Revista Musical Catalana. Núm. 188 Juny 2000
Editorial: Vocació i qualitat / PANORAMA Algunes claus per descobrir Bach (I). Joan Vives / Setanta-cinc anys del tancament de l'Orfeó Català. Jaume Llauradó i Joaquim Monclús / La Filharmònica de Viena, Amb Mehta, obrirà Palau 100. RRMC / Mikrokosmos: Cloenda de l'Any Clavé. Pere Artís / Glass i Nyman, protagonistes del Festival de Peralada. RRMC / Poc protagonisme de la música culta al Festival Grec d'enguany. Jaume Comellas / Creació de l'escola coral de l'Orfeó Català. Teresa Martínez / 15 anys del Concurs de Piano de Berga. RRMC / El pecat d'intel·lectualitzar Le nozze... Jaume Comellas / Bach en una lectura serena de Savall. F. Taverna-Bech / Excés d'entusiasme. F. Taverna-Bech / El Bach que podria ser. Lluís Trullén / Estimulants quintets de Frank i Brahms. Miquel Pardo / TEMA 25 anys de l'Associació Catalana de Compositors / Els atzarosos orígens de l'ACC. Josep M. Mestres Quadreny / Un present pessimista. Maria Gratacós / El futur necessita l'ACC. Agustí Charles Soler / MUSICALIA Mischa MAisky. El violoncel apassionat. Carme Martínez / Arturo Tamayo, Metropolis. Lluís Trullén / SCHERZANDO. Cesc / DISCOS / CONCERTS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
la Fundació Orfeó Català.Palau de la Música Catalana agraeix als seus Patrons, Membres d'Honor, Membres Protectors, Patrocinadors, Mecenes, Socis de l'Orfeó Català i Amics del Palau el seu suport i coJ.Iaboració durant la temporada 1999-2000 Membres d'Honor AGRUPACIÓ MÚTUA· AIGÜES DE BARCELONJ\ · AIRTEL MÓVIL, S.A. ·AJUNTAMENT DE lLEIDA· AUTOPISTAS C E.S.A. ·BANCO SANTANDER CENTRAL HISPANO· BASSAT, OGILVY & ¡\1ATHER · CAIXA CATALUNYA· CASINOS DE CATALUNYA · CATALUNYA RÀDIO, SRC ·CONSORCI DEL PALAU DE lA MÚSICA CATALANA· El CORTE INGLtS · EUROMADI · FERROVIAL AGROMA~ • FREIXENET • FUNDACIÓ PUIG • FUNDACIÓ WINTERTHUR · FUNDACIÓN RETEVISIÓN · fUNDACIÓN TABACAlERA • GAS NATURAL SOC, SA· GRUPO BAYER · GRUPO ZETA · lA VANGUARDIA · lOTERIA$ Y APUESTAS DEL ESTADO • OVIDEO TV· PIONEER ELECTRONICS • PORT DE BARCELONA· SIEMENS, S.A. ·TElEVISIÓ DE CATALUNYA SA · TRASMEDITERRANEA ·TVE-CATALUNYA · UNilAND CEMENlER~ Membres Protectors ACCOO. SA ·i\GEfRW. SA AIRIIT SA ·AIUI'.TA\IENTO'A.\\I'OSTA·AJU."'TM\fl'.'TOE MARTOREll AIUI'.'TMI!NT OESA'/TBOI OEUOBREGI\T ·AJUNTMIB\'TOEsmTJUSTDffi'!ll\· AJUNTMIENT OEVIIAOECANS · ;\Jlli\'TAME.-.'T DEL \V.S~ · AIU''TAMENT DEL PRAT DE UOBREGI\T · AlMRIIlL PROOESFAAMA · AI.ST0.\1 TRI\.'ISI'ORTE, SA · AlUCRJS9V(J •81\lSA · All.IANZ SEGUROS · AI'>OERStN CO....SULTL'IC · AON-Gll. & CARVAJAL· AA.\11\l'OO &\51· ART:CO I PRENSASI TAM Sl. •ASaNSORS J()ROÀ SA· ASfm'O · AJ.JTOCAAS JULIÀ, SA· A\'L"'IlS l'li~ AXAASSEGURA-.;CES IIA."'C 81l81..oV1ZCAVAARG!NTARIA · 8.\NESIO· 6ANKI'IME · 8AQUJ3ASSOOATS • OAA-.;ICESVAlENTII\E • 6ASf ·CAIXA DE GIRONA· CAIXA DE TERRASSA ·C\NO-.: I:SPA\\SA. CAI'RABO. SA · CASAS M. S L • CATAlANA OCODENT ·CATAlUNYA MÚSICA I REVISTA MUSICAL CATAlANA • CAVA SVMARROCA · OMENTS MOtiNS· ClARIA.'/T IBER!CA · CLOS-9, SA · COL.LEGI D'ENGINYERS DE CA.\~l'S CA.'W.S I PORTS· CATALUNYA· CO.\l\\ERCJAl UNION · CO\ISA, SA CO.'\OIS SUPERMERCATS· CONSORO ZONA FRANCA BARCII.O...~ CS&E, CONSULTORS O'I"FORMÀTlCAASSOCIATS ·SR. JOAN CURTO I MASSA,'\!\· OMt\1· DEUTSCHE llMK ·DIARI AVUI· SR CARLES DÍAZ I CÓMEZ ·DIPUTACIÓ DETARRAGON.~ • EL MUNDO DE CATAl Ur-.'YA · fR'CROS · E\iROPROjECT ·FAMÍLIA BARCElÓ BONA!>\· FRMUSC FEJ!NANOEZ I JOVAL· SR RAMON FERRER ICANELA · F.M.2 INSTAUX:lONS. SA. FIATC ASSEGURAM:ES · FIRA DE OAACEtONA · FLORISTERIAARRANZ, S.l. ·SRA MARIA FO:-IT DE CARUUA ·FOTO SISTEMA-QSS ·FUNDACIÓ ABAT OUBA • FUNDACIÓ BANC~ FUNDACIÓ 1'\JIGVERT · fUr-.CW:IÓN UNt2 ·GABINET URIBE ·GADE/ GRUPO DEASISTENOAYDCSENo W:Cl'RóNICO SJ. GLAXO WtLLCOME ·GREMI DE CO.'ISTRUGORS D'OBRES DE CATA1U~1A· GRUP PANRICO • GRUPO DRIICADOS. SA· G.P.O., SA· HYMSA I GRUPO EDITORIAL EDtPRESSE · IBERDROLA · INDO · INDRA ·JOIERIA 6AGUÉS · JP MORGI\N · KONIC AUDID\1Sl!A15 • LA S[[l'\ DE BARCELONA· LABORIITORIS DR. ECHEVARNE · LAllORATORIS INIBSA. SA· LATITU04 • LAUREN FILMS ·lUCENTTECHNOLOGIES ·SR. ALBERT MALLOFR~ · MAPFRE CATAllJ~lA MfNCOR, SA · METROVACESA ·MIQUEl ALIMENTACIÓ GRUP, SA. ·SR. HORAO MJRAS IGINER· MÓET & CHANDON ·MUSIN! · M.R.W. · NATUR SYSTEM. S.L · NISSAN MOTOR IBERICA SA· NOVARTIS · NOV(ll • OURAS YCO.'ITRATAS I.GUINOVART. SA ·OC~ i\SSEGURIINa5 ·ONDA RAMBLA· PANASONICTEOiNICS · PETIT PI.AlSIR 't'ILLA DIAGONAL'· PHILIPS· PRICEWA1 (RHOUSECOOf'(RS · PROSPERin' STANOARD INSURANCE GRÒUP · QUAOIS • RAfAELCASANOVA. SA · REIAl AUTO.\oiÒOIL CLUB CATALUNYA · RENFE · RENTAANllGUA · REVLON. S.!. RICAROO MOLINA, S.A. · SAMSUNG · SR. ROMAN SANAHUJA I PONS· SR. JOAN SANTAULÀRIA I SEGURA· SR. EMILI SARRION I AVINENT· SASI· SEVIPRO I SERVEIS DE VIGILÀNCIA IPROTECCIÓ, S..l. • SR. JOSEP SINGLA lllARCCLÓ • S.GAE I fUNDACIÓ AUTOR· SILVERSEA CRUISES ·SOCIETAT D'APARCAMENTSDE IIARCfLONA (SABA)· SONY ESPAÑA. SA · STAff E>VIPRESARIAL· SR. OSCAR TUSQUETS BLANC'\· VIATGES llAIXAS, SA· ZANFONJA. S.L DISCOGRAFICA Patrocinadors BANCAlXA • BAN(S'fO • CONDIS SUPERMERCATS · CONGELATS LA SIRENA · FERROVIAL AGROMAN • FUNDACIÓ AGRUPACIÓ MÚTUA · FUNDACIÓ ú\IXA CATALUNYA· FUNDACIÓ CAIXA PCNEOtS • FUNDACIÓ ' LA CAIXA' · FUNDACIÓN COCA-COLA ESPAÑNCOBFGr\, S.A. • FUNOACIÓN TELEFÓNiú\ · FUNDACIÓN UNI2 · NESTLÉ ESPA.\IA S.A. · LOTERIAS Y APUESTAS DEL ESTADO • REVLON S.l. "Un Palau per al segle XXI" Mecenes AGROUMEN • t\GRUPACIÓ MÚTUA· AIRTEL MÓVJL, S.A. • BASSAl OGILVY & MATHER ·CAIXA CATALUNYA ·CATALUNYA RÀDIO, SRG • COL·LEGI D'ENGINYERS CAMINS, CANALS I PORTS-CATAlUNYA · CONSORCI DE lA ZONA FRANCA DE BARCELONA· CONSORCI DEL PALAU DE lA MÚSICA UTAI.-1.\~· El CORTE 11\GllS • EMTE · EUROPROJEG • FERROVIAl AGROMAN · FREIXENET· FUNDACIÓ 'lA CAIXA" · FUNDACIÓ BANC SABADELl • FUNDACIÓ BERTAA.\ • FUNDACIÓ CASTEll DE PERALADA · FUNDACIÓ PRIVADA MIARNAU · FUNDACIÓ PUIG • FUNDACIÓ WINTERTHUR • FUNDACJÓN TABACALERA • GAS NATURAl. 50G SA· CRU PO ZETA • lA VANGUARDIA ·MEDIA PLANNING, S.A. • 0CAS0 ASSEGURANCES • OVIDEO TV • PlOMER ElECTRONICS · PORT DE BARaLONA ·TElEVISIÓ DE CATALUNYA, S.A • UNILAND CEMENTERA Patrocinadors ACCESO. S.A. • ACEfRlD. SA. AIRAT. SA ·AJUNTAMENT DE VIIJWECA.-.s • Al"DERSEr-. CONSULTING. SA • AAA~NO BASI ·ASCENSOR ES JORDÀ, S.A. ·AUTOPISTA PAU CAS.-\LS BIMBO. SA CAIXA Df GIRONA· CANON ESPAÑA. SA· SR. JOSEP CASAS I SALVADó ·COr-OIS SUPERMfRCATS ·SR. JOAN CURTO I MASSANA ·SR. JOSEP OAi"IEL I SRA. LLUISA FORN OS SR. CARLES DÍAZ I GÓMEZ· FAMÍLIA BARCELÓ SONADA· SR. FRANCESC FERNANOEZ I JOVAL· fiAlC ASSEGURANCES. FIRI\ DE 6ARCELONI\ • FUNDACIÓ ABAT OLIBA · FUNDACIÓ PUIGVERT • GI\BINET URIBE • G.P.O., SA · GRfMI DE CONSTRUGORS D'OBRES OC CATAI.UNVA . SR. MIQUEL HORTA AlCARAZ ·JOIERIA MCUES KONIC AUDIOVISUALS · LA SEDA DE BARCELONA· LABORIITORIS OR. ECHEVARNE • LABORI\TORIS INIBSA, S.A . MAPFR( CATALUNYA . MERCK FARMA y QUIMfCA. S..-\ · MIQUEL ALIMENTACIÓ CRUP, SA • SR. HORACI MlRAS I GINER · MOtr & CHANDON · NOVARTIS · ONDA RAMBLA · I'AREJA & ASSOCIATS ADVOCATS, S.l. • PETIT PLAISIR 'l'ILLA DIAGONAL'· PRICEWATERHOUSECOOPERS · PROINOSA ·SR. JOAN RIBALTA I ACUILCRA ·SR. MARIO ROM[-() GARCÍA . SR1\, LORETO RUMEU DE DEl~ SR. JOAN SANTAULÀRIA ISEGURII· SASl· SASTRE I·IERMANOS, SA. · SEVIPRO I SERVEIS DE VlGILÀNOA I PROTrCOÓ. SA ·SOCIETAT O'APARCAMJ!NTS DE BARCELONA (SAil.-\1 · S0NY ESPAÑA, SA· TURISME DE OAACELONA ·SR. OSCAR TUSQUETS BLANCA · VIATCES BAIXAS, S. A. Socis de l'Orfeó Català i Amics del Palau La fundació Orfeó Cnralà-l'illau de la Música Calalana agraeix de lormn especial les 3port~ciOM duis Sods dc l'Orfeó Catalj i dels Amics dêl l'alau. cxpre<sló (l'un fort arrelament a I'Enlit;.lt i d'una esUmad6 profund,, ü tol el c¡u~ signifiquen la música i 1.1 cuhura. /..\1'> /o~~~~fll'.\~:,:0. l'li ll " "1/ '·' I !188 ~atal11nyà músiea SUMARI revista musical catalana EDITORIAL 3A ÈPOCA ANY XVII :1: y [ 1111 ,·11 Etliturial: Fèlix Millet ": . 1t.,, 1¡• Montserrat Albet, Josep M. Bricall, Josep M. Busque~s, Josep Caminal, Salvador Cardus, Jordi Casas, Joan M. Cl~vaguera, Gregori Estrada, Gabnel Ferrer, Joaquim Garrigosa, Joan Juinjoon, Carles Guinovart, Ter~sa Lloret Joan Matabosch, Xav1er Mo~tsalvatge, Jordi Montull, Ramon Muntaner, Ramon Pla i Jordi Rueda. ..ó e2 o n.~ H XMI•Mftta . 1 ~ Consell tlt• llin•tTicí: Pere Artís lr•litor). Pere Burés (t'tHin limll'i tí ami• Catalnnva .\lúsit·a ). Jaume :omellas (liirl'nió j... ,·iudístil'a) i Lluís Millet (din·•·•·i•'• mu,it·al) \laqul'lat·il•: F.S . ~t'ITt'laria .¡., Ht•dm·•·ic'•: Teresa Martínez .: ~ -..-. l'nhli··itat: Prensasi Tam, S .L. Pg. de Sant Joan, 25, 3r 2a Tel. : 93 245 21 1 1 l'n·impn•,,ic't: Ormograf, S.A. lmpn•ssití: Agpograf llistrihul'i<'l: Distribarna, S.A. llipl1sit lt'¡:al: 8-34.432/83 ISSi\: 1136-7458 Co/·laborc•ll <'11 w¡m•st lltÍIII!'ro: PERE ARTÍS, AGUSTÍ CHARLES SOLER, CESC, JAUME COMEUAS, JULl GRANDIA, MARIA GRATACÓS, JAUME LLAURADÓ, CARME MARTÍNEZ, TERESA MARTÍNEZ, llfP M. MESTRES QUADRENY, JOAQUÍM >NCLÚS, MIQUEL PAR DO, MONTSERRAT llUIG, fRANCESC TAVERNA-BECH, LLUÍS TRULLÉN i JOAN VIVES. DINct.tt 111• 1.. f•,...d•• de t'Ort.e~ TEMA CATALUNYA MÚSICA REVISTA MUSICAL C.ATAL.A NA Sant Fnmt·,.,,. tlt· Paula. :! OlltlH:l B.\ HCEI.!f\ .\ l'H.: 1J:I :!1J.i 7:! IlO Fa,: 1J:l :!•J:; 7:! I O \vww.palaumusica.org E-mall: revlsta@palaumusica.org Els articles publicats a "Catalunya . ~"'Ka/Revista Musical Catalana" expressen només l'opinió dels seus autors. C olalonya Música/Revista Musical Catalana" no mantindrà correspondència amb els . . autors d'originals no encarregats d ',enviats espontàniament a la Redacció. ' es reproduccions autoritzades, VEGAP, Barcelona 2000. MUSI CALIA SCHERZANDO DISCOS Portada: Ainhoa Arteta. ' E: tO Vocació i qucrlitot Alg unes clau.s per descobrir Bach (I ) per Joan Vives PANORAMA ,\ IÍ.II. / Hil. ) IJ.V )' 201111 •o •• •• • •• •• •• •• •• •• •• •• v /1) oí CONCERTS S c•tanlll-cinc nnys del tancament d e l'Orfeó Català pe r Jaume Llau radó i Joaquim Monclús La Pilltnrm&nicu dc Viena, amb MehLa, o/Jrirà Palau 100 per RRMC Milcrolwsmos: Clo~ndo d1~ l'Any Clavé per Pere Artls Cluss i Nymatr, protugonist e.~ del F estival de Pcrnlado per RRMC Poc ¡>rou~gcmi.<tne de lo música culla al Festival Croc d'er'B"m•y per J.C.C. Creació de l'escola coral dc l'Orfeó Català pe r Teresa Martínez 15 anys del Concurs de Piano d e Berga per RRMC El peclll d 'intcl·lectualit:ar Le noz:w ... per J. Comellas Buch Pn una lecwra serena de Savall pe r F.T.-B. E:rcé.~ d'ent.usia.sme ...., ""' ¡;;:;- ... g ....... 53 = ;;::;· ""'' = 188 ...= _, ¡¡;:;· ¡;;:;53 = """ ~f Si ¡;;:;- per F. T.-B. E//Jnc/1 que podria ser pe r Lluls Trullé n ~ Estimulants quint et-s de Franck i /Jralllrnl perM.P. 25 anys dP l'A ssociació Catalana d e Cnm(Jositors E ls at:arosos or(ge1U de l'A CC per Josep M. Mestres Quadreny Un present pessim ist a pe r Moria Gratacós El f utur ncce.uita l'A CC per Agusti Chorles Saler Mischa Maisky. El violoncel apassionat per Carme Mortine:z: ;lrlllro 7'amayo, MctropoHs per Lluís Trullé n per Cesc 3 30.3 PAL~ U) 10_9./ X TEMPORADA 2000/2001 WIENER PHILHARMONIKER ZUBIN MEHTA DEUTSCHEN OPER BERLIN CHRISTIAN THIELEMANN HELSINKI PHILHARMONIC ORCHESTRA LEIF SEGERSTAM VADIM REPIN MINNESOTA ORCHESTRA DIMITRI BASHKIROV ALÍCIA DE LARROCHA NEW YORK PHILHARMONIC KURT MASUR DEUTSCHE KAMERPHILHARMONIE BREMEN DANIEL HARDING NDR-SYMPHONY ORCHESTRA HAMBURG PHILHARMONIA ORCHESTRA ANDRAS SCHIFF AINHOA ARTETA so r cc re m lll e~ m m tt tr Preus d'abonament a 16 concerts: de 47.340 ptes a 180.270 ptes. Preus de localitats: a partir de 1.300 ptes. Venda d'abonaments: del 7 al 2 1 de juny Venda de localitats: a partir del 28 de juny Informació i venda: Palau de la Música Catalana. Tel. 93 295 72 00 PATROCINA /.~n.•c~ '\_PA~~~.V L./ '\_USJr/ ORPEÓ CATAL,\ DfA Amb el suport de CONSORCI DEL PALAU DE LA MÚSICA CATAlANA er er p. la aJ EDITORIAL \.-\0..,..~ ,'?J f1J .~ o"P t;;J.'<:;.t§,:~·~ • ::--r· • :{··~ ens dubte, un dels valors del cant coral tradicion <.· 1:~;,-:, ~"' en el seu caràcter vocacional, que sovint li confer~fi.o una dimensió comunicativa particular, mentre, almenys, assoleixi un nivell plausible de correcció musical. I si, per això, el cant coral no hauria de tenir un caràcter essencialment competitiu, no és menys cert que -a banda dels cors cp.1e, per mèrits propis, han assolit una situació sobresortint- les circumstàncies històriques han fet recaure sobre alguns cors una representativitat singular, p er la qual cosa hom n'espera, tàcitament, una potencialitat artística superior. Per la seva part, l'Orfeó Català ha donat una resposta a aquest repte amb la creació d'una ambiciosa escola coral, inèdita al país, d'aplicació progressiva i dotada dels mitjans adients, que quedarà plenament establerta a principis del curs 2006-07, extensiva a una formació musical i vocal específica que, tot partint dels in188 cantaifants, ha d'incidir fins als futurs res del cor gran. D'aquesta manera es vol aconseguir un estil col·lectiu uniforme i potenciar eficaçment el nivell d'un cor que, tot mantenint el seu estatus vocacional, assoleixi una flexibilitat i una qualitat virtualment professionals. Els detalls d' aquesta iniciativa són descrits més minuciosament en aquest número de la nostra Revista. Amb aquesta iniciativa, l'Orfeó Català aposta decididament pel futur, precisament per tal d' estar a l'altura de la seva pròpia i il·lustre tradició, sobre la qual no cal insistir. Potser no és casual el fet que aquest replanteja1nent de les seves estructures de formació sigui paraHel a l'inici de la segona fase de les obres d'ampliació del Palau, que ha de fer possible afrontar el nou segle amb tot l'esplendor arquitectònic i amb la màxima adequació funcional, pel que fa a les prestacions de la nostra sala de concerts, que és, alhora -com se sapla seu de l'Orfeó. En summa, dues realitats - l'Orfeó i el Palau- que algunes vegades s'ha pretès dissociar -i, fins i tot, enfronar-, però 5 que, de fet, configuren dues cares d'una mateixa moneda. lli;. Vocació i qualitat .10.5 PANORAMA Algunes claus per descobrir Bach (I) Parlar de Bach sempre resulta complex, potser pel fet que cadascuna de les seves obres està imbuïda de quantitat de referents vinculats amb diverses disciplines, sovint extramusicals, com la religió i la mística, la filosofia, el racionalisme, la retòrica ... Per JOAN VIVES B 188 6 306 ach és un co mp ositor molt complrt i, per tant, complex, per·ò per sobre d e qua lse,·ol altra consid eració. la seYa música és extraordinària, una mena de miracle que ha esdevingu t referència per a lots els músics i mE>Iòmans de la posterilat. Zelte1· (1827) d eia que Bach ha via estai "una manifestació de Dé u , clcu·a pe rò inexplicable ... " Segurament Bach, tàcita men t, s'ha co n ve r tit e n r l més indiscutible d els gra ns clàssics, i és per això que eu un any qu e ens o:fer·eix una excusa tan esp ecial com la de comm emorar el 250 aniver·sat·i d e la seva mort, cr eiem Í-nteressan t d'aprofitar per d escobrir-lo si encua no n'heu tingut l'oportunitat o potser de r etr o bar-lo s i l'atzar del temps us n'ha pogu t dista nciar. El recon·egut que us proposem l'hem dividit en dues gr·ans p arts. La p r·imera comença pet· un necessa ri repàs de la traj ec tòria vital del co mpos itor, necessària per conèixer els ci1n ·ecs que va ocupar i les obligacions que d 'aquests es dt>spr·enien. Despr~s lti hem afegit unes br·cus notes sob re el context r eligiós i d e pensament a mb la posició quE> hi p1·en Bach. També una p etita reJ1exi6 sobt·c r etòrica i figur·ntivismc, una constant de tota la músi.cn de Bach, de les més inter·essunts pu desco brir i alho t·a potse r de l es me n ys evid e n ts . També unes Jlotes sobre la mítica eelació de Bach amb l'aleshores •·ecent cn·aLfortepicmo. J en la sego- na part us proposem un recorTegrtt per 21 obres o t·~.