:SIC\L 2:l:O:l J\ZZ UE '\JT t'na -.clecl'ÏÓ d'Aihert \1rtllofr Í' que Jlre~ntu \lfrt•d <:t•ln~u. 23, 1-5 "oen n" \1t't.•icn lll'r ncuhor t•l diu. l'rt"•PnLu.-itÍ O l'Òrrer tl' \lfrt•tl (:t'la\a. PROGR.mA<:JÚ DE 1\IT Rc ¡.etit•ió tiet~ óltlm• prtJ¡.trllml'• 0:30 GRAI\S I I\ TE(; U \I .S Pro¡n·tunN 1'1111'">~ Iu ~··tnumu tUllPriot• (Ürt h•t• d't•mi~•ÏIÍ: Itt•· petil'ÏtÍ d('( Dillmt•, DimnrL•, Uimt•cr¡•s, OijotL~, Oh t•mh·t•s, de 13.00 u 1 1.00). l :30 CICLE m; Llim Em(·R di•~nhh• pu11~ut. 2:30 CLÀSSI(;S lll~l. SI<~GLJ;; xx Emf>!l clivt•ndt•t•H pu~"'tt . (22 m). 3:aO R EPE!tTORI m ; CON- lfANOEL: "In the Lo•·d ¡mt I tny tru~t" , Authem "Cb umlo;;" n. 2, ) ICI' a tt•nor, çor i Ot'q11CSIJ'a (~nlm~ 9, ll, 12 i 13). I nu Part.t·idgr. Cor i On¡uc;~Lra 'l'ht• Sh.tc·en. Dir.: Harry Christoplw ..... (22 m). LISZT: llinme dt'l matí; Him111' dt• Iu uit. S 173 a. l.t·•lit• n o .. artl, piqno. (ll m). 15:00 Bl'I'LLE'fl D E !\OTICIES 15:06 )I(SIC.\ XXI l.A•,.t'tltime-; tendi>nci(':.< tlt' la mú~it•u conlemporñuia. GORI<:CKI: 1'ollm Tuw;. Cor tiri Kin¡,!'h Collt•ge. Cwulwi(l¡tt•. Dir.: Stcphen Cleobw-y. (9 111). uc;E'rt: R01•k hongarès. Elitmbctlt C hojna ckn, clovit'Ò'mhrtl. (5 m). l\1ESSIAEN: Jo:t CXKIM1Cio a·esurrt•t·tioncm morluoa·wn. Orqtw¡¡lt•a tic ClrvdWltl. Dir.: l'it.wr e Uou.lez. (25 m). PEN DERECKI: Q uru-tctde (·ordu n. 2. QmwtN de corrla dr Silèsiiia. CERT (7 m). 16:00 LA TARDA DE L'OlE.tYf Pt·o¡.;rmnf'~ Cmc"o~ Iu tll'htutnn tmtcrior. (Ordrr d't•mi ...~ití: UillmJS, OultnrH, Uimt>~·rt·~, Dijou,;, fliH•mlrt'"• dc• 09.06 u 10.00). t:30 CAPS.\ DE ' 'tt 'SIC\ Progrunw-. cmt·~"" In ,t•tmnnn anterior. (Onlrt• d 't·mi-.icí: pt.'tit•iÓ tlt'l~ prO¡:('I'IlJtlt'" dc• l}jUun.~, Uimurt~. Oinwrrt''• Uijou;;. l>ht'mlrc.,.. dr I 0.03 u 13.00). n,. . DISSABTE, 26 DE FEBRER DEL 2000 8:02 PlU\1EH TEMPS )ltbien ¡wr .-ouu•nt;nt•t•l din pn·sentndo pt'r Pilnr Suhiril. ll1~ l'nU d 'ohrPro ht•cnH. Ltwlou butlletí d c not ÍI'ÍI'" i U~t'IHIU lllll~i­ t•ttJ. 10:00 MÚSICA PEH A COll LA PRENAFETA: l..u vull tlt· MuJtlmu·ll, .,uii CJl<'r 11 chw!l c·t~hlcH, ¡JI'I'('IIJSNitÍ i lllll'l'lltiOJ•. Mont<!t•rrnt et·i;tnn. mu·rntlora. Cobles La l'l'itll'il'nl tll• l.n Bi;,bol i St•huhmu. Bt•J'IItlt St•Uents, llCrO'IIRsió. Uit•.: Jo~t·J) Prcnafctn. (2 1 m) . \HU'\\'\ '4l ..1 \ BER\AT: Stóte n. I. Rolwt·l Armt•t~ol. percus:oió. Coblt·~ .\lt'IÜU·rràuia i Sabadell. Oir.: Je--ú;; \ "entura i Uarnet. , (15m). HORGl ',') 0: Petit hallrt una~utri. Cohl~ ;\1Niitt•rràniu i Sant Jo~ tli. Dir.: J owt Unís \lorulwa. (8 m). \ Et'iTl'IL\: i>t'r tu ploro, surdtmu. Cohlu Pt-incipul de la Bi'<hnl. Dia·.: Ri<-nrtl Viludf'snu. (-t m). li :00 DISCOTECA UNIVER- SAL El t•ol.lt•t•t•ionublt• dc In mtL-<it•u indL..,pt·n~ohle. ":\1tÍ!!Íf'll de t•inemu" DE PAUL: Set utivics (lCl' o set gt•t'IIIUIL~. (7 111). ROTA: Elpndrí(tematl'mnor). (:i m). WILLIAMS: A In l'<'cert•u de l'm·t·n pt•nluda. (3 m ). JAURE: Dot' tot· Zhivngo (tNun dt• Lnru}. (3 m). \\'li.LI.A.\ 18: E.T. (0Yet tltemoon ). (:l m ). \1 \ l'I CI'\ I: E.'<loorzur llDlh diumnnl" (Tt'mu i )loou Rher). <<> Ut). \\I LLI A \1 S: La lli~tu dl" St·hiudlt'r (tem u). ( ~ ut). \101UUCO\E: Cinemn puradL-o (lt•mu). (3 m). , U \RR\ : " t•mòri<'<4!l'Afri<'u (Jo tt•niu una ~'Ttmju o Aftieo, Soln u Iu ¡:('l'mtju). ( 5 m). REHl'iSTEIN: ":llaria", "Anu .... t•it•u", ''Tonittllt", dc• Wt•st Sidt' Sit li')' o (lJ IJI ), R \ f.¡\J.OW: 11 ¡l<oJ;tino (lem n). (:l 111 ). 12:00 P ENTAG RAMA P rugrumu de tlivul~ai'ÍtÍ lllltl'i•·nl. Gn\ó i l'f'Uiitzndó: l't•r e !lm·~~ i Alf'x UohleH. Rt~petició dt•l pmgt·amu ••ml>• dijous pusllot. 13:00 SA LA OE CON<:ERT l lu u st•lt·•·ciét 1l«'lt< millors em·I'¡.,'Í~t ranlt'nts dt• t'OilCI"rl. 15:00 Ull'fLL).,ïÍ DE NOTÍCIES 15:0:J SALA DE CONCERT tlnn l>t'lt•t•t·iú d t'ls miUm.., cnn~ ¡.t~tramt'nlli d c çonct'rL 17:00 \ f. A 'lA"iERA DE.... ICt•¡wtil'ió dt•l ¡trogramu em¿., t•l tlijoiL~ td H'bpre. 19:00 CICLE DE LIED \\ \ G'\ ER: \\'1"-('ndonl'.k-lit>der. t<;, u \furto n. ~O(Irtmo. Ort{UC,.. tru Sinútmit-.ntle Budapest.. Dir.: JmlOb Kcnuc,, (2 1 m). STU.At·ss,H.: Ut•r KriinwrsJ'it•¡rt·l, OJ). 66. Knut Skrum . baix-baríton. Em Knurdahl, pi;mo. (3 1 m). 20:0:1 SEI.ECCIO DE JAZZ l ln pJ·o¡,"t·tmtud'~rt ~Jullofré. 22:00 AGI<~NDA .MUSICAL 22:0a GRANS OBRES HAM EAU: Lt·K Bm-éat.IC!!, b·t¡gè- diu Lú·it-n. ]t•nnifc•r Smith. Anne-MariP Rmhlt:. Philip Lwtp:l'idgç. Jolm Al1•r. Cm· MonleYerdi. Solistes Btu·roc~ An¡:dei!Os. Oir.: John F.liol Gunlilwr. (163 m ). 0:00 í'IOCTtRN 11 PROCBAMACIÚ DE CATALUNYA MÚSICA ~tú,ic·a rwr tll'allnr l'I clin. Prt"' 'ot:nllu·jtí u t'ruT<·<· ~'04,"1:1 C4lrtlú.-. PROGRA.\J.\(;10 DE l\IT Rt•pt•tidó d~>l~ óltims ¡lro~n­ Jut ~ 0:30 LA TARO\ DE t 'OIEt\T RP¡~etiC'ió dl'!~ Jll'Oh'l'amc~ cm!'"o• clillu1~~. tlimnrl• i tlim ecr.,~. DIUMENGE, 27 DE FEBRER DEL 2000 8:02 PRI'\U:R TE'\tPS )lú.<it·u pt•r t'Olltl'n~nr t>l dia prc-SI.'nlntlu f.K'I' Pílor Subirit. n eeull d'obre·.'! IJrcus. lndou lmtUc•tí dc 11otíti<•<' i t~!'nclu mu~i­ t•ttl. JO:OO MÚSICA DE CA~IHRA BRAIIMS: Qmll'tct dt• tOJ·clo n. 1, op. 5 1 n. I. Qunrletlo ltnlilllltl. (3 1· m). SCIIlJJHA NN: Phunlulli!'~tüekt> ¡x•r n piru1o, violí i violont•t•l, up.88 Jc•un llubeuu. Mcmlw••H del Quurtt't Via Nova. ( 17 m). 11:00 MISSA MONTSERRAT Trnn~mi~•i<) t•n dirf'c•te de Iu :m,.,a <:on' c•ntnul dt., dd Mon e·~ tir de \loul.,t•rrut. 12:17 DlVEilTIMEl\T Uu (".¡>ni pre-,cntntpcr Pilar Suhi.ru. 13:00 \ GEl\D \ \1l:SIC.\L 13:03 SAL\ DE CONCERT {'nu ~t>h•t•t•ió d t•ls millor:. cnrcgi;¡Lrmut•nlS dc t•ont•crt. 15:00 Bl'TLLETÍ OE l\OTÍCIES 15:03 S.\LA m; CONCERT Una ~elc>t•t·ió clt•ls millor!\ I'Jtl't~ gistranwnb dc ••onct•rl. , 17:00 TEM POllADA D'OPF..RA OVOHAK: Ja<·ohín, iltJl•ra c•n nJ.: 184 lJ'('S IWW~. Km·••l PntHn. V•íduvZítck. Rc•ntí Tnc••k. Mnt•t•<·ln Mtu•hotko' ú. Kut·PI BtlrJIIun. Cor cic• nç·nH Kuntilenu. Cor mixt Kiihn. Or{(IICstrn FilltUI'mimit•n df' 1'&tut de Bt•no. Oi1•.: Jirí Pu1knR. ( 155 111). 20:03 L'Al DIOVISUAL Ln pt·o¡,rramu ci'Àic11. Gorinn. Jntegrnl \tikltís RóT..;a. 22:00 AGENOA Mt.;SICAL 22:03 LES\ Et S DEL SEGLE lm t>!<(IUi rec-opilntori umJ1 el millors cau tnnh del no,trt> l t'lllp-!. )l'l>bYl' :"iurnnut i Hem~ J arob,. QL' \'fRE ESPIRITI •\l.." \'EGitES. Je"'-~) e• 'lomuut. Kutltelcl·n Battk. Cor· i Orctlll''trn dirigit~ 1wr Jrunt•.s Levinc. () 5 m). BRAIIMS: Fiinfl..i!'clcr·, o¡l. 9 t.. J e•s)e Nornnm, ;;opruno. DieLJ·ich FÏ>Icht•r-Oit·~knu , hnrítou. Ouniel Bnrc•nhuim, pia no. ( 13m). OFFENBACH: Lu Rt>llt• Hél(... nt•, 12 t"Xli"Ut~ h..-~. J essyc Nua·mun. ÜJ'IJIICRtt·a del Capitoli clt•1è>loMu. llir.: Midacl Plru<~on. O5 111). IIAYON: Ariu d'A1·mi•l n. Clut>s U. Ahnsjo. J es~y•' No•~­ man. Onlut•strn tl•· Cnmbru dt> Lausana. Du·.: Antal Doruti. (6 m). WAG!.\'ER: Tri.stanv i lsoldu. Prl.'ludi i mort d'I~lda. (enregi;;trament públic). J e,.~ye Nonnan, soprano. Orquestrn Filharmònica de Viena. Oir.: Uerhert von Karajan. ( 19 m). BACH: "leh habe genug" (No e tu falta res). cantata B\\'V 82. René J acobs. Eru.emble 415. Dir.: Cltiara Banchi:ni. (25m). PURCELL: Young'fh.in;is'fute. Rcné Jacobs, conlrateuor. Wic:.~ land Kuijken, "\iola dc gamba. Konrad Junghancl, tiorba. (7 m). DURA!\TE: "Son io, bnrhurn donnn" duel de cmuhra. .ludith Nelson, soprano. Rf'né .lncobs, contratel1or. (5 m). 0:00 NOCTURN l\iíJSica per acabar el dia. PreSt'ntnció a càrrec d'Olga CardílS. PROGRAl\1ACIÓ DE NIT Re[JCIÏI'ÏÓ del!! últims programes 0:30 LA TARDA DE L'OIENT Rt>pNit>iÓ dels progrumcs e mesos dijous i divendres. DILLUNS, 28 DE FEBRER DEL 2000 31. 7:08 PRIMER TE..11PS :\lú;•ica per COIDCJI\:Ul' el ma pre~entada per E·u)hlia Be•úto. Recull d'obres breus. Inclou butII!'tins infonnatinsi u~udes muí'<Ïcrus. , SCIH 'IANI\: Simfonin n. 2, o p. ()1. Orc¡tU'~lru Suttfònit•u de Londrt-s. Dir.: St>r¡riu <:t•libit.hwhc. {11 m). J Al.\ACEK: Caprit·cio ¡wr n piuno (mñ c:-<¡m•rru) i H'llt. J ost>f Pítlt•nirek. Conj unt de 'c•nt dt• Iu Filhnrm (mica T'-l~ ('a. (23 m). VALLS: "Es un noble, ~ngrndo firmtmU'nto", villwwcl. Al Ayrt• E.~pnñol. Dir.: Eduardo Lópt>Z Bunzo. (8 m). 1\fOZABT: \tlugio; Allt•gru, KV 59-k EnM•mhlt• Vit•nn-Bc•t·l(n. (8 m). 13:00 GRANS INTEGRALS LES CAN'Ii\n :s DE.IOHANN SEBASTIAN HACII ''Allt'ÍJJ zu !ljt·, Hc•t'l' .!t'sn Ch•·ist" (Nom(..., Nl tu, St>11ym· J esucrist), cuutntn UWV 33. ll t>lt'u Wnlls, co11lrnlt. F1·ic<lc•· Lang, te11or. Pl•ilipJie lluttclllodwr, bniA. Güt•hill¡,ttJr Kmltorei el<> Stullgnrl. 8tH'h-CoUt.~ ¡rituu dP Stuttgurt. Dir.: Helnauth Rilling. (21 m). "O ~''' ige!l Ft•lwr, o Urspnm~ d t>r Li!'lw" (Oh. foc etern ; oh origen dc l'ntuor), cuututu B\l'V , 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 REPERTORI DE CONCERT GLUCK: Obe•·tura clt> l'òpera Anuirln. Les Musiciens du Louvre. Dll-.: Mart' Minkowski. (4 m). GRIEG: La noia de la muntanya, op. 67. Anne Sofie von Ottet·, mezzoso¡•rnno. Bengt Forsberg, piano. (26 m). VIVALD(: Concert eu Sol .iU (ICI' a dos Daüts i orquestra dc col·da, RV 532 (transcripció dt>l t'Oncert per a dues mandolines). Julian Brcam, DaüL On¡uPstra i\lonteverdi. Dir.: Jolm Eliot Gardincr. (ll m). LISZT: Vals de bravura S. 2 14. Leoolie Howard, piano. (7 m). 10:00 AGE.'\J)A iUU~ICAL 10:03 CAPSA DE ~tLSICA TURINA: Homenal{;e a Tàl't'ega op. 69. Rafael Andía, guitaJ'J'a. (1 5m). GUERE: Concert per a urpa i orquestra op. 74. Olga Erdeli. Grruí Orquestra Simfònica de la Ràdio i TV de l'antiga URSS. Dir.: Boris Khnik.in. (28 tu). ZELENKA: Simfonia a 8. D Fondamento. Dir.: Paul Dombrc•·ht. (22 m ). MORLEY: Pn"ana· Gallarda. A Pnint.ed Tale. Fait·e iu a mm·n e. Pnul O'Dette, llaüt. Emily van EvPI'tl, soprano. David Dougla'l!l, violí. (13 m ). " il'had Su¡)llrtl, n<•n contralt. "urku~ s.·hiift•r, lt'ttor. llarr) nm d<>r Kwnp, hui,. Cor dc nc11.> dc Bati Tül.r.. Orquestra Barrot•u. Dir.: G u~tnv L!'onhardl. ( In m). 14:00 CLÀSSICS DEL SEGLE xx THEODORAKIS: Simfonia n. 7 "Prumn !'t'n". Km·i Lovu(lij, iiO(Irmur. VioiNtn)lmljurova, t•or•h·alt . Sc1·gcy 1-m·inu~<, tcmo1·. Guntl1c r Emmet·lid11 lmix. Cor dc In l'ttelio tl•• Pt·ngu. Cor· l'u vel Kiihn. Cell' ell' 114'11~ cie Iu d1(lio dc: P1·ugn. Co1· cic LiluliJiia. Ccw PNI'W! Bingt>lis. Filluu·rnoniu d1• Or'CI!dt>u. Dit·.: li c• r·hc>1·t Kcgel. (56 m). , , 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:06 ELS OltGl.JES DE CATALlfl.\'YA Orh'UC de San tu Moriu d t> 1\toutblant· CONCERT t>nr<•f.'Ï•trut per CntalUIJ) u)lú.•it'u c•lclia] 8 d!' muig dc 1988 nSm1tni\luriu de ~font­ blanc. ObN·~d•· .\LBERCH VIL\. CORn E,\ DE \RAUXO, CABAI\ILLES i \!\TOM SOLER. Jost•p '1. '\fn.'< i BonN, orgue. (50 m). l 6:00LA TARDA DE L'OlENT Proga·uumció reulitzudn n partit· dc I••~> ¡wtit·ion~ el(']~ nos tr<-'ii oit·nL~. Prc.,t•nta!·icí n du·r cc dc Cm·mjuu ~fnlngarrign. 19:00 MUSICA COHAL PALESTJUNA: Mi~>sn 0 Rex GloJ·iu.,, u lJIIUh'o V!'U!\. Cot· tltJ Iu Cutt•drul cie Wcl!luúush'r. Oh·.: Jum1•s 0' Oomwll. (24 m). PO ULENC: Quutr·t• pc lit<•s ¡rrcgnl'it'l' fh• Sant Frunc-cst• ti 'Assib. Cor del Tri:nity Collegedt r._ bridgP. Dir.: Richard \1~ (7 m). ~tmDY: Vox Patm ca~ Tbc Tallli Scholllf'o. Dir.: r. ter Phillips. (18m). S RAIL\IS: "0 Heiland, ret..4 Himmel auf", motet per 1 lll a cap(~ op. 74 Co rde laNDR.Hamb~.[J¡._ Günter J ena. (5 m). 20:00 BUTLLETI DE "'O"n CIES 20:04 AGENDA MlJSIC..\1. 20:10 REPERTORIDECO\ CERT TXAJKOVSKI: Les e!!turW. (versió ¡)()t' u orquCl!lra). " :~7b. Or·(tuCSLra Simfònka de (llo tt·oit. Dir.: Nt>emo Jini ( 14 m). 21:00 TEMPO RADA Dl L'O BC CONCERT enregistrat (l('r& tahmya Música el diu 25 d•~ hrer del 2000 a l'Autlitori' Bareelona. BEETHOVEM~ ple eoneert, op. 56. RUJI. MANINOV: S imfonia n.! op. 27. Alwl Tomàs, violí. Arnau Toaa violoneel. Laia Garccin, ¡Ua Orquestra Simfònica dt B. et-lona i l\acional dc Catat. yaDir.: Jun.ich.i llirokarui. 23:00 AGEl'- nA ~flSICU 23:03 JAZZ DE NIT t: na sclccció d'Alhert ~liti que presenta Alfred Cela)t. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. p,. scntació a càrrec d'Aifroo (i. layn. , PROGRA..11ACIO DE NIT Repetició dels óltims pro¡ut m es 0:30 GRANS INTEGRALS Programes Cm e!!oH la oelwm autct·iot· (Ot·clre d'emissiÓ: fL. petició del D.illmlS, Dimart•.l~ mecres, Dijous, Di\lt>mlrt'>.~ 13.00 a 14.00). 1:30 AUTÒGRAF Emès dijons passaL 2:30 BLANC I NEGRE Emès divendres pa.."Sat. 3:30 REPERTORI DE CO\ CERT Programes emesos Jo .elm8 anterior. (Ordre d'emi,•iÓ: li Uuns, Dimarts, DimecrN. li jous. DiYendres, de 09.061 10.00). ' J.:30 CAPSA DE lfUSICA Programes emesos Ja ..elm8 anterior. (Ordre d'eruisoió: fit. petició dels programes dc~ Uuns, DimarlS, Dimecrt:!-. ~ jous, Divendr e¡¡, de 10.03• 13.00). DIMARTS, 29 DE FEBRER DEL 2000 7:08 PRIMER TEl\WS MÚHica pe~· com en\:areldiu(l" ~entada ()()l'Eulàlia Bcuilo. Ht c' ull d'obres bt·eus. Inclou buf Uetins infonnatius i agendt.'Stllll' siea!H. . 9:00 BUTLLETÍ DE NOll CIES - PROGH\'\1.\CIÓ DE CAT.\Ll:~YA JrllSICA 9:06 REPERTORI DE t:O:\'CERT PAG.4...'\J;\ 1: Concert¡H'r u' ioli n. 6 en nú m op. J>o"l (ONJU<'..,.. trnció de Federii'O :\lompellio). Alexandre Oubnch, violí. 0•·questra Filhnm1Òrúl'n clt• \Iemte-Cario. Oir.: Lnwrl'llC't' fo._ ter. (39 m). HA\DK: Sonat a e n Sol \J n . 54. Andras S..lriff, pitmo. (I O m). 10:00 AGENDA Ml'~ICAL 10:03 CAPSA DE MUSICA LALO: Concert ¡wr n violcmct>l i ortJUe~tra en re;- m. Pierrc FournÍc'r, violonc•l'l. OrqucSll"ll Lnmourc'UX dl' Pm·í~. Dir.: Jean Martinon. (27m). SCHUMANN: Vuil¡wnlwl'!lcluc•t~ op. 4·3. Edid1 l\lath.is, soprano. Wdt•nori Komat.~u, huríton. Conl Gnrben, pum o. ( 12 m). SALIERI: "Torhitlo m ar chtl freme" (La I•a..~sió de J •·~1í.;.). Robert o Scnltriti, baríton. I-eR Talcns Lyricrnt>.ll. Oir.: Christopbe Rou.-'l<'t. ( 1 m). :\JARTINU: EL~ Fre,cos d~> Pic"ro della FrancCJ~eu. Onruestra Simfòrúca de In Ri•d.io de~·· Oir.: Chnrle"< \lac-kc>rras. ( 18 m). SANZ: Suite e n Sol. J orge Fre>ono,¡rojtnrrn. (lll m). STRAVJN'SKI: Ragtinw. Annc Shasby, piano. (5 m). VJCfORIA: :\1ngnifirat a 8 Thc Sixteen. Oir.: Harr) Chri•tophc>r!l. (8 m). GRIEG: Oan~l'l> ~itnfèmiquct< op. 6-l-. At•ademy of S l. Murlin-in-llu'Fic;-lds. Oir.: Nm'ill<· Mm·1·inl'r. (30m). SCUUBERT: Qum·tN dc· c·ordn u. 1 3, f) 80•1,. Quarte t Juillinrd. (37 m). 13:00 GRANS INTEGRAI.S LES CANTATES DEJOIIANN SEBASTIAN RACII "Gt>ist, mul Sl"t>ll' wird vc•rwirret" (L'e:<Jli'I'Ít i l'imimu ""confondran), enntatn BWV 35. Rt>né Jacom, contrutcnor. En~emhle ·US. Oir.: Chiura Ranchini. (25 m). "Schwitlfl1 frc;-udi~eurh c•m¡)()r" (Alceu-' o~ l'Ien..; de joia), c·nntnta BWV 36. 1\ancy Ar¡!l'nta, ~OJ)rnuo. Pt.~ lra Lang, mezzo. Anthony Rolfe J ohn.•ou, tenor. Olaf Biir, baix. Cor \lonli'Vcrdi. Soli•lt"< Barrocs Anpcso•· Oir.: JoiUI Eliol Gurdiner. (28 IIJ). U: OO ~lOME!'i~ LJRI(:S RODGERS: The )'{.i,ng Arul I, musical. (Scleceió) Hyi'-Youu~ Choi. \furtin Viduovic. June Angl'ln. Su:lnn Kikuchi. J o1Ull\1khal'l King. Orquestrudu·if,'Ícln pcr Milton Ru• sen;~Lok. (55 m). • I 5:00 BUTLLJ•;TI DE NOTICIES 15:061\tÚSIQU ES tn:L MÓN Unu l'uwst1·a ohl'l"lu a l'c•x¡n·cl!~ió lntoo(•nl cic>I~ Jl<>hlt>~ d'm·rc•u. SARDENYA: Ballo sm·do. Sa Nmrua. 2\lutos. Cor dc> N<•oneli. () 2 m). VENEÇl"ELA: Selecció de 4 lemes (2 'abos, 2 mereu,.aues. 1 ronlradan7.a). (1 ï nt). SE.,'EGAilllAOAGASCARIGG 1:\ EA: \ii'ILX di po. ~lnhnleo. Sona Oiabate. (20 m). 16:00 LA TARDA DE L'OrE.Yf Pro¡:ramnció realitzada a purtir de lc-:- pl'ticious dels nostres oienh. Pre>oeulació a càrrec Curminu ~Ualngarrïgn. 19:00 JOVES ~TERPRETS JMACEK: En el sender cobert. Gu~tuvo Díaz Jerez, piano. (8 m). WOR(): lmpr('SSÏous poètique!'. Fn•dc,.·ic WortJ, piano. (17m). UUCIJ/Gmfi: El me..'lre armer, per u nnrrntl.or, orquestrn de (•ord u, veul i J,~Crcussió. Ecluurd Bartolí, nurrador. Jo"~' OrcJUel!trll dr Fif,'lleres. Du·.: , Ali)Ct•t Gw1Ú. (21 !")· 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:0 1· AGENDA l\1l;SICAL 20:10 REPEHTORl DE CONCERT SL PPE: Ollel'lnrn "Poetai Cam¡wrol". Ontuestra Sunfòuica del Fe,tivul. Dir.: L ou is Bertrand. (lO m ). HA."iOEL:"Lascia cb'io piun¡m". ària d~ l'òpera Ri:nnldo .• Ut•:Ula Cotrubas. Ln Grande Ecurie el la Chrunhre du Rov. Dir.: J eun-Cluude l\Ialgoir~. (5 m). GERSH"WlN: Un americà a Purí.~. Orqu~stru Simfònica de San Frllllcist•o. Dir.: Seiji Ozawu. ( l8 m). BACH: Doble concert per 11 Yioli i orquestra BWV 1043. Yehudi Mcnuhiu i Georgcs Enetwo, violins. OrquestraSimïonica dc Parí.~. Dir.: Pierre MonLo•tiX. ( 16 m). 21 :00 PERFILS Hllituou Colomer conyersu amb w• ('Ortl.,Ohitor al voltant de In ~··vu obra. 23:00 AGENDA )fL'SICAL 23:03 JAZZ DE NIT Una .;eiN·ció d'Albert J\fallofré que pre,.c•nta Alfred Celaya. 23:.1:5 '\OCTL"RN \lli;,ica per acabar el d.ia. Pre-.enladó a càrrec d'Alfred Ce• Iu) a. PHOGRA., fACIO DE SIT Rt>petició deb úll:inl:, program..,; 0:30 GRA.'\S 11\TEGRALS Prog.-am es emesos In !'etmnna w•lcrior (Ordre d'cmbsió: RefX•tició del DillunQ, Dimarts, Dimt•(·re~<, Dijom;, Divendres, de 13.00 a 14.00)~ 1:30 SELECCIO DE JAZZ 3:30 REPERTORI DE CONCERT Progrumcs emesos Iu sebnnna wttm·ior. (01·dre d'emissió: DiUunt!, Dimartt<, Dimecres, Oijous, Div~>nd1·cs, de 09.06 a • 10.00). J:30 CAPSA DE lUCSlf'..A Progrwues emesos In setmana unlt•1ior. (Ordre d'euú.o;sió: Re- petit'ió del~ pro¡n-nmt'-' cie OiIhms. Oimurb, Oinu•tre•. Llijom;. Oiwndr'''• dt• lO.O:l u 13.00). DIMECRES, 1 DE MARÇ DEL 2000 7:08 PRDIER TR:\lPS ~1(J.oiir,a J)Cr r(mten~ar el din¡¡n•- sentadu ¡wr Eulitliu Bo•nito. Rt"cull d'ohn.., brc·u.~. lno•lou hutDelinsinfonuntin~i~t>nch... mu• • sical~. 9:00 BUTLLETl DE 1\0TICrES 9:06 REPERTOnt lli': CONCERT BACH: ''Was si111l du" fii1· g•·o,.,.. se Schlü,.~l'r", (JUOCIIilwt nwv 524 Oorotbeu Rowcluunnu , !IOJWIIno. A.xel KohlN·, c•onll·otNuw. Cltri•toh Genz, tcnow. S~e>phnn Geyrr, buh.l\lu,.icuAntii)UUdc• Colòu.ia. Oir.: Hc' u•hunl Got"bel. (12m). BRAIIMS: Quintc•t umh t>luriuet op. ll5. Oav;d Sltifrin. r lm·inl't. Quartel de conln Emt>n<on. (3R m). 10:00 \GENO .' \ \I l'Sl(; \L 10:03 CAPSA DE \r(;SIC.\ SffiELil.S: Pei.IN·~ i :\ll'li,.Ctndn, .uite o¡J. l6. Orquestra de Cumhru Ciutat d'E.,poo. Oir.: Juhuni Lumminmiiki. (25 m ). ZE:\ILIS!\KI: Tn•.. lietlt·r ¡.Q._ tllllL~. lrit< Vcrmillion, ml'n<>--<opruno. Hrut~-Peter Bloc•hwitz, h'nor. Cord Gnrho•n , JIÍnno . (7 m ). VIVALOI: Simfí uüu c•u Uo " · RV 709 "La Oorillu". L'Arte drll'Arco. Oir.: Chri•lophca· Hu¡.,rwoocl. (5 m). HAYON: Nortnm pcw u fluntll, oboè, 2 c·lm·hwtM, 2 trom¡w~, 2 violc:i i violoncd, lloh.ll::30. Wiener· Concl'rt-Vc•1·ein. (7 111). FALLA: llomcuujc·~. Orquc....lrn Simfònko clt> Barcelona i Nurionul dc• Cutuluuyn. Oir.: E dmou Colo m er. (20 m). RAKH~L'\MNOV: Simfo nia u. 2, op. 27. Orqne~tra Filormònic·u U(' Berlín. Dir.: Lorin \laMd. (56 m ). REBELO: )fngnificat n I 3. The Shteen. Oir.: llnrn Ch• ri..topht'r-. ( 15 m). '\fENDELSSOH'i: Sonata ¡~<·r u piano OJI. 6. Fredt'ric Chiu, piuno. (22 111). 13:00 GRAl\S INTE(; IlAt.S LES CAI\1'ATES OEJOIMJV \ SEBASTJAN BACH "Wer da gliiubt'l mul gt•touft wird" (El qui rrl'uru i ~c·rl1 lmtejat), (·tmtnla BWV 37. Arllcrn Augér, Hopruno. Carolyn \Vuttkinsou, C'outruh. Adall•crL Krnu~, Leno1-. PluliJIJX' Huttenlot•hrr, h n.ix. GüclüJtgl'l' Kant01·ei de Stnll~m·t. BuchCollegium dt.• Stut4:1m·t. Oir.: Hebnulh Rillú•~· ( 16 tu). "Alt~ tieft>r Not ~chrc•i ich zu dir" (0•·~ dt• In mevu tmgoixu ¡>rofundn, et crid o), cuntatu B\\'Y 38. '~'" ~oli.•ta del~ Petitt< Cnntors dt• \ 'icmu. >'Opruno. Pau1 E.,_..,.. .. om~. contruleuor. Ku.rl Eqnilu,e. tt>nor. Ruud '1111 der )lecr. hu.ix. P<·lia:,. Cwuors d~> \1cmt. ChortL"' Vil'nnen~i•. Cont·entu~ l\IU!-Ïflh dc> Viena. Dir.: N'ikoluu~ 11:Lmonrou.rt. (18 m). "Bril'h dem Htw~'Tigen deht llrot" (Purll'h el teu pa amb qu.i té fwn), t'1111tlllll BWV 39. A¡,"'lè·>< l\ld)ou, soprano. Charlt·~ Brt•ll, rontralt. Peter Kooy, baix. Cor i Orquestra del eoU,·~um Vot·aledeGIUlt. Dir.: Plülip¡le l}errt>W~>.f!lle. (23 m ). H:OO MUSICS DE CATALUNYA BLANCAFORT: El parc d'atrtwcion~. Sofia Puche, piw1o. (22 m). OBRES \lEOIEVALS CATAL,\NJ<:S. Solistes vocuk Ars ~lu.'<icne dc Burrclona. Oir.: Enric Gk•pert. (17 m). LA.\ lOTE DE GRIGNOI'i, R.: Ftmln.•in ~obre lemes de Serrano. Ontut••tru Simltnúra dirigidu JK'r Atuúlfo .~e nJ n. ( 17 m)._ I 5:00 BtlLLETl DE NOTICIES 1a:06 \IÜICS DE CA'f_\Ll1\U THES~ÇONSPOPLLARS CATALANES (Harmonització dc ~ltwuel Gnri'Ín ~lonmte). Cm·nw Brn!ltuunnte, :10prano. 