>ruJls (múltip le de 3, segrtint l'afició numer·oJògica de Ba ch ) qu e, aco mpanyats p er unes r essenyes discogr:àfiques, indiscutiblement ens per·metran de descobrir-ne el més essencia l. .. , la seva música. Etapes i viatges Malgrat q ue Bach va tr·eballa r· a cintats diferents ocu pant càrrecs musicals diversos, mai no va viatjar fora d e terres alemanyes. És obvi que aquests cànecs, com ja hem dit, van tenir una relació directa amb el tipus d·obres que va anar compon e nt. D'aq uí l a importància d'a nar ressegttint aq uestes etapes. Eísenach {1685-1 695), ciutal on va néi.x.e r Johann Sebaslian Bach, el petit de 8 germans. Va ser el dia 21 de març de 1685. Curiosamenl , aquesta havia estat també la ciutat on ha via n ascut Mar·tí L ute r· (1483-1546). Bach va ser· un estudiant brillant~ però les circumstàncies fa miliars no van ser fàcils: la seva mare mor el 1694 i el seu pare ell 695. Ohrdruf (1695-1700), petita població al camp on, despr·és d e la mort del seu par e, anirà a vim·e amb el germà gran, amb el qual estudiarà orgue. Sembla que la manca de plaça al Lyceum, potser per majoria d'edat, va pt·opiciar la seva anada a ... Lüneburg (1700-1703). Bach va arribar-hi el 3 d'abri l i es va incorporar a l cor de l'esglés ia de Sant ~liquel. Despt·és serà ins tru mentista, en canviar Ja veu. La srva preocupació per aconseguir una feina estable p odria se1· la causa de no haver estudiat a Ja Universitat d e Lünebtrrg, tal com potser hauria desitjat. En a quests anys va entrar en con tacte am b l'orqu estra cle músics francesos d e l duc ri c francòfil d e Celle. Ja aJ final es va presentar a oposició per a organista de San gerhausen. Malgra t que va grtanyar el duc dr Weissenfels, va col-locar-Jti un protegit. Al acabuà treballant de lacai a mat·. lfleimar (març a juliol de Contractat com a lacai •uc:..um:.... ció genè rica d el personaJ de vei) d el duc J ohann Emst, que hi va exer cir p •u~:•uarm~nt d 'organista. A rnstadt (juliol de l703·juov 1707). Accepta el càrrec · ta de la Neukirche. L'ot¡;ue era cent construït. Durant aque~taetJ. pa fat·à el cèlebre viatge a Lübeck l'octubre d e 1705 (on es quedari pel gener de 1706). Despréo de ftt a peu el s gaireb é 400 km dt distància, s'hi va estar -l me!•·· aprofitats per estudiar amb el~ organista Dietrich BtLxtehude, frl que havia d 'ajudar-lo a consotidu la seva tècnica interpretatiu. Bach havia demanat un permí; ~ a quatre setmanes. La durada tl· cessiva d el viatge va ser la cau•a d e l'amonestació que havia de propiciar la seva marxa cap a... Mülhausen (iuny de l707.jun¡ de 1708). Bach hi ocuparà el càr· r ec d ~organis ta titttlat· de l'església d e Sa nt Blasitts, arran de la morl del seu antecessm·. El17 d'ociUhrt es casa amb la seva cosina Maria Barbara (1684-1719), amb qui h.l· via d e tenir 7 fills, dels qua~ 18ft sobr eviure 4. D'aquest període da· ten les primeres composicions con· ser vad es, i tamb é f evidència dtb seus primer s alumnes. Les reb· cions amb el Consell Municip~ sempre van ser bones. Fins i Iol 11 supervisar la construcció del nO'J orgue. Els p1·oble1nes vau ' emr amb la con are uació majoritària· "' i "'per tant desrt¡o;t .. ment pie tista d'un culte més auster i menys rrcarregat musicalment. EI juny dt 1708 Bach va poder impressionar eJ du c Wilhelm Ernst de Weimar (ge rm à d el ja esmentat Johann Ernst) a m]J la seva manera de 1 ~~' cat·. L'ar·istòcrata li va oferir 11118 p laça a la seva cort. lfle imar (1708-1717). Bach 18 exer·ci r com a orgarústa i fins i llli va di1·i gir l'orquestra de la cort. ra r;1 E. dc att te Ba de Kl ro ¡m el m¡ fat m1 de ha ca ba ar Dit an mi I:e un qu mt qu mi I(U aq in! ta1 ha ju ~laria ~i¡¡,. !S \lli Ieda· ! COD- Jdd: reb· eiptl tol \J lnoe ¡•enir ~ria· ~~ Jonar ~imar baDJI !e to- :una ~h 18 ito! cort. D'aquests anys daten la majot·ia d'obres per a orgue, i ta mbé la sera amistat amb Telemann (que Ya r;de\·enir padrí de Cari Philippe E. Bach) i amb el violinista Pisendel. entre d'altres. Sembla que el ;ou era bo, però les difer è nc ies amb el duc Wilhelm van anar- creixent en els (Jitims an ys, fins que Bach es va prcsental' p er al càrrec de Kapellmeistet· d el pdocep de Kothen sense autor·it.zació. El duc, en sa.ber-ho, va ord enar· I ( U C l'empresonessin. En sol'lir de la presó, el 2 de descmbt·e d e 1717 Bach marxa cap a Kotben a mu la seva família. Kiitlren (desem br e d c 1 717maig de 1723) era la ci u tat 1·esidencial del petit p r·in cipal d 'Anhah-Kiithen. on pred ominava la fe rah,inista. Ba ch va r e bt·e-hi un habitatge dc ser vei al mateix palau arran del seu cà rrec d e Kapellmeister. Fins al 172 1 la relac ió amb el príncep Leopold , 9 anys més jove, va ser ex traordinària. !:orquestr·a estava rormada p e r· una vin tena de mú s ics me ntre que I'orgue de la ca pella 'estava en molt rnal estat. No he m ll'obJidar q~e la música tenia un paper molt mJnso en les CC I'Ím òn ies lilúrgi<[ues calvinistes. Ba ch va p assa r.· ~<1uests anys component mú siea lnslrurnental. En lol'nar· d ' una C'SIada a les aigües lenn uls dt> Carls~~a~ B<:ompanyan t el pl'Ínre p , e l JUtol de 17 19 va tr·o bal' J\llar·ia . Bàrbara morta i enten-ada. El novembre de 1720 Bach v a anar a Hamburg, on va poder tocar dava nt d e l'organista d e 9 7 anys J ohann Adam R e incken. e l qual d esprés de sentir-lo impt·oyisar més de mitja hora sobre un coral li va dir: "Creia que aquest art ja era mort, p er ò veig que encara viu en vostè ..." E l 1721 el príncep es va casar amb una cosina i el 3 d e d esembre del mateix an y, Bach es casava amb A nna Magdalena Wilcke (1701-1760), amb la qual havia de t enir 13 fills, dels quals van sobreviure 6. La relació entre Bach i el príncep es va començar a di stanciar. La mort de Johann Ku h nau el juny de 1722 deixa vacant la plaça de Kantor de Sa nt Tomàs d e L eipzig. Bach s'hi va pt·esentar. Els escollits pel con seJJ municipal v an ser primer G. Ph. Tel e mann i després Graupner, però l'augment de sou eu els càr·r ecs d 'origen els va fer renunciar· aJ de Leipzig. El conseller Platz va afir·mar: "ja que 110 podem tenir els bons, en s hem de conformar amb els m ediocres ..." El càrrec finalment va ser p er a Bach. A L eipzig (maig de 1723-juliol d e 1750) Bach ocuparà el càrrec d e Kantor d e quatre esgl és ies, principahnent les de Sant Tomàs i de Sant Miquel. En aquells primers anys B ach es va dedicar: a la composició massiva dc cantates, tot arribant a comple tar-ne 5 eieles anuals sencers, és a d.ir, un toLa] d e 300, de les quals conservem unes 190. A partir del1729 fiDs al 1740, amb alguna intermitència, va ocupar també el càrrec dc dir ector d el Collegium l\Ius.icum, que era una a ssociació voluntària de mús ics professionals i estudiants univer sita ris que havia fundat Tel emann rany 1702. Els primers anys es va abocar plenament a la co;nposició de la música pr·òpia del seu cànec de Kantor i en càrrecs sempre amb caràcter sacre: cantates, passions, motets ... P e t·ò les constants pugnes en drfensa de la seva música i les seves pr·enogatives professionals amb el consell segurament el van induir a busca r· en la direcció del Co]Jeg.ium Musicum un r eü .-esc. El repertori qt.u:• interpretaven estava formal p er· t·epertori nou, la r evisió i r·ei.nstrume ntació d 'ohr es orquestrals t>Scrites durant els anys de Ki>then i la mús ica d 'altres autor s d el moment, sobretot dc Dt·csd en (Hasse. Benda, ·weiss, Graun, Zelenka, el seu cosí J ohann Ludwig B ach... ). ~\qu ell s a11ys li \ a n proporcionar algu nes satisfaccions. com ara alguns \'iatges professionals per a la r·evisió d'ot·gues o algunes ,;sites a les corts de Kothen, Weissetúels o mo lt es p ecia lme nt el '' iatge que l'estiu dt'l 1747 va fer a Potsdam, pCI' visi tat· el seu fill C. Ph. E. Bach , que t•·eballava a l servei de Frerlet·ic el G r·un d e Prússia. E l rnatC'ix mon ut·ca, d esprés t.le rebre'! en pel'SOlla, el va convidar a com p artir una vetll ada musical plegats en què Bach va haver d 'únpr·ovisa r· a partir· d 'un tema proposa t p el mo nat·ca. Mesos d espr·és, aquell tr ma r·egi es va convertir en la base de l'Ofrena musical. Despr·és de per dre la vista en el decut·s de dues d elicad es operacions amb el doctot· anglès Taylor, Bad1 va morir d·u na apoplexia a Leipzig el 28 d e j uliol d e 1750. Ortodòxia luterana, pietisme i racionalisme Com ja hem pogut veLu·e, la vida de Barh es va d esenvolupar íntegrament a Ale man ya i molt espec ia lm e nt a Saxò nia , on el lutel'anisml' er a la r eligió imperan t. Ell sempre es va mostrar com un htl e1·à convençut i practicant, però en aq ueUs temps l'E sglésia de Luter havia vist sot·gir el corrent anomenat "pietista", teor·itzat per Spen e r e n e l llibt·e Pia D es ide ria (1675 ). Un corrent pat·aHel al jansc ni~>m e fr·an cès o al puritanisme anglès. Com es d esprèn del seu JH'Op i n om, va ser un co rrent pieLÓb ad t·cçat a una '-ida 1·eligiosa p c i'SOn a l, individ ualista, que va dercnsat· una inter pretació gait·eb é mística de la fe i de les Escripture~. En rJ terreny d e les arts, i en pai'Liculat· de la música, subscri via un punt d e vista purità que sempt·e va considerar· l'ús d'à ries i r ecitatius l'Om a impropis pet· al culte c ri s ti à p e l seu caràc ter operístic, i que en canvi buscava la r·estl'irl'i6 de la música litúrgica a la ca nç6 co l·lecti va, aleshores rep resC"ntada p els anomen ats cot·als, vet·i ta hle paradigma d e cant del l88 7 .107 188 8 308 poble dc l'Església luterana, tant l'ortodoxa com la pietista. Bach va prendre contacte amb el pietisme a Ohrdruf cll694. L'escola on ell va estud iar· era de la branca or·todoxa, però a la ciutat hi ha' ia un d els corren ts pietistes més radicals d el moment. P osteriorment, a ~ lülh a u se n , el pastor de l'església de Sant Blasius et·a el pietis ta J. A. Ft·ohne, amb qui Bach va ten ir nombrosos problemes. Curiosament, el pastor d e l'altra església, la de Santa Mada, G. Ei lnHtr cra or·torlo.¡c Finalment, sembla que u Leipzig alguns dels pr·oblemes de Bach podien venir del fet que l'alcalde Platz també va ser un pietista declarat. Quina va ser la posició de Bach? Està clar que ell coneixia p erfectamertt les bases d el pietisme. Sabem que a casa seva tenia alguns llibres d e teòlegs d'aquest corrent (Sp ener, etc.), i en algunes ocasions ,-a fer set·vir textos per a la seva música que són sus<-eptibles de reflectir la influència pietista, però res ulta iu congt·uent d'imaginar un compositor· de les cnacted stiques de Bach formant part d 'un corrent de pensament que en molts indrets era positivament antagònic cap a la música, mentre que l'ortodòxia s'hi mostt·ava obcr·tament a favor. Sembla imposar·-se l'evidència d'una actitt1d eclèctica de Bach cJjns de l'ortodòxia, interessat tant per conèixer· els el ife r en Ls co nen ts però sense pre·n dre part activa en cap ... , fins i tol el "racionalisme" creixent d'origen francès, amb Voltaire i la seva concepció "d eis ta" (creur·e en Déu pet·ò no en les seves expt·ess ion s terrenals com la l\1are de Déu o J esucrist) al capdava nt, i que e n el ten·eny sact·e a Alemanya consider·aven que calia s ubstituir r anac r ònic coral per una música més actual alhora que simple i compt·ensible. En la impla n tació d'aquests nous corrents il·lus trat s i e l seu gust completamen t antònim a l contrapunt, trobarem el p er q uè la música del "vell Ba ch " va set· sovint considerada anacrònica i passa da dc moda. Malgrat lot, Bach va pertànyer des d el 1 7<~7 a Pa n omenada Societa t NiL:Gler d e Lcipzig, mat·cadament racionalista i fi lantròpica, dins la qual va haver· d e ()resentar una obra p e r any, co m ara l'Ofrena La casa nadiua de Bach a Eisenach musical o L'a rt de la fuga, obt·es cimeres del Bach racionalista. Retòrica i música figurativa Sens dubte els elements musicals que podem d escriut·e sota el capítol estètic d e la r etòrica s'inclouen entre els més fasci nado r·s de tot el llegat bachià. D'una banda, sabem que la re tòr·ica for·nu¡va part de la formació d e l'època , i de l'altra també és cert que el lïglll·acionisme r etòric en música no er a cap noveta t i que ja els compositors dels segles XV i sobreto t XVT n'havien fet ús. Er·a com una mena de tradició gremial fJu e, especialment els compositors de música s~• ­ cr a, anaven assumint en la mcsut·a que aprenien l'ofi ci. E l co neixement d 'aques tes fi gures ens permet u na co mp•·eusió molt més aprofundida tant del se ntit del missatge p er mitjà d e la mús ica, com si la música esdevingu és visual. Malgrat que alguns especialis tes han remat·cat que pol haver· estat exagerada la r ecerca d c figur·acions en l'obra de Bach, fins a l'extrem de trobar-nc més d e lf's previstes pel compositor, el cer·t és que pol r esultar molt interessant dc remarc ar-ne algunes dc Ics més usuals (esmentades pel musicòleg H. H . Uuger): - Apoope: )a no ten ninació d' un pensament o fra se musical. - Aposiopesi: $ilen ci en el discurs, pausa. - Exclamatio: clam, exclamació en consonàncies si és p laent o en dissonàncies si és dolorosa. - Gradatio (clím ax): e levació p r ogressiva; musicalment, elrvao! p er exemple d e d ues veus en rh mateixos intervals. - Parrhesia: ex-pressió alre~idt mu sicalment, dissooàncieo atm~ des que es produeixen en el de,r¡¡. volupament lineal de les ''euo. - Pathopoeia: una figura qt• accentua el dolor i Ja ira; mu:inlmen t , introducció de semilo" harmònicament estranys per dr-pertar emocions. - Polyptoton: ambigüitat; mu,¡. calmenL, repelició d'un segment dt la melodia en cJjferents tessilllfr.l vocals. Bach i el fortepiano A part de ser reconegut scmpl1' com un extraordinari intèrprtl d' ins truments de tecla, és a dir. ela vecí i or¡,'lre, en moltes ocasiOR· era demanada la presència de J~ hanu Sebastian Bach com a e.;-prrl pa1·ticularment en orgues. El>~u, consells eren savis i estimats. ftn·l tot en moltes ocasions ha'ia am bat a col·labor ar directamenl fl tasques de reparació i restaurar~ d 'orgues vells o en mal estat. Al final de la seva vida, duraà la seva visita a Potsdarn ell i4í. 11 conèixer el nou fortepiano. en ull! models construïts per Gottfrie4 Silhermann. A més, va propo'll alhruns can vis en el mecanist~C ljll! el mateix constructor va ar11ban acceptar·. F ins i tol es conserva ri r·ebu t amb Bach de Jnitjancer.tll la vc1~da d ' un fortepiano Sil~lrr: mao a P olònia al comte Brallltzki que porta la d~ta del6 de maigdt 1749. Malgrat Lot, ell mai 110 ra~·· criure cap obra pensant en aquril nou instrument. Sl P' er IR m Pt Ml J m1 Ut di ta. tu fa al ra d'¡ re ~ CI rL PI Pl m hi m d( se CI lli d< se er IJ¡ eo r~ Setanta-cinc anys del tancament de l'Orfeó Català El dia 14 de juny fa se!on!a-cinc anrs que el governador civi de Barcelona Joaquín Milans del Bo~ch, per ordre directa del dictador Miguel Primo de Rivera, clausurava l'Orfeó Cata là i els seus locals, amb l'emblemàtic Pelau de la Música Cotalona, argumentant unes suposades declaracions políti ques que aquesta entitat havia publicat a la 'Revista Musical Catalana•. Per JAIIME LLAURADÓ I JOAQUIM Dibuix d e Joaquim Renart. Una gran clau tanca la porta d e l'Orfeó Català MONCLUS I dia 13 d e setembre d e 1923 el capità gener al d e Catalunya, Miguel Primo de Rivera, a mb consenliment del rei Alfons X l JI, d onava un cop d'es ta t i in sta u•·a va una dictadura a l' Estat espanyol. Unbon sector de Ja burgesia catalana, i també les p1·incipa ls institucions i entitats que estaven al ca11davru1t del país van adherir-se aJ pronuuciament d el capità general de Catalunya , amb Ja promesa d'aquest de restauJ·n•· l'ordre al carrer, millorar les finan ces i aconseguir un estatut d'autonomia per a Catalunya. Primo dc Ri ver a va en gan ya t· els catalans. Els p rimet·s d ies d el pronunciament, malgr at les bones paraules del dictad or, avia t els homes de la Lliga, pr·in cipal p a •·tit hege~ò~c del moment, la Mancomumtat • una bona put d el p oble de Catalun ya es van a d onar d e l !