1\twmel Gorda )lor<mtfl. piano. (5 m). CARBONELL: 7 Homenatge~, per u piuno. ~tur·ia Virtòria Lassalle. (13 m ). GUINJOAN: Con(·er·t pern fn¡rot i I!Onjnnt instrunwntal. Domull(Jll(' ÜA!!uines .. Gru¡to CÍI·rultJ. Oil•.: Jo~é Luñ; Te mes. ( 16 m ). PAORÓS: Materials. Quintet de vent Acadèmia dc Pra~n. ( I O m). 16:00 lA 1~\RDA OEL'OlENT PrOI(rrunació renlit7.adu a partir de lc>'< ()('tit·ion:¡ dels nOJ'tres oients. Pre..e ntació n càrrec Cnrmu1 a 'Ialugnrriga. 19:00 PIU.\IERA VEU lo C"<lJai per l'onèix~>r el~ nuí,¡.,.., d'arn. 20:00 BLTLLETi DE KOTÍCIES 20:01 \GE:\OA 'fl'SJCAL 20:1 O REPERTORI DECONCERT OOMZETTI: "Oo,,'è Lucia? "Qui ~ ungere or la vcdrem ...", "J>iunJ.It• lunwdre l'l:ítinta", "Chi mi fro•nu in tnlmomeuto" I "Chi ruffc•nn il núo furo re", tres ò1·it'~ dc l'uctc prUnet· dc fòpet·n "Luda dc Lauun cnnoor". Andn~a Ho.. t, Bruec Ford. Albony l\lichaels-Moore. ¡\lustair Milt>s. wmlou Voices. 'D\e HanoH•I· Bm1d. Oir.: Sir Chnrles 1\ta,·k,•s·rus. (8 m). UERNSTEIN: Onn.~e.s l'ÏnÚÒnit¡ut>-'1 d~: "We~t Sidt> Story". 13 \HU:\U \11 ~~ sso = - ..::;:; 53 ¡¡;;:;' ;;r 184 - ..... ,....., ¡;;;:;· ¡;;¡53 = ....., ;::;· e:... ,..., ...!E ... § ' PJWGRA'\1ACIÓ DE CATALUNYA .MÚSICA Orcru('xll·a Simfònit·u dt• Londre•. Oir.: \1it·luwl T'd"()u Thom a~. (22 m ). SATIE: 3 Gymnop{·di"•· Duoll.'tlt•"t'o, ¡.:ui tur~. (9 m ). PL RCELL: Simfouiu d<' l'nNe quart dl' "Tlw Fait; Queeu". E~i~h Boroquc SoloL,..,. Dir.: j. Eliot Gardinl'r..(6 m). 21:00 SELEC<:JO DE 1\0VF.-TATS Prt>•eullleió dt• I•·• úhimc• novt>l!tt- di~t·o~rufi<JUI's upure~ude., ol mt'l'<•nt, u ••itri'Ct' d 'Alft·cd Cchi)U. E.•¡111i pntrocinat pet· Di~cos CUKtl~lló. 23:00 A(;J.~ND•\ MliSICAL 23t03 JAZZ DE NIT Una ~el<•cc·ió d'Ailwrl :Molloft·é <JUI' prt)llmlln Alfrt·d Cl'luyu. 23:'1·5 NOCTU RN Mtí~i<·u fH.II' nt·uhnr ¡•I diu. Prt>st•nllll'ití o ciii'I'Cc d'Aifre•l C('lnya. PROGILUtACIÓ UE 1\JT Hellelit·ití dt•IH ú.ltio~~> )Jrogrumes 0:30 GRANS Jl'IITEG IULS Progrunw~ ¡•nw.>~os Iu t<('ltJJuna IUtlt•rior (Ordre· d't·uW..-ió: nc~ ¡M'Lil'it:ídc•l [}iJhm~. Uimurl• , Oinwcrl'~, Dijous, Oivvndrl'•, de 13.00 u 11.00). 1:30 L' \l DIOVISl \1, Ernè" dirnm'ltgt• )tll•~ut. 3:30 REPEilTOJU DE CONCERT Pro¡,.'Ttmlc, cme,.o:, Ju t~t:lmJUill anterior. (Orclrf' d't•mb•iÓ: OiDun,, Dimorl.,, Dimet'rl'•, OijoUH, Din·ndi'I'S, dc• 09.06 a 10.00). 4·:30 CAPSA OE MÚSICA Programt'R t>mco.•t>s Iu lWLIIIIUIU unt<>rio1·. (01·drf• d 'l•mï..-ito: Rt•J.HlliciiJ d••l11 J,..O~J·mn••s de Dillun!l, Oimnrl>!, Uinlf'l'rt·~, Di.jo118, Oi"emh·•·>~, tlt• 10.03 u 13.00). DUOUS, 2 DE MARÇ DEL2000 14 7:08 PRIMEil TE~fPS Míuoiru¡M'rcomt>nt;urcl diu prc;,co.ntudu¡M'r Eulàliu ll••1lito. Uerull d'obre~ hn·u~. Inclou butUetins infonruttitt~ i n¡tt>nde• mu;rica!.'I. 9:00 Bt:TLLETÍ DE NOTÍCIES 9:06 REPERTORI DE CO~CERT WAGI\'ER: Olwrturu i IJII cunal dt> l'ò¡wra Tmwhiiu•cr. On¡m·~tro dc·l \IET. Oir.: Jam('>; IR\int>. (23m). DE WEUT: Tr('s madri¡;uls: "Veuu~i u~dli (llllm• \'IU o. 4)", "lo non ~<In ¡M'rÒ mort o (llihre VIII n. 1 )", "!\ou ..o~pirnr, pn.~lor Whrt• VIII n. 12) CunlnM Cïilln. Dir.: Konrud Junghñn(·l. (7 m). ELUNGTONt Solitud•• (urrrutjntut>JII Jlt'r o Jlillno de Lnrt-y llot•hman) Jeun-Y"t>R Thilmudl•t, l'iano. (5 llt). PUCCINI: "Uond•·lktu ti!ICi" àriu d t'l l'tlJX'ru Lu Hohèu1c. l{jri Te Kaunwu, soprtulO. 01·qucsll'a tlc· l'òiH.'rn Nnciooal de "Lió. O·ir.: Kt•utl\n~uno. (3 m). SIBELHJS: Rakastavn (L'amm1l), Suite op. l ·k OnJucslra de Cambra Ciutat d 'Espuo. Dir.: Juh ani Lamnúnmiiki. (ll m). 10:00 AGE!\'DA .:\U:~ICAL 10:03 CAPSA DE )fUSICA BERUOZ: Reqniem per a teuor, cor i orquestra, Op. 5. (Grun }1.6a de Difunts). John illark Ainsley, tenor. Cor i O"luestra Simlòni<-a de }lontreul. Dir.: Cbarles Dutoil. (8-tm). PURCELL: Cunçons de l'Orpbcull Britnnnicus. Agnes l)tellon, soprano. Christo)Jhe Rousset, clnvei'Í. Wieland Kuijken, bnix de viola ( 13Jn). ltOUSSEL: Concert pE'I' u piano i O"fllestra op. 36. AlexlllldreTharaud, pillllo. Eusemble Orcbcstral dc Pm·is. Dir.: Dn~icl Stern. (12 m). BOCCIIERINI: Concert n. 8, en Rt> }J, G 478. lim Hugh .. violoncel. 0rqtJI'.5Lra de Cam.ln·a Escocesa. Dir.: Anthouy H al.stead. (25 m). SPOHR: Sonata per n arpa i 'iolont'cl, op. 113. Bf'~u Stort·k. Klaus Storck. (19 m ). BACH,W.F.: 3 Poloneses. Helene Salome, pinno. (4 m). CASTEL~UOVO-TEDESCO: Quintet per a guitarra i t'onla, op. H3. Quartet Tra\'Jlicek. Jo,oé Luis Lopategui, guitarra. (25 m). 13:00 GRANS 11\'TEGRALS LES CM'TATES DEJOHANN SEBASTIAN BACH "Dil7.u ist erschienen cler· Sohn Gou es" (Per a això ba aparcgut el fill de Déu), cantata B WV lJ.O. Boguu Bartosz, contl·ult. Jo•·g DürmüUer, tCJÍor. Klallij Mertelli!, huix. Cor i 0"JUCSlrn BarrOt'a d'Amsterdam. Dir.: Ton Koopmun. (14 m). "J esu, nunseigepreiset'' (JesÚI!, ~igues glorificat), cantata BWV ·11. .Mallltias ruuer, nen sopruno. Jouas Will, ueo contralt. llarl..u.s Scbüfl'r, tenor. Hurry vnn dcr Kun1p.. baix. Cor de Nens dc Bad Tolz. Orquestra Barroca. Dir.: Gustuv Leonhardt. (29 m). 14:00 }fÚSICA A..'<TIGA ROJ..AND DE LASSUS (Orlando di Lru.so] Propbctine Sibyllunmt. Cantrus Colin. Dir.: Konracl Jw¡gltñnel. (21 m). Salve Rt>.gín11, motel Pro Cantiooe Antiqua. Hamhurger Bliiserkreis rúr al te Mu&ik. Dir.: 8l'UnO Turuer. ( 4 m). l\lissu soper "Bella Amfitrit'oltera". Rcge.nl!burger Domchor-. Conjrn1t InstJ·umental d'Archiv Pt·oduktioo. Dir.: Hnns Schrems. (1 9 ~n). Lagrime di San Pietro, mudrigals t>spiritnals n. I a 4 Conjli.DI vocal Europeu. Dir.: PhiJip¡>e H errewegbe. (1 1 m). 15:00 Bl.JTLLETÍ DE NOTÍCIES 15:06 WTÒGR\F l...e:< H•n;ion~ firmndt•' ¡ler lc~ ¡rran..• hatute~: NIKOL\l'S 11.\RNO"if.Ot:RT BRAH\IS: Cont'l' rt iX'" u 'ioli, 'ioloncel i OI'(JUP•tra op. 102. Gidon Krt•mer, \ioli. Cl<'meus R~<'Jl, 'iolon('t•l. On¡u<'stradel Ro) al Con('co.rtgt•hou-.. Dir.: Nikoluu..~ IJurnont·ourl. (33 m). BRADI\fS: Obertura IJ•ògicn, op. 81. Ort¡ucslru Filhn•·mòn.it·n de Bl'rlín. Dir.: Nikolnu;¡ Hurnoucourt. ( 14· m ). STI{AUSS: J'olka f1·aut•••sn OJI. 4.] J. "Di•• Tnuheu "oli Snn Mur> ('{)". Ot•ttut•strn Flihnl·mònit•u d1' Bm·lín. Hi1·.: NikoluuM llm·noncom·t. ( ] m). J6:00 l.ATAU DA DE L'OIENT ProgJ'tmtu('iÓ rJ>ulitzudn u (JUt'tir df' 1<~ JWlici<ln~ tlcll! nORlrt'~ oit>nls. Prt>l!c'ntut'ió u !'ttrret· Cunninn Mnlll¡;(l\l'l'~a. 19:00 l'ENTAGltA.'\ IA Pro¡trumu dc• di"ulgut'ÏÓ mu~ical. Gui,•:Í i r••ulitzucití: P ere Bur~,; i Aie"\. Rohle~. 20:00 Bt '1 'LI.KI'Í m: NOTÍCIES 20:0~AGE~DA ~n :SICAI, 20:10 REI>ERTORI DE CO.\CERT BACH: "Je.,u, nlt'i.ne Freudc", motel BWV 227. Soli~ll'~ vot•tlls. Co•· dc Cambru 1UAS. Akntlcmir ffir Alte \Iusik Bel'lin. Dit·.: Rcnè J acobs. (21 m). llAYUN : Príuwr mm·imcnltlel l'OII<'l'rl JK'r u 'ioloucel en llo lU, Hoh. Vllh: 1. (nrt·tmj. ()()1' o t•·om1wtu Holistu). Sc•·l-(ei Nukm·iukov, ll'OIIlJ)t'lu. OI'Cflll'illl'n do muubt·u tl•• Wikllcmhcq;-IJ••ilhron. (6 m). WEIU,: "Mm:k thc k~tife". Ut•• J,c•m¡wr. Slnfonic>tlll RIAS de Bt>rlíu. Oit·.: }olm ' 'l nuceri. (8 m ). CASALS: Stmt "urti del Cunigò, sardm1u. OnJuc~tru Nurioual d•· Cmnhra d'Andorra. Dir.: Gcrurd Ciurel. (6 111). ROSSIM: Lu Srala di Selll, ollCrturn. Orc¡ue~tru dc Iu Ro)al O¡wra Hou,.c, Covt•nl Gardt•n. Dir.: Cario Rizzi. (6 nc). 21:00 A L\ 1\l.Al\ERA DE..... Un com idut t'ns JlrOposn i t·omenin lu mú.~icn que li agrada. Guió i Jll'C!lt•ntuc·ió de Jolln Vive~. JORDI TAROÀ 23:00 AGENDA MUSICAL 23:03 JAZZ DE NIT Uun !WIIll'l'itl d'Albert Mallofré CJIU' prc¡¡~:~nta Alf1·cd Cduyu. 23:1,5 NOCTUUN Músit'U (ll' l' nt•nhtu· t•l cliu. Pn·!WIIIució a ciu·•·ec· d'A.II't·t:d Celuyu. PltOGitAMACIÓ OE NIT Re¡wtició dels ítltim11 pro~ruIU t'S 0:30 GRANS INTEGFCAL.''i Programes emesos la ~ anterior (Onlre d'em;,..¡¡¡,'petició dd Dilluns, Dima~~ m ccl'Cl!, Dijous. DiYcl1(1,...,4 13.00 u 14.00). 1:30 JOVES ~TÈRPREis Emès ~aris passuL 2:30 i\fUSICA XXI Emès divendres pa;!._"'ll, 3:30 REPERTORI DE CO~ CERT Programe!! emesos la setma.. anterior. (Ordre d' cnús.-«í: !À Duns, Dimarts, Dimecrt..,, ~ jous, Divendres, de 09.06 1 10.00). 4-::~o CAPSA DE MÚSICA ProgriLJUcs emesos In scllllanJ nnlcl'ior. (Ord1·e d'emissió: Rt. JKllició dels programe>! d~ 11, Uwts, Dimarts, Dmwcrc~. 11, jo11s, Divemlres, de 10.03 1 13.00). DIVENDRES, 3 DE MARÇ DEL 2000 7:08 PRIMER TE}IPS }fú.~ca per comeo~.ar ddiall" !\CDLudu per Eulàlia Be nit o. a,. cull d'oh res hreus. Inclou t. Dctinsinfonnatiusiageude.a !'it'al". 9:00 BUTLLE'IÍ DE ""OR CIES 9:06 REPERTORI DE CO~ CERT BAYDN: Simfoniu n. 93. Lu Petit e BIIDde. Dir.: Sip.lllll Kuijkco. (21 m). BERLIOZ: "D'Amour, l'anit. tt> Jlam.me", ària de La Da& nació dc Furu;t. Olga Borodinn, mezzo. On. t)CSlra dc l'Òpera Nacional~ lesu. Dir.: Carlo IWaJ. (9m\ SAMMARTII\'l,G.: Souatu P" u lluut.a d e bec i hui.x coniÍII en Sol M. Cwncratn Koln. (10m). DELIUS: IcJiJ.Ji dc Printa,·tiL Englisb Nor·thcru Philb111111& niu. Dir.: Duvid Lloyd-Jo..., (8 m). 10:00 AGENDA l\lU~lCAL 10:03 CAPSA DE llUSICA :.\IOZART: )fissa longa en O. 11, KV 262. Pbilipp Cies.lewitz, !!Oprano. (). risliun Günther, contruleDC Carstco )füUer, teuor. ChriJ. ti!ID }f. humler, baix. Cori neru~ de Bad Tolz. Sollite- 8t rrocs Europeus. Dir.: GJ>rluft Schnudt-Gaden. (30 m). VAUGHAN WILLIA.,IS: C. cert per a oboè i ONJUe>trat. conln. NP.il Black. Orquestra de Callt bra Anglesa. Dir.: DonieiBt renh?im. (19m). MILAN: Dues fantasies Jltfl urpa. María Rosa Cuh-o Mauzano. (6 m). BRAHi\lS: Trio amb pi•'" u. 1 , op. 8. Twnús Vúsary. Thomus Bl'llt dis. Otton;ur Borwitz~!· (37 m ). SMIMARTINI, G.: Concert~ u flauta de bec, conln i ellllt nu en Fn )1. - PlWGR\\1 \ CIÚ DE C.\TAL1JNYA ~JÍ:SICA Frnn• B~f'n, Otmtu dt• ht•l'. ConcenlU.'i 'fu_,jcn• tlt• \ït>nn. Oir.: Fnn.~ Br~'t·n. "\ikolnu.' Rurnoncourl. ( l l m). j\.lli.\ CEK: Prt·~àrio o \o-trc• Senvor. \rtÍmr Onvic>•, lf•nor. 0-ian Ellis. arpo. S tc>pht•n l..uy ton. or¡me. Cor del Kin¡:'• Collt'~W· Cmnhrid¡%e. Oir.: Stt•plwn e¡,._ obury. (16m). KALll\~lKO\': Simfonia u. L Orque.•ll'n Simfimic·n d t' l:t.'L'íiia. Oir.: Vc•ro1Uku Ouduro~n. (37m). 13:00 GRANS IN1'EG itAJ..S LES CANTATES [)10011Al'IN SEBASTlAN BACil "Am Alwml olltlt' de~~t·lhi~c·n Sahbalt!" (Al \'f'ijpr11 d'nctuc•ll mateix diu, t'I cliunu•ngc!), eautnln BWY4·2. Barbara Schlick, ~O)Il'tUlO. G~ rru·cl Lt·~nt', contralf'noa·. IJowa.rd erook, lt'llOr. Petc•r Kn0), baix. La ChntK•lle n o, ulc·. CoUcgimn VOt• ruc•. Dir.: Philippe flcrrl'wl.'¡thf'. (26 111). "Goll frihrel a uf mit Jnueh7-t>n" (JalwP ~~e'n pujo t•muig cl 'oc:lumacion.~). t'WliOlll tl\V\ t :~. Bar barn Scblil'k, M)pruno. Catherinl' Patria-z. eoutruJt. Chri•toph Prégurdit•n, h•nor. Pc'tcr Kooy, boix. Coll1·~oium \ocule. Oir.: Philip¡><' Ilt'rrf'•-t•glw. (20m). 14:00 'Jl:SIC.\ REUGIOS.\ ROSSll\1: iUi.,~a dl' Glorio. Curmcu At·o,tn. 1\Jnrio Zt>ffiri. William :\latte uzzí. c:ri,;toforo~ St:uuboe,olis. T~lw~·hi~ht•a· Ktmlnaer<'hor. Vitruo.o;i di Praga. Oir.: , Herhcrl llandt. (~0 m). 15:00 BUTLLETI DE NOTICLES J 5:06 MÚSICA XX I Lf's últimes tf'mlt'lii'Ít·~ d c• Iu múl'ÜI'a çonlt>mporàniu. VARESE: Oí-Hm·t~. Orquestra Ntwioual dt• ¡.' t·w•c;u Di~:.: Keut N~ano. (26 m). DE PABLO: Fr·o¡.\111cnto, 1wr u crua.rtl'l de t•ordo. Quartf't Ardilli. ( 15 m). BROTO!'iS: SuhtJc· Diulo¡nt<'"• r.~er a f~ol i pcrt'll!o•iÓ. 'William Dit'lz. Gm·) Cook. (7 m). 16:00UT.\BDADEL'01El'IT Progrrunac>iÓ rc•uJiL7Jtdn n Jllll'tir de lt'<! JX'IÏI'ion~ clt'l• nu•lrt~ oienlt!. Pre.~('ntneió u C'!arrt•t• Carminu :\luloJ!a.rrif..<tl. 19:00 BL\l'IC I ~l<:GHE Ln música p<>r o Jlinno. Glcnn Gould intcrprt·ta n~wh. BACH: Sonata per u 'ioií i piuno o. l, BWV 1017. \t•hucli Menuhín. Gll'ml Guulrl. (15m). BACH: eonccrt ¡~e·r u piano i orquc11trn n. l, BWV I 052. (enregish·amt'nlJIÚhlíc•. Lt•ningrad, 1957). Gleun Gould, pimw. Ontauo;;lru Simfl"m.ieu dt' Iu J<1ilhnrmònicu dc Leninga•JUI. Uit·.: Ludi~lav Slo.-uk. (25 m). BACH: "A•·ia vat·iutn ullo muniera ita liunu", B\\ V 989. (]0 m). 20:00 BUTllETÍ DE ~OTÍ­ CIES 20:01 AGE~DA JR:SICAL 20: I O REPERTORI DE CO~­ CERT BRAlBIS: S imfonia n. l. 0)1· 68. Orque~lrn Filha.rmònit·a de Berlín. Llir.: :\ikolaus llnruoueourt. ( ~ ru ). 21:00 LA .\RSI\.A A LJEB.\T Programo a l'entorn de lentes tm~.~;icu,L.. d'intcrè... Pre.."Colal i c>onduït ¡Jer J oan Vi, es, i reulit7.al wnh la c>ol.labornció del Con,ell Català de la Música. TEAT{lE 1\IUSICAL I FORMACIO A CATALU!\'YA 2::J:OO AGENDA lJUSlCAL 2¡J:03 JA7:Z DE NIT Uno sell'rc>ió d'Albert ~lallo&é t)UI' presenta Alfred C..loya. 23:·15 NOCTURN l\IÚ!<it·a pe r llt>nha.r el dia. P.relletllnció u càrrec d'Alfred Ce, la) a. PROGRA.,fACIO DE J\1T Rc t~elidó dels últims Jlrogranu•,., 0:30 GRA.'\S INTEGRALS Pro¡;ramc;, entc!>o,; la setnlruta llllll•rior (Ordre d'cmkió: R eJX'lició del Dill~U~.>. Dimarts, Dinwcre:., Dijow., Oh·endres, de U.OO a U.OO). 1:30 CICLE DE LIED Emf.s di...._-<ahtc (IUSSUL 2:30 CLASSICS DEL SEGLE xx Em(.,. dh~·udres pa.."SuL 3:30 REPERTORI DE CONCERT Progrwues cme:;o,¡ la setmana lmll.'rior. (Ordrt> d'emi.".<;ió: OillmtH1 Oimnr~, Dimecres. Dijous, Ohen<lres, dc 09.06 a I 0.00). , 4·:30 CAPSA DE MUSICA Pt·og.rmnel' t•mcsos lu sctmann LUllci'Ïor. (Orclre d'emissió: Rc(IClidó dels programes de Oilluu~, Oinmrt.~, Dimecres, Oijous, Oivendre~, de 10.03 u 13.00). DISSABTE, 4 DE MARÇ DEL 2000 8:02 PRDJER TEMPS .\Jú,ica JX'f COIUCU~a.reldiupre­ 'l'lllada (ICr Pilnr Sobirà. Rel'ull d'obro>s brea-;. Inclou butlletí de notit·i..,. i agenda mll!!ic·ul 10:00 .\IÍ:SlCA PER A COBLA AIUSAI CAlfP: Sardnnom deJs llrJl UI~. Cobla 'lootgrifu. Santi Ari.~a i La.b.atUIL;;. Oir.: :\lnrtí Camó!>. (6 111 ). POPU~o\RIROLRE: El Carma ml dt> Sobona. Cohlo Priud¡1ul de la Bisbal. Du-.: J omt Roure. (30m). SERRA: Suite Cnrnestoltes(instrwtwnlnt·íó per a cohln de F. Cllb!!tí). Cobluln Principul de la Bil;buJ. ( 11· m ). DANSES TRADICIONALS CATALANES: Ln Cula de Cnmpdt·villlol. Coblo Sant Jordi. Oir.: Jordi León. (6 m). 11 :00 Dl!'iCOTEC \ l \ l\ ERS.\L El eol.lecrionnhlt• dt: la nni•it·~ indi•JlCINlhlc. "~\ric• d'òpt•t'(", dc Yt·nli" \'EROl: "Qual nollc•!". ària cl'.\ttiln. Ca.rlo Bcrgonzi. tenor. ,\mbro,.iau Súl~t·r•. Ro) ui l'hilhannottit·Oclw~tra.Oir.: Lumlwrto Gardt'lli. ( 1:l m). VERDI: "Caro nnmt' rhf' iJ ntio cor". iu-in de l'òpt.•ra R~olt'lto. Cltri.,tinc Schiifcr. ~oprww(Gil­ da). Ot'((UI'-.trn Filbarmimit·u dt• Berlín. Oir.: Clnu1lio Ahhudu. (5 m). VERD I: "Corligilmi, vil runu dmmutu", àl'in dc• ltí¡.(olf'Uo /" l>i l'_a·ovc;nzn il nrol'", lu·in ci~· Ln Travia tu. Jollll Po)c.~, haa•íton. Or<tJlll'8h'u dc I'OpN·a llungur<"<n. Oia·.: Er\in Lukút·s. (lO m ). VEHBI: "A u•l'c>>oh·c•rno utldio", ària d rl ¡)rt•lt•g d t' l'òrwro Simou Bocc,ruwgrn. Pantn Burrhulndzt•. Orr¡ut·~tru del Tcatro nUa St•ulu de 'tillr. Dir.: Gcorg Solti. (6 m). VERDI: "Ln domm <· mohilt>". ària dc Ri¡:olt'ttn. Luciano Pa,·arolli, lt•nor. Orqut.,lru Símfònil'u clt.• Londrt.... Oir.: Hkhanl Boll)'l~c>. (2m). VERDI: "Elit· u(' m'uimt• tm.-.". ària de l'i>)X'ra Ü!m <:u.rlo•. R~1•ro Raimondi. Ürt]l1!'~lr<l del Tea u-o ull u St•tllu. Uir.: Cimadio Ahhudo. (9 m ). VERDI: "Cià IIC'IIo nollt>", uriu dc l'òJ~era Ott'llo. Lcontnu• l't-it•t>. J>lut·ido l>onúngo'. New Philh11rmonio Orc bc~ tru. Oir.: N1•llo Snnti. (11 m). 12:00 PENTAGit\MA Pr~'runm d1' divull'nt•ió nm"icnl. Gui<• i t·calit znc-ió: P t•a·c· Burés i Àlex HohlPs.lCt'(lt' lic·ic) del programo c>lllt'H dijou11 Jlll~ sal. 13:00 SALA DE CONCERT Una ~el cec ió del~ mill o~ t"llrc~ ,ristr allllt"'lll.S d(~ C"OIJC•t>t"l . , 1 5:00 Bl'TI.LETI DE NOTICIES l 5:03 S,\LA DE COJ\CEHT Lnn ..elt'rc>iÓ clt'ls millo~ t'llrl'gi•trruncnL~ dl' c>ont•t>rt. 17:00 A L\ 'L\l\EIU HE .... Repetició del J>rOf..'I'Uma ¡•m(.,. el dijou~ ul ""'11~"~'• 19:00 CICLE BE Ll EU EO\'ARD GHIEG s;,. 110t'mf"' o 1, . l. .\louica Groo¡1. 111('7.Lo--o¡>rnno. Love Ul'n,in¡!Wc'r, Jliano. ( 11m). l l eloclit''! del cor, C)Jl. 5. Hnkan lln¡::c~anl, hur·Íion. Wua·rc n Jonc~, piww. (6 m). Si:! cmu;ons. o JI. 25. llakam llagt•gunl, huríton. \\ut:ri'U Jonf'>l, Jlian o. ( I t m ). Cnnçuns i hnlnd(•s, Cl(l. 9. Hnkaud logt·~nrd, baríton. \Vurrcn Jont"ll. ( I 7 m). Q uutrc CUIIÇOJL~, 0 (1. 2 J . Jlnknn Hu~c~nrd, luu·ítcm. Wurren Joncs. (7 m)1 20:03 SELl•:C<:JO B F. J ,\'J:f. Un programa d' \lhc•rt \lullofr{·. \ T\U :'u '1\ ..1 \ 22:00 \GE:\ DA .\U:SJCAL 22:03 GRA.~S OBRES ROU.\! La Pa...~ó d'Olt'$& d«' 'font.-t•rrnt. Arma Roma. 'en ,ol;,.ta. Cor .\lncln¡;ul•. Orqut'.. tra Sinuoniendt•l Vam'!'. Dir.: .\lirciu Bnrrc>ra +. Sah ador Brotons. (106m). 0:00 :\OCTl'Rl'l .\llli<ic.·u per acubar 1"1 dia. Prc~·ntat'ÏÓ u cltrret' 4'01gn Cardú,. t•ROGR,UIACl O DE l'IIT Rt•p<>tidó del• últims progrunu"~ 0:30 LA TARDA DE L'OIEi\'T Ht•Vt·tidc) dels programes clllt'8o8 dilJwrM, (limn••t.s i tlnne~rt.~. DIUMENGE, 5 DE MARÇ DEL 2000 8:02 P IUMER TE.)IPS '\1ai•i<"a pe.•a· c•omt'n ça.r el rüu pre~c•nladu rwr Pilnr Suhirà. n~-.. t•uU d'obre;¡ brelli\. Inclou butll etí de notídes i agenda mn;;ic.••.ll. 10:00 '1(SICA DE CA.) fBRA \10ZART: Oiwrtimeoto p<>r n trio de t•orda. K V 563. Giclou Kreuwr,' iolí. Kim Ka.-bk u.•ltinn, 'ioln. Yo-l'o .\fa, violoun•l. ( 19 m). I 1:00 '11SS. \ DE :\IO~TSE­ Rit\T Trun•nti!>><iÓ c•n di.r(•ele de la .\Ji,,.u ConvcntnuJ de;, del .\lonc•tir d1· .\lon...,crrnl. 12:17 DIVERTIMENT l :n ~~tmi prc-ental per Pilar Suhu-u. 13:00 AGENDA .\U:SICAL l a:03 SALA DE COl'\'CERT Uuu a;dN•ció del1:1 millors e ur&, ¡:i~lrtmll'nlt! dc> t·o~c~·rl. 15:00 BUTLLETl DE NOTICIES 15:03 SALA DE CONCERT Una selecció dels millot-s enrl'f.,OÍ><tt·mu ('uls dc concert. , 17:00 TI~1UPORADA D'O PE- 18-/. HA VEHDI: Un bullo in l\1nscb era. Plúc·ído DolllÍ.ngo. Renato 81'11•on. Kntin Riccíurelü. Elena 0Jmu~o' a. Edjtu Gruberova. l{uggero llaimonclo. Cor i Ortlllf'~lra clc•l Tf'atro alia Scula. Uir.: Claudi o Ahbado. (127m). 20:03 L'ALDlOVISllAL lu (>ro¡.,..-.ww d'Àicx Gurinll. lulf'{-'I'W .\lildós Ró7.Sil. 22:00 AGEl\DA .\JLSICAL 22:03 LES VEUS DEL SEGLE lo t'>IIÍ t·ccopilatori amb el millor« cantant~ tlel nostfe ll'UI~. '\nne Sofil' •on Otu•r i Cario Bc•r¡couzi KORNGOLD: Dos lieder op. 38. Anne Sofie \On Olle r, mezzoMOJirUno. Bcn¡,.>t Forsberg, piuno. (<J. m). BRAli~1S: Neue Liebesliedet·Wol:.wr, op. 65. Bm·btu·u BouJtey, soprllllo. AllUC' Sotlc vou O tter, m ezzosol>rnno. Kurl St.rc•il, tenor . Olaf Biír, baríiOu. Hdmul Deull;cb i Bt'n¡.,<t J<'¡wsberg, pi!Ulo a quatr(' lltlllll!. (2 I m ). 15 \HIJ'H 'll ..l ' I'ROGHAMACIÓ DE CATALU~'YA ~IÚSICA BACH: Àrio "Erhor·mt• dieb, mein Goll" c•,trl'tu dc "Lu Pu..,.. ~ióM'¡lotl.~St. \futc·u" U\V\ 2 Il. \tm l'Sofic• \'llll Ollt>r. ~OJirtmo. ÜnJUI'+<lrtl Simflmic·u dt> Xit•o~u. Dir.: Gt'0'1t Solti. (7 m). ~IOZART: "Voi !:ht> ~~!~'!t'". el~· Lt-.. '\ot•t'S tlt• h¡.:uro 1 Hutll, Imiti, o hd \ta....•tto" dt• "Don Giovanni". A.tuu· Sufic· 'on Ou er, mezzo. The En;zli·<lt Conrc••·t. Oir.: Trt•'or Pinn ok. (7 m ). RIZET: "L'um o u r c••t un oi~c·u l'f•bciJf'", d t• ('(IJH'I'Il (:uJ'IIIf'll, Ann l' Sofit• Hln Otlfor-, nwzzo. Orl4•ó Uono~IÜ\rl'll. OnJt ll';llt'll I~ill mrm ònlc·u d t• Bc·rlút. I}ÏJ'.: Clnudio Abhudo. (!'i m). STHALSS, R..: Befreit. op. 39 n. 4·. Anne Sofit> von Ouer, mezzo~opr<mo. Bellf,ot F orsbt>rg, t>iano. (6 m). \' EHDI: "Quaudo Ie st>re nl plnl'ido.. " dl' Luisu :1-Iiller. Cario Bc11fOilZÍ. On:¡uestra dirígid u per )liche~elo VeiL"f'i. (10m). TOSTI: 2 lieder per n tenor. Cario Ber~onzi. tenor. Orquestru de Cambra de Roma. Dir.: Edonrdo l\lueUe1·. (7 m). PONCIDELLI: La Gioconda. ("Eru:o Grimuldo, Principe di Suntul'ior", duet de l'òpf'ra). Cudo Bergonzi, tenor. Dit>lli eh Fiscber-Die;;kau, baríton. 0 1·- 'f'Je"lrn Simflntit·u dc• Iu RUtlio dt' Bn,it•rn. Oir.: Jt•'u" Lópt•z Col>o•. (6 m ). CAT \1..\1'1 f : "\\ ulh! Wulh ... \l'luti ~uh u to" dí• .._;, \\ uih.' Rt•nnln Tt'bulcli. Curio Bt>.,imui. Onpt~lru tliriloi'Ïdu JH't' Fu11.•lo Ch•' u. (7 m). PUCCINI: Lu Boht>nw. dtuot "Che pcun infunw". Cm·lo 8t•r¡.:ou ú. Dil'lrit•l• fj¡;.. OrtJ n N•tru l'hf'r-Dit•~<ku n . Simfònku clt• Iu Hiulio tle Buvict·u. llir.: J•·~Ú>~ I .ÓJH'7. Cohos. (·I ru). VER I>r: "Quuutlo oi lt•g¡:o iu Pluhtrt•o", "Comi' ~~~lc·ntlido e grundt•", tll'llll'l tic I Musnudit•t•i. Cario Bergonzi, tenor..\a hrosinu Siuger3. Roynl l'li barmonit• Ocbet.-tra. Dir.: 1-. berto GnnJelli. (15 ru), 0:00 NOCTCR.:'\ ;ltú.-ica per ucahar el dia. p.,_ ;,cu turió tl càrrec t)'Olga ÜUdtl PROGR.A.