~u gran error, pe •·ò j a e ra tard. c.nc dies d esprés, ol ] 8 dc setembre, Primo dc Rivc•·a si«mt vu un decret, el Rettl Decret u ~on tt·n el separatismo, en el qual ¡>rohibia, entre d'alt•·es, l'cxhiL ic ió d e la bandera catalana, l' ús dcJ català com a Llengua ofi cial i oblicra va a fer les actes de les cot·por·a~ions i associacions en castellà. E :rpret a dir. asion; :le J~ esp81 .s ,dl: F"m•i D' aquesta mane t·a com en çava una d e les èpoques més dures i r epressives contra els símbols de Catalunya , contra la seva cultura i fin s i Lot contra el seu te rritori ; sort que va durar poc, set anys i escai g, i la dictadura no tingu é t e mps per consuma•· l' obra qu e s'havia proposat. De totes maneres, la política r epl·essiva d e la dictadura arrillà a tots els •·acons de Catalun ya: els ajwllaments foren dissolts i substituïts p er persones fidels al nou r ègim, es prohibí als capellans de fer sermon s i publica ciOJlS r eligioses e n català i la junla del Col·legi d'Advocats d e Barcelona fou destíttüda i bona part dels seus membres d esterrats fora de Catalunya. La repressió va arribar també a la vida social i quotidiana de Catalunya. La major part d'entitats amb voca ció política, sindical, cultural o folklòrica es v an veure clausurades o mediatitzades p er la dictadur a . Fins els asp ectes més u suals de vida quotidiana, des del nom de can·er s lil1s a una ballada de sardanes, d es d e la publ icitat a l es conferències, es van veure obstaculitzats o anuHats. Tanmalei.x, la dictadura no va ser tirànica o cruel ; es va voler reves tir d 'una actitud populis ta o paternalista, fet que va comportar que fos més agr essiva amb les institucions que n o pas amb les persones. Ai~ í, a CataJWl ya, i en gener a l a toL l'Esta t, el cost humà va ser escàs; en canvi, el cost social i cultural va ser for·<;a elevat. L' Orfeó Català i el F. C. Barcelona en constitueixen uns exemples clars. 188 El viatge a Roma de l'Orfeó Català Vany 1925 va ser d eclarat Any Sant jubilar i l' Orfeó Català va decidir fer una peregru1ació a la ciuLat ctem a . La fita era important per a una associació d 'un fort sentiment catòlic i amb un afany de proj ecci ó musical uni ver sal. El problema rad icava en el fet que la direcció i els socis no volien anar en les peregrinacions nacionaJcatòliqucs promogudes per la dictadu•·a. Es volia ofe1·ir Ulla imatge i una personalitat p1·òpia difer ertciada de la que mostrava e l go vern. Això comportava una sèrie d e problemes per a l'o¡·ganització, en ésser un gl'llp fo•·ça nombrós i haver d'aconseguit· els permjsos i passaports pe•· poder sor·tir del país. Malgrat aquestes circumstàncies adverses, amb la complicitat i l'ajuda de pet·sonalita ts d es tacades, e l viatge es va poder ti1·ar endavant i va ser un gran èxü en tots els aspectes. 9 309 ...., ;;.o ...== ._ = .., =' ;¡· 188 -. = :s. ~ ¡so = = ...., ¡;¡ ¡;¡ ¡;;;- ...ê: lic¡,tada a Roma va dura r del 29 d 'abril a l 9 d e ma ig i l' Orfeó va fet·-hi tres grans conce rts : a Sant Joan de Latct·à, a l'Escola S uperior· d e Música Sagrada i a la Sala Au gus teo, i també va actua r en una missa celebrada per P ius XI a la Sala de Bea tificacions d el Vaticà i en una audiència davant del Pap a, en qu è va n inte rpre tar La m ort d e l'escolà i El cant dels ocells. E ls crítics d e les principaJs publicacions romanes, com també els diar·is de Barcelona i d'altres parts de Catalunya van lloar .i destacar la qualita t musical d e les in ter·pt·elacions i na rr·aren els èxits aconse¡,'lrits per J'O d "e6 Ca talà a Roma. El dia LO dc maig l'Orfeó Català arribava a Bar·celona i era rebut amb gr·a ns mos tres de simpatia, cordialitat i adhesió, malgrat que no va ser r·ehut per l'Ajuntament, presidit e n aquells moments p er Oarius Romeu , bar ó de Viver, imposat p er la dictadura. Per co n es p o ndre a aq u es tes gr a ns mostres d e simpatia, cordialüat i adhesió, l'Orfeó Català va decidir ofer·ir dos grans concerts a Barcelo na, a I'Oiympia i al Palau d e la Mú s ica Catala n a, a rn h els mateixos p r·ogrames íntegr es que el dels concer·ts a I'Agusteo de Roma. E I viatge u Roma i la imatge de catalanisme que allí va donar va molestar les uutori tats de la dictadur· a i també ce r t s sec tors de l'Església espanyola. Uns i ah1·es van co mença r a tirar endavant una croada contra l' Or feó Català que h avia cie culminat· en la seva clausllra. &!homenatge del F. C. Barcelona a l'Orfeó Català 10 310 E l F. C. Ba n ·elo na es va voler sumn a festej a r· els èxits que l'Orfeó h avia o btingut a R oma. Per aquest motiu va decidir organitzar un partit d ' hom en a tge en tre el s equips de l F. C. Bat·celona, campió de Ca talun ya i d 'Es panya , i el Club De portiu Júpiter, campió també d 'Espanya en la segona categor·ia. m par·tit d 'homena tge 110 hauria tingut cap transcendència si no hagu és esta t pels r·umor·s de possible proh ibici6. Exac tam ent, en e l - p erm.ís que es va d emanar·, n o es va in clo ure que e ra amb mo t iu d' hom enatjar l'Ot·feó Cata là perquè l'autoritat no J' ham·ia concedit. A més, l'ambie nt estava molt enrar it p e r ha ver-se s usp ès un Aplec a Montserrat de scguid or·s del Barça q ue s'J1avia de celebrat· uns dies abans. Tot a ixò va fe r que acudissin al pa rtit moltes pe r·sones. Es calcula que hi van assistir més d e 14.000 espectadors. La tribuna presid enc ia l va ser adornada amb banderes i insígnies de les festes solemnes. J u nt ament amb les directives del Barcelona i d el Júpite t·, ocupaven seient e ls membt·es de la directiva de l'Orfeó Català, sen yo r s Cabot, Moragas, Boada , Mille t (To màs), Ala ndí, ValJs, Oriol i Vives; els mestres Mille t, Puj ol, Co rn ella , Sa lvat i la mestra Wehrle. A ]a dreta del pr-esíd e nt Gamper, també hi e r·en Francesc Cambó, Ventosa i Calvell i el pintor Utrillo, a més de clistingides p er sonalitats de la socie ta t civil i esportiva de la ciutat. En fer presèn cia a la llotja el mestre M.illet va esclatar lloa sor·ollosa ovació, amb aplaudiments d e tots els presents aJ camp. No hi h avia, lògicament, cap autorilat política ni cap represelltant de l'Ajunta ment, de la ciutat o d e la Diputació. Des de feia uns dies al moJI de Barcelona hav.ia fondejat u11a divisió de l'escruadra d e gue n·a d c la marina anglesa. Per donar més solemnitat a l'acte, s'lli va couvidarla banda de música d'aqu esta esquadra, perquè toqués a lgunes peces abans del putit i en el temps de descans. Després de fer algunes interpretacions, mo ments abans d e començar el partit van tocar la Marcha real, o sig ui l' h imne d ' Espanya. Els més de 14.000 espectadors van començar- a xiular· i cridar amb una actitud hostil contra la interpretació d e l' himne d 'Espanya, amb una clara t·eferèn cia aJ r ègim de Primo d e Rive ra , i n o d eixant escoltar la mú s ica . Les protestes es van mantenir i alla rgar .fms al final dc la inter·pre tació musical. Aqu es ta r eacció va ser unànime i es va estendre a tol el camp. A la llotja, Gam per, Cambó, Ventosa i la majoria d els assistenl s, van quedar-se asseguts i impussib les davant les notes dc l'himne, e11 una prova de conformitat a mb el públic i d'indifer ència al .ignm. cat d'aqueUa música. Fins tl . d l Q¡¡. terx e egat governatiu, desconttr. hll, es va quedar assegut. Seguidament la banda ra en¡,, nar el Good Save The King (l"hi.. ne an glès) i els crits i la xiulada • fo van con vertir en una actitud de: lenc i i r esp ecte, amb el púhl;, d e mpeus. En finalitzar la mú!ir¡ e! públic va premiar la interprtt¡. ctó amb un fort aplaudiment. Durant el partit i després no ta have r·-hi cap incident, però ]Jfrl'~. fuscació d'alguns militaTs que e5 ~¡. ven molt i ndignats amb els fets,b policia cap a la nit va practicar ol. gtmes d etencions com tamhé ho 11 fer en dies posteriors. El capità e. 8 nera l de Catalunya, Emilio Bam. ra, i el governador civil de Barce. lona, Joaquín Milans del BosrL. juntament amb altr es personali. tats, es van r eunir aqueUa mateiu nit i l'endemà el governador ci1~ va d ecidir anar a )fadrid per ÏJl. formar el dictador i rebre ordrr;¡ consign es de la manera com ,·Ju. via d 'actuar. El resultat va ser l'obertur• d ' un expedient al E C. Barcelona amb el tancament de l'entitat pt1 sis mesos i el tancament de l'Orfrci Català fins a nova ordre. L'excusa immediata i con creta per clau:urar l' Orfeó Català va ser l'acusació d 'inteJ:Venü· en política i de propugn ar uns ideals patriòtics r¡u1 s'escapaven de la finalitat musiral per a la qual havia estat creat. El car.er de Roca i Ca a I en la reobertura de l'Orfeó Català e ~ ro ~ 11 -f ~ (t ~ p! ur ta pi lli ltj be aI se ba di la 1141 De res no van servir les cari~> ad reçades p er l'Orfeó Català aJ~ vernador ci vil de Barcelona i le· gestions d 'algunes personalitat!. fJ o-o vern ador civil de Barcelona t> ~a reafirmat· en la seva decisiói fm s i tot va arribar a amena~ ~gu ns membres de la junta directi· va de l'Orfeó. Va passar l'esliu i al comen~a· men t d e la ta •·dor es va engegar una gt·an campanya per forçar rb militar s p erquè aixequessin la stls· pensió de les dues entitats. ta carn· panya es va dur a terme amb e,· .• dt crits a la premsa, presentacro manifestos signats pet· important> tll an re :e ru 1111 \i Jlr qt ge el ca fe lllt \it U[ PANORAMA D'e!~!uerra a dreta: Francesc Cambó, Lluís Mlllet, .loan Gampe r, .Joaquim e l juny de 1925 Cabot 1 VlcenJ de Moraga• a la llotla preside ncial de l F. C. Barcelona mça· ·c~ar [ret . ¡Ul· caDI· bC!· ió de tJllll! personalitats i amb els contactes de coneixences i persones influents darant els mmrars. Una d'aquestes persones, que va influenriar· i que utrnir l'èxit que es pt'oposa va, va ;tr el líder, amb per·mís d el &eu so~ ~!iquel Junyent, dels jaumins (rarlins seguidors del pretendent a1 tron d'Espanya Jaume de B ot·bó), Joan BapLista Roca i Ca ball. Els carlins, com moltes altres persones i gntps polítics, tenien ona gran estima envers l'Orfeó Català. De fet, els representan ts del partit, les joventuts i altres entitats lligades a aquest partit polític:, amb Roca i Caball al capdavant, els u·oberu a l'arribada de l'O..Ceó Català a Barcelona proccden t de Roma. Roca i CabaiJ, a més d'ocupa•·se dels afers polítics del putit, treballa l'a com a redactor· en cap al diari "El CorTeo Catalan", propietat de la família i d els <·arlins. Es podia dir que pràcticament es feia dl el diari. Signava els editorials amb pseudònim, mo ltes ve«ades o redacta,·a la seC'ció d'esports, la >ecció internacional, els afers socials, etc. Sabem que Roca i Caba l! feia ~olts viatges a Madrid i que coneiua moltes personalitats, algunes properes aJ Directot·i. 'Urmh~ sabem que. Roca i Caball va fer· algunes gesbons a Madrid per tal de reolwit· ciRC. Barcelona i I'O•·I'e ó Ca talà. Ap•·imer·s d'octubre de 1925 els carlins i ''EI Con·eo Catalan" van fer la pet·egl'inació a Roma amb - el hlotiu '~ny sant. Apr·olttanl . de l'A. . van aconse~;uir natge• e¡s ca•·1ms unes declaracions de l'ambaixador espanyol al Vaticà, el marquès de Villasinda, en què d esmentia les calúmnies que altres persones addictes al règim havien fet contra l'Orfeó Català amb motiu de la seva estada a Roma. Aquestes d eclaracions van set· publicades p er "El Conco Catalan" el dia ll d 'octubre de 1925. L'endemà, dia 12, el president de l' Orfeó Català, senyor Cabot, feia una ca r·ta al governador civil d e Barcelona demanant-li l'aixecament de la clausura. El governador civil de Barcelona, complint ordres de Madrid i contra la ¡¡eva voluntat, el dia 13 amb un comuujcat que lliurava a la premsa aü:ecava la sanció a l'Orfeó Català. No cal dir l'alegria que van tenir els socis i totes les persones vinculades a l'Orfeó Català, com també la del tol el poble de Catalunya. L'Orfeó Catal à, amb data 28 d'octubre de 1925, va e nviar un comurucat d 'agraïment a ·'El Corr eo Catalan", que aquest dia1·i Ya publicar cinc dies després. No sabem si darrere del su.bdirector de què es parla com a autor de l'entrevista publicada al marquès de Villasinda s'a magava la persona de Roca i Cahall, el que sí sabem per la posició que ocupava aquest i pel que va fer en ]a reober tun:t del E C. Barcelol)a és que a ell es deu tota l'estratègia i les principals gestions per reobrir aquestes cnlblemàtiques institucions. Miquel Junyent, p•·esideut dels rarlins a Catalunya, ma lgrat set· ronsidet·at un home proper a la Lliga, no tenia la sen sibilitat ni la valentia pet· dur accions co m aquestes. Ara bé, sense el pernús i el consentiment d'aquest era impossible podet· fet· Ulla maniobra d'aquesta envergadura. S'ha de tenir en <~omple que publicar aquestes decJat·acions en contra del governador i de lot el que representava, sense una intet-venció del govern d e Madrid, era impossible que arribessin a bon terme. Roca i Caball, el seu gendre i la promesa dels carlins i de la fa núlia de ca1·a a un futur, si que tenia aquestes condicions, i a eU es deuen la majot· part de les estratègies poJitiques que els carljns van dur a terme duran t aquests anys. Joan Baptista Roca i Cahall va se•· un gr·an cristià i un gran patriota , un ho me bom·at i valent, p et·ò alho•·a també e r·a un home honest i disc r·et que defugia els personalismes. El que feia la seva mà dr·eta no ho sabia l'esquerra. Ara s'ha sabut que, anys després, quan discrepant de la Ünia dels carlins i del seu sogre ,.a abandonar la seva militància als carlins, va fundar Unió Democràtica de Catalunya. Això no era conegut, sempr e es parlava de diverses p ersones, prt·ò ara fa dos anys amb motiu de publicar-se la seva biogr·afia, els autors es van adonar q1.re oil ha via estat el ver itable fundador d 'aques t partit, cosa q u e fins en aquell moment oo se sabia. EI dia d e la presen tació d 'aquesta olll·a, després que els autors expliquessin que ell havia estat el veritable fundador d'UDC, una de les filles els va confessar: "El motiu que el manifest fundacional d'Uni6 Democrà tica de Catalunya aparegués el 7 de novembre de 1931 va ser que aquest dia era l'aniversari del naixement de la nostra mare i el nostre pare va elegir aquest dia com a mostra per fer-li un regal amb la publicació del manifest després de tot el que havien patit per fundar aquest nou partit que avui és a prop de complir els setanta anys." UOrfró Català i el poble de Catal u nya tenen moltes coses a agrair o aquest ins igne patt·iota. Avui, malgrat que hagin passat setantacinc au ys, és el moment de f er-li just ícia i d c dona r a con èixer el que va ft>t· aquest gran home. Moltes, moltes gràcies! 188 11 311 PANORAMA La Filharmònica de Viena, amb Mehta, obrirà Palau 1 00 El concert inaugural de Palau 100, amb lo presència de lo Filharmònica de Viena dirigida per Zubin Mehto, constitueix, sense cop meno de dubtes, el cim més elevat de lo programació del cicle, corresponent o lo pròxima temporada 20002001. Per RRMC 188 12 .1 / 2 s IJ·aCi a cfun cicle de niYell cspecialmenl elevat, flUC cornplat·à a mb altt·es Psdc , enimcnts d 'un considr•·abl e at•· ac tiu eu el c amp simfònic· i simfonicororal. Una vegada més, el cicle promogut pe•· la Funclar:i6 Ol'feó CatalàPala u d c la Mí1s ica juga la carta del gn111 formal i ho fa a111b una propos ta molt atapeïda de concerts de gnm a iJ·artiu. Deu dds setze concerts programHls c·o•·•·c:¡ponen al món simfònic -sl'l- i simfouic·oro•·al - tres- amb forma cions on~uestr·als i corals, direc to•·s, solis tt's i pl'ogt·ames que ga t·ant('i\.cn importa nts espectacles musicals. Solistes ins tt·umenta1s i vocals e n so litat·i i conjunts d e camb•·a, com també l'habitual conjunt vocal infantil, to ls d e gran p1·estigi, t·omple tcn el conjunt de l'ofe•·ta. Si esd evé impossible ponderar la significació artística dels esmentat s Filhannònica d e Viena i Mehta , cu l assenya la~·, a més, que el prognunu ofereix una d c les simfonies lardoromàntiqucs més imponents, la Número 8 dc Bruckner. En 1111 intt>nl de g•·adació qualitativa i d 'inl<wès molL difícil d'establir, 11tès t'I gran nivell del conjunt de la proposta, cal fe•· esment d e la presèn c ia d c la New Yo d~: E n o, At il )I :¡ ml ~~ ~Rt Kurt Masur Philha1·monic, l'on¡uestra mt"s antiga d e ls E s tat s Un its - qu e va comptar. enll·e a ltres dit·e<· tors, amb Gustav Mahler·-, que• aclua1·à a Barcelona dirigida pel seu titulat·, e l gran mestre aleman y Ku•· t l\'Iasur. El ¡H·ogr a ma <'O ili(WPn les Simfonies nú111. 1 i 2 dc Bnrhms. La Philharmonia Orc lwst •·a, u11a de les formn cions britàniques més pL'estigioscs, actuudr amb Andras Sch.iff en qualit11t dc di•·eclo•· i pianista p e•· ofer·ir un prog•·al'tla monogràfic dedicnt al <'OitCt' I'Lismc pe•· a piano de Mozart amb la interpretació dels Concerls núm. 2.5, 26 i 27 . Sempre sense moure'ns del1WÍI simfònjc, una altra fita deotacalb serà ]a pt·esència de l'Orquestra dl I' Òpe •·a d e Berlín dirigida pel ·t• titular, Cru:istian Thielemann. 11 un p t·ogra ma simfonicoopcrí,ti~ confegi t sobre obres de Wagnrrl Puccini tan coneoudes com Lo/rell' 1:> g rin , Tristany i !solda i Manoal .t L escant, concert que eI oura poema .!S imfònic de Richard Stnruss, Mort i tra.nsjigurat:ió. EI simfonisme uord-americà. ui· tra l'actuació de la New York l'hil· I1a¡·mon1· c , comp t aie·~r awb li presència de la l\ifinnesota Orrl•t>· tra , d e ]a qual han es tat t1·¡ 11 lar· co Fr la lla gi¡ CI 1\> el Si. pr ri1 PANORAMA Filharmònica de Viena amb Zubin Mehta noms tan prestigiosos com Eugene Orrnandy, Dimitr-i Mitropoulos, ~ntal D01·ali, Sit· Neville MarTiner i Edo de Waart. Serà djt·igida a t·a pel seu tilltJru; el japonès E iji Oue, dei~eble destacat de Seiji Ozawa i de Lconard Brmstein. El pt·ogt·ama ve presidil per la Si mfonia. ntím, 5 dc Beeth ove n i co mprèn tambr el Co n cert p e r et piano núm. 19 de Mozat·t, amb i nterpr·elació solista de Peter Serkin, Gil d e Rudolf Serkin. La progt·amació s imfònica , la completa l'actuació de la Vcrbiet· ftFlil'aJ Orchestra, amb el violinista Yadim Repim -solista del briDant Concert ntím. 2, "L ct Campanella" de Paganini- i a mb Paa' o Jiin·i a la direcció en un programa que completen oLH'es de Kodal y i Bartók. Fina lme nt , la D eutseh e Kamerphilharmonic Bt·emcn dirigida pet· Dan iel ITIII'din 10cr i amb Christian Tctzlaff -Y iolí- i Ta nja · 1Once1-, ·tnlCl'Jit'Cltll'tliJ Tetzlaff· -VIO ri. Doble concert d c Bru hms i la Smif'onia ntím. 3 rle Sehumunn. L'apartat simfonicoc·ot·al el de f~rmat gran per exceHènci~, ofer~à tres importants concerts. El P:.nncr - per ordre dc programa fi!>- a càt'l'ec de la H clsinki Phil- harmonic Orchestra i el Polytecnical Urúver sily Choir, amb direcció de Leif Seger stam i act11acions solistes d e Lilli Paasikivi -mezzosopt·ano- i Esa Ruuttmeu -baríton. Leif Sege1·stam és una de les pet·sonali tats més r ellevants de la música nòrdica, com també ]a Helsinki Philharmorúc és de les formacions més prestigioses d'aquell àmbit geogr àfic. J o t·di Casas celebrarà el d esè aniversari d el Cor de Cambra del Pala u de la Música, que ell mateix va fund ar, amb tma versió dc la Jfissa en Si m enor de J. S. Bach, a mb e] suport instrum ental d e l'orquestra ban-oca fl Fondamento i ]es veus solistes d e )la rta AJmajano. i\fueia Pintó, Rica 1·d Bm·das, Lluís Vilamajó i Carlos López. El capítol el clou una d e l es obres més estimades del r eperlo1·i simfonicocoral r omànti c. El Requiem de Verdi, que interpt·etaran la NDR Symphony Orcbestra (Ül'qucsll·a de la Ràdio d'Hamburg) i l'Orfeó Català amb solistes vocals per determinar. La ilirecció set·à a di t-rec de Christoph E schenhuch, u na d e les batu tes més ben conside t·ades dc] conlinenl. El virtuosisme in strumen ta l es con centra en dues grans figures. Llat·celonina Alícia d e Larrocha festej adt el centenari de l'E scola Granados-Marshall, d e la qual és directon1. Per la seva purt, Dimilri Bashkirov, un dels pianistes més afexmals dc l'escola ru ssa, .interpretarà un pt·ogr a ma amb obres d e Schubt'rt, Beethoven i Liszt. La veu serà representada per la sop1·ano donostian·a A.inboa Arteta, que actuarà a companyada al piano per AJejand r o Zaha1a, i inte rpt·etarà un prog rama format p e r· ob r e!> de Schumann. Lisz t, Fauré i FaUa. E l cicle el clour·an dos concerts dc ca mbt·a. El prime t·. p enúltim d c la temporada. a càt·rec d ' un co njunt qu e encapça la la gr an violinista russa Viktoria .Mullova, en un pt·ograma que, en tre altres o ures, o ferirà l' Oct e t d e Sch u - J~a bert. Finalment, el v iolinista Vladimir S pi va ko v i el pianis ta Serguei Bczhroduy clouran Palau 100 amb un programa per deten11ina.r. E smentem encara l'actuació dels Petits Cantot·s de Viena, un tipus dc conct•t·t d ' a<·olHcla fala guera sempre. PANORAMA MIKROKOSMOS Cloenda de l'Any CI avé 188 14 3/.1 El dia 9 d'abril se celebrà o l Palau Sant Jordi de Barcelona l'acte final de l'Any Clové amb uno gran concentració de cantaires de les diverses federacions que integren el Moviment Coral Català. Més que no un concert, fou uno festa; motiu pel qual no li són aplicables els paràmetres valoratius exigibles o l'hora de jutja r uno manifestació estrictament musical. Fidel o uno vocació de brevetat, miraré d'enunciar esquemàticament unes breus impressions personals: o) aquest aplec, i el context en què s'ho produït, ho evidenciat e l more en què es mou avui lo pràctica coral: els clarobscurs inevitables, les llums i les ombres, les possibilitats i les limitacions, lo passió i el desinterès, el rigor i el deixoloment, etc.; b) ratifico l'eficàcia d'un repertori comú, susceptible de ser interpretat per tothom; l'exemple més evident: l'harmonització de Pérez Moyo d'ff rossinyol, que l'enyorat Oriol Martorell aconseguí difondre majoritàriament o tot Europa; e) constato l'enardiment que provoquen composicions lo rotunditat musical de les quals és opariada o lo literària, com oro El cant del poble de Clové i Vives, amb lletra exultant de Josep M. de Sogarro, el contingut de lo qual, però, dissortadament, lo història pretèrita i l'actual ho desmentit (talment com arraconà el propòsit de Ventura Gossol que aquest Cant esdevingués l'himne del pols); i d) valoro en grau superlatiu lo dignitat literària (Miquel Desclot) i musical (Josep Vila) de l'obro encàrrec, Cançó de l'instant, exemple d'obro ben feta, sense abaixar el llistó del rigor, dins d'uno funcionalitat eficaç, fruit de lo coneixença dels outors, del nivell i dels recursos expressius dels intèrprets. Col felicitar els organitzadors - i especialment lo Federació de Cors de Clové- per l'esdeveniment; tonmateix, fóra de doldre que lo satisfacció legitimo generés un cert cofoisme i relegués o un segon terme l'anàlisi sereno i objectivo de lo situació rea l de l món coral; uno anàlisi que, ol meu entendre - i en aquesta mateixa columna jo ho estot apuntat amb anterioritat-, és absolutament imprescindible s• hom no vol coure en un miratge. Pere Artís Jordi Savall, protagonista del Festival de Músiques Religioses del Món a Capella R e ial de Ca talunya, que dirigeix J o rdi Sa ' a ll, sc•·à el protagonista més desta<·at d e l J.è stival de l\Iúsiqucs Religiust'~ del :\Jón que tindrà lloc a Cit·ona els primet·s elies del mes d e juliol. Es tt·ac ta d' un a manift'Slut"Ïó de característiques s ingulars, 411<' intenta of erir ttna pano ràmi ca d l\ la r elació entre sentiments •·eligiosos i música pe r· mitjà de cüvm·sos à mbits culttu·als i r e ligiosos. E n total se•·an d e u cou cer·t¡; fo r malment v in culats a c ultun.l"s r·eligi oses diferents, d'ttrl n otab le interès, c¡ue aplegaran , ult nt l 'esmentada fgrmació, a ltres conj unts destacats. Es el cas del qu e en capçala Ravi Shanka1·. que inaugm·a r·à la manifes tació e l 2 de juliol a mb un recital d~dicat a ls ragu es tradi c·ionals d e l'Incüa. I.:Orqueslra de f'es. di t·igida pet· M:ohamed BriouPI, amb la ca ntan t Amina Al aouí, mos tr·arà e l vessan t musical reügiós d'Al-Aodu lus. L'organist a ten·asscnc Jo•·di Figuera oferirà liD p r ograma d e música catalana pPr a orgue e n conce r·t de tarda el d ia 4 de juJioJ, i a la nit del mateix dia Adolphe Allia, l' l~ n­ semble Vocal de Mú s ique1:1 Jueves dirigit pet· H ector Sabo, a mb .l'o•·gauis ta Hervé D ésa rbre, ofel"iran un recital d edicat a la litúrgiu juc:va df' l'Europa occidental i <:entnrl. E l d imecr es 5 de juliol el t•unj un l Música Reser·vata dt> Barcelona, a la tarda interpre tarà polifonies c·ata lan es d e l segle XVI, i a la nit e ls De r·vitxos Ciradon¡ d e Konyu, dit·igi ts pe1· O zci nú Sadreddin, ofet·iran una demos tració de la ~:~eva tan particular forma d'enltmdre e l r·it u al n·ligiós amb la Sema : r oda cdcslial ciris planetes a r eotorn d e l Sol. El dijous 6 d e juliol la Capella d e Santa Maria d el Mat·, e n <'On ce•·t d e tarda inlerpretar·à la p1·egària litúrgica d'iniciació al dia eclesiàstic, i u la nit el grup de dansr s i màsra•·es d e l'Institut Tibetà d e les Aril:, Esrèniques intet·pretarà una mos tr·a de can ts i danses ritua ls de Iu trad ició bucüsta tàntrica. El divendres dia 7 elf' julio l a iTibarà una mos tra de gosp el a mh e l conjunt American S pir·itual Enscmble i, [ioalm e nl, d dia 8 d c juli o l tindrà Lloc e l coo ce•·t d c c·l oe ndu amb l'actua ció d e La Cap ell u Rnial de Catalunya, dir·igida per Jo•·di SêlvaiJ, c¡uc inle rpreta r·à un pr·ogr·uma integral p e r miracles, planys i llcgemles: mús iques espil"i tu a ls de la P enínsula fbè rica de l'edat mitja na al R enaixement. El Festival es complctar·à a mb a l- L Jordi Savall lr·es m anifestacio ns, com un rur. d'es tiu promogut per la Unher,itat d e Girona sobre drets cultural,, com ptant amb la coHaboraciódr l' Ins titut del Patrimoni Cultural dr Git·ona i la Càtedra UNESCO drla U ni vet·sita l d e Gll:ona amb coonli· nució d 'Alfons Martinell, proft•s;or d e l'esme ntada Universitat dc Girona . ' Hunbé s'ha p•'ogramat un rurai-Qbre Patr·imoni cultur·al i natural d1 la humanitat: Àsia Central i subcon· tinet1l indi, clir·igit per Àngel MorjJL¡ Gonzalez, coordinador del proj«lt d e la UNESCO so b1·c palrimoDJ mundial. Així mateix, s'ha preparat UB pt·o«rama paral-lel de mauife,ta· cior~s que in clou la projecció drl film La Passion de Jeanne d'Arc dt Ca ri Théod o1· Dreyer amb aroli· panyament musical de piano en dir ecte , exnosicion s sobre ··La ruta ·.I dt. Samarkand a", ·'Art J apó,., ··j emol"Ï a d 'u o tes tim o ni" -ex posició qllf documenta la resistència enfront M n azisme dels Testimonis Cristian> dt J e ho và, una comunitat casti~ada p er la barbà1·ie nazi. Cal fer eornent. també, d'una ex posició sobre la 11~ comunità 1·ia d e l món j ueu: l'espJI fune •·ari. I Finalme n t, hi h aurà encara ~ prop ostu d e vis ites cul11uals ~Iu Gt· ron a hi s t òrica, al Museu d ~t,J U eorencles d e Cii·ona i Girona Ultrr· cul~ural. I , a llto •·a, únrlrà llor unJ IIIOS Lra d e gastr ooon1ia del nrón. Aq u est f'e sliva] és p1·omogut prr l'Aj untament de Git·ona. • tUl \lc IIÍ far no me pr Ca Jlel H cur foc Uu arr 16 ~e I do po prE 15 tre de gu Fri du Ml d'¡ I pe pe se d'¡ Antoni Meneses, figura del Festival de Música del Vendrell l fe,ti\'al Internacional de Músirn Pau Casals del Vendrell com¡•lth IÍllt rdicions ..."Y'" ~é ix,et· l'an y entre al198 ¡ c·om a consequeni'Ja, t r> rnon~ i vol un ta Ls, d ' ha ver-se c:n>truït un remarcable auditori ·u,t da1ant de la casa on va viure l•au Casals. Això passà d os-cen ts cinquanta anys després de Iu mort J; j . . Bach, i, cinquanta anys més tanl dl'l primer Festival Bnch a Pt·atla cie Conflent. El >.X Festival Iute.-nacional de Mí~>irn Pau Casals mànté l'estructura de lrs darrer es edicion s: onze ronrerls progt·amats des d(• mitjan ¡ulinl fiu$ a final el" agost. Enguan y ri Fr.timl eomença el 15 dc juliol i urabn el26 d'agost. Una allt·a de les particulnritals és l'atenció al violonctl i !'ls seus intèrprets, i la pt·esènrilt dt•l'ompositors i músics catalans, juntament amb la intenció de poder j(n>ure un rentaU ampli dc> públic, J,¡nadc•. les singularitats de la zona. El Fesli\'al començar·à amb 1'acluarió del l'ioloncel-lis ta Anto nio llencsrs, qu e ser à acompa 11yat a] piono per Gérard Wyss. Meneses farà ijflllÍl· la Suite niÍm. 2 per a liolonc:el sol de J. S. Bach. Els primtro concerts continuaran amb Ja pml>ncia del Cor Vivaldi- Pe tits Cantoro de Catalun ya, amb l'òpera per u veus ittfauLils i piano de Bdt- E Pt·emis del Coucur s Obert d'Interpretació Musical de la Ftmdació HA.tjau Antonio Meneses ten Th e Golclen Vanity; i I'Orquesll·a Nacional de Cambra d'Andorra que sota la direcció dc Ce•·a•·d Ciarel i d els solis tes Emili Brugalla i à1auhew Si mon faran la SC\ a ve¡·sió del Concert per a piano, trompeta i orque.w ·a cie corda de Xostakóvitx. La Cobla Mediterrània hi se rà present amb el pet·cussionista Santi Molas, i la Jove Orquestra Camerata XXI arribarà a compta•· amb més d e cinquanta intè rpr·ets, fruit de l'estada internacional. La fom1aci6 que didgeix Vasko Vassilev, Ensem- Homenatge musical al poeta Salvador Espriu, ble Laut·eate, inte t·prcta r an Les quatre estacions dc Yi, aldi i Las cuatro estaciones porteñas d'As tor Piazzola en la mateixa audició. EJ t·ecital de la soprano Isabel Rey serà un dels plats forts del Fc~; tival, en fer St'ntir les mod ulacions dc la seva veu en ob1·es de Brahms, Strauss i J\1ontsa l vatge . El Concert p e r a oboè, uiolí i orquestra de corda de J. S. Bach és una de les obres destacades del programa de l'Orquestra de Ca mbra Solistes de Sofia , que comparteixen el fet de ser· convidats enguany al Vendrell amb l'Orquestra C1.ech Virtuosi. La fomtaci6 txeca deixarà l'empremta del Concert per a piano i orquestra núm. 5 de Beethoven. VAcademy o f St. Ma•·Lin in-tlte-Fields ChamLe r· Or·q ues tra jugarà a mb Strauss, Moza•·t i Meudelssohn. [ el punt final t•l ¡JOSat·à el r econc>gut pianis ta B•·uno Leonardo Cclhet· amb obres de Mozart i Chopin. Com es pol comprova t· en aquestes anotacions, e] Festival Pau Casals del Vench·ell compngina una part dels noms més actuals de la interpr·etaei6 musical amb Ics for·macions d el país. Les or·questres de cambr·a amb solis tes catalans. Un Fcs tÍ\•al, a més, emmarcat per la bona acús tica de l'Auditor-i Pau Casa ls. e Juli Gran dia ...,..., ;;;o ...= .::::; 3 ....~~r 188 Premis de composició per a Bernat Ywancos maig d Palau de la l pa:>sat 7 de l jove compositor català Bernat con!\lúsica Catalana acollí E Vi,ancos ha guan)'al r·eecnlrnent E ce•·L d'homenatge al poeta Sal vados premis internacionals tle comde Ull H COlli· I odi- lla dt (emò· ' r¡ur 111 dt4 msde igad• o.n resultat guanyadors de la c•nque~o edició d'aquest conwrs: Beatnz Sirvent, violi (interpreloc~6 individual, de 5 a 1O anys); Uu1s Rodrí$uez, piano (d' ll a 15 onys); Dav1d Solleras, saxòfon (de I~ o 20 anys); Míriam Gómez, P•ono (de 21 o 30 anys). Pel que fa o lo modalitat dedicodo a I? música catalana contemporà~ta, obtingueren e l primer prem• Al~erl Miguel, piano (fins a 15 o ny~) 1Miquel Roig, piano (en1re . 6 1 29 anys). En la modalitat dedicada o lo música de cambra ~onyò el primer premi el Tri~ d ed1o~ (menors de 16 anys) i el ~~t ermot per Josep Colomé i d';d~~- G~ez (categoria superior 1 En total es van atorgar recom penses per un total d'1.200.000 !leSsetes. El total de participants va d~~de 278, entre 5 i 29 anys ot. 1 dor Espriu amb la participació lc¡,¡ fo nuucion s arenyenques Cor Jove cie l'Esperança, Cor Aixa, Coral de l'Esperança i l'Escola de l\fúsica d'Arenys de Mar, i de l'Orquestra Simfònica de Sant Cugat, dirigida per Josep Ferré. La ¡n·imex·a part del concct·t va tenit· com a protagonistes lt's co•·als, dirigides per l\foisèt~ Sala, que ofet·ir·en un t·epertori amb obres de F.-ancesc Vila, Josep CriviUé, Oriol Martorell, J oan Gninjoan i Matilde Salvador, i tm petit recital poètic amb poemes d'Esp.