\1ACIO DE !\ff Repetició dels últims p~ tUCS 0:30 LA TARDA DE L'OIE.' l Rept>tició rlt>ls pr ogrrun('j ~ mesos dijous i divendrl'!<, PETICIONS U~; I,A 'l'All lli\ IH; I.'() I flNT: 'f<•IHnn: 93-202-35-35 F""'' Yl-:106-92-UI f.. . Mulll IOI'tlnflt•lf~lt·nl,11 ntU"it·u~NII I'UIIitl.t'otJ'I p···· rnrnortam·K tFM). RBi.A Eha·e~ )1on1Ji;ÏÀ i Rihf•rn tl'fi:),re·: 102.5. Tt••·rn Ah u: •)7.:~. t•riornlt 92.2. Alt Cum ••, Buix Cump~ nm Prnrodtt· Fr~·caü,".nri•·." dc- Cutui Ufl)'ol MIÍJ!if'U C:uuvu dt• UurherR 11itrr ui(Cif1i-•u 105. I . Ouix J•cnfflf.s: l0fi.9. Gnrr~'lH.'11¡, No~~:uern. Plo fi\Ur~f·ll, S•·sulrrtt, Hf·~rHt i I "*'wll: () 1.9. Gnrrof1 9 J .9. Ah Pe1u ..ocJêit, Anoia, S. 16 I Oo•r¡oo..dit: 102.1. Uul• l.lulu·o·¡cut, ll1trrdonio>. VuU1·• O<eideutol I Vallio. Oric•ntul: 1!11.5. \lur••""" 96.1/ICI1.5. O'"'"" 100.5. Solwn~•: 89,7. Ciroul" I Plo .. l't:0.1uny: 96,7. Lo St•hll: <)6. 7/118.7. llnlx Em¡wrdi\: 87.8/96. 7. Alt Empo•dio I u.,,,.u¡;, 90.tl/ll7.M93. 11'H>. 7. {;urrotn: 97.1. m1..,u¡.., 100.5/105.8. C•rdJa!l' 88.4. Alt Lr~•ll• 118.6. l'llll~tr• JUA• lo I Pullu"" SuhirA: 88.6. VoJ d'Aran: 1)2.8/1 O 1.2. mateixa societat a la qual s'adreça. Es planifica, finalment, com un centre innovador en el qual les noves tecnologies es posin al servei de noves formes d e docència, d'interpretació, de creació i de recerra, ja sigui amb actuacions al mateix centre, ja sigui establint interaccions i coHahoracions amb altres centres musicals d'arreu del món. La cOJubinació d'aquests lt·es punts ha de permetre que l'ESMUC funcioni veritablement com una reproducció a petita escala d' una societat nmsicalmenl not·malitzada en la qualles diverses activitats humanes i els diversos productes sonors que anomenem " música" configurin un lot orgànic icoherent, des del convenciment que l'alumne/a que visqui quatre anys immergit en un centre d'aquestes característiques veurà i viurà la música de la manera global que el futur demanuà als professionals d'aquest camp del coneixement i de 1'at·t, i des del convenciment que aquesta dinàmica de centre tindrà un a in cidència posi ti va en la millora del perfil dt-1 professional superior de Ja música. La capacitat del centre haurà de &er tal que pugui harmonitzar les d emandes dels estudiants que volen cut.· sar estudis superiors de música i les de l'entorn, que són no solament )imitades, sinó -a més- sectorialitzades. Per això, dels 600 alumnes que és pt·evis t que tingui l'escol a, només dos tet·ços, apl·oximadament, correspondran a especialitats interpretatives i un 40% del tota l de places seran per a inslt·uments de música clàssica i contemporània. L'ESvlUC estarà organitzada per departaments entesos com a unitats que agt·uparan el professoral vinculat amb una detet·minadu à rea d e coneixement i que imputirà les ass.ignatu1·es que s'hi relacionen directament. Aquests depat·Laments - música clà ss ica i contemporània (dire cció, ca nt i ins tnunents), música antiga, música tradicional, música moderna i jazz, teoria i composició, pedagogia, promoció i gestió, musicologia, i sonologia- tindran un cert grau d'auton omia, que sempre se situarà per sota de la coherència global del centre. Vaccéb a aquesta escola supet·ior de música es farà, com establei.x la Llei, per mitjà d'una prova espccífica d'accés en la qual ds abpirants a una plaça hauran de demostrar tanl el seu niveU com -sobretot- les seves possibilitats futures referides a la interpretació, la compt·cns ió del llen guatge musical, l'audició i l'expressió es<Tila amb r efer ència a la música. Aquesta informació i tota aquella que la cre~enl conc•·cció d'aquest projecte vagi generant els mesos vinents, ben avial serà consultable en una pàgin a web que serà accessib le des de l'adreça http://www.gencat.es, i que s'anit·à actualitzant periòdica ment i recollirà els s uggct·iments, les opinion s i les consultes que es vulguin fer anibar. Finalment, cal fer una punt.ualització en el sentit que tol el que s'ha exposa t fin s aquí fa referència als estudis que han de conduit· a l'obten ció d'una titulació que a tots els efectes serà Cf[Uivalent a la de llicenciat. Però en la situació actual, en què titulació i tt·eball real no es t·elacionen de manera biunívoca en el món d e la música, cal tenir en compte que podran existí•· allr<•s ensenyaments i estudis dc música de nivell superior· no conduents a obtenció de titulació oficial, en especial aquells que se centrin (gairebé) exclusiva ment en una diseiplina. En la mesw·a que sigui possible, el centre també admetrà alumnes a temps pat·cial que no cut·sin el grau superior. Tant des del punt de vista conct·et de l'estudiant com tle la societat a la qual s 'adreça aquest projecte, si algun tt·et cuacteritza la músita al món occidental avtú dia, i haurà de continuar així en el futUt·, és la diver sitat -d'estils, p•·oductes, tècniques i processos que s'interaccionen- i la velocitat del canvi. El projecte s'articula com una r esposta a aquesta situació des del que elnuu·c legal permet, els estudiants necessiten i la comunitat demana. 184 31 91 Per una visió crítica d'un nou model pedagògic Per ADOLF PLA Profet~of'nr i ''mlrçrh!'lhl. lla .. t>r\alori dt' ~ohuth.•ll 32 92 c·u1• ciri lltol\t~rumwnl dt· Piuno i <lirt·elor del Con· es tic l'a temps, a Catalunya la formaci ó musica l està v ivint ca nvis importants que conv iden a confrontat· perspectives tlivcrscs en el seu món professional. A fimd de segle i dc rniHenni, amb voluntat ferma de canvi, assistim a l'extinció del model d'aprenentatge en el qual s'han format les diverse.s generacions de músics des dels a nys seixanta. Així, ha arribat el torn a l'em,enyament superior i fa poques setmanes va se•· presentat el projecte curricular i el perfil genera l de la que sc•·à la nova Escola Superior de Música tlc Catalunya. Aquest pt·ojecte proposa una ampliaeió su LstanciaJ de l'oferta d'estudis superiors i una cstruetu t·a cun·icular ab solutamen t diferent de l'estable•·ta fins ara. En la recerca d'una q ual itat màx ima, aquesta estructu ra vetlla sobretot pet· evita •· la d iscriminació entr e les àrees d'especialitzac·ió. Aquestes àrees, amb les seves subcsp ccialilats i el conjunt d'assignatures i itineraris, estan coucehudcs prr dotar el centr·e dels mecanismes acadèmics adrquats per taJ de donaT J·esposta a les actuals demandes d el conjunt d'activitats professionals relacionades amb la música. Fins ara els estudis musicals b an estat estru cturals en un conjunt d'assignatures desdoblades en divet·sos r u•·sos, els quals han aplegat l'àmbit creatiu, ins trumental i teòt·ic. Superar-los h a permès l'obtem·i6 de Ics COI'l'espon ents titulacions professional&. Un dell:i trets més característics ba estat la flexibilitat a esco llir· les assignatures, que com a aspecte pobitiu ha permès l'autodisseny dels estudis en funció dc la disponibilitat de cadascú. Aquesta \'Írtut, però, ha induït sovint a en tendre la majoria d'aquestes assignatures com uns esculls pet· vèncer a fi d'obtenit· una titulació. Com passa semp•·e, la rapacitat del mestre p er donar sentit als continguts i convèncer· l'estudiant del pes espeeífic de J'assignatura ha estat determinant. Durant l'etapa d'esturlia nl, alguns amics -per cert, molt dotats musicalment- <'S tavcn intc•·cssats en l'àmbil: de l a m(tsica populat· i també en el jazz. En no haver-hi un canal •·cglat des dol punt de vista formatiu, eslaven d'alguna manera condemnats a fonnar part de l'amatcm·isme. Aquesta manca de normalització en l'ensenya ment d'a lguns gèner es d'expressió mu- D 184 ~"'tctt sical contr-ibuïa a alimentar el fals tòpic entre mQ. sigu es dc prinH·t·a (cl àssi ca, culta o d e creaej¡ al"lística) i músiques de segona (tota ]a resta).¡, "bona mCtsica" no és exclusiva de cap gènere e¡. pecífic, sinó que allò que li atorga qualitat esth l'unció de la inft,tïci6 artística i les capacitats tè~oj. ques, tant del compositor com dc l'intèrpret, !J1II utilitzin uua manifestació o una altra clelmateh 1Jenguatge musi ca l. La norma lització cutTiculu d'aquestes manifestacions i dels seu s continguts ha de contt·ihuir sens dubte a enriquir-ne el de~enn lupa ment. En el mat<'ix sentit, l'estru cturació curricular d'altt·es àt·ees d'activitat r t'lacion acles amb la mú... ca, com són les tècniques, científiques i de ge>tió. ha de gat·antir la millora quaJitaliva de l'acti\ibl professional en el seu conjunt. En aquest contex t, és important q ue s'hagi t'>ll· blert una rdlexió sobre quin perfil h a de tenir la fol'lnació supet·iot· dels futurs professionals de1li· cats a la m(tsica i cal t·emarcar com a esp eciahnrm positiu que aquest pel'fil comprengui tota la dim· si tat <h·ls agents que hi actuen. En aquest país, 1111 es cons umeix molta música p erò se n'escolla moll poca, considet·o molt posi Li u posar fil a 'l'agulla o un pPojccLe va lo•·able de nou i ambiciós; amb capacitat, segons d s seus ct·eac.lors, d'autointerrogur· se i a dapta•·-se cons tantment. "Nou" ho és bàsicament en tma d e les carar· tedstiqut>s que el d t'fine ixen: el sen tit de con· ve•·gència de les diverses àrees de formació. I ''ambiciós" perquè a primer cop d'ull el contingui curt'icula r exigit·à un nombre important d'esprri.l· listes, ellS quals, segons la filosofia del projectt. hauran de posseir no tan sols la capacitació tècnirJ i artística necessària, sin ó també la ductilitat bUfi· cient per a la coordinació acad èmica i una inrqu~ vora voca<·ió d'in tegració a l centre. Amb tot plrpl estem padant d'u n model de caire universitari, er. tols els sentits amb g•·an s exigències econòmique; Caldt·à vcu•·e fin s a quin punt és sostingut per J¡ mateixa Administraeió educa ti va, com és el cas cir les Hoeh schules aleman yes, o b é p er les taxe:l dt matriculaci6 com als Estats Units, on la implicació privada dc: funna cions i socie ta ts b ecàries r.stan àmpliament integr ades al món universi tari. Una lc·c tur·a en p t·o funditat del docu ment dr proposta cw..-iüular, tant pel que fa a les bases idt- 31311 I dt idl'" ològiques com al matc-ix disseny curricular, obre també alguns inten·ogants. En la seva voluntat de tt·ansformar la dinàmica musical actual del país, podríem ca ut·c e n el desencís d'esperar que l a dinàmica d' un centre superior sigui capaç per si mateixa cl'aconscgui•· aquesta transformació. Des d'una visió r ea lista hem de comprendre que la superació dels greus dèficit s e n La formació musical i, p er tant, de la competitivita t dels nostt·es músics pet· ser fer ms ca nd idats a l mercat professional aquí i a f01·a, ha dc fonamentar-se en una sèrie d'actuac-ions entre les quals hi ha, en la seva justa mesura, l'Escola Superior de Música de Catalunya. Altres actuacions bàsiques serien, en primer lloc, el que podríem anomenar l'aHabetització musical de les joves generacions de nens i nenes, la qual és responsabilitat de l'ensenyament de règim general. Cal fomentat· el desvetllament de les vocacions musicals des de molt petits. Tot i els esforços que es duen a te1·mc, enca ra hi ha mancances pel que fa a la qualitat i no arriba al lOO% de la població escol al"ilzada, essent pràcticament inexistent en la prcescolarilal. En segon lloc, caldria potenciar l'actu ació en l'ensenyament inicial, en les escoles d e música i posteriorment als e¡;tu dis de nivell mitjà. De la mateixa ll1811tll"a que una fuga no s'estructura només en la seva conclusió, la pedagogia musical d'un (laís no es pol estructu rar només en el seu cicle superior. La capaó taeió dels nostres es- tudianls per tal d'aprofita1· les oportunitats que se'ls oferirà en els Cl>tudis superiors, dependrà de manera important dc la ql•alitat de la seva formació en els ebtudis de niwllmitjà. Uèxit de la :.e' a e:.l ruclu•·a curricular, sobre la qual caldria una reflexió més reeixida pel que fa als horaris propis i els que combina amb els de règim general, i els t·ecursos destinats al seu funcionament, condiciona r an abboluta ment l'obtenció dels objectius i la rendibilitat en l'ensenyament superiot·. Una alt•·a actuaeió principal és la que ha de tenir com a objectiu l'ap•·ofitamenl del potencial professional, artístic i creador que gen era el pais, mitjançant polítiques d(' suport als mateixos professionals i de pt·omoció, sob•·ctot al pàís. Hem de ser conscients que els països més avançats musicalment, als quals el document esmentat fa referència, segueixen fil pet· •·andtt aques tes paules. Som un país on manca una sòlida tradició musical i una sòlida traclició pedagògica. No pas per absència de bons at·tistes ni de bons pedagogs. Les mancances dl' la nostra m(asica ho oón com a part inseparable del n ostt·e context edu<'atiu i cu lt•u·al en tota la seva amplitud. Tot i ser una societat econòmicament desemolupada, la influència a•·tística, cultural i l'herència pedagògic-a del treball de músics com C. Taltabull, R.Viñes, P. Casals. ds Lamote de Gt·ignon i tants d'alt•·es, de la mateixa manet·a que de filòsofs com M. Cant>ras o J. Crexdls, ha estat mínima o nul·la. Malauradament, això n o és w1 fenomen del passat. Està passant també actualmen t. Malgrat les g•·ans p•·oduccions musicals que el nost•·e pode•· econòmic ens permet dur a terme, n o p odem dir enca t·a qu<' som una SO(:iet.al musicalment desenvolupada. Només el conj unt de diverses actuacions en profunditat farà pQssihle la transformació •·ea) que ens pennNi encaminar-nos a aconseguir-ho. Pel que fa al curríeulum, no insistiré en els beneficis que suposa una oferta tan diversa. Cal tenir també en compte, però, que una ofet·ta més diversa no significa nece¡;sà•·iament una oferta de més qualital. Què és el que condiciona la qualitat en W1 model, en el c¡ual un delo objectius principals és evitar la d iscriminació de qualsevol àmbit professional de l a música"? ... ¿Com o'aconsegueix, en un mateix model, la màxima rendibilitat fot·mativa per a un (li•·cctor d'on¡uestra, un crític musical i un intèrpret dc fl ahiol? Només és possible dimensionant lt~s necessitats de cadascu11 i aplicant-hi w1 iLincrari que •·rspecli absolutament Ja seva divca·sitat. Si bé en algunes àrees o especialitats, un alL nomht·c de crèdits -és a dir, nombre d' h ot·es lectives- opti mit zen i augmenten la qualitat de la formació, pet· a altres poden ser contt·aproduen ts, ja que una part impo•·tantíssima del progrés es 184 33 9.1 .......... 184 34 9-S produeix justament en la concentració de l'estudi. En atruest sentit, en el futur podria caldre un replantejament d'aquests itineraris amb els seus corresponents crèdits per a algun es especialitats i subespecialitats. Bàsicament, intueixo dos fronts en els quals podrien fer falta algunes correccions: el primer, establint pautes més diverses entre les àrees a les quals ens aproximem per mitjà del pensament musical per descriure o transmetre els seus continguts (Musicologia, Pedagogia ... ) en relació amb aquelles en què ho fem mitjançant el coneixement musical per realitzar la creació i ]a recreació (Composició, Direcció, Jntet·pretació ... ), i dins d'una mateixa especialitat, com és el cas d'Interpretació, tol pltu·alitzant i flexibilitzant el currículum en funció dc la ¡wòpia diversitat. En d :vlantejament inicial, la traducció dels crèdits assenyalats significa que els estudiants de l'especialitat d'Interpretació realitzaran, aproximadament, unes 1.800 hores lectives en els dos cicles que integren els estudis. La mitjana de dedicació lectiva setmanal al centre esta1·à al voltant de les 15 hores. El conjun t d'assignatures troncals, obligatòries d'especialitat i optatives, serà un mínim de 26, les quals ani1·an repartides de 15 a 20 en el primer cicle i de 8 a 13 en el segon cicle, en funció de l'elecció de l'estudiant. Aquestes assignatures inclouen 3 de p•·àctica instt·umental amb els repertoris co•·responents. Finalment cal afegir-hi la dedicació lectiva de les assignatures de lliure elecció. Si a les hores lectives, és a dir, d'assistència al centre, hi sumem la dedicació necessària en trebalis i estudi d'assignatures troncals com Història general de la rnCtsica, Històr·ia de la cultura, Tècniques de com¡>osició, Músiques tradicionals del món, Introducció a la tecnologia musical, etc., s'obre un dubte: a un estudiant de Violoncel qa vulgui assumir un nivell competitiu per for1111 part d'una orquestra professional, ¿se li oferirH forma<~ió adequada? ..., i, d'altra banda, l'hom-. neïtat en aquest currículum per a l'especiali!J d'Interpretació, ¿potencia en la mateixa mesura, qualitat formativa d'un estudiant de Tible que~ d'un estudiant de Violí? Com ja he dit, caldran molts recursos per ferTl' ali tat aquest pt·ojecte. El model és exigent, i si~ no podrà reeixir sense el suport decidit de l'Admf nist•·ació educativa pel que fa a la despesa econ~ mica, ha de coinpta•· tatnbé amb el supo·rt incondi· cional de tots els músics per a la seva toll integració a) panorama musical del país. Aquest músics han estat fot·mats en un model que encan ara no ha estat possible vertebrar ni dotar dels rv· cursos que exigia ja fa trenta anys. Aquesta situl· ció ba estat especialmen t agreujada a Catalun)1 per la problemàtica de competències i titularitat' Aquest model ha funcionat més que correctamt~ en •·elació amb els objectius que tenia establert; sobretot considet·ant la infraestructura i els recur· sos dt> què ha disposat. Qualsevol lectura que f\ trapoli els beneficis d'un model respecte de lr· mancances de l'altre no ajuda a una substitució >.r na que permeti la integració de noves perspectiw, objectius i definicions de ]a formació musical supt' rior; ni és pas assenyat desaprofitat· l'experiènri: pedagògica d'aquells exceH ents professionals qu1 sens dubte el país també ha estat capaç de produir. Esperem que l'Escola Superior de Música ajuJ a crear un punt d'inllexió important de la pedag" gia en particulat· i del món musical català en gentral. Que la •·eflexió i la vohmtat que ban fet néíxti actuest Jl•~ojccte es mantinguin vius i constants. E l ~ I 1 ( ( t RETRAT , MARIA BAYO El nou concepte de diva de la lírica María Bayo va inaugurar el nou Liceu amb la veu de Liú en la Turondot, el seu primer paper al nostre teatre. El seu talent líric va omplir l'escenari i la sala d'un silenci ple de música i de sorollosos aplaudiments. Sens dubte, representa la nova generació de sopranos camí de la consagració en el món de la lírica espanyola. Amb una carrera internacional que es va construint funció a funció des d 'abans del seu primer premi al Concurs Belvedere de Cant de Viena i que és contínuament reconeguda pels millors teatres del món i per la crítica més severa d'Amèrica i d'Europa. Pe r MÒNICA PAGÈS l SANTACANA Q u è significa pet· a vos tè have r pat·lic ipat en la inauguració d e l n o u Gran Teatre del Liceu '? -Ha estat una experiència m eravellosa. A nivell personal molt gratifi~a nt, perquè era la primera vegada que cantava al Liceu. M'havien fet propostes anteriors qtte finalment no s·havien p ogu t realit:;ar i fins ara no havia t ingut l'ocasió. És evident que haver pogut estar en aquesta inauguració també contribueix al reconeixement internacional de la meva carrera , sens dubt e pel prestigi d 'aquest teatre a nivell mundial. També en l'aspecte musical ha estat molt entranyable, perqttè m'ha suposat el retrobament a.mb tul públic que ja em coneixict pe rò que encara no m 'hav ia escoltat dins d ' un teatre d 'òpera. Jlf' hav ien pogut veure al Palau , en un concert cl'iiries; i al Pnlnu Sant Jordi, en aquell Barhem de Sevilla o tl vaig .~er tnn apla.udida en la m eva ària d e Rosina, o fent La Calisto, que va tenir tant d 'èxit. _¿f:stà satisfeta amb el fet que hagi hagut de ca nta r la Liú de Turondot o hnui'Ía prefet·it un altre paper? -É.~ la primera vegada quefaig aquest paper i també és la primera vegadn c¡ue canto al Liceu. La veritnt és que han coincidit moltes coses alhora ... El dia de la inauguració vaig sentir molta tensió: fet primerct veguda que interpretava aquest paper, la inauguració que es retransmetia en directe per t elevisió, hi hav ia molt es pressions ... -C om es va sentir en aqu es t personatge"? - Em sembla que és un persoTICTtgl' que em va molt bé, tant vocal ment com interpretntivament. L es Litís que lwuia vist les troba- 184 35 95 MUSI CALIA RET RAT 184 vatori, recitals de lied i de.