-iu a cà.rrec d1•l rapsode Celdoni Fonoll. En la scgonu part, I'Ot·questt·a Simfòni('U de Sant Cugut va ofedr un •·cpet·tori oper-ís tie (gl\twre al qual er·u molt aficion at Salvador· Espr·in) amb obres de Ro~<suri, Verdi i Vou S uppé, am b In sop rano Núria Cors i el te n or Stanislàs Arníez. • posició. E s LJ·acta del segon premi del XXX Concurs lntcl"llucional de Jove ntuts Musicals de Belgt·ad 2000, amb l'obt·a Dialog ues pe•· a sextet (flauta, c larin e~ violonN·I, piano, ela\ icèmbal i pet·cussi6; el primer prem i 'a ser declarat d esPrt), i el segon p•·emi del Concurs lnte•·nacional d e Composició Jihlava 2000, de Praga, amb l' obra Sa lve Reg ina per a c·or de nois i orgue (obra escrita pe•· a l' i'~scolania de Montserrat). En aquest c·oncurs. s'hi van ¡u·esenlar 176 ob r·es de compos itor!> d 'arreu del món. L'obra s"estrena a final d'aq-uest mes . Bernat Vivancos estudia actualJlH'tll <"Omposició al Co nS('I"Vatori acional Superior de Música i Dansa de París amb Cuy R1•ibcl. El passal 7 d'abr·il també li van cst r·cna t· a Llemotge;, l'obra J eu, pe•· a 22 conLrabab..os i 40 ,·ioles. • 15 11 CURS DE MÚSICA IBÈRJCA ANTIGA PER A ORGUE. Tindrà lloc del 20 al 23 de juliol a la localitat alahe!>a de Labastida i serà impartit per Jo,ep )f. .Ma:~ i Bonet. En el p•·og•·tuna es tre ballaran obres de Cabezón, Can·eira, Agnilt>ra de H e rt>dia, Rod.-íguez Coelho, COt·rea de Ara uxo, Cabanille,>~, Araujo i Roque da Conceiç::10. Es pot>sihlt' nssistil·-hi com a alumne oient. p_.•• u m~s informació: AjtmLament dc Labas tida. Pl. La Puz. 01330 La h as tida. TeL: 9 4 1. 33. 18.18. Fax: 941.33. 15 .16. 11 SETMANA DE MÚSICA ANTIGA. Tindrà lloc del 15 al 23 de juliol a Gijón, amb diversos cursos, concerts, seminar is i uno exposició. Pel que fo ols cursos i professors, són aquests: clavecí, Blandine Verlet; danso antiga, Begoño del Volle; flauta de bec, gaita, troverso, flauta i tambor, Pierre Hamon; guitarra barroca, Gerordo Arriogo¡ lutherio, Corlos Gonzólez; tècnica vocal, Michel Hort; violo de gambo, Pere Ros¡ violes medievals, llaüt i cítola, Morco Horvot; violí barroc, Florence Molgaire; zonfono barroca, Morcello Bono. Les places de coda curs són limitades. Els seminaris són: Anàlisi de la música antiga, Romón Sobrinc; Lo música o l'antiguitat grecollatina, Annie Bélis. Els cursos col· lectius tenen com o temes: cant gregorià, curs vocal, danso per o músics i ba llarins aficionats i ensembles de cantants i instrumentistes. Els diversos concert s tenen com o intèrprets, entre d'altres, Jordi Savall, Rolf Lislevond i Rinoldo A lessondrini. L'exposició serà sobre instruments antics. Per o més informac ió: Centro de Cultura Antiguo Instituta. Jovellonos, 21. 33201 Gi jón. Tel.: 985.35.87. 84/985.35.57.69. Fax: 985. 35.07.09. E-mail: difusion@netcom.es. ESCOLA CATALANA DE LA FESTA. lli Campus de Cultura PopuJat·. D el 16 al 23 de juliol a Llívia. Cursos d 'animació, artesania, arts cscè•úc¡ues, a ucliovisuals, dans a, diable;,, ga~:~tronomia , gestió, imatgeria, jocs h·adicionuls, lite ratura tradicional, música. IX Curs dc Dansa Tt·nc.licional Dansàneu. D~l 24 al 30 de juliol a Estet'l'i d 'Aneu. lV Clll·s de Jocs Tradicionals. Del 24· ni 30 d ~ juliol a HOt·ta de Sant Joun. IV Cnrs dc Música 'll·udicionul i PoJlnlar. Del 24 al 30 de juliol u Vilnnova i la Ge1l1·{t. Info•·muc.:ió: Cenh·e de P ..omoció dc la Cultm·u Populm· i Tt·ndicioua] Catalana. Ptge. de In Banca, 1-3. 08003 Bar· cc> lon n. Tel.: 93. 567.10.58. Fax : 93.567.10.02. www.cultnrn.g e n ca t. cs. CONVOCATÒRIES VI l CURS DE FLAUTA TRAVESSE RA, GUITARRA I MÚSICA DE CAJi. ~~· Tindrà lloc del 21 ol 3l d· ¡uh~l ? Mont~squiu (Barcelona)• sera 1mport1t per Montser , 0 Goscón ~flauta travessera) i ' Coll (guttorro}. S'hi preveuen 1': els nivells o p~rti.r d;ls 14 anys d~~ dot. Lo doto ltmtt d mscripció és~ dia 30 c:J7 juny de 2000. Més in. formacto ol telèfon: 93.23? 91.92. xr:. E -mail: FESTCAT@cot..-t"n.gt'ncat.es. Serveis Territorials de Cultora a Barcelona, Gu·onu, Llt•ida, Tar..agona i Tol'tosu. CURS INTERNACIONAL DE MÚSICA AMB INSTRUMENTS ORIGINALS I MODERNS. Organitzat pel Servei de Música de lo Fundació "lo Caixo", tindrà lloc entre els dies 5 i 15 de juliol o Castelló i versarà sobre "La interpretació històrica: Bach i el seu entorn". El professorot serà format per Jennifer Smith, soprano; David Thomos, tenor; Ped ro Memelsdorff, flauta de bec; Wilbert Hozelzet, traverso; Alfredo Bernordini i Kotorino Spreckelsen, oboè; Lorenzo Coppolo i Gili Rinat, clarinet; Josep Borràs, fogot; Crispion Steele-Perkins, trompeta; Ab Koster, trompo¡ Carrada Bolsi, violí; Anetole Wieck, violí i violo; Violo de Hoog, violoncel; Olga Tverskoyo, piano i fortepiono; Neol Peres da Costo, piano i clavicèmbal; i Rumiko Horodo, corepetidoro. Lo doto límit d'inscripció és el dia 13 de juny de 2000. Per o més informació: Servei de Música de lo Fundació "lo Coixa". Pg. Sant Joan, 108. 08037 Barcelona. Tel.: 93.476.86.19. Fax: 93.476. 86.64. www.fundocio.locoixa.es. E-mail: info.fundocio@locoixo.es. CURSOS DEL FES TIVAL DE GUITARRA ú.E CÒRDOVA. Construcció de guital'l'a amh Fl'ancisco Santiago Mat·ín, del 7 al 16 flf' juliol; d c guitar•·u t1ame n c u , umh Munolo Sanlúcat· i Paco Sen·ano, del 7 a l'll de juliol, i nmh Manolo Franco, del 12 al 16 dc juliol; d e guitarra clàssica amb David RnseU, del 12 al 16 de juliol, amb M. Esthe r Guzman, del 7 a l' ll de juliol, i amb Jouqum Clet·ch, del 7 al 10 de juliol; d e (;1Úla1-ra untiga amb Paul O'dc u e, del 8 nJ 1 O d c juliol ; d e compos i ció umh Lf'o Brouwer, del 12 al 14 de juliol; d e ball flam e n c a mb Inmuc ul nda Aguilar·, del 7 a l'li dc juliol , i amb Eduardo Sen ·ano "El Giiito", del 12 al 1 6 de juliol. Finubnt>ut, del 10 al 14 dc juliol hi hntu·à unes jornades d 'estudi !!Obre la his tòria de Iu b"lÚttttTa. El termini d 'admissió acaba ciJ1c dics a buns del comen çament d c c udu c n•·R. Informació: FPM Gnm TcaLJ·o dc Córdoha. Av. G•·uu Capitún , 3. 1 4008 Có1·dobu. Tt>l.: 957. 48.02.37/957 .4·8.06.44·. Fux: 95 7 .48. 7 4 . 9 4 . www.gnitarTuco r·doha. c om. E-mail: g nil UI'l'n@ aix.aYlmcordoha.es. CURS DE LIED PER A PIANISTES I CANTANTS. A còrrec de lo sopro. no Assumpta Mateu i el pionislo Froncisco Poyoto, tindrà lloc del17 ol 2? de juliol o lo Solo Poper de Mústca de Capellades i és adreço! tant o duets estobl'es com a pianistes i cantants interessats en lo matèria. Lo incripció col fer-lo abans del 30 de juny de 2000. Pe¡ o més informació: Paper de Música. Del Fossar, 2. 08786 Capella. des. Tel.: 93.801.21.03. Fax: 93.801.34.50. SELECCIÓ DE PARTICIPA~TS INDIVIDUALS PER A EL JIES. SIES DE HANDEL. Amb la Da.· Neue Ot·chester i Chorus )lu,iru, Ko1n, dirigit pet· Cltr.istoph Spr· ring, el Cor Aurica i la Coral SaJJt J ot·di. Con vocatòria adreçada a <Jnalsevol persona que tingui um certa expedència coral, formació musical o formació vocal. Cul in.·· c rim·e -s'hi abans del 30 de junJ dc 2000. Pet· a més informació: Servei de Música de la Ftuuladó " Iu Caixa". Pg. Sant Joan, 108. 0803 7 Barcelona. Tel.: 93.476. 86.22. Fux: 93.476.86.6t www.fundacio.lacaixa.es. E-mail: iufo.fundacio@ lacai..n.es. 3r PREMI INTERNACIONAL DE COMPOSICIÓ. Convocat per lo Fundació ACA i lo Fundació Púb!i· ca de les Balears per o io Mú~ico el premi és destinat a ofovonr io creació d'obres simfòniques con· temporànies de qualsevol estil. {ex· cloent-ne òperes i oro1oris}. Ht.!» den concursar tots els composrtors amb uno solo obro inèdita, no es· trenada ni enregistrada, od~pl?~ o l'orgànic de l'Orquestra Stmforu; ca de Balears "Ciutat de Palma (2.2.2.2-4.2.3.1 cordes-arpo-pia: no-percussió). S'atorgarà un premi de 2.000.000 de pessetes. L'obro guanyadora serà estrenada ~er l'Orquestro Ciutat de Palma dms l'Encontre Internacional de Com· positors, Festival illa de Mallorca, que se celebrarà aquesta tardor. Col presentar els originals abans del 31 d'agost de 2000. Per o,més info rmació : Fundació ACA/Areo Creació Acústica. Son Bielí. 073ll Búger (Mal lorca) . Tel.: 971. 51.65.01. Fax: 971.51.65.02. mt I'C de de tih Be Sl sa 2 IN. fes i~ ~E. ~ dt o)i rro; lier to:; d'e. ~é' s ir¡. l37. 'TES pro. ¡tsfa Premi intemacional per al Quartet Casals L forolltció de cordn inlegmda ~r Yera \Ja¡·tmrz, \bel Tomàs, \nd ni \Jercero i Arnau To m it~:~ 'a roa:rar el primr•· pn:mi ) c hudi Ïleu~hin oci \ fl Concurs I nt•·•·nacioual de Quartets de Corda de Lon: dre;, dotal amb 200.~00 fW!iM'lt'" 1 diwrso> concerts Pn gu·a pet· Eu ro- p3. I El Cor de Cambra del PlVIC actuà a l 'lèatro Real dc Madrid ~17 dies 15 i 16 d'abril el Id· ElsCorpassats de Cambra del Palau de lo Música Catalana, que d irige ix el pnis. eçol r!r·lolo Per M~. ella. !ÏCIL• mestre Jordi Casas Boyer, amb I'Or~uestro i Cor del Gran Teatre del liceu, va actuar ol Teotro Real de Madrid. tes tres formacions, dirigides pel titular de l'Orquestro del Li ceu, Bertrond de Billy1 van oferir l'obra ~mfonicocoral Cie Brahms Schicksolslied, op. 54, i la Simfonia núm. 2en Do major, "Resurrecció" de Mohler. Van actuar-hi com o solis:es lo soprano Noem i Madelmonn locontralt Jard van Nes. • Guanyadors dels Pòdiums per a Grups de Cambra de l'Escola de Música de Sant Joan de Vilatorrada eclició cl·aquest conque organit=-a l'Escola E ncursla VIII de Música cle Sant Joan ~ftw.icipal de Vilatorradn, VOTI resultar g uanyeu/ors de la Categoria A, premi ex a.-quo per al duet de veu i piano, format p er Júlia Anió i Eladi Dalma.n, i el grup de saxos format per Ernest Orts, Pa.ula Carril/o, Ge,.,n6n García i Francesc Gregori; aquest darrer ta.mbé va obtenir el premi especial atorg o/ per l'ACCi la FJJIC. Hi ,,cm obtenir nccèssits el. duet de clarinet i piono format p er Dídac Miralles i Mònica Ramírez i el duel de violí i piano .formal per Josep Colomé i Jlfíriam wmez. En la CMegoria B , obtingué el premi el cluet cle clarinet i piauo formal per ]uanjo Parc/o i A111w Puigmartí. Hi t:a obtenir un accèssit el duet de uioloncel i piano fomwl per Marc Renau i Roger Sans. • Concert d'orgue de Heribert Breuer E lde fH·ofe¡,¡¡,or tl e la Hochschule dt>r KiiJ•,..le dl' Berlín, i direc1'\catl è mia Bach i la Setlo•· mana B uc: h. oft>t·eLx un co nc e rt d 'orgue a l'c;,glé:.iu parroquial de Sitges el 15 dt' jtmy, a 1.-s deu de la nil. lul<' rprt>la obres de Bach, Iol COIItnlCIIIOrtUlt e( 250è aniverSari dt~ Iu mot·t dt'l comp ositor aiemuny. • Premis del Concurs Permanent de JJMM E lslnth pn.>ts gua n yn dot·s d c la 53a edic ió drl Conrurs Pet"manenl de Jode J oven tuts Musjves c·als d'Espanya van ser els següents. En la modalitat de piano: :Puís Rodríguez (pi"Ïmer pl"(•mi) i Oscar \Tartín (~ego n premi). Eu la modalitat tl'at•onlió: Edurne Carcía (segon premi). En la mot.lalitat de clavicèmbal: )ago " ahugo {~egon preoü). En la modnlital d'orgue: H.aúl Prielo (l>egon fH"cmi). El com· ur.. 'a tenir lloc e l passat me:. d·alwil a CiutadeUa. • Spe· Sant ~aa ona aci6 in;. Í~J ICIO: ~tió [08. ~76. 64. e •r lo Bbli· ?ico 188 JULIOL 20è FESTIVAL INTERNACIONAL 15 dissabte ANTONIO MENESES, violoncel GÉRARD WYSS, piano DE MÚSICA PAU CASALS 22 dissabte CORVIVALDI PETTTS CANTORS DE CATALUNYA 29 dissabte E!Vendrell (Sant Salvador) del! Sde juliol al 26 d'agost de 2000 ORQUESTRA NAQONAL DE CAMBRA D'ANDORRA EM/U BRUGAUA, piano MATTHEW SIMON, trompeta ¡r 10 ~on· (ex· po- AGOST il015 3 dijous •es· COBLA MEDTTERRANIA SANT1 MOLAS, percussió ~do . oo· mo S JOVE ORQUESTRA CAMERATA XXI Orquestra simfònica stage internadonal 12 dissabte ISABEL REY, soprano >bro ALEJANDRO ZABALA, piano per dins om· ¡rea, dor. >o ns més 1rea 26 dissabte 311 BRUNO EDUARDO GELBER 71. ENSEMBLE LAUREATE VASKO VASS/LEV, director ENRIC POUS, narrador pia: remi 10 dijous dissabte 19 dissabte ORQUESTRA CZECH VIRTUOSI J/R/ HLAVAC, clarinet /GOR ARDASEV, piano 17 dijous ORQUESTRA DE CAMBRA SOUSTES DE SOFIA 24 dijous ACADEMY ST. MAR11N IN THE FIEWS CHAMBER ENSEMBLE Entrades numerades: de 1.500 a 2600 pteS. lnformacíó:Tel. 977/68 34 68 E·mail: audltoripaucasals@elvendrell.net ...c... l Organitza: ~!f . •• Patronat Municipal Auditori Pau Casals 17 Philip Glass i Michael • Nyman, protagonistes del Festival Castell de Peralada Dos mus1cs catalogats com a minimalistes -accepció no poc discutibleseran protagonistes destacats de la XIV edició del Festival Internacional Castell de Pera Ioda. Es tracta de Philip Glass i Michael Nyman, l'aportació dels quals serà evident en sengles manifestacions de característiques força diferents. zr--------------------------, ~ ~ o .. i Per RRMC 1 mar·c de luxu riant bellesa del Castell d e Peralada una vegada més acoti i dt la g r·an propos ta d 'esp ectacles cultes de Ja temporada estiva l ca talana . I bo farà amb una ofer ta que, sent fidel als seus prineipis ol'igina ls - atenció privilegiada a les arts musicals escèniques-, ofereix propostes d ' un espcc:ial agosar·a ment, obertes molt p r·obablement a la discussió i fin s i tot a la polèmica , cosa que significa, d 'una banda, un con sider·ahle a tractiu i, d e l'altra, m1 risc evident. És el cas, j ustament, dc l'espectacle -que es q ualifica com a òper a- de r esmen tat Nyman , titulat Facing Goya, que mostra un tema de ta n aguda actualita t com la cionació, el q ua l, situat damunt J'escenari i en un musical, pot oferir u11 j oc altament suggeridor. La inlerpreUH'ió ser à a càr·r·ec de Ja Michael Nyman Band, amb direcció ar·tísLica dc Mario Gas. Una altr·a }li'Oposla do risc serà la que dirigeix el contravertit Salvador Tavo r a, titulat Don Jr.um de los Ruedos, i suhtitulada S il~fonía E de caballos sobre el mito andaluz, .lose p Carrera s proposta que ohligar·à a Ct'Car un nou espa.i, en certa mesura imitació d 'una plaça de braus, que se situarà al mateix r ecinte del castell. L'actuació dels con eguts tor·ct·os a cavall An gel i Rafael Per·alta apunta la dim ensió tauromàqui ca d e l'espectacle en un visió qu4' a Peralada evitarà els components més cruents. Els cants són obra del mateix Tavora i hi intervindrà e l Coro de la R eal Maestranza de Sevilla, la R eal Orquesta Sinfónica d e Sevilla, amb direcció mu sira l de Juan Luis P érez. P er la seva pat·t, la pres(·ncia de Philip Glass se circumscriu a l'autoria i .interpretació, amb el conjunt Kronos Quarlete, de la música del film Drcicu.la. L'ortodòxia progr·amaclor·a lír·ic:a té protagonistes i manifestacions molt d es tacades, d e difíc.il j erarquització. P et· això ens limittll'ern a l'ordre cron ològic. É s el cas del recital que ofet·.iran els tenor·s h tu·cclonins J allllte Aragall i J osep Ca r·- .laume Aragall r·cras amb Ja soprano Isabel Rey. en el que es perfila com l'inici d~ coHaboració entre les ducs grans fi gures del cant. Fidelio, la cabdal òpera de Beet· hoven , se t·à oferta en versió de e o n ccrl arn b un repartiment dr g ran nivell - Simon E ste;;, John Tr·elea ven , Eva Johansson. Kurt R yd I. .Toan Caher o, l\Iarussa \~ ni. Orfeón Donostiarra, Or:que,tra drl Gran 1èatre del Liceu i direcciódr Miruel Anuel Gómez Martínez. . o o Il barbiere di Seviglia de Ro,l· ni ser à ofert en una Yersió qur escènicameul dirigirà Carles San· tos i mu s ica lment Gloria l sabrl R a rnos al capdavant de l'Orque;· Lra d e Ca daqu és -un any mrs con stittüda en titular del Festival-. del Cor Lied er Càmera -així mn: teix cor titula r- i les veus d'Antoni Com as, J osep FerTer, Stefauo Pa· la t c hi ltxar·o Mentxaca, Àngel Òd e n~ I s abel Monar i Enrir MartÍJJ~z-Cas tignatlÍ. Un càstin~ local, fet expressament per Santo>. art do¡ cal 1'h tPr tar rul un t~r en un ter un ro1 du !JU \'a ny e~ Ba Wr Au He. tn PANORAMA Eric Ericson ma· toni Pa· tgel ,ric .iug amb el qual és previst que assagi dos mesos. El capHol de l'esp ectacle musiral el clou la versió dc M tísica per a una nit d 'e .çtiu, que abans s'haurà presentat al Grec, amb interpretació de Vicky Peña, Constantino Romet·o i Mo ntsen·at Carulla. L'aparta t co n certís ti c ofe t·eix una manifestació d' un nota ble intrrès. La Missa (Mass, segons títol to anglès) de Leonard Bem ste in , una obra molt poques , egades interpretada, q ue aquí s'ofe rirà e n una versió molt "valr n ciana", d'acord amb l'ampü venta ll de <'O producció amb què at·ril>a: amb I' Ot·l¡uestra de Val i'\ n c ia Co r d e ' · dc Nostra · Escolan1a Val'cncta, Senyora dels Desemparats, a m~s del Combo del Tallc•t· dt• Mú s ics de l!at·1·el W • ona ·1 1es veus ne l)ouglus ehster, Michacl Dc lrget, Kathy . del "vaAutrcv·' Lo<JUt'JJ o .1 Cn.sl1na 1le. Hi haurà més d e 300 prrsones en escena'en un muntatge pat·ate- Mlchael Nyman Sir NevUie Marriner aLt·al dirigit dtamatt'n·gicament per Joan Ollé i musicalment per Àngel Gil-Ordónez, coreografia de Francesco di Francescanlonio, es pai escènic de Jon Berrondo, vestuat·i de J\Iiriam Compte i iHuminació d'Albert Faura. Una altra missa important, la Missa en Si menor de Jol1ann St'bastian Bach , serà el pretext p er celebrar els dos segles i mig de la mort d el composito r alemany, en una ve•·sió que dirigirà el prestigiós director coral suec Eric Ericso n al capdav ant de la Dro ttingholm Baroque Ensemble i el Cor Lieder Càme ra j les veus solistes de Marta Almajano, :M ireia Pintó, Marissa Marlins, Lluís Vilamajó i Iñalò Fresíin. UOnruestra de Cadaqués, amb Ne ville .Marriner al capdavant i Pcpe Romero com a solis ta d 'excepció inlet·pt·etaran l ' ine vitable Concierto de Aranjuez en UJl programa que inclou també obres dc Montsalvatge i Beethoven. La pianista Rosa Torres Pardo interpre- tal'à un p1·ograma ceutrat en Gode G1·1mados i Eulàlia Solé ofe rirà la ve r sió d'El clave ben temperat 11. El ballet, sempre protagonista d es ta ca t d el Fes livaJ, comptarà amb tres presències de notable categoria i intet·ès. Es tracta d el BaUr t Nacional de España, que dirige ix Aida Góm e z , l 'esp ecta cl e titulat Rolan d Petit: ses créations passionées - un r ecorregut p er cot·cogr a fies tan s ignificades com CarmPil , El llac dels cignes, Meditaci6 de Tlt aïs, Trencanous, etcèter·a- i (jnalment l'actuació del ballet de la Deutsche Oper d e Berlin amb la rol·labor·ació d e Tamara Rojo i Carlos Lóp ez i cor eognfies dc .lit·i Kylian. Força de les ¡)l'opostes d 'aquest Festival, com s'ha a puntal en algun ca s, es mouen en l'àmbit de les cop1·oduecions, fónnula com més va més inevitable en Lot gran esdevenimt'nl per cuusa dels també cada dia C'l'eixents costos de les produccions sclrctives. ye.~ca¡¡ PANORAMA Poc protagonisme de la música culta al Festival Grec d'enguany Com és ben sabut, enguany el Festival Grec inicia una nova etapa significada per la nova direcció, a càrrec de Borja Sitjà. Des del punt de vista de l'apartat amb un interès específic més destacat per als nostres lectors, cal assenyalar que la presència de la música culta ha sofert una perceptible davallada respecte d'edicions anteriors. Per J.c.c. anmateix, es tracta d'una circumstància _que t~t .fa pensar que sera provtSJOnal , atès l' interès -ben explicitat per Bor·ja Sitjà en l'acte de presentació de l'avanç d e programa- de vincular-hi en pròximes edicions instà ncies t·an importants en aq uest à mbit com l'Auclilori o el Cnrn 'lè att·e d el Liceu. F'o me·nt de la creació, atenció a la producció pròpia i projecció internacional constitueixen eixos destaca ts de la pt·o pos ta d 'enguany. Juntament amb aques ts vectors, cal fer· esment de branques col-laterals, significades pet· l'incr·e ment de la política d e coHaboració amb festivals i cen tres d e pt·oducci6 intem acionals i el foment d e la polilica de cop r·oduccions amb el seclot· de les a rts escèniques. Ta mbé ca l assenya lar que, al ma t·ge del pes que ocupi la pr ogramació no oficia l, l'oficial abastarà eJ 90 % d els espectacles d el conju nt del Festival En un altre or dre de coses, enguan y s'hi progr·amen menys p·r opos tes, tol defugint, per tant, el caràcte1· de b.igm·¡·ament i complex itat dc l'ofc r·ta de l'edició an terior, en bene fi ci també d ' una a1npliació de la duJ·ada en carteller a d e les propos tes com a princ ipi genèric. Fel que en comporta, consegüentment, la possibilüat d' una superior· explotació i socialització. T Mcuio Gas dirigeix el musical A llttle nlght mu"c En total s'oferiran uns 80 espectacles, 11 dels quaJs amb cuàcter de col-Jaboració amb festiva ls internaciona ls, 22 coprodu ccio ns iniciativa de casa, 7 corresponents a dansa , i 8 amb dedicació específi c a a una c iutat e ut·opea, e n aquest cas Nàpols. El detall d c p r oduccions teatrals, sob r e el paper d 'u na im portància r ema rcable, situa en un lloc destacat, i no solament pct·què sigui l'espectacle inaugural, la versió de A little night music, un musical d'Stephen Sondheim i Hugl1 Wheeler - basat en un film d' Ingmar Ber gman- amb direcció d c Mario Cas i coproducció del Festival de Otoiio de Madrid i el Festival Internacional de Peralada. En l'apru:Lat de producció autòctona, el Teatre Romea arollir·à un altre musical, El temps de Plank de Sergi Belbel, dirigit pel mateix autor. Oriol Broggi dirigirà Lluís Soler en una versió del Tartufde Molière, Carme Portaceü ser à la responsa ble de Por, menjar-se l'ànima de R. W. Fassbmder, i Josep Anton Gómez cürigirà l'espectacle El tercer policia, a partix d 'una noveHa d e Flann O'Brien amb copr·oduceió del Teatre Lliure i la participació de ]u seva Orquestra de Cambra. P el que fa a aportacions inter·nacionals, hi destaca la versió d 'Ajax i Filoctetes, espectacle basat en texto s de Sòfoc1es produït pel Théatr:e O~~on-Teatre d'Europa amb du·ecciO de Georges Lavau. dant. .Es r epresentarà al Convent de Sa11t Agustí. En aquest mateix capítol desta. ca, així mateix, Ja producció La gatta. Cenerentola, una òpera b11 • fa, adaptació d'un conte de Ciam. battista Basile feta per Roherto d1 Simone, que s'oferirà al :\lercat dr les F lors. També s'ha de remarcar Sik-Sik, el màgic d'Eduardo di fi. lippo, amb direcció i interpretarió de Cario Checci. Un capítol destacat també é, ri r e ferit a companyies convidadr•. sign ifica l per la presència dt la Compañía Nacional de Teatro cu. si co, que oferirà dues produr· cion s : Marav illas de Cenante•. dirigida per J oan Font, i La dama duende de Calderón amb direrrió d e José Lu.is Alonso de San tos, i el Teatro d e la Abadia, que dirigril Jo sé Luis Gómez, aml> la versió d1 La baraja de rey don Pedro d'1l· gustín Gar·cía Calvo amh flirecci6 de l'esmentat José Luis Gómez. L'es pectacle de la Companyia Celabert-Azzopardi, Im (Goldt· nen) Schnitt li, amb coreografia d• Gerhard Bohner, serà protagorúsla d estacat d e la parceHa de dan•a. Un puceHa que també mostrarà produccions de la Companyia Gt· neral Elèctrica i i\'larta Carra•co. El Grec Metropolità reduei.~ d seu abast a Badalona, l'Hospitaltt de Llobrega t i Santa Coloma dr Gramene t, i també lri ba una es· te nsa ofet·ta de música popular. fia mene, llatinoamericana, cançó. etcètera. ApJegad un ,estol de figu· res destacaclíssimes. Es el ca~ deb brasiler s J oao Gilberto, Caetano Veloso Ma ria Bethan ia, els ria· menes Miguel Poveda i Pepe flahi· ch uela, .i també, en altres or~res estilístics i concepcions, el conJunt Bue nav.is ta Social Clu_b, Kholed. Luz Casal, Madredeus, Peppe Bar· ra, Juan Perro, Sílvia Come.s i~ dia Pujol, Gerard Quintaua ')or Batis te i Maria del Mar Bouet. l'( ur gr m 0( fir cc ec i tw d la do pli Ca l'I\ el ro ca d'i qu pn 811 Ca 1e1 en ml pn m( fic gr¡ rri ¡¡,, de xe1 1s an pr fil JlO un ci¿ re¡ ol l'et Co lO PANORAMA Creació de l'escola coral de l'Orfeó Català pel Els cors de formació de l'Orfeó Català han iniciat una transformació progressiva cap a un nou model pedagògic, més adient i coherent, amb la finalitat de crear una escola coral, seguint el pla educatiu de la LOGSE. Per TERESA MARTÍNEZ mb aquest nou pt·oj ecte, que de fet ja s'ha iniciat aquesta te mporada que acaba, té lloc la reestructuració total dels cors infantils, jultnil i jove de l'en li tal. "L'origen d"aquesta transformació obeeix a la to/untat de l'01jeó Català d e donar un nou pas endav ant", exp~ca el seu direclot·, J osep Vila i Casa1ias. "En el món coral cal erolucionar, i per tant cal revisar el nivell de compromís d els matei.ros ca!llaire.~, tant a nivell musical coin personal. Així, es tracta d'iniciar una línia de formació que vetlli i avali aquest com.promís ja. des dels inicis, tot atorgant, també, un prestigi a l'Orfeó Català, Per això incorporem. l'en&enyClment musical com qualsevol escola de música, excepte l 'instrument, perquè La formació teòrica i pràctica del.s qui com encen estigui més en consonància amiJ la pràctica dels cantants d e la formació gran, tot facilitant la tasca amb r¿teri$ homogenis i d e disponibilitat pràctica resp ecte d'horaris i dedicació." Així, els cors infantils es reduei~~ ~dos grups (Ci ns ara et·en tr es) 18 h1 estableix l'edat d'ingrés als 8 an!s (fms ara era als 5 an ys). El pruner grup, el cot· d'iniciació, que encara no té nom i del qual és responsable M. J esús Cullet·é, tindrà u.na durada de dos a nys i una funCIÓ lilusical i"ntroductòt·iu. Les scl'es actuacions es rccJuiran a dues 0 Ires l'any en concerts inlet·ns de d a a I SC~'O J'l "l'u 'J el • l'entitat· TJJest.a ,_ , 0 o " Co L r Úantil, durat·à sis anys (dels 10 als 15 anys). En aquesta ft·aoja A :o. is tl taltt a dr el· tlar. nçó. fipt· del; aon na- ibi· ~res junl Jed, Bar· i Li· ordi Drets, d'esquerra a dreta: Uuís VllaMaió llosep VIla. ~udes, d'esquerra a dreta: Conxita Garcia, Ellsencla Carrasco I M. lesus Culleró d 'edat és molt beneficiós per als més joves poder cantar amb cantaires de 14 o 15 anys, perquè facilita i accelera la seva maduresa voc al. Aquest cor ja durà una activilat concertística important, tant al P alau com fora del Palau. Se n'encarregaran, de la formació, Elisenda Canasco i Lluís Vilamajó. Els c antaires d'aquests dos grups infantils rebran, a banda de l'ensenyament coral (única matèria que rebien ), una formació basada en l'educació de la veu, en petits grups i de n1anera individual, i llenguatge musical (des del primer curs de ni vell elemental fin s al quart curs de grau mitjà), tol sebruint estrictament el pla educatiu de la LOGSE. :Uímica matèr·ia que no s'impartirà serà l'estudi d' un instrument. El nou Cor J ove (dels 16 als 23 anys per a les. n oies, i dels 16 als 25 anys per als nois), que vindria a resumir els antics Cor J uvenjl i Cor Jove, comptarà aiub cru1taires amb una formació vocal i musical d 'alt nivell en relació amb la seva edat. Repertoris amplis i educatius centraran l 'educació vocal des del ranvi fins a la maduresa. La responsable n'és Conxíta Gat·cia. Com a novetat més destacada hi ba la creació d 'un nou cor, el Cor de Noies de l'Orfeó Català, que ja començarà a fun cionar a partir d'aquest setembre. EI director en serà Lluís Vilamajó. Aquesta nova formació es crea amb una doble finalitat: artística (poder oferit· tm am plíssim t·epertori per a veus femenines) i pt·àctica (pal·liar el clar desequilibr-i numèric entr e l es ve us femenines i masculines d el Cot· Jove). Aquest model d 'escola funcionat·à plenament des de la temporada 2006-07. AJeshores s'impartit·an els vuit c ursos d e llenguatge mu sical. "Hem co nfeccionat aquest model educatiu a partir de diverses propostes que combinen l'ensenyament musical amb l'activ itat co ral , i adaptant-les a la nostra infraestrucutra i a la disponibilitat dels cantaires", ex-plica Jose p Vi la i Casaóas. "Ens hem inspirat en les escoles corals d'Estocolm, 011 jo vaig estudiar, l'escolct de Radio France, la Maítrise de Versailles i d e Nó tre Dame i en l'Escolania de Monu errat." D'altra banda, l'escola c01·al i el cor gran dc J'Od'eó Català oferiran ben avial un c icle propi de concerts que, d edicat al gènere coral, té J)I'Cvi sta Ja presència de cor s conviduts. FESTIVAL INTERNACIONAl 0 t /, DE TORROEllA DE M O NTGRI A. A V A T 1\ e o MUSICA BARROCA I CONCERTS ORQ!,JES· TII.AI.S I RfCITALS I MUSICA DE CAMBRA I OrEllA EN CONCERT • 22 de ¡ullollll.30 h!Essl~" lflokl Fresen, b~rfton Juan Antonlo Alvaroz-Parejo, piano . . Utdtr i cançon' de Schubert, Fauré, H ahn, Toldr~, Mom pou I Momsalvarge A.· 2.600 PTA B.· 1.700 PTA C.· 1.000 PTA " ' ............... 29 do julool/22 30 h/Con< 1'<111 Manuel Porta, violi David Cosanova, piano Mozart: s.,.,~, lP, K 1021 Beethoven: S....1a nlim 1, Op 1VJ I Schumann: Slmarn mltto. t, Op. JO$ ,.¡., I Bmhms: So..o4o """' 2. Op 100 1.500 PTA '"'' .............................. 2 d'o KO\tlll lO hiE<~I<!<o> London Boroque Charles Medlam, dicector Emma Klrkby, soprano Jordi D omè n e c h , conrratenor Vovaldi: Sooula Al Santo Stpokrol Handel: AL pol. pow,¡ n10n I Vlvaldt: Concm m Jo ""'!O' I Hindd: Notk pl.oda t ebo"" I Pergoi<Si: SL1lut Makr A.· 5.000 PTA B.· 3.500 PTA C.· 2.000 PTA • 3 cl'•¡¡cxtlll lO h'Esglkoa Coral de Puig-re i g Ramon Noguera , director del cor Orqueltra Simfònica de les Balears· Ciutat de Palma Jos ep Llufa Moraleda, director Rosa Mateu, soprano Mireia Plntó, mezzosoprano Salvador Carbó, tonor Josep Anton Romén, baríto n Enric Morcrn: Tassar/111 (òpera en concen) A.· 7.000 PTA B.· 4.500 PTA C.· 2.500 PTA . ................. . ... .............................. 9 d'o¡¡o,t/l2 lO hiE<glt<ln Europa Galonte Fablo B iondl, d irector Vlvaldi: ConCtrl l>rr n dos moli11s, oiolotoc.l ' corda, 1. "'''" 1 1 I Coto«t1/><r a Jos uiolitos i cord<S, Op. 1, " "'"· sl Concrrt p<r 11 dos uoollns, moloncrl i coroln, Op, ), 2 I Bach: Co~tetrl P<r n aroli i conlts, Op. BWV Op 6, ,.¡,. ,a,. t0J6 I Cor<lll: CoHctrli grossi per a cordrs, 3, Or N.,J.,/ A.· 5.000 PTA B.· 3.500 PTA C.- 2.000 PTA • 17 d'as<><tlll 30 h/Esglf<t> Orquestro da Cambra de Mosc,o u Constantina Oberllan, director Mlscha Mals ky, violoncel Proko(iev: S pe<:~ de Vu•ons f.goltar:s, Op. n I Haydn: C01tcct1 ""'" 2 l'« a 01olm.ct/ • or4~~<tlru, HobVI/bl2 I Cric¡: Swok dr Holho1!J I Rossini: S.... In /><Ta orquntra l Vlvaldi: Cmtccn j>tr a 011/110· Ira t:r~in I"JCQ}Or A.· 7.000 PTA B.· 4.600 PTA C.· 2.600 PTA • 20 d'•I!CXtlll 30 h/Esgl~ •• Czech Virtuosl Chamber Orcheatra P etr Vronsky, dlreclor Joaqufn Achúcarro, piano ... • 13 d'agostll2 10 hiE<~I<so> NES Chamber Orchestra Dimitri Sitkovetski, concertino director Bach: Variacions Goldbcrg (tran>eropc:ló per a orquestra de cordes de D. Sitkovetlki) I Schubert: Ovanrl, D 810, LI mori ilado¡oztlln (trarw· cripció per a orquestra de cordl'> dc C Mahler) A.· 5.000 PTA B.- 3.500 PTA C.· 2.000 PTA . ............................................................... 27 d'agost/22 30 h!EsRI6lia Academy of St. Martln In the Fields Chamber Ensemble Xostakovitx: Pnlt.~; .5cbazv, Op III Mozan: Otilll<l rním. <, K 5161 Mendel.ssohn: Üd<f, Op, 20 A.· 5.000 PTA B.· 3.500 PTA C.· 2.000 PTA • · .... CICLE RICAROOVINES: El riANOAlSEGU: XX •· 24 <kjulooVt9 30 h/C.nc: l'etil D<:J 1940 ol 1949 Pilar López·Carrasco, piano ... 6 d'oNO<tlll 30 hil'l•ç• do la Yrlo Tambora del món Josep Vlcent, percussió i director . U 11 viatge Imaginari per les culrures dels cinc cóntinenlç a través dels seus rirmf:S i colors A.· 5.000 PTA B.· 3.500 PTA C.· 2.000 PTA . .............................................. MúSICA TI\ADICIONALI POI'UtAR CATALANA . ................................................ ..................... f2 d'•Kost/22.30 hll'loç:. de la Vil• Lea Vlollnes Una novn <onoritat dins el món dc la música lr.ldicioroJ Marcel Caselles Grup l,;.,.pectacle Prml i SC!}ull és una combinació do ..C>nontatÇ prbxim<:s a la cobla, a la música J~­ Lmd 1 a d'ahreco mUs1qu~ ètniques mediterrànies 2.000 PTA • 18 d'osostlll 30 hiPiaça do lo Vil• 31 <k JWroVJ9.30 hiOn< Potol Concen espc<:ial de vinuosisme per a tenora amb sardanes de Bou, Carreta, Blanch, Joaqu1m Serra, font. Josep Serra, Molina, Moraleda, Blay, Casals i Viladesau ... _. 7 d'agos1ft9.30 hiCino l'etil Dd 1960 •I 1969 Javier Perianes, piano Obres de feldmann, Gubaydulina, 11pett, NinCulmdl, Serio, Fonner, KurtaM, Still i PiazzoiJ . ............................ ...................... . .. ....,, ... ·- ............................................... . ll d'agost/19.30 h/One l'elit Dd I 980 al 1989 Montse Massaguer.. piano Obres de Lachc nmann, Escribano, Ligetl, Takcmitsu, Nancarrow, Montsalvatgc, Olavide, G lass i Ustvolskaia . ....................... ... 