~prf1 ¡ mençat. Però sí que va ser el meu va 11110 mica dèbils, precisament tens accés a l'òpera, a poder 1, descobriment a Madrid. ) o ja per la dijicllltat que té el paper en pre.~entar una òpera sencera. anava a La Scala l'any segiient, és la part vocal, que té unes exigènEspanya, en no tenir aquest, enir t a començava ja que dir a cies tremendes, pPrquè et demana possibilitats, només pots can¡, compromisos a l'estranger. Però sí una veu potent, amb força, àmles àries de repertori que et de""" que va ser important perquè em plia, i aUrora t'exigeix en certs nen p er als exàmens, però és n;. va donar u.n reconeixement a l m oments ruts pianíssims in creïdifícil encarar tota una òpe11 men país. bles. És a dir que té twa sèrie de Vaig fer sis anys de tècnica VIK _¿És difícil donat·-se a conèixe1· gammes que CI mi em van molt bé. amb Edurne Aguerrí; és moll i~ a E spanya? ] o no volícr donar la i mat ge de portant aprofundir bé la tècnica. -Sí, sí, perquè normalment lras candidesa, de debilitat, com gaidesprés vaig venir a Barcelona. de venir amb una carrera ja una rebé sempre s'lw volg ut represenexaminar-me, quan ja estava i~· mica feta p erqu è es fixin en In. tar la Liú. Quan vam comertçar a tal·lada a Alemanyn, i a l'esti, Després, l'nitra clijicultat és que tre ballar en el p e rsonatge amb vrúg fer els dos anys de Superi~ tampoc no teníem. fins ara tant s Núria Espert, de .~eguida ens vam aquí, a Barcelona, cosa que m'ateatres. Jo vaig ftnar-me'n et fora i entendre nwlt bé, a. nivell intergrada. remctrcctr perqttè s'esme1111 allí vaig començar la. me·va carrepretcttiu , p erquè ella també volia molt poques vegades. ra.. Vaig estudiar a Pamplona tota projec tar tuw dona. forta , amb -i.Vensenyamenl a l'estre. molta fortale.~ct interio1; i això r - - - - - -- - - - - - - - - - - - - - - , María Bayo forma part de la ger és molt diferent del d'aqaí! e.~ ·va voler d esw car m.olt en -Sí, p e rquè crec que esl'Mtima ària. Pot ser wm dona nova generació de sopranos esfràgil p erò 110 té per què ser panyoles que ja omplen els tea- una òptica molt més real. r, dèbil. És una esclava que arri- tres d'arreu del món. La cantant don es molt més del que éJ• professió. Mentre estudíat'Q,J ba (I Ull país eslranger, que té d'òpera actual ja no correspon al prototipus de diva prominent, tenict ww d'aqu.elles veusqt aquella 1endresa de tenir cura tothom dei-a. que em permptri d h I de l'home gra n qu e acompaem e fer una bona carrera. Llan~~~ nya, que ha recorregut tota la com fa un seg e. Ara parlar d'imatge molt fotogènica, va arribar el moment dP• Xina i que quan arriba allà Ira d'ulls i llavis maquillats de mane- m ostrar realment això í ¡·~ de renunciar al seu amor: dera natural, de COSSOS ben proper- guanyar un concurs de sar$11mostra una gran fortalesa lmLa que va ser com una ¡mm mana. En aquest sentit hi va cionats i d'expressió jove i afable. haver una entesa total tant a María Bayo correspon a l'estil de que em va fer sortir per pri~r~­ ra vegada del conserva/on nívell escènic com musical. És cantant d'òpera que es podria definir com a "postmoderna", la M'he presentat adiversoscoaun paper qne té UllS moments cursos, en els inicis, al Cot b ' · musicals bellíssims i que ama- d I e nou seg Ie: d ·mam1ca, f ona curs Ga.yarre, nl Viña.!. I f ga fragments qne recorden el · el'a l tre.~ o bres actriu, a ectuosa i mot pro essio- després em vaig presentar ni P uccini mé.~ lf.nc nal, seguint al peu de la lletra Concurs María Callas a fràli4 · antenor.~. i, l'últim, que vaig guanyar,ti -La Susamta rs un d els p e •·- tots els compromisos que la porBelvedere de Viena. T'ajuden~. sonatgcs del seu r epcrlol'i amb ten a voltar d'un extrem a l'altre el qua l ha tingut també molt de món . Però per sobre de tot, la fer-te conèixe1: És molt mill« feminitat al servei de l'art; la veu presentar-se a un concurs q~ èxit. haver de trucar a la porrad- Aquest any lambP interpre- cristal·lina a prova d'acústiques tots els agents. to una altra vegada , aquí, In la música sempre a flor de pell. _¿És imprescindible, la llJ<r. S usanna. Tamb é és un d'ade l'agent per a una carrera at\Í! la carrera i després vaig anar CI quests personatge.~ que també te-Evidentment. Alemanya a fer perfeccionament, nen molta força; realment és ella _¿Es vol córrer massa. de Htl' al nord d'Alemanya. Aixe) em va la que planPja tota la trama de des, per aconseguir l'èxit? obrir les portes p er poder anarl'obra. La S usanna representa la -Potser sí. )o crec que en prt m e introduint a poc a poc. inlel·ligència de la dona , la s usmer lloc s'ha de tenir una tècni11 -Des de l'estranger, i concr etapicàcia. També hi é.~ en Liú, però molt sòlida, una molt bona baY fàmés ¿é-s d'Alemanya, ment, des d'una altra maru~ra, en un altre La tècnica et p ermet anar agafa 1 cil l 'accés al món operístic? c.t spPcte. É.~ diferent. Aquí a Esfons p er poder representar bé un -El que passa és que n A lemapanya no l'he I ornat a cantar des obra; t'ajtLda a saber administri]: nya, encara que ara potser signí del m eu. debut al Tentre de La ZarlcL resi~;tènciafi.sica que s'ha deli· m.é.s d~fícil, hi Ira hagut sempre nn zuela. de Mrulrid. L'he intPrpretanir per aguantar tota ww òpera.• panorama musical tan extens qne, da molt a fora., però nquí encara això exigeix Lm procés que es r. de.~ del teatre més petit fins al més 11.0 l'lw pognt. repetir fins Ctra, .fins f ent a poc a. poc, al ritme ~egr• conegut, es fan contínuament reaquc~s t any. que necess ita. u.n mateix. Er pre.sent.ncion.~ i pots accedir a ILIW _¿Es pol dir que aquelles Noces aquesta carrera no hi ha míraclf! trajectòria.. Co.sa que a Espanya de .Figaro u Mud•·icl van ser l'inici S'ha de J.rebctlla.r molt. i contÍIIU& no existeix en la mateixa mesnra.. d e la seva can·era? ment. A més a més, la teva eina~ Comences afer concerts al conser-No, perquè jo jet hcwia co- 184 treba.ll é.~ la. ven i et demana que hi tingni.s ww cu.ra t>.~pecial, perquè és moll. delicada. /)e jPt, et converteixes en la se11a e.sc/ava, és inevitable. T'obliga a t~star-t e observan t ronlínuamfulf i agafes una sensibilitat en ef.ç òrgans que et fLXe.~ en co.~es c¡m• lct resta de la gent mai no arribaria a pensar. Però de coses d'aquestes depèn que surtis a l'escenari o 110. Potser per això s'ha exagerat sempre la imatge del divo, de ca11tant , com una persona molt nettròtica, maniàtica, molt excèntrica. l a banda d'això hi ha molts altres factors que fan falta per ser un bon cantant d'òpera: heu de .ser Ulmbé un bon actor, ha.s de saber bastants idiomes ... _¿S'ha su re•·a t la figun1 d e la diva, com d'~ i tl abans? - Jo crec que sí. Bé, j o pAnso que l'artista està sempre volent tremsm etre case.~, a l'rscenari, i que això, en certa manera, t'idealit za, i et situa en un plèwol nnr1 mica místic. Estem. parlant de seuti1/Wnt.s i d'art, de sensibilitat. S'idealitza. fo comprenc qtte a dins de l'escenari se't pugni observrLr com una diva; però després et tornes una persona normal, amb les mateixes exigències que qualsevol altra. _¿Actualment CTeu que s'cxigri.x molt més a l'artista qur no pat. abans? -Sí, ara potser es demana Ull artista cantant més integral. q11e pugui ser més complet. S'experimenta més amb ell que no abnns, que anys enrere. -lÉs a pun l d e Lt·eu1·e un no u disc? ... -Sí, hi estic molt il·lnsionc.ulo perquè el trobo molt bonif·. Es trocta d'un dis c amb àries d e Ilii.ndel, p erò que ha e.sta/ enregistrat amb instruments original.~. Inclou àries d'òpera i una Clllllala , que és molt interessant perq11è té 1111 regust medieva l curiós. - Qui u pape1· té el disc e n la caL·rc ra actual d' una canhtnl? -P€'11.~0 que uuc1 carrera de discos i una de tea tre pocle11 ser dues carreres totalmen t diferen ts. Sovint et trobes amb sorpreses; te l'imagillf/Ves cl'u11a manera pel disc i resulta que a l'escenari és d'una altra uw11era. Avui dia es fan carreres gairebé exclusivament a ni¡•e/1 discogràfic. Crrc que s'estèl e.rag,.rallt una mica aquest aspecte. l'na ccwtant sempre ha de demostrar La seua veu a daú de l'escellari i 110 en disc. Però val a dir que, d'altra banda, t am.bé em sembla molt importcwl l'enregistramellt perquè pot complem.entar molt bé /(1. carrerrt artística persòllal. Jo he tingut l'agradable sorprPstl de .~entir-nw di.r que he ag radat m és e n directe q1.t e en disc. El di,~c sempre implica una manipulació i mai no pots arribar a va lorar del Lot la potència 37 97 MUSICALIA RETRAT POTOa L OUU..&.AMn 184 d'wut veu. /Ja meva veu té molts harmònics i per això té una certa dificultat a ser ben enregistrada, a reproduir .fidelment el meu timbre de veu. -Ara sembla q ue és moda que alguns ca ntants reconeguts enregistr in discos amb un repertori més popular. -Iii ha cantants, com Plúcido Dorningo, qu.e s'ho poden permetre. Crec que facis el qu.e facis ho has de fer molt ben Jet. Si cantes ranxere.s, cantes ranxeres amb tot l'esperit. I si cantes .~arsuela, també. El més important és fer-ho ben fet. Jo, per exemple, sempre he volgut fer ltn disc amb les cançons de les pel·lícules de Walt Disney, perquè penso que la meva vert pot servir molt bé per a aquest tipus de música. I a mi m'agrada molt la música d'aquestes cançons. Qui sap! Potser ho faré algun dia. -Quina experiència té de l'òpera als Estats Units, ara que ha esmentat Walt Disney? -Són grans professionals, però de vegade.~ aqttesta professionalitat fa que no sig~tin Utn acollidors com nosaltres. De vegades els falta una mica d'humanitat. És una societat bastant naif. L'altre dia explicava que em sorprenia de com arribava a riure el públic del Metropolitan; coses una mica estranyes. En moments així t 'adones que és una altra cultura. A nivell professional tot és perfecte, tot rutlla a la perfecció. _¿Per consolidat· una ca rrera com la seva cal tenir el reconeixement dels nord-americans, o Eu•·opa encara manté Ja seva sobir ania cultural en aquest àmbit? - Jo crec que Europa encctra és la primera referència. Per començar, hi ha rnolts més teatres a Europa que no als Estats Units i, evidentm.ent, de nwlta més tradició. Encara més, els nord-americans es fixen en l'actualitat operística d'Europa per muntar les seves temporades. I els cantants europeus són els que majoritàriament omplen els teatres deL~ Estats Units. Però insisteixo que tenen grans professionals CL tots els nivells. -Quines veus han marcat el seu estil interpretatiu? -N'hi ha moltes. Estel. clar que sempre haig de parlar en primer lloc de Teresa Berganza.. Ha estat una de les persones que han tingut més influència en la meva. car·rera. He pogut consulta.r moltes coses amb ella i encara ho puc continuar fent. Ahir mateix vaig parleu· amb ella. I això és mo!· important per a una carrera j()[ com la meva. Tenir la segurelc que pots comptar amb el que l'~ senya la seva experiència; sobr•. tot perquè jo sempre vull reflec1¡, corn ha fet ella, una rigorositm l'hora de portar la meva carrerc, una seriositat, i per això semJll> he volgut treure profit del seu a¡. sessorament, del seu consell a lo¡, nivells, musical i humà. He pogo¡ treballar amb ella molt de reper. /.ori. Jo ja tenia la meva tècniCll, per tant he pogut treballar mol: la interpretació amb ella. -A quin repertori ha adcqttat més la seva carrera? -.To em considero molt polifacf. tica: des del barroc a l'òpera~ derna, passant p er l'òperafraTICf. sa i italiana. Crec que si fas UIK carrera musical no tens per qu• limitar-te a res. Si tens una l'eu 1~ mitada, és lògic que l'adaptis a u; cert repertori. Però si la teva tH està preparada per a qualsen obra, sóc partidària de diversifi. car. A mi em fa madurar musica~ ment i, sobretot, m'enriquru molt. Sóc bastant prudent, per també sóc valenta; m'agradj atrevir-me intel·ligentment. Enca· ra no he entrat en Wagner i he ftl molt poc Verdi, però he treballa! des del barroc fins a l'òpera con· temporània, incloent:-hi òper~ russa.. Calis to, per exemple, ha PI· tat un dels personatges més im· portants que he interpretat fim ara en la m eva carrera. De fel lo ser com creat per a mi, fet per r. mi. Per això m'agraden les n01c' posades en escena, perquè és cor si m'adaptessin el paper a la mtva mida. Jo comprenc que els ¡» bres assistents de vegades es J,. sesperin, perqu.è, com jo dir sovint, sembla que hagin de '·dingir el trànsit", no poden aporlll' res de la seva part a l'escena, per· què tot està pensat per a una al· tra persona. _¿Creu que s'estan escrivint òperes interessants actualment? - ff i ha coses interessants. Jo n .~6c partidària d'aquells compo!i· tors que utilitzen l(J. veu com $i}n• un instrument que només fa nolel Crec que ha. de tenir ¡,¿na. línin. que s'ha d'expressar alguna colli H o haig de sentir. M'ha d'ar· riba.r. fniç. ~{)$4 !'ar· Bach i Beethoven al piano de Feiner Eurol'on rt•rt. Till Feiner, piano. fio<' b, Bt' t'lltoH·n. Palau dl' In ,\lú,.ic n Calolona. 8 ci e febrer d e 2000 (21 lo). ' ~emcla vec{ ' D pele rat a l plano d e martell ets". amb nquest Lítol prl'~e nla la Lt>mporada Eurocon- L'homenatge a Rodrigo amb Pepe Romero Palau 100. Is rucl Chumlwr Orcbcbtra. Pc>pe Romero, guitarra. Philippt> Eutremont, piano i direc.-ció. Haydn. 1\lozart. Rodrigo. Palau de la Mú,.ic.-a Catalana. 7 dc> murç d c 2000 (21 h). alau 100 o fe r·eix e l se u c·om:et·t d ' h om en a tge al mesll·c> J oaquín R odrigo i -com n o podia sc•· ultt·ament- s'hi intc r·p•·ctut·à el cele bè tTim Concierto d e Aranjuez, aquest cop des dc la guilarru de Pe p e R o m e ro , la gran es t r e llu d 'aquesta nissaga d 'tu·tis tes andulusos fincats als E s tats Units. Pcpe R o m e n>, un habitual al Palau , va né ixe r 11 Màlaga i va aprendre a toca•· la guiuu·•·a amb e l seu parc Ccled o nio R o m c ro. Am b set a n ys d ' t' d a t P c pe va e fectua t· e l seu d e but a ls escen a ris. La seva trajcctò •·ia, lload a a tol e l mó n, té a m~s una pa •· ti cu lar fi ta e n r ecuperar de l r t>p ertor i o bres p e rta n ye nts a a utors com Fe rra n Sor, Giuliuni, 1\lo lino, ~fe rtz , B occb e rini, e ntre a lt•·e& a uto r s . P e r ò Iu seva vinc ulació u mb l'o b•·a d e Rodrigo r es ulta cabda l en la seva cat'l'e t·a a rtís tica . D ' una band a, p osseci.x a] costat d e I'Acad emy of Saint Martinin-th e-Fit•ld s u1ut dt> Ics m és d estacad es g•·a va!'ions d el Concierl o d e Aranju.ez, qu e !IO t a la direcció d c Ne ville Mal'l'inct· va ser e n•·egis t•·ada l' an y 1992. Així mate ix, ha p o •·tnt l' c>hra d e Rodr.igo p et• IOL e l món, i el mateix meslJ·e va com po nd •·t• pe•· a eH el P Concierto p a ra una fies ta l'an y 1983, r o bra qu e esd evindl'ia la dan·era c omposi c ió per a g ui ta•·•·a llegada pe l compositor espanyol. La seva v inc ulació amb l'Orqu estra o{ Saint Martin-in-thefïelds, bé an1h direcció de Mal'l'in e r·, b é esse11t diri g it pet· l o na Brown , t·csulta s ummame nt estre ta: han r ea litzat m és d e vint concerts eru·egistrats. Solista habitual d e les més d esta cades fo •·macion s nord-americanes (Ho usC hi cago, C l evel a nd , to n , Pittsburgh., Boston, San Francisco, Nova York ... ), la seva presènc ia a Europa r es ulta idè nti cam en t habitual, i a rtis t a sovint invita t als festi vals d e Salzburg, Ravinia, Schleswig-Ho lstein, e tc. Ara P e p e Rom e ro a c tua rà a l costa l d ' un altre artis ta summame nt conegut d e l públic d el Palau, com és el pian.ist.a i direclot· Pbilippe Entre m o nt, i a l costa l d ' una formaci ó co u• la ls •·ac l Chamber· Orch eslra, un a o •·quest t·a qu e va se t· fundada l 'a n y 1965 p er Gary B erlini, i qu e d es d e la temporada 1994-95 té Philippe Entr·emon t com a princ ipal direclot· invitat i, d es d e 1998, Salvadot· Mas com a dirccto•· titular. e Lluís Trullén CPr·t el pianista Till flè lner, Ull artis ta t¡U P ofe •·irà al Palau un prognnmt s ummome nt a tt·ac liu p er als nlt'lòmuns, int t>gral per pre ludis i fu guc>~ del Clavecí ben tempern/ d e Bac h (BWV 854-861) i p t' t' les Bagalel·les op. 126 i Ja m o nume ntal S onata op. 106 Hamm erk fa vier de Beethoven. l\a bc ut a Vit>n a, Fe ine r va esl1Jd ia r al Con sl'n a t ori de la seva ciu ta t natal, to t am p liant estud is a mb \1 eit·a Fa rkab, Alfred Brendel i Olcg Maisenher¡;. Uan y 1993 va o bte nir e l p•·ime r pre mi al Con cur;, C la •·a H a iskil, que ü va s uposar el seu impuls cle frni tiu a ni vell interna cion a l. Les seves a cLu acio n ~ a l costa l c.le l' Acade m y of Sai ut Ma r·tiJt-in-the-F'ields, d e la Simfònica d c Vicnu, d e la Pbilha•·mo nia d e Lond•·es, d e 1' 0•·qu est•·u Simfònica de Be •·l í.n i de Iu Gust.uv Mahler .Tu gendorch esLe•· vfncn a c ompa u yades e n aques ts darrc t·s anys p et· gi•·es als EstaL H Units; umh batutes com les d c Harno ncourt, J a nowski, Ma•·•·ine •·, i actuac ion s a l costal d 'at·tis tcs corn lle im·ic h Schiff o B orís Pcq~arnnstx iko v e n el camp d e la música de c·ambra . Amh un r cp e rto •·i que a bas ta un amplíssim vpntall d 'obres que in c· lo u p àgines d e B ac h fin s a eo mposic·io ns d e Scho nbe rg, Feine r h a obtingut èxits d estacadíss imt. a ciuta ts com Londres, P arís i Vie n a, t o l con ve rtint-lo e n un a •·Lista habitual d e ls festivals intern aciona ls d c mús ica de més r ellevà ncia. l~ n In seva discogr a fia d estaca l'enregis t•·amc nl d el s Concert s p c>t' a piano nlÍm. 2 i núm. 3 d e B t~e th ove n urnb l 'Acade m y of Sainl Ma rtin -in-lhe-Fields, i d el Concert per a piano núm. 22 d e Mo ~a•·t a mb l' Ül'fJUCSll'a d e Camb•·a d e Lau s ana amb di1·ecc ió d 'Uri Sega!. e LL.T. 184 39 99 Belkin interpreta Txaikovski Mahler, de la mà d'lvan Fisher Temporada OBC. Bor'ís Belkin, vi o lí . Dir.: ) a mes D e Priest. Padró!!, T xaiko,•ski , Sibeliuo. I:Amlitori. 18, 19 i 20 de febrer de 2000 (21 h. 19 h i 11 b, re¡¡. p<•cth·umcnt). Proi\l(r~icn. Orqut>~lru Fe~tival de B udnpe~t. Dir.: l vwa Flliher. Sim- foni(l mím. 6 dt> i'\Jnhler. IJAudilori. 1 7 de fehrt>r de 2000 (21 h). a tcmpoa·ada Pt·oMúsica t o a·na a pot·tar al p. (aLiic una on¡uestra i un el i recto•· de gran r eeoneixcmHnt internacional. El prope r m es de febr e r l'Orques ta·a Fes tival de Budapest dirigida per l van Fisher interpreta•·à a l'Auditori la monumental Simfonia ntím. 6 d e Gus t av Mahl e r, un a de les obres cabdals del repertori orquestral. L'Or·questa·a Festival de Budapest va ser fund ada l'an y 1983 per iniciativa del pianista Zoltan Koc!>ir. i del directOI' d'or·questra Ivan Fi sc h er. Aq u<'Sta fo•·mació adequa els seus components d'acord amb t'I t·epertori que ha d'interpreta•·, tol abastant uns progr ames tant de música cambrístiea com els de gr an dimensió simfònica. L'ol"questra està int ega·a da pe•· in s t•·umentis tes q ue pertan yen a les principals formacions pennanenls de l a seva ciutat, pe1· destaca ts ÜJSta·um e nti s tes d e l p ano r ama cambríst ic i prol"essors sorgits dc la mítica Acadèmia Franz Liszt de Budapest. Si bé l'orquesta·a es a·euneix en tres ocas ions dua·a n t l'a n y {elsConcerts de Pa·i rnavera a Budapes t, els Co ncel"ls d 'Est iu i pa·ogr ames p er les festes de Na d al), Ics seves pat· ti cipacions a nivell internacional resulten c:ada cop més nombroses. Des dels inicis ha estat dirigida pet· lvan Fis her. La trajeetòa·ia musical de Fis her possee ix u na sò lid a f or mació aca dèmica, primca· obtinguda a l Co nser·va t or·i B éla Ba a·tók de la seva ciutat natal, Budapest, i poslea·iorment ampliada pels seu s estu di s amb H a ns Swa a·owsk i a l'Aca d èmi a de E L 184 40 100 I violinista Borís Belkin és un d els fenòmens méo tlestacats en el camp inte r¡n·eta tiu dels dar·rcro vint-i-cinc a nys. Nasc ut a Ekate. t·imbu.-¡;, a l'antiga Unió Soviètica, uls sis unys va iniciat· els seus estudis d c violí i un any després ja va ofer·ir· t:l seu pl"imer con cert a<'· tuunt sota la dü·ecció de Kyrill Kondmixin. Va estudiar a l'Escola Centra l i a l Conservatori de l\1n,. cou sota el tutelatge de Ianké)e,iu i Andl"ievski. L'an y 1973 va arribat· t•l seu primer gran èxit, en ohtenir el primer premi del Concur, a<"ionaJ de Violí de la URSS. Un any des p rés emigrà a Occident i inicià la seva traject òria interna· <·ional. Les seves actuacions amb la Filharmònica de Bet·lín, Simfònira de Viena, Concertgebouw d'Ams· tea·dam, Santa Cecíüa d e Roma i concea·ts sota la direcció de Berm· tein, Haitink, Maazel, Mehta, Muti. Ozawa, Tc mirkanov, no van fer-,;e cspcrm·. Així mateix, les seves gire> per Amèrica i el Japó, els seus con· c·er·ts pels csceua¡·is més d estacats d 1E u1·opa i nombroses actuacions a Espa n ya han con ve r·Lit Belkin en un urlisla conegut an·eu del món. En el c;n mp discogràfic, els sens e n regist n1me11ls són idènticament amplis: concet·ts de Ba:ucu, Pagani· ni, Txaikovski, Bt·ahms, Mozart Xostakóvitx, Glazunov, Sibelius. Pr·okófiev... formen part de la ;,e\a notll"idu discogt·afia. A més de ~~r assessor· artísti c del Salzhurg Cha mber So loisls des de l'any 1991. Belkin imparteix classes magi~>Lml s a l'Acadèmia Chigiana dr iena. Belkin ofeJ"ir·à a l'Auditori el mític Concert de Txaikovski, di· rigit per· J ames De Pdest, assistent d e Leonar·d Berns tein a la Fil· hannònica de Nova York, dit·ector associat de la Simfònica Nacional a l costaL d 'An ta I Dorati i director music·al cie la Sim fònica de Que· hec. Ocs tic l'any 1980, a més cic sea· dir·ector· musicul de I'ÜnJUt'~­ tra df' Morlle-Cu r·lo, va ser nonwnat di t·ec t o r· de I'Orego n Sy mphony, càJTCC que ha t·enova t lin" enguany. e LL.T. Música de Viena. Paral-lelament va dur a tenne es tudis d'interpr etació de música barroca a Salzburg amb Nikolaus Harnoncou r t. Després d'obtenir a mitjan anys setanta pt·emis de direcció en concu a·sos internacionals, inicia la seva ca n· e a·a com a direc tor actuant p referentmen t a Ità lia i a Anglaterra. L'any 1977 va ser assistent de Harnoncou a·t a l'Òpera de Zuric, i entt·e els anys 1979 i 1982 va esdevenir principal director· de la Northern Siufo ni a a Newcas t elupon -Ty n e. L'any 1980 va s ubstituir Claudio Abbado en una gira que va realitzeu· l' Orquestra Simfònica dc Lond res. Però el seu reconeixement definitiu va an ·ibaa· l'an y 1983, en fundar l'Oa·questr·a Festival de Budapest, la pl"i mera foa·mació bongat·esa autogestionada . Així mateix, Fisher l'an y 1988 va ser anomenat pr·incipal d irector in vitat cJe l'Oa·questa·a Simfònica dc Ci ncinnati. Ara, Fisher i l 'Orqu es t a·a Festival de Bud a pest poda·an clemostt·ar la seva vàl ua amb una de les pàgines del r eperlori s imfònic més a mbicjoses ~• nivell inlea·JH'etatiu, eom és h1 Sisena de Mahler. e LL.T. Barbara Hendricks, novament a Barcelona Temporada OBC. Burhuru He ndriekH, so¡>rano. Dir.: Mutthius Ae~ch.buclwr. ;\ric~ d'opereta i temes del mu~it·nl ameridt. UAuditori. 11 i 12 de fe brer de 2000 (21 h i 19 h, re,peHi vume nl ). en dr ick~> ha e¡,devingut una de leh per·&onalitnts mÍ's rcllevants dC'I m6n lír·it• dels darrers vi nt-i-cinc anys. CoH nbor·adora des de l'any 1987 dc la Comissió de R e fu g iats de les Nacio ns U nides, llt• nddcks és nnmdialmcnt coneguda, a més dels seus èxits en d camp de la lírica, pe r les seves tasq ues hurnanitàr·ies que ha r·eulitzat en la seva faceta d'umhaixadoru cspt>cial. Nasc uda a Arka nsas, Barbara H endricks va r·ehn• Iu seva f01·mació musical a Iu pn•stigiosa J uiJJjard School de Nova York, on aprengué els secrets del cant sota el tutelatgc de la mezzosopt·ano Jennie Tourel. Gr·aduad a en ciències matemàtiques per In Univer·¡,itat de 1eb r·a:.ka, Hendl'icks va decidir-&e definili\•amenl a iniciar la cat·rcr·a com a cantant. Els seus inicis ¡>r·ofessionals a mitjan a nys &cta nta van tenir com a pr·imer gr·an èxit el seu debut a I'O per·a d t> San Francisco, amb L'inroronazione di Popea de Montcvcr·<li; por despr·és cautà L'Orfeo a Holau tla. Lu veu pulcra, nítida, sensible i a mable dc Jl c ndl'ic ks va tenir· des d' un pr·imcr mo rnmrt un èxit ext r·aordim11·i i la seva presència ja esdevenia un f('l habitua l e n els gr·ans fcslÏ\'als intc r·nucionals. A Glyndt·bout·nc vu cantar el rol dc Murct'linu dc Firlelio de Beethoven; u la O n~tsc·he Opcr· de Berlín, Susuna dc Le nozze di Figaro de Mozar·t; Gilda de Rigo- H POTCh A. aUROUU (ARXIU) letlo a Orange; Pamina de Lo flauta màgica a Sal zburg; J ui ie- la de Faust a l'Òpera de Pur·í~ ... , i així en un reper·tor·i que inclou més d'una vintena de per·sonatges operístics. Per·ò la popular·ital de Hendricks també ha ll iTÍbat pcr· allt·es vessants musicals, com el (jed, en el qual es pol <·opsar a mb tola la seva d im en:~ i ó hr dolçor· vocal i el refinat sentit expressiu que tants escenaris hn ca ptivat. Direclot·s eom Bcrnstein, Abbado, Kar·ajan, 13are nboim, Giulini ban dh·igi t In sop t·ano, b é en r e pr·esenlat"Ïons operístiques, bé en inteqH·ctucions d'oratoris. H endricks, a més, va ct~huhu· al cinema en el paper· de )Jimí dl' La B olrème i l'any 1994 novament va tornar a la pantalla per· ptll'ltcrpnr· en umt producció cincrnatogr·àli('a inlct·nacional en el r·ol d' \nue Tru\ l'lo\ e dc The Rake 's Progre.~.~. La \t'U de Hcnd r·icks s'emmotll u u un r·epf' rlot·i immens; de i\lontevE-rtli a lc::. gru m; òper es fn trt t'I'S{'S i italianes, i a!Tiba fins u les òperes Jr Ric hat·d Strauss, com El cavaller de la rosa, que vu tuntur· a l'Òpera d c Vietul l'uny 1986. Oe·ntoi'Ís clàssics i l'llmi\nt it:s, i un immens r·epertori licdt.'risti1· que iul'lou ries de pàgi111'8 dt' Sc·hu !Jer·t fins a Gershwin l'urnwn purt ric Ics obr·l's que han passat pt>r· 1<1 veu d'at¡uesla adm.ir·uda soprano amer·icana que ara uctuur·à a I'Auditoi'Ï inte t·pretanl ui c·ostut dt• I'OBC àries d'opereta i lemes de musií'a1 amel'i cà . e .......= ...., ... .:¡! 184 LL.T. XVt CONCURS DE PIANO "Premi Ciutat de Berga" dedicat als 25 anys de l'Associació Catalana de Compositors Dics: 29, 30 d'abril, I, 6 i 7 de maig del 2000 Cotegories: A. fins a 28 anys- B. fins a 19 anys- C. fins a 15 anys- D. fins n li anys Organitza: CENTRE D'ESTUDIS MUSICALS DEL BERGUEDÀ «L'ESPILL» el Ciutat, 16, Ir. - 08600 Berga ·Tel. i Fo~ 93 821 39 53 Patrocinen: fundació A fil caixaManresa ~ • .S,. .... 41 /()/ El quartet de corda, Els quartets, l'ànima de la música protagonistes en Avuimúsica Quartet d e Guitarres de Ba rcelona Per F.T.-B. I quartet és po tser una d e le;¡ agnt pacions bàsiqttes de la mús ica ins trumental de eambra. Amb la reunió d e quatr·l' ins tt·uml'nls, siguin iguals o bé difl' rt'nt;,, s'rngloben, e n defmílÍ\ a, l'ls <¡uuln' n!gistt·es fo namental!¡ d e Iu Vt'U humana (els dos femenin s, qu e só n e l sop r ano i el contntlt , i e ls dos masculins: te nor i bai') i pt>r e"tensió re pt·csenta gain•bcS lola Iu tessitura d els sons audibles. Fins u ('l'l'I ptmt, amb un quat·tct el composit{ll' té al seu abast Ja ga mm u dc sons més repr·esentativa de la mús ieu. Es pcriulmertt res u lla i lltere¡¡sant la cotnbinució dc quatre guitarres, lc1s qualli vénl'n a formar tma petita OI'C(UCStl'a d '!ttl'IICtiva multiplicitat tímbdca, alho•·a que multipüq-uen c•ls recursos sonors d ' un instrument IJUC s'ha dt> t•·ac:lar amb ve ritable c·onrixt·mrnt de les seves capacitats . Attuest és t•l cas del programa que ofc·•·idl e l Quat·tet d e Cuilan·es d e Ba•·c·elonu, en què autors d 'indefugihle bast' guitatTÍstica com ho són Dmu·tc•. Bt·ouwer, Eroles i Rossinyol o bé mÍisic·s d ' una categoria tan indi ..c utible com ho són S tra,cinsky, Balada i Besses, o sense oblidar l'actitud sempre especulativa d 'Anna Bofill, poden il-lus trar-nos el món ¡)l"cgoname nt poètic que s'inclou en lt•s I'CStiO II UII<'ÍCS suhti]s de la gui.tat·ra. E Quartet Gaudí Per F. TAVERNA· BECH S ' ha dit umb nt6 4u e el qtHn·tel dc c·onlu IÍs la més noble ~x pn•¡¡s i ó de la mú s i c n. o és fàcil conipondre pr•· a aqut>Sl gn1p. Pdme•', perqui• e n aquest gè' n<••·e e ls més g •·ans c •·eado•·s ( B~>ethoven, Schube rt , Bt·ahmb i BUI'tók ) han confiat en el quat·te t dr <·orda Uut·s conce pcio ns sonores mél> r levades i colpidores . Segon, pe ntuè la seva austeritat límbrica i un potencial melòcüc, que s'ha d e tt·a<~llll' am b veritable coneixement d e causa, exigeixen d el compos itot· un treLall molt apt·oftrndit sobt·c tots els tnu·àmclt·cs del so quat·tc tís tic. [guulmc nt , d es de la pers pectiva int<•t·p¡·c~tat. iva , e l quarte t dr col'{la Ò<•ma11a als seus compone nts una vcr·itablc convivència al'Lística si no volc~ n cau•·e en el d ecebedor boio que •·es no diu si no és la iJH::apacitut o un des coneixe ment del que és el veritable art musical. Com a ob1·es inlct·essants del con- cert, destaquem-ne l'esn·ena ahsoluta, des prés de gai •·e bé e inquanta 11nys d 'espera, del Quartet nlÍm. tt de Joaquim Homs i del Quartet del jove composilot· Miquel PUJ·do. Sobre l'obra d'Homs, escdta el 1954 i d ' uns cüvuit minuts d e durada, desla c a l 'estil personalíssim amb e l qual s'utilitza el siste ma dodecafònic, amb el qual Homs estt·uctu•·a una polifonia de te ns caràc te r· expt·essionis ta. Per la seva banda, ri Quartet d e ~'liquel Pardo va ~sser· a cabat el 1993, d es prés d ' un llat·g temps de gestació: cons ta dc quutr·e moviments, que s imbolitzen quatre idees, com són la unitat (fuga}, la diversitat, la varietat (tema amb variacions) i la llibe l'tat (forma sonala). Solistes de I'OBC. Qmlrlet Gaudí (J oz.e f Topor ces, violí; Ann Gulún, violí¡ J ouu JUir6, viola; Glworgbc Molal n, violoncel). Pardo, Borns, Rodó. UAn· clitori (Sula Polivale nt). 24, de fcbr·ca· cle 2000 (20,30 h). 184 AvuimiÍHicn. QuUJ·lcl de Gt.úlurres de Blll'c:<'loun. On ut· I e, Bt•ouwer, S ll·aviusky, Buludu, Eroles, Bofill, RossinyCJI, 81•sses. JJAucJitori (Sala Polivalc•nt). I 7 ck fc•hr<'r cie 2000 (20,30 h). 43 / 03 MUSI CALIA PRECRÍTICA David Padrós a l'OSC! peteixo, tret d'uns pocs afavorits- per mat·ginar l a immensa majot·ia dels n ostres compositors(?). Deixant de banda aquesta q ü esti ó, ca l dir q u e Da viu Padrós és un dels nos tn~s cr·eadors musicals amb més personalitat, i en tota Ja música que li con eixem manifes ta l'ex igència i la insubornabilitat del veritable compos itor. Home compr·omès en la r ecer ca de n ous cam ins i plantejaments per a la música , ha indagat mitjançant unes o)H·es UC gran complexita t i or·igina lital Ics possibles relacions de l' art sonor amb altres branques dc l'a r·L i de la cultur a. La seva curiositat l' ha dut a estudiar les cultures d'or·igen oriet1la1 , espec ialme nt la gertanyent a les è tnies hindús. E s des d'aquestes perspectives que Pad t·ós h a com pos t la seva darrera obra simfònica, que amb el títol El temps de Rama (la Jivinitat de la vida, en les antigues cultures dels vedes) seeà una nova via per a l'agermanament del món oriental amb l'occidental, ja q ue, en definitiva , Padr·ós mai deixa de costal la seva ascendència a una trl:!dició europea i mediterrània. Es així q ue les harmonies pt·òpies, extretes de la visió de l'art dels vedes, es com- Per F.T.-8. r·et d ' unes excepcions, en els cicles de J'Onru estra Simfònica de Barcelona i l'iaciona l de Cata lunya costa bas tant escol tar mus i ca simfòn ica dels compositor·s catalans actuals ... Com a mitjana, i en els casos més afor tunats, sempr·e traient d 'aquesta llis ta els pr-iv ilegiats, el lapse de t emps que tln co mpositor cata là ha d'esp era r pe r pod et· ésser pr·ogramat de nou, se situa en la xift·a, d'uns sis anys. Es així que David Padrós p ot comenta t'-J10S que en l a seva trajectòria d e més de vint anys so lament h a [lO{.,'lJt veure's inteqneta t pe l nostre primer co njunt simfò nic en tres ocasions. A r·a, pe r· quarta vegada, d esp t·és d'una llarga espet·a, la seva mú sica t or·na als faristols d ' una or·q uestra institucional i nacional quE> paguem i sostenim Lots els ciutadans ( incloen t-hi e ls co mpo siton,) ... Ve ri tabl ement, ni pe r· t·aons po lítiqu es, ni socials, ni tampoc culturals no es pot ju s tificar una actuació tan vergon yant dels nost res responsa bles de Iu cultura catalana, i més a viat caldria demanar-los quines r·aons teuen - re- T 184 Pe David Padrós bin e n amb conceptes d'a cendència serial p er derivar 111 nous co nceptes melòdics. Orqu.-stru S imfònica de Barcd0111 Nucio nal dc Cutalunya. Borís Bell.& vio lí. J ames De Pri es L, dirrcri• Puda·ÓM, T xuikovski, S iheüus. CAod tori. 18, 19 i 2 0 de febrer dr 20~ (21 h , 19 h i 11 h, reapcctivumeniJ. s a s 11' &Ilfillm~8 I !KIDlb:ID nR1 MlmiD CATALUNYA MUSICA/ REVTSTA MUSICAL CATALANA CI SantFancesc de P aula, 2-08003 Ba rcelona Butlleta de domiciliació bancària Senyont, ~IJ agrairé <tUè amb càrrec al meu compte/llibreta atengui~ els rebuts <tUC ~•• pres~ntorò CONSORCI DEL PALAU DE LA MÚSICA CATA LANA, pel pagament de lo mevu •ubscripció a ··CATALUNYA MUSICA/REVISTA MUSICAL CATALANA., N" Entitat N'Agència Dígit control 0000 0000 DO N" Compte DDDDDDDDDD Titular - - - - - - - - - - - --llanc/Caixa -----------.A~rwin - - - - - - -- - - -Població - - - - - - - - - - - Adre~u ag~nciu Signnturu Cal omplir le1 dot/e,, correctament Butlleta dc euhscripcíó Nom i ro¡¡nomM- -- - - - - - - - - - - - - - - - - -- - - - - Pr0 r,. 88¡6 - - - -- -- - - - - - Curr·~r T t•IMon - - - - -- - -- - - - Pobludó - - - - - - - - -- - -- - - Dte. - -- - - - - Provhwiu - - - - - - - -- -- - - - Faré efectiu rirnporr miljun~·nnl De~itjo lntlutcriurc~na a partir del número O taló bancari adjunt. nrnb lo quotu unuol de 4.200 ptes. 0 O domicilinciéo bunrtlriu. Per u ~ubHtri¡•cions u l'estrnngcr, consultru el preu. At•mestral dc 2.350 O 0 44 n· P REe R T I e A Don Cario, entre el drama amorós i el drama polític lleu. Don Ca rio és sob•·etot r obra d' un mestt·e mud UJ·, q ur procura afinar· cada dia en el seu mesi.J·atge i en un ofici progressÍ\ ament més elahor·at, tanm utci:-. sense afan y de més in no' aci6 que el pr·opi d'un pt·océs t> vo lutiu que el compos ito r: m enà fins a gairebé els dan-ers dies de la sevfl ll!u·gn, s ubs taut i prolífica Per J. COMELLA$ es t·epresentacions de Don Cario a la tr mporada d el C1·an Tratn> del Licru en s permetran gaudi•· d'un dels títols autt:nticament gn1ns de Giuseppe Verdi. l aquí el mot ha de ser entès en la dobli' a<:C({pd6 qualitativa i quantitativa, atès que aquesta òpera fo nna pu·t d e les ' ¡u e pod.-íem anomem11· de gnm format, amb 11questa express ió igualment entesa en el doble Sl'ntit do dUJ·ada de l'obra (els seus cruatre actes) i de riquesa de protagonistes impo•·tants que n'integren el•·e pa•·timent. E stt·enada a l'Òpera de Pa.-ís el dia ll de mat·ç de 1867, fa doncs més de 132 an ys, cot..-espon a l'etapa final de la pt·odu reió del compositor de Bussetto. 0 a1Ttwc immediatament q uedave n tfLols r lls mateixos tan grans com La fo rza rJp[ destino, Un ballo in maschern i Sim 011 Boccanegra -escdts la d f. eada anterior- , i davant Aida, Othello i Falstaff, que juntament amiJ el Requiem havien de completar, en eda t p•·ou senccta, la ll·ajectòriu extn\O rdinària de Vc t·dí. I ac.¡uí cal tenir e n compte que vint an ys més tar(! Vm·CÜ va refer l'obn1 Lot italianitzant-la amb l'ajut del lliht·ctistu Ghislanzoni. Una vegada més VcH·di •·ecolza la seva obra en lite •·ntu•·n gr·an , r. n aquest cas en el drama homònim do Schiller, d el t¡uul sc serveix en un llibret o•·iginàr·iament en fran cès tt•nint en compte la condició rl'cnci'n·rec pariseoc d 'aquesta òper a. Llibre t esc-rit p e r J ose ph M e •· y i Camille de Lodo. I aquí s'ha de r ecordur ftn s a quin punt el compositor s'implicà sempt·c en la pa •·t literàdu de les seves Òp('rcs i com se'n pot considera r ta mbé autor. Sob •·e rargument o•·iginal hi ha algun canvi ta n impo rta nt com el fe t c¡ur, men tre que en Schiller l'lnquisidor - per sonatge molt més secundari que en l'òpera- aco nsegu eix que Felip sacrifiqui el lïJJ, aquí aquest és salvat en una escena de ¡;..-an guignol -i, no cal dir-ho, rle nul t·igcu· his tòric-, per la r·eencnmució de l'emperador Ca l'les \ Z Sigui com sigui, el fh·umu dc les relacions entre Felip n i el pdnccp Carles dóna peu a un rCCOJTcgut argumental en d qual els fets his tòrics -si cal manipulats- esdevenen pre- L ox ist ~nc · ia. Carlos Alvares text per bas tir una obra pt·esidida per gr·ans caràcter s, pet· tipu~ humans d' una notable potència que afavorei.xen la con creció d'un clima dramàtic vital. Que en definiti va és del que es tracta. A cavall entr·e el drama amorós -amb dos triunglrs ben mat·cats- i l' his tòric - aquest a mb el •·erefons del d omini dr Flandes p er la corona espanyola-, hom camina ver s una conclusió de gran efecte, deixant-ne de banda, cal insist.b·-hi, la solidesa his tòrica. Don Cario, que com a personatge musical no ocupa el cent•·e dc l'ohrn, sí que el té eo el pla argumental, en la doble cliJJ1ensi6 apuntnda - nmorosa i històrica. Eu el prinwr cas, en ser e piceJJtre del triangle que forma amb la princesa d''Èboli i amb la reina Isabel -casada um}) el r·ei Felip H-, i subsegü entment dol que formen el1 mateix, la t·eiJJa i Felip. I en el pla històr ic, d' una mancra especial, mitjançant les rela cion ~ amb el marquès de Posa, uutilnlic moto•· d'aquesta pm·cel·la argumental, en els intents d' inter cedir· en el trac te que r eben e ls s úbdits d e Flandes de la corona espanyola. Dra ma blsLòt·j c í polític - en el qual apar eixen conceptes com llibertat, tirania i impera lisme- i drama amorós, com a company de viatge decisiu en el desen vol u pa ment històric, es conjuguen en la materialització d'una obra d ' una eno •·me grandesa. Musicalment, Verdi no uiLJ·a CC)· sa que ser conseqüent amb la densitat dramàtica de l'argu ment. L 11 seva és una partitura poderosa - amb el miratge wagnerià en certa mesut·a apuntant al r etrovisor-, prcscincünt de números tancats, amb una imstt·umentació grassa i espessa. No hi ha aportacions formals cügu cs do re- ra Vct·di , qu e va ser· un cons umat <·•·cudor de! pe•·sonatgcs aptes per· a veu s g••cus, cxcc l·loix en aques ta d ' unn manera pa•·Licularment perceptible, i d~· fet e l pro tagonism e que assoleixen la pl'ineesa d' Èboli - mezzosoprano-, el marquès de Posa - b a dt o n dra m à t ic-, Felip Il - baix- i el Gran Inquisidor -baix p•·ofund- deixen en un segon pla el de Don Cario - tcno•· líd c o lírico spinto- i Isabel -sopt·ano spiuto. La mujor·ia de les escenes de més intensitnt drumàtic·n són protagonitzades pe•· ' cus gr·eus. La prinersa d'Èholi r~ consid!'radu, amb l' \mneris d'Aida , el pape•· cie m ezzo~o pran o més impot·tant dc tol el re pe•·tori verdià, i a eUa li co1-respon la ¡H·obablement més COI11'6'11da dc Ics ul'ies de l'òpent, " O don fatale". 1 la trobada del Gran Inquisidor· amb Felip IT constitueix una de les escenes de més pes rltl l' ohnt. No eni di•· CfU(' també assoleix un gran ¡wot.ugoni s me el cor ; aquest ins tnunent de tr actament sempre tan mcs ti'Í vol en l'olH·u verdiaoa, uquí novnmcnt en un paper· protagonista dc gran ni vell. Una obr-a d'ac¡u('sta enve•·gadu.-a necessita un l·epa •·timcnt impo•·Lant. La g•·anclesa d•·nmuti <·n dels person atges, la cüficult a t d c les seves p utitm·es i la compJc,itnt com a tipus obliga al rec u rs d c ca n ta nt s a mb '"hi s t ò ri a urtísticn" cu es tat dc maduresa com COJTes ponia a la d e l'a uto r. I e n aquest scutit la di•·ecció del Liceu s'ha cobe•·t bé les espatlles. Lc~ ve us baixes masculiocs seran Ics dc Ca r·los Alva t·ez en el paper dc Rodrigo, muquès de Posa ; Rohe•·to Scandiuzzi serà Fc>lip II, i Puuta Bu•·chulad ze el Gran Inquisidcn. D olor·a Zaji ck la princesa d' Èboli i An u Muda Sancbez la reina lsalwl, ml!rll•·e que \Valter Zace a•·o se •·à D o n C ar io. Tots s ón nom s qu e eotTC$ponen a les premisst•s esmentades i, per tant, permrtt· n a ugu•·ar uns •·estdta ts impor·tnnts. 45 105 MUSI CALIA AUDITORIS DE CATALUNYA ----------------------------- --- La Sala de Rubí 184 Nom: La Sala. Adreça: Ce r va nte s, 12 6. 