28 d'agostlt9 30 h/Onc Peut D<:l 1990 al t 999 Euleterio Domíngua z, piano Obres de Schnon~ Scianino, Denosov, R1ley, Charles, Brotons, \...ruz de CaStro i To""' • Estrena mundiallencàrroc del C'de Ricardo Viflesl NOTA: per a cada concart, el preu de l'entrada ês de 1.500 PTA ·-· MÚSIQ!JES DEL MÒN . .......... S d'agost/22 30 hlPioç• deia Vola Carman linares, cantaora Mcndelsshon. Obenura à El_,.; J'Wlrr "" d'<Siiu. Op 2 1 I Beethoven: COIICYrl ,,;, s per a ,..,. i 017/"<Sira, l:mr¡.,..rJor, Op 1J I Ja=k: Swrk ¡..- n c:anlts I Schubert: s,.¡..., n1ím s, D .,, C...nçons popula" ant1guc:s recopilade< rx:r Federico Garcia Lorca A.· 7.000 PTA B.· 4.500 PTA C.· 2.500 PTA A.· 5.000 PTA B.· 3.500 PTA C.· 2.000 PTA Conjunt instrumental Clt to he . sc , D) A.· 2.600 PTA B.· 1.600 PTA ~ ~ MERCAT DEl. MÒN ('O • Els die> S t6 d'agost, dc los 19 hales 2 h, ala plaça de la Muntila i al passeig dc l'Església s'hi instal·larnn pantdes de venda d'objectes de gastronomia de diferents rulrun:s i països i, a la plaça Pere Rigau, h i hauran actes d'animació infantil . 14 d'a~ost/ 1 9.30 h/Onc Potlt Del 1970 ol 1979 Daniel Ligorio, pia no Obres de Bliss, Rautavoaro, Hnlfftcr. Rota, Guerrcro, Samos, Stlvestrov, Adnm> I Rlhm P.' VIl Francesc Ca,a .sú, director Josep Glspert, Jordi Molina i Jaume Vllir, tonores Obres de Xomkovitx, Stockhau.Çcn, C...ge, Scd$i, Mompou, Tatllefe"" i Cinostera gi M Cobla t..o Principal de la Bisbal Obres de Maninu, Barber, Rodrigo, Tunna, Boulez, Khatxaturian, Martin i Messoaen Dd 1950 al 1959 EmiU Brugalla, piano 1~ Pi tir irr tU IJl VENDA D'ENTRADES Ve nda anticip ada d'entrades; A J>artir del 12 do juny pet servei Tel-Entrada 902 1O 12 12. www.telent rada.com i a totes les oficines de Caixa Catalunya. Personalment o per telèfo n, de 10 a 13 h I de 17 a 20 h els mesos de juliol i agos~ de d illuns a dissabte, a les oficines del Festival, carrer d'Ullà, 26 (al centre de la vila), telèfon 972 76 10 98. Per transferència ban<:àrla (lliure de d espeses per al beneficiari) al següent compte corrent 2013 06 34 39 0200040481 de Caixa Catalunya. També al lloc on es faci el concert. des d'una hora i mitja abans de començar. OBSlA\IACIONS; d' Cll q¡¡ If ~ fo nu lr. d~ D( Els menors de 14 anys tenen ent:ada 1e Els joves, entre 14118 anys, amb carnet IJij gratuïta si no ocupen seients numerets. d'estudiant, tenen un descompte del 50%. Els socis de Joventuts Musicals tindran un 25% do descompte en el preu de los entrades, si presenten ol carnet de soci. Clients de Caixa Catalunya 25% de descompte, el nombre d'entrades amb descompte és limitat. Hi ha reservades sis places d'accés fàcil per a disminuïts flsícs. ~~s:r,~:~",~~~icJe/':'C:/:r,:];~f7:e":J.:. disposa dilire condicionat. I]]] •E N T RA O A 902 1O12 12 CAIXA CATALUNYA ~ el di (e B. If at Ie "'i br hi UI e, m P• br pt PANORAMA 15 anys del Concurs de Piano de Berga Apostar pels ioves i la música ca talana Enguany s'ha celebrat la JSa edició del Concurs de Piano Ciutat de Berga, o rganitzat pel Centre d'Estudis Musicals del Berguedà L'Espill,,i 9ue és dedic;:ada ?ls vint-1-cmc anys de I Associació Catalana de Compositors, entitat amb la qual hi ho una vinculació d'interessos compartits. Ptr RRMC urani aq uests quin ze a nys D hi han COilCUI'Sa t més d e 800 joves pia nis t es cl' ar·- rru de Cata lu nya i Espai de moll s a ltr·cs paï sos i a l~n.- d'ells són intèqll'ets prou cone~ls dels nostres escena l'is . E l se u roneixernenl és molL a mpli i és considrral com un eoncu rs prestigiós i ri- D)B ~orós. Si més no, va ser un re pte molt important per a L'Es pill o r ganitza t· un concurs d'aquestes carac:lei'Ís tiIIUCS. "Es va crear amb l 'esp erit ó'organit;sa¡; sobre/.ot, t.IIUJ, prop osta cultural cle qualitc.Lt i d e prestig i qne anés tant en be11ej'ici del.~ ma.teixos Cllncursants com també qne servís de promoció c/1> la. 110stra ciutat'', explica J oan Cor·tina, t:oOJ·dinador general de lJEspill. l n'apunta lrs Ires finali tats bi1s icp1 CS : set·vir d'estímul als joves cstud ia nts rle piano: ~enir prou p t·cstigi pCI'qu!> scr1fi\J de cur rículum als coneu•·sanls mt> graus i ser· ta mbé una e ina ú til ~r difood1·e els romposito•·s i la m(tilta del nostre país. De moment. i des d els seus inicis, ri. concurs se centra e n e l pia no. Oh i¡·i es JlC I' erl a ts catc~<o du tn quatr·e ~ . (rategona A, fins u 28 a nys; c;ategol'ia B: fms a l9 anys; ca tegol'ia C, fin s u la anys, i ca t ego •·i a O, fin s u ll anys), són Ics ducs més jov(•s lf's que tene n més èx it d e p ~ rli c i1Htc' i 6. • en la qual hi !ta mi$¡; nom"Tamb'r• es b~e d'estudic~nts i poúe~t partil'iparhl; per la seva t'ategoria, el nivell é.s aC/t J~erò f!S.~C((ttib/e", upunlu Joan Orllna. El perfil eh• C'OIIcu•·sunt r~s " totalment (IScendent, sen St? rel rocessos, et a ¡>oc, crssc>guranl c11da pus, usc? 111 que la propera Nlici6 pug ui parflr d'una micet més omunl d'o n toc es va d eixar l'anterior i continuar sempre e nda·vant amb fe rm e.~ a". D' altr·a banda, e l concu1·s apol'la compon e nts p e dagògics prou interessants: "S obretot en les categories D i C, la po.~sibilüat que el.~ alumll es a m és de compartir llur formació mnsic al i poder-la posar en comú amb altres joves en edats i llivells semblants, els pug ui ajudar sobretot a establir criteris estètics i alhora d etectar mancances, tant pròpies com foranes, enriqueix els seus propis coneixeme11Ls." Amb un jurat continuista (la seva formació a p enes ha canviat), amb la finalitat d 'establir una línia prò pia cohesionada d e criteris. val oracions i nivell clars, aquest és for~1at actualment per Antotú Besses, Angels Alab erl. Albe rt Ate nelle, An na-i\l a ri u Cardona, L.iliana Maffioue i Monlser·ml Perayre. " Els membres del jurat s6n una peça clau en el desen volupament i en con.seq1ïència en el prestig i del concurs. Ells hi aporten, en dictcuninar u11 veredicte, la suma d e moltes p etites cxmclusions i del debat i de la posada en carmí surt l'opci6 que es consi.dera més ajustada als nivells que prèviament .~ ' ha11 establert", opina J oan Cortina. Com d è iem al principi, el Concurs de Piano Ciutat de Ber ga i l'Associació Catalana d e Compos itors, que e nguan y cel ebra el seu vinl-i-cimrrè ani ve rsari, col-labo re n, d es d e fa uns quants anys, e n '·fa dota ció d 'un p remi esp ecial en cada categoria a la millor i11terpretació de les obres obligades d e cada any i que genPralment coincideixen mnb m embres de l 'Associació, i també perqu è els p1wts pri11 cipals que d efin eixen aquest concurs són compartits, en bona part. també per eUs.,. La raó d e dedicar cada edició d el co nc urs a un compositor català o a un fe l mus ical d 'especial r e lle u i d ' incloure e n les proves rmals una obra obligatòria d e compos ito•·s catalans t·espon, bàsicament, a una raú po lítica i mo ral, amb la finalital de difondre els compositors catalans i la seva m(tsi ca. "N o é:; cap raó nova, però. l\fés gne ur~; rerefons pedag ògic, que també lli és, hi ha uua voluntat política ben clara. i contundent. Pensem que tothom hauria cl'utilit: ar les eines d e què pug ui disposar en pro de la nostra rultura. Sí, estem coll uençut.s que teni11~ l'obligació m o- ral de fer-ho i com que som un país amb molta e.~cassetat de recursos i m oltes vegades, a sobre, desaprofitats, no ens podem permetre el luxe de no aprofitar-ne totes les ocasions i Lots els mitjans." Alxí, enguan y el eoneurs és dedicat a I'Associa!'ió, ·'p er això s'hi ha i11clòs com a obres obligade.~ e 11 caela cat egoria quatre compositors , per poc/er oferir el ventall més ampli po.~s íble", explica Joan Cortina. F:ncar·a que els quinze anys d el concu•·s com u tal no han tingu t cap celebr ació es pecial, '' la coincidència d 'ambdues efem èrid es n o és pas b'Tafllïta : és que hem aposta.t molt fort per la llllÍ.s ica contemporània i , ta mbé, en l 'e dició de nous materials, i això sol ja és una manera molt important de celebrar aquest s qui11ze a11 ys''. Concurs de Piano Premi Ciutat de Berga Resultats Cutt•go•·iu A: - Primer Premi: Naomi KiJlluJ'a (Jup6). -Sego11 Premí: Pasqu~-11 Gimeno (Vila-•·cal, Castelló). - Tercer Premi: FJ·ancisco San Ernctcr·io (Santander). - Premi ACC: ex aequo, Naonu Kimut·u i Pasqual Gimeno. Cut c~oriu B: Pro\a no efectuada per incompan•h.t•nça dels concursants. Categoria C: - Primer Premi: de~ert. -Se(50rt Premi: debert. - TPrcer Premi: ex aequo. ~!arco• Frrnúndt•z (Ba rcelona) i Guillem Roma ptanllcu ). - Menc-ió d'Honor: )farta Crespo (i\lanlll.'u) i Sa yaka Ha yas hi (Jap6). - Premi ACC: i\larcos Fernúndez. Cut<>go!'iu D: - Primer Premi: desert. -Segon Premi: l<'nu1cesc. Capó (Ses Sulines, Malloi'Ca). - Tercer Premi: Claryana Sotero (Ve•w~ru:la). - Mendó ci'C1o11or: Be•·ta Garrín (Sant Julià dr Vilatorta ) .l unko Nodu (Japó). - f>remi ACC: Fruncc~c Capó. PANORAMA El pecat d'lnlel•leclualilzar Le noue••• Le no::ze di flgaro. ,\utor del llibret: Lorenzo Da Ponle. Wolfga ng \ . '\[ozart. Intèrprt>ts: ~lanuel _Lanza, Regina Srhoru, Maria Bayo, Gille, Cachemaille, Pella PeLt·ova. Annr How: ll,, Kwangelml Youn, Eduard Giménez. Francbco \'as, Olat7. Saitua, Orazio 'lori. Direcció musical: Bt>rtraml de Billy. Direcció d'eocena: Robert Garsen. Producció: Gran Théatr·e de BordetL"<. Tt>mporada del Gran Teatre del Li("eu. 8 d'abril de 2000. ~lúsira: Per J. COMELLA$ e a mí d e l'aca bamen t d e la tempo•·ad a, el Gt·an Teat•·e del .Li ceu ht~ programat una enèsima ve•·sió cl' una de Jcs obres més atractives de Moza t·t. L e nozze di Figaro, un dels tres components de la tl"il ogia <"o nfegid a sobt·e llibrets J e Da Ponte, poua -com les altre!> dues- en el terreny dc les r e lacio ns am oroses i clt•l co nflicte entre el que podríem anom e nar Ete rn ma sculí i Ete rn fe mení. En aquest cas, tanmat e ix, e l te ma a c u sa un en riquim e nt col-lateral der ivat del context hi stò rit~ que condiciona aques t à mhit relacional , i q u e li a to r ga un valor afegit excepcional. El conflicte bàsic de Le nozze ... , genèrica ment pocll"ia ser d efinit pe l conce pte "guerra d e sexes", amb tola l'amplitud i comp lexi tat que ralgui a LOI·gar-hi. Una "guen·a" que Da Ponte, seguint de manera molt fidel l' ol"iginal d e Caron d e Beaumar·cbais, conduei"< amb gr an mestria i porta lïns a gai•·ebé els límits màxims de r ecat·go la rn ent o d ' insistència r n matisos, amb una c lara vo luntat pedagògica, s i se'm permet l'expr·essió. L'obra podria te nir la dur·atla que té i també podria ser força més cu•·ta, pel"C¡uè tol allò fonamental queda clar des de gai•·ebé e l primer moment. Però tanmateix els quat•·c actes acabem justifi ca nt-se, gr àcies en pi"Ïm e t· lloc a l' es pl è ndida morfologia dnunàlica, a la fluïd esa i coher·ència del disctu·s i també, en última instància, a aq uesta a l·lu- dida voluntat p edagògica, q-.re fa que el desenvolupam ent del te ma central arribi al seu desideràtum de ~riquesa j complexitat. Al mateix temJ?S, i tal com he àpuntat abans, hi apareix un disc urs paraHel, signifi cat per com l'obra mostr a la fi d'un moment històric, e n e l qual els valors prevalenls previs -el domini d e l a classe social contra el mt>ritoriatge, de la condició sobre els valors- malden inútilment per sobreviure i donen pas a l'època de la ra cionalitat. En aquest sentit, el comte Almaviva, que a n barbiere di Seviglia rossinià ens apareixia gairebé amb una certa imatge progressista -allib era Ros in a, gràcies a l'amor, d'tw casament imposat-, aquí en e l sett afany de conser var i fin s i tot r·ccupcrar privi.l egis caducs, esdevé una fi{:;u ra patètica per caduca. Com podem observa r, L e nozze di Fígaro malgrat la seva aparença de gran divertimenlo i gairebé de vodeviJ -les vegades que s'obren i tanquen portes amagant i alleujant per sonatges de situacions compromeses és innombrable-, comporta un rer efon s d 'una notab le transcendència. I Da P onte i Mozart ho van saber fer evident eu un Uibret i una partitura que configur en una creació d'una categoria extraordinà"ria. I~a temptació de recrear els postulats dramatúrgies formal s s'ha fet Jlrcsent en la proposta que, procede nt d e l Granel 1'h éatre de Bordeus, acaba de pr·cscntar el Liceu. En la justifica ció que s'exposa al programa s'esmenten amb !'xact itud co m a car:a ctei"Ísliques cabdals de la pr·opostu, la nuesa i la momunenta lital. Sempt·e darn : r· p de IOL agos untmenl formal apa•·eix Iu nccess.ilat de justificació. I això a vegade s e m p r eoc up a. Perquè, dc fet, l'urtisla no ha de justificat· ni expücar r es. Crea i prou. I malament lJUH n ho h a de fe t·. L"obt·a s'ex plica per ella mateixa o no té explicació. I aquest e m sembla el problema fonam ental de la producció que ens ocupa. Que hi ha un concepte clar en el qual els dos aspectes esmentats - nuesa i mo num en ta lita t- vo le n mostr·ar d e mane r·a mo lt ex¡JiiciLa justa ment Sl(uest concepte de la lï d'un món i d ' un id ea ri qu e roman en el s ubcon scient social de l'època i d' una classe, però que a la fi està pe•·iclita nt. La idea no és dolenta, p e r· ò la <:on cr·cció r es ulta po c convincent. P et·què l'alt r e vessant de l'obr11, el que es refereix a les relacions i els compot·taments amo r·osos, es manifesta de manct·a incòmoda en uns es pais que p oc tenen a veut·e amb la dim ensió gairebé cambríslica - pe1· intimista- del contex t de l'o br·a . O d ' un a part s ubstancial (l'aquesta. La in capa c itat per ate ndr·e la complexita t i el tot, el d eca ntame nt ver s un s as p ec tes es p ecífi cs, crec que condiciona el resultat lina l dc la proposta d e Cancn , malg r·at qu e co nté e n ce rts d ' un gra n atraci iu, com l'escena fina l al jat·dí del r•·ota gonista. La interpreta ció va •·esul tar globalment d'un njve ll pri v ileg iat. Manue l .Lanza vu oferir una ima tge drl comte Almaviva ac- tot·aJruent potser manfada d e matís i d'autfntica grandesa i vocalment d'u. na gt·an autoritat. La >eta veu és fresca, emana fluida, natw·al, amb uu color compacte. Voldria desla· car especialmeut Re¡¡ina Schorg, una soprano ''ie· nesa desconeguda a Bar. cclona, que dotà la figura dc la comtessa d'una ela •• sc i un savoir faire extra. ordinaris i que cantà amb una exquisidesa i sen,ib~ lita t excepcionals la :,en ària " Dove sono ... ". Pfllo babtement el bombó dt l'obra. María Bayo 1a >tr una Susanna a l'alçària del molt i molt que es ¡y~ esperar d'eUa en el pla \IJo cal, encara que pot.er 1a sobreactuar massa acto· ralmenl. Va fer més com· m edia d ell'arte del t¡ur co rresponia al planteja· ment dramat(rrgic. Gille, Cachemaj lle, com la Schorg debutant al Licru, té una veu noble però amb una certa insuficiència ro els aguts; amb tot, ,.a Cl'U· fegi r un Fígaro de :11olta envergadura. El nivell dels compn· maris va ser notabilbiot. am b notes a part per al.t imposant veu del corri Kwangchul Youn (13artolo ) i p er a Orazio )!on (Antonio ), en un paptr massa insignificant prr 1 la seva notable categoria. Bertrand de BiUy ra ' 2• h er transm etre esperit mozat·tià a la seva versió. Va acon segillr fer un dj,· cu•·s d' una gran coher¡.n. cia estillstica, a partir jJ d 'una bJ·illaut interpreta· ció de l'obertura. Voqut' veaades hem gau d11 d"1ma 0 · 11·ca tan orques tra li cets , identificada arob l'cs>eD· cia mozartiana. ,, J ("( bl lli lf Dl o¡ CI tr m dl m ar Ià A la g~ ri Oi lò o pt p: fi, JÍCfiL , amb iarn opri· ·--im. Lab ·ortà art oMori aptr pen ria. PANORAMA CRÍTICA Una gran Ursula Düfscher Orquestra Simfònica dc Barcelona i \acjonal de Ca talunya. Sah ador \lartíncz, nauta. Dolo rs Chiralt. oboè. \\cent 0liHl3. trompeta. Da, id Rallc,tt>ro~. , iolí. (;r,uJa Dütscber, claHcí. Direcció: J o~ep Pmh. Boc h. \lontsah·atge. .\.ostakó\'Ílx. I:Audjtori. 