08 191 Rubí. Tel. 93.588.70.77. Arquitecte: Ferna ndo Corr f'a. Any d'inauguració: 199 2, a mb una actuació de l'E sba rt Da nsaí r·e dc Rubí. Propietat: municip aL Gestió: mitjançant l'empresa Dcgir a. Aforament: 567 butaques. Escenari: 12x9 m:. Disp osa d'tm petit fossat p er a 6 músics. Funcionalitat: teall·e, música i da nsa. 46 106 Temporada estable: no lú ba una le mpo r·ada esp ecífi ca d e mú sica clà ss ica, pe r·ò s'hi fan dos o tr·cs concerts, a parl e ls ext•·aonl inar·is. Pressupost: comptant els dive r sos tipu s d e mú s ica , és d' ] .500.000 pessetes l'any. Pe r MONTSERRAT PUI G ordi Ollé, tècnic muni c ipal, ens fa una síntesi del fun cionament d e la Sa la d e Rubí. La Sala abans er a un cine ma, i en compr ar-lo l'Ajunta me nt es va restaur·ar j a dequar per a espectacles diversos. - Quin és l'espectacle que es fa m és sovint a la Sala: mús ica, teatre o dansa? - Sens dubte el teatre. Un cop al m es s'hi fa t eatre professional i tarnbé hi a.ctuen diverses entita.ts d e Rt¿bí q,mb teatre d 'ctf eccionats. -Quina és la r ealitat d c la música clàssica a la Sala? - El prim e r trim es tre és J quan més concerts s'hi fan, · d e Santa Cecília a càrrec: l'E scola d e Música, el Conc1 d e N adal que ja és tradicion i e n c ara e l d ' alg una corc L 'E scola d e Música organír: durant e l s m es os d 'abr. maig i juny un cicle de mU> ca d e cambra, p e rò els co· certs poden ser a la Sala o Cast ell. D'altra banda, tenim cofoi boracions amb altres entitat· com p er exemple el Club 60 ~ Terrassa, que v an dur-hi la p, lijònica d e Puig-reig. - lVeu possibilitats que hi he: més concerts d e clàssica en u futur pròxim ? -No, en un futur pròxim l' cal anar a poc a poc. 47 107 DISCOS REPORTATGE Enregist rar música contemp orània, un repte del composi tor Miquel Roger L'enregistra ment discogràfic és un dels engranatges més importants de tota la indústria musical, per no dir que és la font més po~erosa de la seva econom1a. Per F. TAVERNA·BECH s tadísticame ol s'b a d emos trat qu e la mú s ica produe ix un vo lum d e n egoci molt supet·ior d el que assoleixen el cinema i la televis ió. Ig u a lm e nt, és be n cerl <j tt e l'at·t, amb objectius humanístics i culttu·als, dificilment pot conciliat·se amb els propòsits, inqüestionable ment lícits. d 'obtenir ben efi cis econòmics que h a de tenir tota entita t indu s trial. Abre ujant: l a indú s tria musica l , i d e ma n e r a mo lt especial Ja d e l disc, ha d e vendre e)s seus pt·oductcs entre el Sf' elor més a mpli possib le de públi c consumidor, i això solame nt ho aconseguirà fabrican t els enregistraments d e la música més assimilable, ben coneguda i més sol·licitada p els melòmans. És ben cet·t que la novetat, sigui en la matèria i l'ordre que sigui, sempre suscita una mena de r ebuig o de por en el consumidor p el que significa d'esfo r ç d ' assimila ció envet·s u ns esquemes .inèclüs i també pel pct·ill qu e co mporta d 'in vet·tir e n una l'Osa el valor de la qual s'ignor·a . En un altre vessant h em J e dir que l'enregi stra ment d iscogr à fi c d e les obres és el bé més pt·eua t per al composilor, ja que d eixa fina lilzal el procés que ha de seguir una obra: gestació, interpretació i enregistrament, cosa, aq uesta ú ltima , que permet l'accés a l màxim nombre d'oients. També és molt in ttwessant p er als intèt-prels i els co njunts ins trumc nla ls, ja que a mb el rusc ten en una esplèndida E 48 108 carta d e p1·csentació per a ccedir als circuits conc-«>rtístics i d e l'espectacle. La proposta que ens ofer eix el compositor Mjque l Roger amb la di s cog ràfi c a Ana c ru s i, SL i la coHccció Fcrmanta/Contemporània és d'un cu r àc t e t· n e tam e nt arriscat, ja que d ' una part conrea un gèn er e de música com la contemporà nia , qu e Ics gr a ns dis cogràfiques gaireb é d eixen de costat i , d e l'altra, ass umeix un sc1·vei a la cultur a d el país com és la difusió dc la crea ció musical d 'avui que, per la seva idiosincràsia estètica, dü"ícilment concorda amb els objectius estrirtament comer cials. En els cnrcgistt·aments s'apliquen el màx im t·igor i exigèn cia tant en l'a sp ecte tècnic com en l'artístic, sense claudicat· davant les imposicions que sol·licita el mer cat o atenir-sc a índexs d'a ucliència. "Aquí -explica Miquel Roger- preval per sobre d e qualse'vol plantejament comercial l'abret i lct .~ eva interpretació per la qtwlit.at musical i la sig nificació es tèt ica , i també per la lectura fidel del t ext que en fa l'int èrpret." r és q u e Miquel R oger és molt conscient que una obra enregis trad a a mb aques tes premisses, a curt o a llar g termini, tindrà el r econeixement que es m er eix. "L'enregi.~ trmnertt d 'un monogràfic sobre l'obra, d 'un compositor actual, o bé la irtterpretació d 'un nucli d 'o bres per un instrumentista o bé un conjunt cambrístic és Ull a r eedit a t que sempre t i ndrà un v alor t es t i m onial inq ües t ionable so bre el n os tre temps, ja que ens mostra les diferents v isions estètiques que s'hi produeixen." A més d 'arrisca t·-sc en el camp musical, Fe rmula/Cotllemporània ha triat l'opció del disseny atrevit p er a la presentació d el llibret, ja que en ]es p ortades es presenta la r eproducció d' una obra pictòrica q u e, sen se ca p additament~ no ms d ' intèt·prets i composi111 concorda a mb l'esp erit del roo' gul mus ical. T tota la inform~ sob •·e intèrp1·ets, obres i aulot s' ha imp•·ès en la put posteri Ini cia ti va p e e la qua l Fer111 ta/Contemporània ha rebut rr~t tacions i, cet·tament, com mana. ta R oge t-, "és una manera• m os trar el r esp ec t e per l'olt d 'art que .figura a l.a portada' disc, res p ect e que tenim ptrl música que enregistrem" . Igualm e nt, en no depend! su.bstancia.lmenl d'ajuts instituci na is o pt·ivals -els quals, donalt cas, n o serie n rebutjats, semp1 que no r es tringissin la llibrr1 d 'a cció-, l'a ctivitat es pol plan: jar a mb una orientació coopm· vista, igual que en La Belle Fm de Ma i, una inicia tiva del comu Ma r sella C{tte, tol desafectanl u a lli zona industrial al centre de la t, tal, ha ct·eat un espai que aut¡,[ nancen i gestionen els joves ur~ t es, s iguin músi cs o b é aclon Anact·usi no actua com a patn• nador dels artistes sinó que po•l la seva disposició tant l'asse:;~(.,. ment artístic, la infraestructun els mi tj ans de tecnologia avança: pet· garantir la màxima qualilal ail1ora la distribució comer ci3l è disc. De moment, des que es va Iu: dar l'un y 1998, la producció J Fermata/Contemporània s'ha CG m·etat en sis compactes, que e, r d e n tt·obar a les principals b~ gues d c Bar celona i dc la 1·esta ciuta ts d' Espanya. També, prrO. rusLt·ibueixen a Holanda, Bflg¡( Aleman ya i Luxemburg. Pen'r en el marc de les noves tecnolo~ d e dis tribució, Fex mata/Conlrl podlnia està present a InterD ( ~" oge t·k @g rn.es, o b é a Anarrt ge• si.com}. qw I:exigència en la qualitat roll UP/ clement pl"imordial que afecta W REPORTATGE ~OID art l'obra com l'cnt·cgisll·amenl i la interpretació ha estat uno de IPs idees en què Miquel Roget· ha insi&til amb especial èmfasi l'li Iu convet·sa: "Tot i reconeixent el ri.~ c de fundar una empresn discogràfica. dedicctda exclusivament rt la creació mu.~ical contemporània, en Iu qual tindrà molta presència la músicct catalana actua./, Fermanta/Cont.emporània ha nascut amb aquest propòsit i no pensem retirar-n o.~ fàcilment, cws al contrari ..." Cet·tamenl, el compositot· Miquel Roger és molt conseienl de Ics difi c ultats del p•·ojPttc , p e •·ò també sap que " la continuïtat de l'art musical a casa nostra i a la resta del m ón pas.w in evitablement per la publicac:ió i difusió d'aqu elles obres que intenten obrir nou.~ espais sonors, i confirmar els resultats de les darreres evolucions es tètiqu e.~, les qual.~, si més no, en s entronque n ami> r! l procés històric de la música del nostre segle". "D'altra banda -con t in ua e l com positm·-, la propo.~ta, no és gens original. Se'm va acudir quan volia f er l'edició dr! les m eves pròpies obres. Vaig trobar moltes dificultats per fer-ho i com que la tossuderia és un dels meu.~ defectes, no vaig Llençar la to vallola , sinó que v aig considerar que l'op ció de crear una empresr1 dedicada a allò que tenia dificulta,/.~ d 'ésser enregistrat era la millor opció." " Tanmat eix, el descobrim ent del llenguatge musical p er part dels tècnics encaria molt el producte, ja que es multiplicaven les persones que hi havien dïnt er venir, tant en l'enreg istrament com en l'edició del disc. El fet de ser compositor, tenir suficients coneixements tècnics d'acústica i so, i també p oder adquirir els materiaL~ necessaris per a l'enregistrament digital, m'ha possibilitat fer realitat aquesta empresa." " Després, quan l'o bra esul enregistrada, t'adones que les editorials de música impresa estan mh disposade.~ a editar-les, els músics poden considerar l<t teva música i estar-hi interessats o no amb m és coneixe ment de causa, etc. El.~ prejudicis envers la mtísica contemporània també hi són, perquè se'n parla poques vegades i és cert que no se'n pot escoltar, ni conèi- xer-la amb facilitat. L es entitats organit:;adores de concert.~ a l'hora de program.(Jr te nen cada t·egada més en compte criteris de rendibilitat i polítics. i això produeix resultats que en s van allun yflllt de les p ossibilitats d'oferir amb assiduïtat obres de nova factura. que pel fet de no ser conegudes resulta difícil d 'aplicar-hi c riteris d P rendibilitat. Tots hem desitjat que les institucions ojiciclls i les privades fessin més tasca de difnsió i que això permetés enregistrar amb Lm mfnim d e qualitat i que aquest material pogués ser utilit: at per et l'editatge dis cogràfic. Un plantejament com aqur!sl pe rm etria. amb tota segttretat ampliar l'oferta de la nostra mtísica en el mercat discogràfic i també en el cultural, amb tot el que això comporta d e positiu ... Però les coses sembla que van per altres camins, p erò tard o d ' h ora la situació ctm viarà." Mirtuel Roger contiuua la seva n~ fl ex i6 di e nt que " d ' alguna IIWn fn·a, ¡¡ i la. difusió tle l'o bra de l'artista actual jïns ara ha estat en mans de les indústries, ja signin de promoció cultnral o de qu.al.~cwc>l altra m ena, considero qu e ja é.~ hora de tre ncar una dinàmica qu e e ns exclou, cc1da vegada amb n~és força, de les plataform e.~ d es d 'on pot ferse pública la ta sca que estem rectlit zant i que es m ereix quelcom m h que va lorac ion s no so lam e nt de tipu s eco n ò mic o bé com a curiositat s que p olíticam ent int eressen; i m'agradaria que aques t co m e nt ari s'ente ng ués no com a crítica sinó com a reflr!xió í, en darrer terme, com et proposta". " Enregis trar és un esfor ç econòmic qtte tots hem d 'ass umir -a fcgrix-. Perquè forma part d'ullO feina qu e ens pe rmet sortir d 'una sittwci6 d 'os tracisme que 110 convé a ning 1í. Ni al compositor, ni a L'intèrpret, ni a la cultura del país, ni a les instit.ucions... Si es vol ser plural, s'ha de com ençar per nosaltrf!s mateixos." 49 109 IJI5~05 Unlca Hlspanlae Alin Muhicn. Migucl Súnchez, diretlor. llnrm oni1r Mundi, 11M I 987021 o puc; amagar e l me u e ntu s iasme des pn~s d 'escoltar· un disc que estava esper·anl des de fa més de vint anys, i que a r·a rs pr·cscnta amb un títol velada me nt mi s te r·i6s p e r a tots aquells qu e no es tiguin molt versa ts en el tema. Unica His paniae -que podl"Íem tnduir de manera a proximada com "fragments hispànics únics"- fa referència a aquelles peces d el repertori musical de la segona meitat del segle Xlll que només Cb conser· vt'n rn c:òd exs his pànics. Prin ci pa lme nt són tr·cs: l'anomenat Còdex, cie Madrid (Biblioteca Nacional, Ms 20486), pr·oceclent de la caL<:dr·al dc 'lò lcdo; el Còdex d e las Huelgas, que fou co nfegi t per a aquest monestir· femení de I' o r·d ·~ e i s te r ec ne, o n es lf·oba encant; i, linulment, el Còde.Y f de la biblioteca de l' O..fe6 Català, ver-semblantme nt del mones tir c is te r ce nc de Sa ntes Creus, i no pas del d'Scala Dei, d e l'o r·d t> dt>ls j erònims, on r està en dipòsit dut·ant un període de temps indefinit. Aq u es t s tr·cs còd exs co nt e n en un repertori pre fet·c ntm cnt polifònic b e n co n egut p er mi~à d 'a iLr·es fonts l'u ropces, llevat d' algunes peces que só n " única". D'aques tes da.-ren ls, cul distingil· entr·e aquelles c.le les quals, per· pura casualitat, només es conscr·ve n una o ducs còpi es his pàniques i les que són peces d'or·igen lo- N 184 50 110 cal. El disc d'Alia Musica conté una selecció dc 22 fragments de l a sego n a meitat del segle xnr, de font únicament hispànica. Alguns, com el motet Belial vocatur, de las H uelgas, tenen un marcat segell internacional, mentre q ue d'altres, com el conel u ctu s G loriose mat ris Dei, del manuscrit d c l'Ol"feó Català, són menys ambiciosos, sense que això en minimitzi la bellesa i l'in terès. En conjunt, en s permeten gaudir d'un pano r·ama sonor extraordimtri del primer· gòtic nmsical his pànic, la divu lgació del qual fou sobretot obt·a de l'orde del Císter. L'ac u rada selecció del repertori del CD troba el millor contrapunt en una interpretació impecable, en què allò que més crida l' ate nció és la son oritat fe rm a i co mpac ta que aconsegueix la conjunció d e les veu s, tant les d el cor masculí -for·mul per sis components- com les del femení -am b n omés tres. Amb mínims recursos (cap de les veus és d'una quali tat extrema), però amb una dicció perfecta i el gu s t adient, s'arriba a a1Jò que - cr ec jo- enca ra ningú no havia aconseguit: r ecr ear la sono ritat d e l m611 his pànic de Iu segona m eitat del segle xnr, tot conferint-li una personalitat i estètica convincents. e Maricarmen Gómez Drames litúrgics de la Catalunya medieval Capella de Santa Maria del Mar. Lluís Vilamaj6, director. DISCANT, CD- E 1006 ~ s ben conegut qu e els prime1·s embellimen ts al cant grego.r:ià no són anterio1·s a la segona meitat del segle Xl, en què es produí la UJ1Ífi caci6 musical i litúrgica de l'Occident europeu. Un E cop consoliduda la base, no Sf'mbl u que bi hagués cap inconvenient pet· t·elaxar· un punt la du ra disciplina imposada per Roma, sem pre r·erelosa amb les innovacions, cosa que va permetre l'incr·emenl del r epe t·t o r·i mus ica l a mb ct·eacions enteses principalment rom a glosses sobre d et ermin ades p eces ca ntad es en la litúrgia. Coneixem aquestes glosses amb e l nom ge n è r·i c d e Lt·ops, origen de m(rltiples manifes tacions mus ical s, entr·e Ics quals el dt·ama litúrgic, prrccdcn t directe de l'òper·a. El pr.imer· drama litút·gic, la Visit.atio sepulchri, deri va del trop dc l'intt·oit d e la Missa d e P asq ua Que m queritis in sepulchro, co n egut a Ca talunya des de pt·imers del segle Xli. La primera versió del dr·ama pt·escnl en els manuscl"its catalans és la que figut·a en un conegut tt·opari de la catedral de Vic (Ms lOS), que porta el títol Verses pascales de fil Mariis. '(òt seguit, el tropar·i copia t'I Versus de p elegrino , re presentació quo inclou la famosa escena de l'apa rició de Cris t a Maria Ma gd a le na , qu e amb el temps s'incor·podl al drama do hr Visita.tia pròpiament. A banda de la c ur·ios itat qu e s uposa el fet de JWescJllat· per separat ambdues petites peces, el tt·opari de Vic és el primer manuscrit que inclou l'escena del mercader en la Visitatio, un fet que ens pol fet· s uposa r· q'!e sigui d ' or·ige n ca ta là. Es clar, doncs, l'indubtable interès que ofer eixe n, tant el de JTI Mariis com el de pelegrino, pet· al musicòleg i per· a l melòma n en general, els quals porlen disposar p er pl"Ïm era vegada d'un enrcgistnrment complet de les dues peces, gràcies a la tenacitat i al bon fer· d e Lluís Vilamujó al CHpdavarrt dc la Capella de MCrsica dc Sa nta 1\'fariu del Mar. Vi lamaj6 defuig el s efectis mes i es manté en uns tons sobris i COilt' que es corresponen 11 fectamenl amb l'èpora, seu estil, que no f> • que el r omànic. Bé élt que l'afmació o les fill des no sempre es Prodt xen am b la màxima"" sió, p erò cal tenir compte que es tracta~ enregis trament en dine sense possibilitat dr llit p ulació, i que el re,ul en general és òptim. Quant a Ja versió u talà del Cant dt Sibil·la, inclosa en el [ con,trupunt naclalenr, eh· ames d e Pasqua, , dubtem a qualific~r· com la millor de tole~i que existeixen en a'lll!' moments en el mercat¡ cogràfic, pel seu mr eserupulós a les foni\ u musicals com històrir¡t que assenyalen qut' sempre un nen l'enr•r gal de cantar la Sibil almen ys des que eltn. traduí del llatí a llei!! vernacla. En aquesta ~ si6, un escolà de Mont• rat, Carles Prat, cantr Sibil-la, acompanyat. cor barceloní que ict· preta les par ts del refn En res um, un bon d~ perfectament export•l que inclou com a com¡· ruenl algunes peces dr.Jr pertori ·de PArs Ant~ conservades en man• crits catalans. e MC.GJ MONTEVERDI: Planto delia Madonn• Motetti a voce sola María Cristina Kiehr.,. prano. Concerto Soave. Dir. Jean-1\'Iarc Ay~~~t» H ARMONI A Ml'\11 FRANCE · HMC 901~ l fet de deixar seu càrre.e de '.' positor al senti• cluc de MànLua per ant ocupaT el de mestre dt• Pella a l'esulésia dc-~: l'1 " Marc d e Venècia 1613 també ya repW lat· un gir en el plan~ E me Mo veli va la pr re lla1 de 1 se I be pr nyl ~·~, ror sp! !:~ ~'j pr, mo art M~ dr va tu ili ~J se no tiJ la m ment crea tiu de Claudio Monteverdi, ja que va have¡· de deixa•· em·cr o la scva dedicaéi6 majm·iti11·ia a la composició de música profana (mad l'iga ls, òperes ... ) per passa•· a t•·eballar en música sac:•·a, llevat de poques excepcions. El CD ens mostra una selecció d'extraordinària b ellesa de motets per 11 soprano solista i acompanyament i nst•·umen ta l extrets de dive•·ses obres i reculls de i\l onteve•·di, com ara la Selva Morale e spirituale (1640), Ghirlanda sacra (1625), Motteli a voce sola (1625), o d'alguns raccolte de'Sacri Canti (1624-29). El dise pren el lÍtol, Pianto delta madonna, d 'u n cu1·i6s arTa11jamenL que el mateix Monleve rdi va fer a partir del fam ós lament de IH scva òpera Arianna s ubstituint el tex t ot·iginul e n italià pe•· un text en llatí en què se'ns parla del dolor de la Mare dc Df u en contemplat· el seu fill morint a la creu. La claredat d'emissió, barrejad a d'u n a banda amb la profunda expressivitat de l'única veu present al disc, la de la sop•·ano argentina M.aría Cristina Kiehr, i de l'altra amb la bellesa de les sonoritats montevcrdianes, d onen al present enregistra me nt mom ents d'autèntiques descà •Tcgues catàrtiques d'inspiració. La pa•·t instrumental és responsabilitat d el conjunt Concerto Soavc, que dil'igeix des dc aD! l'orgue .Tean-Marc Aymes i dl( q ue està format per in s:le ~' truments d e con ·l a (vio! l'I lins, viola de gamba, ¡u·pa )lttil i arxillaüt). Afegim-hi que Jan~ entre les peccs vocals, s'hi DISCOS barregen algunes pagtnes ín&Lrumentals de compositor·s com Marini, Antegnati o l\1erulo. Som davant, p er tant, d'un enregistrament totalment recomanable per ilive rsos motius, però especialment pel fet de ser una most•·a deliciosa de música sacra monteverdiana i perquè es lracta d'una interpretació que li és totalment digna. e Joan Vives JOHN TAVENER: Eternlty's sunrlse Patrícia Rosario i Julia Gooding (sopranos), George Mosely (baríton). The Academy of Ancient Music (cor i orquestra}. Dir. Paul Goodwiu. HARMONIA MUNDl USA · HMU 907231 na de les diguemne cu•·ioshats que més ha promocionul e l segle XX és, sens dubte, la curiositat Limhrica. Aix( doncs, arruest que ja s'acaba ha estat el g•·an segle del descohrimenl de l'extTema riquesa qu e e n aquest se ntit ha apor·tat Ja p ereussro; també ha estat el segle que ha usat el soroll per fer música i, és clar, el segle del descobriment i ús de l'electr ònica com a e lement de creació musical i en particular de recerca Límbrica. En aquesta línia podem situar el disc que ens ocupa, amb obres del compositor b•·itànjc John Taverner·, nascut el 1944, autor qu e tradicionalme nt ha combinat diverses tècniqu es d'avantguarda amb e le ments fi losòfics de la mís tica medieval, hindú, etc. i a quj no hem de confondre amb el també anglès John Taverner U (1 490- 1545), una de les grans figures de la música sacra dels temps del •·ei Enric VIIl. Som davant d'un enregistrament que The Academy of Ancient Music va encarregar al compositor amb motiu de la cele b•·ació del 25è ani ve•·sat·i de la seva creació. Són obres destinades a un dispositiu format per solis tes, cor· i orquestra. La part de joc tímh1·ic ve del fet que, com ja és sa but, l'esmentada orquestra figurn entr·e els grups més prestigiosos en el ter reny de la inteq}l't:tació amb criteris his tò•·ics. En aquest cnr·cgistram ent segueix mante nint les •·eprod uccions d'instruments antics malgrat tracta•·-sc d'obres d'estètica contemporunia qur no arriben a renuncia•· del tot a la tonalitat, fet que les si tu a en un punt dr confluència entJ·e el can t pla medieval, els cants or·todoxos, el timbre d'instruments hal'l·ocs, una estètica contrmpor·ània de l'ús de la dissonància i elements p•·opc•·s a l'nnomcnatNew Age. En els textos dc Ics cinc: oh•·es incloses a l disc:, dc marcada força fi losòfica, s'evoca la mo•·t, l'u mor i l'eternitat: Eternity's srwrise ("Els llimbs de l'eternitat", amb tex t d c William BJake), Song of the angel ("Cançó de l'àngel", amb text d'Ananda Kentish Coomaraswamy), Pet.ra: a ritual dream ("PetTa: un somni t'Ítual", amb text de Gio•·gios Sefel'is), Sappho: Lyrical fragments (amb text de la poetessa Safo ) i Funeral Canticle {text ritual fún ebr e de l'església or·todoxu). El resultat és un disc captivador, sorpre ne nt en la trajectòda dels seus intèrprets, e n què ele ments com Iu ser·enot·, l'espi•·itualitat, la introspecció esfh:venen elleitmotif dels s•~u s 65 minuts d e dunHJa. L'enregistrament es va fer entre els dies 6 i 8 de juliol de 1998 a Londres. e J.V.B. PANDOLFI: Complete VIolin Sonatas Audrew )1aoze. violi. Richard Egarr, cla,·icèmbol. Harmonia :\lu ndi, 907241 iovanni Antonio Pandolfi , nascut a Umbria en tt·e el 1620 i el 1634, va rebre la seva formació mus ical a Pentgia, on es convertí en un v irtu ós d e l violí. El 1652 ent•·à a formar pat·t dels mús ics al servei d e J'arxidtJC Cari d'Habsburg i d'Anna de Mèrlici, Lambe pt·otccto•·s del con egu t compositor d'òper es Antanio Cesti. La seva obra, integruda en l'escola italiana del segle XVII, acusa la influència de eomposiLor·s com Fontana, Marini i Ucellíni. Les obres escollides per a aquest en r egistrament po¡,cn en relleu l'ambivalè'ncia dc la música instrunwntal del sis-cents, ja m olt de temps abans emancipada de la música vocal. En aquestes composic ion s, atès e l •·e latiu marge d 'ind etet·minació de Ics f01·m es de notació ahstracla, s'ob re un LerIYn y ampli entre l'enginy del compositor i el virtuosisme de l'intèq Jret: el de Iu imp•·ovisació, és a dir, la mú sica no composta que es produeix en el moment de l'execució. L11 qualitat de la interp•·etaci6 i la bona entesa mus ica l e nt•·e Andrew Manze i Richard Egen es palesa en el compenetrat diàleg d e ls dos il1 Stt·uments i les premeditades improvisacions del cla vicèmbal. Els dos artistes reinterpreten la partitura am b un diàleg democràtic, força allunyat del binomi ar tista-acom panya nt. A banda del nivell incontestable dels dos instrumentistes, avui hom posseeix un coneixement aprofundit de les pautes que proposen els teòt·ics de l'època pet· aconseguir una in LerpreUJció his toricista. Mulgrat tot, cal no menystenir el mo ment c r eatiu (en aquest cas particularment ins pirat), el qual, en definitiva , té l'(dtima paraula. e Maria Lluïsa Cortada G 51 111 DISCOS Ay amor! Canço ns i llltlsit·u dc tt•ntrc 11 l' f:6puu yu dc! 8~gle \.VIl 'l'he C\\ hc•·•·y Cousot·t (nmh Mnriou Vc .-IJI'uggcn, flnutn dt• bct:; S tl'Jlhcu Stuhbs, guitu•·ra, i And•·ew Lotu·C'ut·t· -King, nrpn ). HARJ\'101\ lA M UN Ol FHA CE · Suite- · IIMT 7907022 ls da n ers anys he m ansis tit u un so•·p•·ent'nt r·t•troba me nt d e mús it•a i míu,it•s d e la P e n í n¡; uJu iuè l'i t· u, e& p e c ialme nt d <·l :.<'gle \\11 , mo ment <'n què la impn~s­ s ió de decadi'IH·ia 'is cuda podja ju ~ tificu •· el poc inte rès que s'ha tingut vers aquest re pe rtor·i. Res més lluny dc la r·Palital. El retr·obamt'nt (o pol scr se•·ia més exa cte el i,. PI " trobament") dc la mús ica d' aquests 1.1 uto•·s oblidats ha do·nal una nova dimens ió dc l'in Led:s i la lwllesa e¡ ue els és iniHwent. La riquesa sonon1 i e mfJCionall·s lnH·rcja amb un ti ex press ió espo ntà nia, de segeiJ •·ústic, popu)u,·... , Lt·cts que hi do ne n el seu seg<·ll especial. E n aqu es t c nrcgis tL·a me nt, fe l l'oc tubn· d e 1989 a Lo" Ang«>le~:>, i que aquí se'ns pr·esenla e n reedició dins la sèrie "Suite", hi tro b e m la mí1 s ica d e tr«>s gt·a ns t·eprebenta otb del pa norama profà, i e n par·ti c ul a r· in $Lrumc ntal, del mom<' nl: J u un lliJalgo, Bartolomeo de Selma i Sala vcnlc• i Audn•a Falconicr·o. Del primer, amic de Culcle rón i e(·lebn• autor de m(ts iea voc·al pe •· a l'escena, s'hi indouen un total d'onze 7'onos lwnrwros per· a VI' U i haix tontinu. Dr l baixoniRta Bnrtolomco E .184 52 112 de Selma, que va treballa t· a l sen· ei d e l' ar x idu c d'Àus tria, hi podem sentir quatre can:;oni in s trume ntals, i del na polità Andrea Falconie r o, que va treba Uar al serYei del virr e i es pan yol , hi ha cin c danses ex tre tes d el seu primer llibre de peces. La inte rpre tació és de gt·a n atrac tiu p e1· Ja se,•a vi vesa, expressivitat i pe r la capacitat de transmetre el caràcter marcadame nt popular que p e rfuma totes aquestes partitures i, pe1· tant, el disc. La mezzosopt·ano Judilh Malafont e, amb un accent caste llà con·ecle, en la seva inte t·pre tació ha sabut a marar-se d ' aqu esta atm os fe ra, com tam bé bo han fe t els ins trumentistes i Lot plegat d óna com a rl's uhat un e nr·egis lram e nl bl'illan t, llamine r, qu e a p a rt d e ser una mos tt·a a trac ti\a de la música espanyola del segle X\ 11, be n segur que és també un a bo na aproximació al que va ser l'esp erit de la música del carre r a l' Espan ya dels temps de Felip Iv. e J.V.B. MARIO CASTELNUOVOTEDESCO: El roman~ero gitano MANUEL OLTRA: f 0 ~allfOIIS tradldonals Cot· de Cambra del Palau de In Música Catnlana. Cades T•·cpat, guilaiTa. Jordi Casas Bayer, dirccl.ol·. DlSCMEOI, OM ''·38-02. ur e gi s tt· a m e n t oportú d'un r e pe rlor·i abundantme nt presentat e n conce rt, i E a mb gran èxit, pel Cor de Cambr·a de l Palau d e la Mú s ica C atalana , amb motiu d el Cí' ntc n a ri d e Fed e ric o Gat·cia Lo r ca . E l cicle d e n o u can ~on s, a mb el títol genè ric d'El r oman cer a g itan o , d el compos itot· italià Mario C as t e l nu o vo -Te d c sc o (1895-1968), no és basat e n poe mes d ' aqu esta cèle br·e coH ecció hH·quiana, per h é que s í en texlos del poe ta gt·araadí; el seu to pop ula•· en lle te rmina el ca •·~•ctet· mus ical, a banda dc la predilecció pe •· la g uitan·a , pate nt també rn altres obres del compos itot·. Les conegudes 10 cançons tradicionals d e M a nu e l Oltra ( 1922) co ns t i tu e ixen ja un clàssic de la lite ratura c01·al catala na i compte n, ta mbé, a mb la JH't'ISè ncia concet·ta nl de la guilaiTa. El Cor d e Camhra del Pala u d e la Mús ica Catala na palesa un exha us tiu do mLnj d' aquest r ep ertor i, exte n s iu a l'as p ec te vocal i expressiu, i mostra una brillanto r tímbt·iC~l re marcable, sense p e rjudici de l'equilibl'i i de la trans pa•·è ncia del conju n t. Pe r· la se va part, Curies Tt·e pat a c r e dita ta n t una musica lita t imp eca hl e, se nse fe r d e magògia amb efectes fàcils i tòpics, com una tècnica ins trume ntal d ' una nitidesa sense màcula. L'e nregis tram e nt d e P e r e Casullc t·as p•·esenta un b ala nç molt a con segu it e nlt'C dos ele me nts d e p o te n c ialita t so no n quantita ti va molt dis tinla. Sense dis tors io na•· la so n o ritat natural de la guitan-a, ni amplilïcar-ne artifi cia l me nt el volum , l'e quili bnt sàv i am e nt amJ) les veus, fin s a l punt de fer clat·amc nt perceptibl es aquell.s pus!jatges en què l' ins t•· mne nt fonamenta el sentit harmònic d e l c onjunt. e Agustí Montellà a ll'U -el tat Mi Buenos Aires querldo Recull de tangos d'A~t1~ Piuzzola, Carlos Gurd~l Alhe~·to Ginastcra, Lh~ do elf' Lío i Josrl R~sla. Oawel Barcnhoim, pi~o no ; Rodolfo Mad~ro•. bandone6; H éctor Coc. sole, contrabaix. e u s ací Ull d1· autènticarut a tra et iu ; un pt duc te destinat a tenir U! vas ta projecc ió gràci•· la confluè ncia dr mo compo nents molt mrn. \'Ols que a bas ten tant na turalesa íntrínseca~~~t mus ic al, c om els inti: p•·ets, i e ncara la proj ció uni vers a] del tipu• o música que s'hi ofercn. No cal pas insistir qt e l tango és una dc I; aportacions cuh11rals ri p e •·s onalitzades qur I donat al món un paÍ• lt jove com I'Al'genlina. ~~ c ul en un moment hist/i!, molt conc•·et, va gaudir la capacitat de projw qu e sempre ha tio¡. París -que de manera u incondicional acollí aq11· baU-, especialment d1!fa: els anys de primer" dt ~ gle. La seva unhersalim ció ha r estat com un fe m e u propi de la cuhur m usical prou destacat ~ per convertir aquesta lli s ica e n un r efe rent 111 individualitzat. Una ~ coUa de temes immortllii: zats pe r gt·ans iutèrprr. vocal s -el primer d~ quals, sens club te Cari Garclel- i ins t nunental· só11 indefectíblement Jl' lrimoni de la hmnanital. E l CD que ens ocu~ ga udeix en un paper m~ ¡H·e ponde rant dc la pr• sèn c ia del virtuosi!lr H COll el tei> tor l'Oli am del po¡ d' m Pi Ci \ I. 111 te pt' IJU fa oh te DISCOS pianistic de Daniel Btu·enboim, el qual ju;.tifica aquesta immersió en d fl't prou cabdal de la SI'VO naixe nça a L \rgenti na i els nou primers any:. d'e:>..istènria que hi va '111re. Dialogant en pla d'igualtat amb el més genuf dds in~1rume111s lligats al tango -el bandone6-, intc q>r·etat per un alt1·c vi1·tu6s, corn és Rodolfo Madcros, i el conLt·abaixisLa així mateix d c gran fJUalital Héetor Console, hom fa un r ccorr~gut per u u r cpcrto•·i molt selectiu qu e ine<wpo•·a Lemes c:oneguts - co m Mi Buenos Ai.res querido i El dia que me quieras, ambdós d e Ca..Jos Ca•·del-, i d'altres de menys popularitzats i tanmatei' d'una renuu·cablc ronsistència musical, ;,igna l& majoritàr·iament pt'l" •\ stor Piazzola i un també pe•· Ginastera. El conjunt és un a no va 'i~ió d el tango, r~>peeiul­ ment refinada, molt intensament musira l, no cspectacula•·, més intimis ta que no pas expansiu, que fa d'aques t product e una olwa d'un innega bl e •nte•·ès, a m és d c sc•·, co m s'ha apuntat al pl"incipi, alrac:tiu. e .J.C.C. jo.m i Ricard Lamote de Gng11r;11 Ob<a ""' a cot:.~ JOAN I RICARD LAMOTE DE GRIGNON: OIJra per a cobla Cobla Sant Jonli-Ciutot de Ha.-cclona. Dirccto•·: .lord1 León. Tcnoro hOii~­ ta: .los(•p Antoni Sú nchcz. TVC Dise. ¡»· tat. coF m' prt ¡,~ L a c:oHaboraei6, in&tilucionalit:t.adu, cn Lt·c la Cohlu Sa nt Jordi i l'Inslitnt dt> Cultura d e Bat·celona ( ICUB), juntament en aquest cas amb Ja d e Tele,~isió de Cata lun ya i la Fundació Autor de r SGAE. ha fet pos~>ible l'edició d'aqut>st disc. amb lola ~>eguretal un dels méll importants dels que han apa•·egut el s últims temp¡, dedicats a la música p1'1" a cobla. fl'r un com pendi de la integntl de l'obra per a cobla de Joan i Ricard Lamolc dc Grignon és molt més que un acte d'oportuni!!mt' e n l'avinentesa de la coin cidència d'efemèrides molt marcades d'aquests IIIÍlsic~. És molt m és, també, qu e un acte de julilícia e n ve t·s aquestes ducs figures importants de la mú sica cata lana d el n osln:: segle. És, p er damunt de tol, posar· a dispo~>i<•ió dels afect,ionats selectiu¡, un aplec d'obra d'umt impor·tància r ema•·cabl<· i sobr·rtol donar l'opor·tunitat de descobrir. o t•n el més optimista d els ca;,os, •·c d csco br·ir· una pa•·<·cl· l <t dc patrimoni musical català d'un el evat valor·. En les Ires obr·es de Joun i e n Ics ac t d e Ricard hj hu, amb el n~refons cl'tma mestria i ofici compos itius remarcable s, una gnl n sens ibiJitut, Lma fino•· i un sentit poètic dc la música nost1·a IJUC li atorguen un pt••·rum i un •·egus t d e t1·u nseendència notable. Dues d e les co mposi t'io n s de J oan s'i nspirl'll e n temes popula•·s -El testament d'Antèlia i La rosa de .folló-, tracta t s amb una elegància i finor notabilí;;:,ims. L'obra de Rieat·d. mé;; autènticament o l"iginal, més crealivu, e n aque;,l sentit, està am81·ada dc poesia musical. d"exquisidcsa i de Sl'nsibilitat. Són pdile~o joies que un hom va valo•·anl a mesura que les escolta i que pc:r nwsa d c la seva substànmu exigeixe n una atenció purlit~ ula •·i tzada i permeten, a cuda nova audició, descobrir-hi nou s clements, co m correspon a ohres grans. Pe r sor·t per a ]a memò- •·ia d'aque~ls compo~itor;,, les versions que n'ofen•i' Ja Cobla ant Jonli-Ciutal de Barcelona són d'tm •·igor rema•·cabl,•. La qualitat de la intcrpn•ta t·ió t;, exccH cnt pt·r· transpm·i-ncia. afinació i cquiliiH·i ¡•nlre cordes i ai~ò ajuda d1• manera derisivn a fer· eraquest CD un ¡H·otlucte d"autèntira •·efet·èneia i, doncs, d' una qualitat i interès sobre e ls cruals eni advertir e ls arcccionals 11 la músicu - a Iota la m(u,ic:a i ·no sols a Iu d c t·o blu. Productes com uqutiSI ajuden 11 di gnifi ca •· el p~tlri ­ moni mu s ical ca talit nH~~ ge nuí. e j .C.C. Can~ons d'infantesa A c ura dt• Joht'P C1·iviiiÍ' i Ramon Vi hu·. Fonolcc·a dc Mí1sic·a 'li·ndic-ionn l C:ntnlnnn, sè rir 2, vol. I ' ' Tots IH•m ('SLut infants, i tot s hem sal vat ulgu rra cosa del naufragi de la nostra in.fante.~a" t'SITivia J oan Oliv¡•r·, el po1•ta P er·e Quart. I é¡, pn·ei~u­ m e nt uqucsta ei tu1•i6 la que encupçala la (H"l'M'nlació d'aquest compartt· cl<·dicat a Ics eunçon;. d'infan tesa, un n~per·Lo•·i qu t' podríem dir qu e s'ha su ival, també, d ' un altri' naufragi: el folklor·e o, m (o;. concr·e tam c: nl, t•l tl1•l ruuçon e •· folklòric. I és CJlH' potser dc l'un tit ;,istf· mu de gèneres folklò•·it·a, pt·opis d'una etapa dc·· l desl:nvolupanwnt de la ¡•Ï\ ilit:l.ac i6 humanu , el 1¡ue m és v italitat nHllltÍ' avui f-s l' infantil. Entcngurm-nos: tal com ex pliquen els ¡·uradors del CD, .Ju~>I' P C•·i- 'illé i Ramon \ ilar, el repH I o ri ··infantil"" és a<IUI'll que té l"infanl com a rect>ptot· o com a e mis:.ot·. I. en aque;,t senlit, tr·oht>m l'infant com a subjt>l'le pu;;~iu en les cançons de bt·c., .. ol. de bateig i en lt•¡.. moi,aine,; que els adult,. els adrecen: i corn a ;.ubjt•c!t' actiu en formuletl'S, jocs o <·ançons rela ciollltd (·~. ~o' int. amb el cu•·s dt.~ l'an). Vet aquf, doncs, iden tifica ts e ls interlocutors, intet·actuanl en eonht<·te din~c t.- , d'uquetil acte comunica tiu que PS ri rolklo•·e, com defensa Josep 1\1. Pujol. Dèiem que e l cançonet· infantil s'ha sa h at del nwju nl del cançoner folklòl"ie i polse•· també t·a l mati;.a•· aquesta afir·mació: H<luesl CD en sal' a, ~l"itt~ ies al;. info•·madun. de m é>- edat, el rc•tw•·to•·i Lmdieional, és a dir. l'I tr·un:.mi'a, ol"!ll me nl 1'11 t' I tran;,¡•ur·s e(¡•( ., temps i que e nca1·a manté una t•c•·ta 'i tal i tal. Però aquest c·on1pucle lnmhé presenta malr t·ials nOli!>, illtet·prelnl., (lt'l" inrants d"avui, dc p•·udu ct·ió i de consum inlf>J"IIS t'li contextos on funt"ÍOIIt'll les eolles de t·arre r, 011 l 'c•~>pan yo lització és g~ti­ n•bC: uhsoluta per •·uons t>xògl'nes (llengües en conttwtt', ll1~n~:,•ücR en conflictt•) i c• nrlògeues (gus t per la poi'tica d e l'eslrangel"isme amb Htlor expressiu) ciPI ,t•r to•· i on l'ls mass media, amb la publicital, i le:. indústrit•s c ullut·uls, amb la mlls iea de con sum, lt'nt'n 1111a influència cabdal t'li els continguts lex11181!> i musicals. j udieis de 'al or al maq;e. É~ inlet·essant obsct·var t' n l'estudi etnomusico]ò¡.:ic J'n oluci6 C(Ut' es COllS· lata en l'aprel·iació analttica de l es t o nad es tnfunlilij; me ntre Felip P edn·ll afirmava a comenc;:anwnl de ~egl e qu e no ten e n eap •·e lle u , a bores d ' un1 Ics aportuoions d e Constantin B•·ailoiu ja e ns JH'r·mc•lt-n padnr d e l " t·it•nc infttntir' i del g iusto ai l-làbie l"Oill a config ura- 184 53 DISCOS ~ ;;;.- ....= ·~ dors, entre d'altres trets, d' un cànon particular. Tot plegat, doncs, quaranta-nou intrressants documrnts, seleccionats dels importants fons so n ors que provenen de tt·eballs de camp iniciats pet· la Fonoteca de M(tsica Tradicional Catalana, am b un comenlat·i musical i un comenlat·i lingüístic ben bastits, un índex com plet del CD (per què no també un índex onomàstic i top(mÍmic?), una biografia imprescindible posada al dia i la LTadu cció anglesa p er ana t· p el món com cal: sense inlet·mediat·is innecessaris. l rnca t·a un darr e r advertiment: aquest compacte no ha sortit al mercat per competi r· amb l'audil>ncia del darrer CD del Cl ub Supe t·3. En tot cas, s6n productes complementaris, institucionals i públics tots dos, necessaris lots dos. e B. Ferrer = =' ""' ~· 184 GrGn TeGfre del Uceu. Veus llegendàries Ramon Blonchar t, Fernando Valero, Francesc Viñas, l\laria Ba rrien tos, J osep Palet, Conxita Supervia, Elvira de Hidolgo, Mercè Capsir, .Maria Gay, Hipólito Uzaro, Miguel Ficta i d'altres. Aria Records. L 54 114 ' oportunitat de la publicació d'aq uest en r egistrament és òbvia, atenent als fastos inaugurals de la ¡·econstrucció del Gran Teat¡·e d el Lice u. Es tracta d' una mena d'h omenatge a aq uest teatre fet des de Ja seva més identificadora essè n c ia: les veus; l es grans veus que històrica- ment l'han prestigiat i li han fornit nits de glòda i li han fornit, més que cap altre component, el solatge i el prestigi de què gaudeix com a institució cultural. Estem d'acord amb el que n'assenyala l'editor, Francesc Llorens, en el comentari introductori, en el sentit que no hi són tots els que són, però és evident que l'aplec de can tants que acull aquest CD és r epresentatiu d e la històr ia del Liceu de les primeres dècades d e l a cen túria a ctu al. D'a ltra banda, es correspon amb el període més llunyà en el temps en què és possible disposar d'enregistraments capaços d'arribar en condicions acceptables als nostres dies, gràcies a sofisticats processos de recuperació acústica. Són, per ordre d'aparició en el CD: Ramon Blanchart, Fernando Valero, Josefina Huguet, Francisco Viñas, Maria Barrientos, Josep Pal et, l\1aria Galvany, Graziella Pareto, Antonio Cortés, Conxita Supervia, E lvira de Hídalgo, Hipólito Lazarò, Mercè Capsi1·, Inocencio Navarro, Maria Gay i Miguel Fleta. P er d am un t d e Ja dimensió nostàlgica del CD i de l 'es mentat caràcte r d'homenatge, aquest producte també té el mèrit de permetre gaudir d 'un es fo,·mes d 'entendre el cant que resulten molt interessants per als afeccionats d'avui dia, a fi, d'un cantó, d e fer descobertes so b re formes de canta r pretèrites i, de l'altte, per actuar per via de comparació amb les pròpies dels artistes actuals. En aquest sentit, el CD assoleix lm inter ès notabilissim. L'edició és acurada, amb un programa que inclou reeixides recomposicions gràfiques de cadasCUtl dels intèrprets; només hi trobem a faltar una ni q1.1e fos breu s íntesi biogràfica, amb especial esment de la seva particular història liceística, fet que unocloniria definitivament l'i ntet·ès del producte. e J .C.C. FRANCISCO GUERRERO: Requlem Ot·chcstnt of thc Henaissance. Richut·d Chcetham, director. Michuel Noone, director invitat. Glossa Mu sic. GCD 92l402/II KU 003. n aques t treball , I'Orc hest nl o f the Rcnuissance, guiada per Michael Noone com a directot· in vitat, ens ofereix un homenatge al gr·an polifonista sevillà Fr·ancisco Guerr cro, en co mmemoració de l quat·t centenan de la seva mo t·t (1599). Aq uest ent·e-gístrament és un intent d'imaginar, Lai com explica el mateix oone, la Missa de Rèquiem i els serveis fún ebres que es devien haver celebrat a la Catedral de Sevilla després de la mot·t del compositor. La música, doncs, està di v idida en dues parts: el que és pròpiamen t: la Missa d e Difunts, i l'orac.ió sobr e el tú mul. S'h i han introduït les parts va d ables cantades en cant pla (gr egorià) intercalades amb els ft·agments de la Missa de Difunt s que el mateix Gue1·rer·o havia escrit, i que va set· publicada a Roma l'any 1582, amb les revisions conformes a les norm es del Concili de Trento. També podem escoltar certes obres d'altres compositors destinades a completat· el q ue devia se1· la cerimònia: podem trobar co m a in trod u cció processional una villanesca. del mateix Guen·ero E Quand'o.s miro, mi Dio.s a cinc, in slntme n ta l, co m també un tiento de Cahezón i, finalitt~a n l la missa, un In Para.disum de Juan Esquive!. En l'oració al túm ul esco ltarem un Pater Noster del colli('< tor· fla1nenc Josqui 0 n. prez. Cal remarcar pt"· vament d'aquest ear. gistrament el di>t¡· fluid, la conjunció per¡~ ta entre veus i i0 , 11 ments i, al nostre enltt dre, l'equilib-ri que 0r, reix, en una obra d·a'P> ta dimensió, l'alternat' amb e] gregorià, seguint'· delmen t el curs litúro S'ha de destacar, tam~ l'intent de pronunciat d el lla LÍ suposadamt1 "andalús" de l'època, arn alguna curiosa tDCQ~ gru è n cia, cosa que n· treu, en cap moment,t un a engruna de l'inte1; musical d'aquest Lreb~t eJ.K.B. e u l' ~ I s P. e P. Bell• de vos n •morós. '" músl· CG en I• ~orfe dt los Reyes Cafóll· cos y CGrlos I Capella Virela.i. Direrci~ Jordi Reguan t. La MU Guido. quest CD ofew una mirada for• àmplia per una fp. ca a ca vall del segle l1 XVI de gran transct'nrlil cia històrica, signifir• per fets tan cabdals coll. fusió de les corones cf! Tagó i Castella, la dr.., berta d'Amèrica i l'a1~ al regnat de l'emperaclo Carles I. En el pla cultural ai1 suposa un món d'interW vis, o si es vol interferh cies cu lturals, que 1t comportar u n importar enriquiment del patrimot musical de la realitat q~ ca da vegada més e>d' v indrà el que avui ePl nem com a Estat espan)ll El CD acull, d'aqu"' A q iJ A j it ~ g a e d J DISCOS .. l q¡· enlr Jl~ ue;' manera, obre;, tan si¡plificati ves d 'aquest pc d od e com el Cancionero de Palacio, Libro de Cifra Nueva de Luys Ve n egas, Cançoner del du c d e Calàbria , Recercadas del Tratado de Glosa$ y el Cancionero de la Colombina, a mb uu total de 26 temes. Són obres, molles de les quals for ça div ulgad es i fins popular·itza dcs els darr ers anys, i e n bona mesura, doncs, força assumides pe l que podríe m anomenar "gran públie" especialitzat e n e l re pc r·tor·i de la dita mír sica a ntiga, e n aquest cas preharroca. És una mús ica que conté to l r encant de les seves ar-rels popul ars i alhora d 'u n gran r·efinam e nl, elegància i exquisidesa. Davant aquest tipus de música, avui d ia ja no es pot trepitjar gairebé més la inacabab le dia lèctica sobre e ls c r-ite r·is inte rpre tatius, e n un món e n el qual cada "evangelis ta" preté n es t ablir co m a únic el seu idca r·i i convertir e n a pòuifs els dels altres. E-n aquest sentit, pot ser un dels m èrits d 'aqu es t enregis trament, e n e l plu inte r·prela tiu , és un cert sentit tle la humilitat, de l no pr:etendr·e cr ea r· cà tedra i limita1·-sc a unes ve rsions que s i en el pla for·mal no consti I ueixe n cap aporta c ió inn o,•adora, traspuen sincer-itat i ass umpc ió de les essències més individua litzarles de ls seus conting uts per damunt d'el u cubr·aci o n b o especulac ions m és o men ys exp líc ites o fin s i tol co n ve ni e nts. lli h a qualitat en les apor·tacio ns individuals dels cantants: Alexandr·ina Polo, Mar·gurida Llad, J osep Be net i Jordi Ri ca r·t i e n la de ls instrumen tistes: J Mdi Argelaga, Jordi Comellas, Fer·ran QujJ·oga, Jaume Bnlgulat i lot·d i R eguant ; aquest dar-rer, ultr·a toc!11· el c la vecí i l'o r·gu e ne t, diri geix e l c onjunt. e J .C.C. El saxo nord-americà prodtteix a ques t à lbum, que e dita la casa a le man ya ESC R cco r·ds-Efa Medien GMBH. e Albert Suñé IGNASI TERRAZA TRIO: Ja:z:z a les Fosques \ol 1 . Ignas i TJ! rraza , piano; Manuel Alvnrez. ('On trabai'-; Oriol Bordu~. GRANT STEWART QUARTET: Suen rollo Grant Stewart, ~a \.o w- BILL EVANS: Touch Bill E vans, saxo soprano, saxo teu or i tecla ls. Amb Wallace Rouey, Lee Ritenour, Victor Bailey, 1\'lanolo Badrena i altres. quest és un CD en el qual domina e l funky, cosa que no ha d'estranyar ningú. perquè E va ns ha d e mos trat que s'hi mou com el peix a l'ai gua. Però aquest disc trenca amb el fimky força que acostu ma va a oferir, p e r c on vertir- se e u un fr,nky pop essencialment IÍI·ic. Hi fa molt el fe t que Bill Evan s s' i11 stal·li eu una ona molt t·elaxada, en què e ls seus saxos evolucionen sense cap mena de pressa. Aquesta filosofia es trenca e n molt poques ocasions. Per- exe mple, e n Dixíe Hop, un lema ràpid. Tot i aixi, Evans, e ls seus mús ics i e ls músics convidats usso leixen moments força ucu•·ats, especia lment en la balada Girl by the Sea. Els arranjaments, per ò - amb pre do mini dels tec lats i, a es tones, d e ls cor s-, pa lesen manca de nuïdesa. Pe r què es r e peteixen força. De fet, es pote ncia una amalgama força be n cons trtiida, ag radable -en què destaquen a vegades la trompeta amb sordina de Wallace Roney i Iu guítan·a de Lee RitenoUL·-, però que arriba a cansa r· perquè tot gira de m~mt: ra gairehé obsessiva sobre els mateixos esquemt:S. Uns esque mes de Bill Evans i que parteixen de temes pr-opis. A nor; F'abio Minno, pia no; Ch ris lligg i no, coull"ll· baix; More Minrlta, bnteria. L ' e ditora ca tal anu Fr·cs h So und , i mrs COnt' l"elume nt e n e l seu apar tat "New Talent", ha confiat e n la feina d'aquest j ove saxo tenor britànic q ue puja com l'escuma i qu e pr·od u í aquest CD que es gravà a Barcelona. Grant Stewat·t demostnt la seva categol"ia acostantse a l a mane ra de fer de Sonny Rollins. El sNr fr·aseig i e l seu timbt·e denote n una c lara influ è nc ia del gra n saxo tenor· no r·dame r·icà. Pm·ò S tewa r·t no es qu e da aquí. P c r·qu è aporta pinzellades pr·òpies d'una mú sica que construeix d e man enr tranquil-la i fluida. És una música, per ò, amb molt de cos. Que li pe r·met assolir moments d'esplèndida maduresa i força <~orn uni ca­ Liva. A més, a mb Cyclops i Scotch Things, dos lemes seu s, S tewart palesa qu P és un co mpos itor cxcellent. Són dos te mes força reeixits, be n co ns truïts, a m b g r àcia. E l quarte t , que interpr·e ta des de Cole Porter -It's all right with m e- fin s a The loniou s Monk - Pann6nica-, passant pe r· C ha r-lcs Mingus -Dizzy Moods - i Bill y S tra yhor·n -Som.ething to live for- , es mou entre el bop, les balades i el IJlttes. Ca l dir que els a C(>mpanyants d'Stewart estan impecables en e l se u te rreny t·espectiu. Per tant, hi ha, certame nt , molt " bon r·otllo" . e A.S. bateria. I cicle Jazz a les Fosques, que l'Ignas i Te rraza Tt·io pot·tà a ler·me a la sala ca fè teatt·e de l Teat1·e neu gr-acien c va ser: aprofitat p e t· Swinfgònic Product.ions per enrcgis tt·ar-hi uns quants temes en directe. La inte t1ció de la produc toru bar·celonina és el dc, pe l t'ap bab:, donar a la llum un a ltre à lbum pel que fa a aquest exitós c icle. El fe t que al CD que e ns ocupa figu ri la in s c r·ipció "Vol. l " demostra que Swingfònic c re u en la f6t·mula. Una fórmula que funtiona perfectamen t. Pe rq uè el tr·io inter·preta un jazz molt r·elaxanl, molt b e n co n s tr·uï t , en què llueix el piano d'Ignasi 1è rraza. De fe t, aquest Terr-aza es plè ndidame nt liric, savi, experime ntat, és qui porta In batuta durant tot el concet·t. És qui et fn entrar· a la força en aquesta atmosfe ra inLima que dema na un concert a les fosques. E ls a n a nj a ments dels estànda rds que interpreta el combo tamhé ajuden a fer que la tasca dels tres músics arribi a bon port. Perquè si e n Love for sale hi ha imaginació e n ab und ància, cal dir que Our love is here to stay no es que d a e nt·e r:e. Sense deixar dc ba nda Secret love, I remember Clif.ford o Wlren I fall in love, p e r exemple. Pt: r la seva banda, Manue l AJ varcz i Oriol Bordas fun la seva feina sense desp e ntinar-se. Cosa que no vQI dit· que siguin a llí per complir: l'expedient. Pe r·ò, de fe l, qui talla el bacallà és Te n·a?.a. I és un " baca llà" e normement digestiu. e A.S. E 184 55 /l ,S LLIBRES SALZER, Fèlix i SHACHTER, Cari: El contrapunto en la composlclón. El estudio de la conducción de las voces Idea \tíasica. Idea Books. 184 per 11 1111 un motiu dc sat isfacció comenta r la pr·es •\u <; ia dc noves pu bli cucions !'11 e l camp d c lu Le<n·i¿r dc la música; aspc•·Le C'n el qual ben poqm•s cditOt"ials cntahuws i cspanyoll's tenen l'audàcia -a la nrllla d'her·oica- dc pr·oduir-ne, sabent que ser·il destinada a un p(rhlic minol"itari. Si l'interès per la pr·àctica de la mút.ica culta i l'assistència als c·oncer·ts és ja de per si un L(•n·cny p er u una elit d'afecrionals, què IH'm dl' dir· d"aquclls aspecte;, més abst r·actes del pensament, cstèt ic:s o tt-cnics de Iu música a la qual sols tenen accés cds estudiosos del tl'ma. Per· això, la pt·odu•·ció leor·icomusica l del nostre país no té, rmrlnunuhuncnt , cap sor·t·ichr en el mer ca t cciitor·ial; CSill'lll !lfJliiJSt, 8C I1S dubte, un fa ctor d'empohr·imcnt culturul dl' Iu nostr·a so1·ieLat francament ulannanl. Llr r·enexió musical hnu- E 56 J/6 ll r·ia de caminar par·aHela a la pràctica interpretativa, si pretenem evitar la devalua ció d 'aquesta darren1 ver s un pur es pectacl e buit de contingut artístic i baix de nivell intel·leclual. Per això, ens hem de felicita,· d'iniciatives com la del nou sege ll ed itorial (dea Música, que s'ha fet càrrec de la publicació en castellà del llibre El contrapunto en La composici6n de Felix Salzer i Cari Shachler en complü·-se ll·enla anys de la seva primer·a eclició anglesa(!). L'obra neix com a fruit de la pràctica docent que aquests dos professors van dur a te rm e al Mannes College of Music, centre decisiu en la difusió de l'anàlisi schenkerià als Eslats Units . No és a1·a e l moment d 'enLL·ar en d iscussions ao bre Ja validesa absoluta de les idees de H. SchenkcL· aplicades al contrapunt, l 'ha rmonia i l'anàlisi musical. Sempre hi ha hagut un ventall d'o- pllltons dive r·ses que van des d e ls d cfe uso 1·s act-rrims fins ttls detr·actors a ultn111ça. EJ cer·t, però, és que (com ha passa t també amb les idees d 'A rnold Schonber·g, ta mbé: urur fi gura polèmir:a i contr·over·Lida) ha esdev in gu t inqiiestionahlt' la và lua de les seves personalíssimes apot·Lucions, esse nt un punt dc rcfcr·ència universal en el llenguatge tècnic analític empr·a t avui dia arTeu d'Europa i els Estals Units. El contingut del llibre té qualítals r·rma t·cables: a hu nd osos ~>xem pies exLt·ets de la lit.eratur"a mus·ica l d es de Binchois a ScL"iabin, chtrcdal en l'exposició de les lleis bàsjques d e l co ntnrpunt (un contr·a ¡Hrnl "pur· i dur·", com s'acostuma u dir· 81"11), extwcicis acle•tuuts pcr·què l'es tudiant assi m ili pr·ogn~~:~s ivumt' lll .-ls co net~ptes teòr·ics, etc. i. Punls fchlcs? A I meu entend ec, els inher·entl> a l'enforanrent pecu- Üar de l'escolaschenl, na: sovint ob\'ia el dr. en favor dels gran.h eslruclurals, amb Ja, següent pèrdua de,~ de les dimensions rn.:. tíles (però no per¡ menys impol'tants) dc. nomen musical. De totes maner~. voldria perdt·e de 11 l 'objectiu que m'h81 mat a escriure aque,¡, ticJe: la seva faclibh tat com a llibre de¡. entre el material currila,. de l a LOGSE pu l'ensenyament del ter~ cic le d e grau nütjà, 1¡ tol just acabem d'eoli' enguany, i el grau 1c· rior que encara s"b1 co11fí gurar definitj, ment. L'exigència qu•. tim tots els p1·ofes~of\ donar un ensenyam•n> qualitat, amb fonam sòlids, en requerirà r cusablemenl una ada1 ció dels contingut;; 1t monia, contrapunt, an. i fo r·mes musical!.)>~·: el tem ps Iec li u dispo¡¡_ (dos cu r·sos acadèmi<· la duplicitat de nÏio (nivell d'assignatura tr ca l obligatòria i niT d'assignatura especial· tativa). Aquest bou p pòsit serà del Lot irrru zable si mantenim iol pendents )es divcrs6' cipünes com s'ba fct1r P la del 66 (quatre rur· d'har·monia, dos dn lra pu n L, un de fuga r de formes musical Caldrà, doncs, partirl nucli d e síntesi. a pa· del qual, les cliversrciplines es desen,·olc com branques ioter pendents. En aquest sentit.. l"t· can1ent que ens ofertl1 Salzer i Shachler pvl· d'allò més útil per ajti• a elaborar una estrat!: d'apr en entatge que tin; co m a eix principal contrapunt i com a l•r• qu es d'aquest orgaoi:: el contrapu nt en la ell posici6, o, dit segon• tenninologia crnpradar aquests autors, el coD~ punt perllongat. e Mif Plu·do • ' I I I I 2 CONCERTS a nauR 20,30 lc 21 h 21 b Auditori (Pol. ) Palau Aud itori \'rinte rthur 20,30 b C~IU Ramon Utill Aurutori (Pol. ) 22 h Pala u 2 U,30 h 21h Liceu Auditori 19 h Auditori (Pol.) 21 h Auditori 12,30 h Auditori (P ol.) 19 h Palau 19 h Amlilori 13 FIBUR 11 ,30 h Cotx:err!s Sants 17 h 14 FIBRIR 20,30 h LiCJeu Audil(u·i (Pol.) 22 h CMU J>e nynfor·t 20,30 h Audllor·i (Pol. ) 20,30 h 20,30 h 21 h Liceu Liceu AurliLori 21 h Audito ri (Pol. ) 1anauR 21 h Auditori 19 FIBUR L9 h Auditori 20,30 h Auditori (Pol.) 20,30 h l] h Liceu Auditori 1J,ao h L' AJiauça Po.blcuou 17 h 21 h Licr>u Auditori Wi.nl.c rthur 22 b 9RBRIR Quartet Takac~. Bcc' thoven, Bnrtó k. (Auditori XXI). T"ill FcUne r, piano. Budc, Bt•t'lho,en. (Euroconr t•rt). Angdikn Kirc h., chlugcr. m t•no•oprano. Hclmut De u tsch. pjano. )Jahle r, Strnu,.~, Korn¡zold, St·bubcrt. (Associació Franz Schubert). Qwntc t A~ . El¡:nr, Xo~takó' it,. Tbomas Allcn, baríton. Ofèlia Sala, ~oprauo. Roger Viguoles. piano. Ohersos autors ~ohn· h'xto>o clt• Goethe. (Auditori XXI). 10 FEBRIR 11 FIBUR 12FUUR IS FIBRIR 16ABUR 17ABUR 20 FIBUR 21 FIBUR Orquestl"a Simfòni<•n del Vnlli·~. O•·ft>t'i Cutnlà (patrocinat per Fundal'ió Caixa Pl'lwcl(•8). Cor dc• Ctunl11·a clcl Pala u <le la ~1t1sica Cat.alana (llllll'OI'Ïnut pt' l' Funchwi6 Ctúxu Catalunya) . Dir.: Salvador Broto ns. Txaiko\'~ki, fragments d 'òpera. (Capra]Jo, JUW invitndó. At¡tll'l!t t•onc:ct·t es I'C IJOtei.x els dies, 10, 11, 12, 13, 14, l !l, L6, J 7, 18, 19 i 20 dc febrer). Don Cnrlo, dc• Vc••·rli. Oil'.: .Jawqm•!! Oclnc·otc. English Cluunhc•· Orc•hosll·u. lt:whk J>erlmun, dirPclor solista. (lhc•·cmnN·u). AU'rcdo Armm·o, piano. Grmuulos, l{avel. Jonn Pale t i Laru Vidal, dno ci c viulon~el~. Uuni e•·•·, Unrtók, Kunuucr·. (Auclilor·i XXI). Orquestra S imfònit•a tlt• Ban•t'lomt i Nacional de Cnlalunya. Burhartt Heudrick!!, ~O¡trano. Oir.: Mnllltia8 Aesc hhadwr. Orques tra Barcdoun Siufouicllu. Lluïsa Domingo, arpa. )like l Piris, fl nula. Oir.: lo'ruuc.:~~ Llot~t-TUeras. Bo li art, Moza rt , Haycln. (Auditori XXI). Cobla Sani J onli-Ciula l dt• Bnrr•l'louu. Cor Jove de l'Orfeó Català (putrocinul 11cr Fumlurión Cof'n-Cola &paña). Josep Antou San cbez. tenora "oli~ln. OirH.: Con:xitu Garcia i Jordi León. Serra, R. Lnmolt' d(' Gri¡mon, llavurt, Oltra, Pujol, l\lorcra, Pérez Moyu. (Cohlu, Cor i Oausn ni Palau). Orr¡uc,¡tru S imfòuicu dc• Bm·<·Pionn i Nucionnl dc Catalunya. (Scgonu uudir•ió). Bwula !Uunici¡ml d c Burc<'lonn. Oir.: JoseJI l\lut. Pemle r, Maluurlo, Vllluk, Gofr(•. Don Cario, d t• Vt•nli. Dit·.: Jnccpws lldncolt•. Auu Vidovic, gu ilm·r·u. Un tlh , l'ug uuiui , S ulek, Ponc•e . (Audit.ot·i XXI). Duo Ntíñoz-Colomho, ¡1inuo u lJUnlt·r• mtmt~. Bt•nhms, Zot·ri, Rnkhmiminov. .Joam1u l\l'acGr·t•gtU', pi uuo. Cn~c·, Fuirt•lough, Butr,s, Wilson, O'Brie n , Grihhiu, Blalt'k, llnt'\•t•y, l'•·ull, Toovey, Sing h, Zoelrope. (Audiluri XXI). Recital Nutnlic Ot•ij~ay, su¡u·nuo. Uube u Lifschitz, piuno. Don Cario, dc Verdi. Oir.: J nctJ UCl! Oclncoh:. Orcpwstra Fcslivul tic Bndnpr•sl . Oir.: lvuu Fis her. S imfonia ruím. 6 de Mahlt•r. ( Pr·oM 1í~ir•n). Q ua rtet dc Gnilar•·es ell' Unrt•eloun. Oun•·le. Brouwe r , S trav in~ki, Buludu, Ero lt'~, Bofill, ltossinyol, Besses. (Avujm•Í>!ica . Orqurslrn SimRmicn dr• Burcclonn i Nal'io nal de Cutuhmya. Boris B elkin, violí. Oir. : Jnme~ d(• Pri e~l. Pndrós, Txruko"ski, Silielius. Orquestro Simfòniru el•• Bnrct•louu i Nncioual d t> Cutulunyu. (Segona audició). Glmlum lh~;¡an S h ul(nn (P anjub). .Mú~icn dà.ssicu i r eligiosa hindnstuní. (Audito•·i XX I). Dott Cr<rlo, de Vl'•·rli. Oir.: JnctJIII'I! Dl'l ucolc. Orquesh·a Simfòuicu d<' Bau·c·douu i Nncionul dc Catulunyu. (Tet·ccra audici ó). Ba udn Munil·ipnl d•· [hu•r•d nnu. Oir.: Josep Mul.. Por·tet·, Ft·tmcin, Lcmnon/Mc·Cu••tu<)y1 JIOSdo hlcs to•·cros, Mor·nlcdu, Corominas, Bnrro~o. Dou Cario, clt> V••rcli. Dir.: Ja•·qucs Delucott~. Olaf Biir, hurílon. Wolfrum ltic¡_ccr, J'iuno. Sc/noall('flgesong, de Schube rt. (As!.ul'indó Fr·nnz SdauJ,crl). 57 11 7 CONCERTS naua 20,30 h Auditori (Pol.) 23R8UR 20,30 h 21 h Liceu Palau 22 J;;;¡¡ Quartet Panocho. Martin Kasík, piano. Smétaua, Ovoník. (Autlitori XXI). Dou Cario, d e Verdi. Oir.: J acques Oelacote. Carnera tu Acudemica de Salzburg. Agustin Oumay, ~ Moznrt. (lbcrcnmern). _2_4__n ~.-U ~R ~----------2-0-,-3~0--h----~ü-.ce --u--------------~D~o~,=,~c~,~,r7to~,~d~ c ~~~e~r~d~i.~ O~ir-.-:~J-a-cqu --e-s-;O~e~la-c-o~t~e-.----------21 h Auditori (Pol.) 22 h 19 b ClfU Ramon Llull Auditori (Pol.) 20,30 h 21 h Liceu Auditori 19 h .P alau 19 h Auditori llb Auditori 11 ,30 h Cotxeres d e Sants 28 FIBUR 20,30 h 21 h Auditori Palau 29 FIBUR 20,30 h 21 h Auditori Palau I MARÇ 20 h Auditori Winterthur 20,30 lt Auditori 22 h CMU Penyafort 21 h Auditori 19 h Auditori 20,30 h llh Auditori (Pol.) Auditori ) 1,30 h L'Aliança Poblenou 17 h Liceu 18 b Palau 25 naua 26 FIBUR 27FI8UR ¡¡;¡ .... = = ~ 3 f:l' ~- 184 4MARÇ S MARÇ Solistes dc l'OBC. Quarte t Gnudí. Pardo, HoniS, Rodó (Avuimúsicn). Fcrnnndo Orfila, pinno. Schumann, Bach, Albéniz, GTanad(l., Trio Occ-itunin. XoHtakóvitx. Grup d e grallers. Josep Codi;¡ M. J e¡;ús Estil·lf•s, gra lles. Mnrçal Salvador, tabal. Cobla dt flabiol¡;. HtuíJ Flurc~, Jlul>iol. Sergi Gonzruez, llunborí. (Audito•·i XXI). Do11 Cario, d1! V!•t·di. Dir·.: J acques D elucote. Or·qnc!;tru Simflmil'u d o Bnr·celona i Nacional de Cotalumu, Abel Tomà~:~, violí. Arnuu Tomàs, violoncel. Laia Masra1111 ~ 1' ¡Jiuno. Oit·.: Junidti llir·oknm.i. Beethoven, Rakluuàuiuov. Cobl u Ln Pr·irwirml d c La Bisbal. Josep Gispert1 Jordi Moli; i Juumc Vilii, t1•no•·c:~ ~olistes. Oil·.: Fr·oncesc Cassú. Mornleda, Molinu, CnijtLI~, J ouqnim Se•..-u, Bou, Jo~ep Serrn, Garreta, Fort, Blanch Heynalt, Blay, Viladcsau. (Cobla, Cor i Oansnal PtLiuu). Ort¡ucstrn Simfònicu dc Barcelona i Nacional de Catalumt (Scgouu uutlició). · Orquesll•u Simfònicn dc Bar celonu i Nncional de Cata!UJJ)L (Terccru uudició). Baudu MunicipnJ de Burcelona. Dir.: Josep Mut. Portff. Fruncin, Lcnnon/McCnrtney, pasdobles toreros. 1\lorall'da, Corominu&, Bnrroso. Audras SchilT, piano. Bach. (Auditori XXI). Octet dt• Iu Filharmònica de Berlín.. Mozart, Schubert. (Euroconcert). T he Swingle Singcrs. Bach a capella. (Auditori XXI). Joaquín Acluícurro, piuno. Braluns, Schum::mn, Dehm·1· Ravel. (Critcriu m Musit•a). Montserrut Murtí, snru·uno. Jo~ep Bros, tenor. J\1arro Evun¡;elisti, J1inno. (Líricu de Barcelona BBV Privauza). Els Dcrvit xos Bulluclors cie Damasc. Ensemble AJ-Kindi. / Sheikh Hnmza, veu . (Auditori XXI). Q u 1u·tet d c t•·otn hou~:~ Medite•·rlllli. Purcell, Gersb~in, Mu11cíni. Orl(liCSll'll Simfònica de Bat•celoua i Nncional de Catalunya. Jonutlum Gilud, Jliuno. Dir.: Yutaka Sado. Rossini, Molnrl, Txuikovski. Orcr•cstt·n Simfònit~n de Bm·celonu i Nacional cie Catalanya. (Scgonn amlició ). Conjunt Kabul (Afganistan). Repertori afgà. (Auditori XXI). Orquestra Simfònica dc Barcelona i Nacional de Cataltm¡t (Te rceru uudició). Banda Municipul de Barcelona. Dir.: Josep l\1ut. Uol:f"'Lcón, Olt ra , Gréhol, Colú Grau, Camp, Raimon, Bonet, de b Serra , Montllor, Rossell, Llacb , Serrat. Recital Murin Gult>ghina, soprano. l vary llya, piano. GlinJ.a. Doruzctti, Bcllini, Rosshti. Orquestrn dc Cwuhrn Catalana. Montserrat Cervera, 1ioli. Oir.: J oan Plunics. Baguer, Sors, Mozart, Huyd11. (EJ, Oiw11engcs ui Pttlnu). Paper de M:tísica 58 JI8 5FI8UR 19 h 19 FIBUR 19 b Biblioteca Ptíblicn Mark Witbers, oi8J·irtct . Catalina Vila11u, d ansa. Albert Gumí. prcStJntuclor. (Con cOJ"tS Fnmilim·s Fundació "In Caixa"). _ C. Cultural Fundació Conjunt in ij lrnruentnl i coral infantil de l'Arc. Jorc~ "la Cuixa" Flil"nrt, l.luJ·íton. Alhcrt Romaní, clavicèmbal i dirccriÍI musicul. El mestre de nrrísic n de Telemann. (Conrerl• Fumilinrs Funtlncicí "In Caixn"). Wl)l. t r~-r. lauo - ~mya. nart, - 110)&. ort~~>. deb ~- ~ ' Caixa.,_, Fènedès ri oiL (Eb - Jordi ccdÓ ,ccrl! PATROCINADOR DEL COR DE L'ORFEÓ CATALÀ