16 d·a1H·il dc 2000. Per F. TAVERNA·BECH I Concert de Brand en burg núm. 2 dc Bach, el Concierto del Albayzin de Montsal vatge j ]a Simfonia mím. 1O de Xostakóvitx conferien innegable atractiu al vint-icinquè concert de I'OBC. Tanmateix, la seva coincidència amb In festivitat del Diumenge de Rams va incidir en l'afluència de pí"tblic, que a mb t o t va acollir amb cà lides ovacions els intèrprets. En primer lloc, J osep P ons 'a dil"igir un petit grup de solistes d e l'orquestra en la interpretació del Concert de Brandenburg 111Ím. 2 de Bach, en el qual cal esmentar i lloar e l magnífic trcbu ll d el trompeLista Vicent Olive1·, superant les àa·ducs dificultats cp.te rcprcsrnta l'elevada tessilua·a en la qual està esc1·ita la seva pa,·ticel·la. A con tinuació, amb la col·laboració veri tablement estel-la•· dl' la clavecinis ta Ur·s ula Dütschc,·, l'orques tra barcelonina, sota la diJ·pcció d e .Jo~ep Pons, va i n te t· p r c ta•· el Concert del Albai::yn dc Xavier Montsahatge. Ce¡·tamenl, malgrat l'habilitat de :\[ontsahatge per conferjr transparència a l'ot·queslra pet· propo•·ciona1· r elleu al so del clavecí, la comesa d'Ursula Dütschct· era arriscada, ja que, malg1·at una cet·ta amplificació electroacústica dl'l claYecí ( no sempt·e equilibrada ), aques t no se mpre es fa sentia· amb claredat, ni tampoc la incapacitat de l' in s tru me nt pe t· matisar la sono t·itat p•·oporciona la n e c·cssà r·ia for·ça p et· situar-sc en pla d ' igualtat a un conjunt simfònic. Aquestes són di- E Vive le spectacle! Orque.tra Si mJèmica cie Bat·c:elona i N.a ciooaJ de Catalul\lnrielle Lubèquc, piunos. Angel J es(ts García, 1·iolí. Dir.: Lawrcncc FoHlct·. Ollonc, Poule uc, B eethoven. !;Auditori. 28 d'abril d c 2000. nya. Kalia i Per MIQUEL PARDO I programa comeu~:à amb e l poema sim fò nic Le Ménétrier del compositor fr·and•s, deixeble de ~l assen el, Max d'ODone en primera audició. Unn obra, aques ta, d'esti I molt innuenciat pel gènere operístic en l'cstJ·uctu •·ació del discurs, d'orquestració colorista i lmrmon ia modal. Les ex pc1: La t ives dels dos prim e t·s mo v iments no co n co t·dav e n amb el datTcr, més llu ix i lànguid . El vio lí so lis ta Angel Jesús Carcía va estar sò~d i scgu ,. en el fnt'eig, expressiu i so b.-i en el !UI. i lluint la bella sonoritat dc l'instrument en els ~o~brosos passatges mr- E lòdic,. El Concert per a dos pianos i orquestra en Re menor de Fn:mcis Poulene tomptava amb l"a trartiu de pern1etre vem·e i sentir les germaues La bèq u c. Sens dubte Ka tia i Ma·•·ie• ' 11 e Labèque són pianistes ex~e l·lents, però l' I q u e mes en des ta ca , i e n só n plenament conscients és ' l'espectacle que sa ben ct·car. Els tacons d'agulla que · 110 C I"CII pt·cva K.!Illa tah • >" Ct"am ' cnt eIs més adcc¡t•ats J~r trepitja•· els pedals del ptano, però li perme t ien donar sohinmcs puntndes d e peu prou sonores com p er fer l es delícies d el ma rquès de Sade. Mortunadament, l'estil de Poulenc. ple de gràcia i sentit dc l'humor. tornava anecdòtics els excessos d ' hist r ionisme d e les intè r prets; però quan volien, les dues p iani s tes sabien to car d elicadament i trans paren t, lluny de tota fredor. El púb lic, entus ias mat, for·çà dos bisos que fot·en lre pidaJJ Ls, e.nlran ya bles, espectacuhH·s ... A la segona pa •·t, Lawrence Fos ter ens ofed una i nt e r·pretació se dosa i. molt Lt·ebaUada de la Simfonia núm. 8 de Beetbo' en. :L-'Allegro vivace" com en ~:à expressiu i enèrgic, amb una secció de corda molt pr·ecisa en la lectura, d c so rcta Uat i concisió en l'a tac. A l d esen volupament li faltava força, ateses les expectatives, però en genet·al la i_nter·prelació fou acurada e n el detall. Excel-lent el tr·ebaU de les timbales, com també el de l e~ tt·ompes i el clarinet solis ta e n el " Minoetto". La ti"Ïa d e tempi fo u en<·crtada en to ts els movime nts. L'"A llega·o ''iva ce" fina l, d ' una jovialitat esclatant, ens mosl!·à Foster s ubmergit del tot en la pnt·ti tut·a j a mb ga nes d e ft•¡·-ho bé. Gràcies. fi cu lt ats que els clavecinis tes han de superlll" p osant especial atenció a la manera de puntuar el fraseig i també en l'aplicació de criteris de ressonància ha1·mònica per proporcionar vigo r a la feble ve u del e] a, ecí. I és ben cert que Ursula Dütscher, aruh una sPnsibilitat i m usicalitat cla ri vidents, va exposar· amb emotius detalls la partil"UJ-a de Montsalvatge, i en s fé u oblidar t otes uqucstes traves que acabem d ' exposa t·. Malgt·aL una cer ta fredor del director, l'orquestra va acompanya r amb efi càcia la solis ta i el públic va pode~· aplaudir la inter essant obra de Montsal va tge i també la labor excel·lent dels intèrprets. L'apar ell simfònj c que vertebra i dóna monumf'ntalilal a la música de l a Desena Simfon ia d e Xostakóvit.x, i que posava punt final al concert, va b•·illar de maner a especial gt·àcies allliur·amenl d e l'ot·questra i ta mbé al treball de J osep Pons, que va plantejar amb notables resulta ts sònics els contrastos d'aquesta ob ra d e g•·andiloqüenl volada Lfrica i qu e, mal g t·at tot e l meslt·atgc de Xostakóvitx, en molls moments del sèu cm·l! es veu dominada per una buidor d 'idees qu e de riva cap al pur arabesc co lo rista accentuat per l'excessiu allargament del lJ·t>baiJ temàtic. PANORAMA CRÍTICA Una Passió gairebé ideal Fund:wió •·Ja Caixa·•. The Engli~h Concert (orquestra i cor ). Coral Cantiga. Poüfònjca de Pujg-reig. Petits Cantaire;. d_e I'EM·ola de "ú~i<·a La Gwneu. Howard Crook, tenor. Ra•mund \olt¡•, har·iton. Direcció: Trevor Pjnuock. Passió seJ{Ofls $llll/ llat c>u, cie J ohann Seba~tian Bach. Palau de la \lú'il·a Catalana. I I d'ahril de 2000. Per J. COMELLA$ L ' a p odt• r·arnc nt patrimonial de la Pcusió segon.~ :~a nt Mater1 f.s tan intens que cada enès ima ve•·si6 con·e el r·isc d'escievenir· una eo ns idt·r·a hl c conc uJcació de tòpic~, L11nt d Hs <h• Iu perspecti va de la va lor·ació d•·l r·erepto r· <'Om rlr· l'inthpr·et; o cic l'equip int.- rpr·e ta tiu. Elevar-se per damunt d'aquest r·isc és ta n neccssar·i com sovint no fi1ci l, ati·s, especial ment. t>l fet que aquesta composició ha cstut o bjecte dt~ tantes <·oneepcions intrr pr·etati\Cs i d e tan dis~em blant nivell dc qualitat i dgo•·· Trobar-se, doncs. amb una 'l'r!>ió que conjugui un alt sentit de la •·t·sponsahilitat inl!•q H·t•tati ' a -en el sen tit cJe concepc·ió i proj ecció- i que a lhora apor·t:i noves expt>cta ti ves a la visió del monument mus ica l que e ns ocupa, resulta un s(onrn um d e l q u u I ho m molt JH)<JIH~S vc•gn d eH té opol'luniLuL de ga udir. ( una d 'a qu ell l cs ha es ta t justame nt la que eomentcm. I uquí po<h·ícm acabar· la •·ecem¡i,), pe.·quf> l'n cerLa mesun1ja està dit tol. Pt>r·ò tunrnnteix cul juslifï <·a r· la tesi exposada. Com és ben t>ab ut, Tn:vo•· Pinnock treballa amb cl'ite r-is anpreologistcs -elemt>n talment. recerca dels concepLes inte q )•·ctatill!, originaris-. rrt que es tr·aducix, en la di mensió mrb 'is ible, en el recurs a un cor· dc ca mbr·a i un conjunt orq ucstr·al rt>duïts i integral aqut>st p<·r· in s tr·um e nts histò r·ics o r·è pliqucs a pr·oximudes. Conce p c ió, per tant, a llun yada d e la r·omà n Lif:a, pr·cva lent ri ns fa r·elutiva mcnt pocs un ys. Tan ma tf•ix, aquests cl'it<'ris no els tr·asllada a Ics últimes cons<'CJ iiòncics o a una t·adicalitat absolut a, sinó que, mante nint-s'hi fidel, lt'trnsrenrlcix l'n e l que eaJ aquesta orientació bàsica toL cercant la ··ver·itat'' en un terme que té tant dt> veritable o autèntic, corn és la llibet·tat. O la naturaJj. lat, si es pr·efereix. E l discu r·s d el músic anglès manté unes constants in·enunc iables però alho r·a evita lola rigidesa escolàstica i tota submiss ió cega a la pauta i a l mate ix temps obre l'esper·it, s i cal a la "men tida" -i confio no SCL' mal interpretat- quan aquesta també aporta \ida. Això atorga a aquesta versió una molt acusada cà rrega d'humanitat, de caüdesa, de llibe•·tat i, en definitiva. de vida. A Tr·evo r· Pinnock el primer que li importa és la conseqüènc ia. la fidelitat a si mateix i a l'esperi t, més que no a la lletra, de l'obra. La seva Passió, tol pouant en les essències originàries i de tra nscendir-les e n funció del òestinatari i de l'intèrpr·et d'avui, cr ea un nou mó11 amb una capacitat de sintonia extrao rdinà ria. Pe r a això compta, inevitablement, amb un ecruip moll ]Je n d o tat i alhora molt convençut de les seves dircctr·ius. Això a lot·ga, definitivament, una gra n coherència i credibilitat aJ discurs global. Magnífïc e l cor. d'on eme~·gien les di' erses aportacions solistes, gai •·ebé totes d'una gr·an qualitat. Potser menys a r alçària de les circumstàncies el conjunt instnuuental. i ext r·aordina ri H owa•·d Crook en l'omnipr·escnt figt~~·a de l'Evange li sta i potser un pèl mancat de dramatis me el mo lt correcte Raimund Nolte co m a Crist. Mol t bones les aportacions de la Cor·al Cantiga i d e la P olifò ni ca de Pui g- r e ig e n fun ció de poble i especialme nt re marcabl e l'actuaci.ó dels Petits Cantaires de l'Escola de Música L a Guin eu , explícitameJtl felicitats per Pinnock. '- Bach en una lectura serena de Savall -\udito•·i ~'\I (Cicle Visions Bach). Lc Concert des \ation•. Dir·ector: J ordi Sa, aU. El• Cinc concert.~ de Bra11denbu~ de J. S. 13uch. 1: \uditori. 25 d'abrü de 2000. Per F.T. •B. a;,pecte pu r·umt>n t co n re r·tant dc l'obnr tln .1. S. B ach té, possibleme nt en el no.tljunt d e ls c in e co o ce l'ts b•·ancJe nburgucsoR, la seva apo•·t.ació més e mble màtica . D'una bantl!!, constitucix<•n 1.1 11a mena dc c ulmin ac i ó dl' l'estil concet·tunt del IWI'Íode barroc i, de l'a lll·a, rom s ucceeix en la música df'l gt>n i baccbià. apor·Lt>n a l gène r·e una nova i pc1·sona l concepció del!> motlles del con cert o g r osso rn i ljançant ri d esr rH o lupament fantasiós i imaginatiu d el disrurs musical, corn tamh(> de l tr·uclament instr·urncntal. Didt• m (!Uf' l a vc r·sió t.¡u e n'ofcd dr to ta J o •·di Sava ll i PI Rru gr up o r·questnd Le Con re •·L d es Na tio ns, a l mar·ge del seu a I ra el i u JJCr la rea Ii t 7.aci6 a mb ins tnrrl'lt'n ts d 'època, v u te n i r· i 11 n e g 11 hI o i nLerès, ja qu e JH'I'm f't i tt copsa r gl ohu lm e nt l'a r c esthie d c Bach, qu e e n ac¡ u estu ¡;è l'i c ·d'o lu·rs L' concer tants sembla mr·· ti•·-se d'una certa objrrli· v:i tat a l'hora cl'entendrr el vessa nt v irtuosí~tir o de lluïme nt, i també en cl des plegame nt de l'art contrapuntís tic i polifò. ni e, C[ue en a<JllC$1 cas sembla més c.oncliciooal a un maj o t' desen volupa· me n l dels aspectes har· rnònk i t'unbric. Aspert~; que e n r es no afectr~ aquella sensació tan ~p•· c ia l que es r ep <ln r.-,cohar la música d'aqurot genial composil01:', eonr f-s d'r-· tar d ava nt d'un corrent que a Hrnça con~t;ultownt com un riu i on Iol 1anJ constantment. En tot cas. Sa,·all i r6 seus músics van maniff'lar e] gran respecte qur ·f sent davant Bach: la ;ria lectura va ésser srvera, 13 rem urca r· el dinamismr de l seu ritme imparablr amb 11115 Lempi que prr accelerats van ésser causa ·... rn.. d ' a1g un es ·m er'd'ench• l'equilibri i la conjunrw de les frases i <rur taJJnlU· te i x portaven l ' a lr d'u n passat q~•e no pt>r llunyà. deixa de posseir el ofU atracliu. l \¡ n n' e¡ el h si fl b si ti n m ~ tl p fr l' Ct el s' h· CI li PANORAMA CRÍTICA Excés d'entusiasme Els Diumenge" al Palau. Ü•·qu~>stra Simfònica del \"allès. Daniel Ligorio. piano. 'lunuel Yaldh·ie,o. direnió. Toldrà. Schumann, T.:aiko' sl.. i. Palau dr la \lúsica Catalana. 9 d'abril de 2000. Per F.T.-8. i ens atenim a les S ov~cior~s ~el no~n­ Un Requiem de Mozart digne Carmr Pirañoi-Organitzaci6 de Conct'rts. .\16sica Bohemica ¡Cor de Cambra cic Praga. Anna Hlavenkova. soprano. Karolina Berkma, mezzoboprano. \lat"ian Pavlovic. tenor. Roman \"acel. baix. Jaroslav Krec, direcci6. "'Adagio" (Oratori de Pasqua) de J. S. Bac·h, .llom l'I de G. F. Hiiudel i Requitm dt \{o7at·t. IJAuditori. 7 d'abril de 2000. Ptr F.T.•B. a lectura del Re- L bar· quiem de. M?zat·L que va n ofen t· els artistes de Praga 111 re,sultar molL homogènia. Es a dir, va transcórrer per ttnes vies de not·malitat abso lula. Bon nivell pt·ofcssionul en els cantanLs, com també en rls aspectes cora I i orquestral. Per Lant, podem considerar que el di rccloJ" J arosla'' Kreek va t·ea liLza t· una traducció ben equilibrada d'aquesta im pres·ionant parlitUJ·a mozat·tiana, tot procut·ant remarcar sense dramatismes exagerats nj excessius alantbinaments color·istes t1 cur; dc la música. Pot~r a fi d"asseaurar la eo"' . ord111ació del conj un 1 es 13 accentua t· un x:ic la puntuació rítmica en e l f . raserg, amb la qual cosa l'aspecte lír·ir tin..,u é un . angulat· "'com si cerl cau·e I d' I e ..rscut·s es desenvolupés nutJançant una successió de rompartime nt s que i'enllaçaven no srmse eoherència, pet·ò sí amb 1111 a certa manca dc con Li nu 'i~~ en la gradació expr·csilra. AJnb lot, la tt·aducció ra resultat· força positiva i va ésser ovacionada pel públic que quasi omplia la Sala Simfònica de l'Auditori. Igualment en }'"Adagio" rlc l'Oratori de Pasqua de J. S. Bach, com en el poètic Motet núm. 6 de Handel i f' n e ls interessants encara que for·nmlaris Introduzione. Spiritu.oso de 'Brixi, tant l'o t·q u estra Música Boheruica i el Cor de Cambra de Praga, com Lambé l'oboista Gabriela Krkova i la soprano Anna Hlavenkova van tenir una interve nció brillan t. NiveJI que també assoliren els cantants Karolina Berkova, mezzosoprano, ~Ia ­ rian Pavlovic, tenor, i Roman VaceJ, baix, en el Requiem d E' Mozarl. Fins a cert punt, el que sí va r esuha1· una ,·erilable so t·presa d 'aquesta pt·ogramació del Requiem va set· l'èxit multitudinari, ja que a les quatre sessions projectades (dues a Santa Maria deJ Mat· i rlucs més a l'Auditori), els ot·ga nitzadors es van veur·e obligats a ofed..r· u.na altra audició per complaure la demanda de localitats, una cir·cums tàucia ga.il·ebé inèdi ta e n la vida concer tística ha rcelonina. bros publrc aASllltenl, podem dir que el piaJtista Daniel Ligorio i el director Manuel Valdivieso va n superar amb r·esttltats òp tim s el seu concert al Palau i podem dir· que el que va permetre assolir aq uest èxit, en pat·t va ésser la puntual coHaboraeió del conjunt simfò nic vallesà amb el treball efica~ i reali tzat amb veritable vocació de Ligori o. Certament. l'Orquestt·a del Vallès j a és una realitat ben posi tiva per· a ls concerts simfònics, ja que el seu llivell actual, :>ense deixar d'aLPndrr la promoció dels nos trts at·Listes, permet pensar en proj eeLes de més ambició. Va ser així com el d irec:tor Manuel Va ldi v ieso -amb una trajectòria ben n : llevaut- va tenir· una centúria de mú s ics ben disposats pe1· secundat· els seus desitjos i i ntencions en la lectut·a de la Ci~rque­ na d e Txaikovs ki. D e la seva versió, polset· en destacaríem la volunt at de posar de manifest l'apassionament e n la d icció dra màtica i una cer·La intenció d e donar joc a ls con trastos del matís. Tanmateix. s"acccntuà en graus discutibles el possible melodramalisme de la partitura; aspecte imputable al caràcter i contingut d'aquesta simfonia rn la qual Txaikovski, amb LoLes les seves contradiccions i les seves angoixes existencials, tendeix a l'exa ltació i al d t·a malis mc èpic, aspectes que, si més no, a magu en el per·ill de caure en una certa teatraJilzació de la m(tsica. La versió de Va ldivieso, endu t per· la genet·ositat Daniel Ugorio souot·a, va incidir en la manifes tació patètica i grandiloqüent de la música, amb la qual cosa, sense n egar vitalisme a Ja seva cond ucció, va proporcionat· aJ discurs un to excessivament efectista. lgualmenl, eu eJ Concert de Schumann Lanl el di r·eclor com el pianis ta Daniel Ligorio vau incórrer en un entusiasme que, sense negar-li una certa dosi d'a tractiu, va quedarse en la pura exaltaci ó d' un vit·Luosisme quelcom desco ntrolat i no sempre precís en l'expressió. D'alguna manera, el curs d e l'obra schumaniana -en el fons, una veri table dialècúea entre poètica d el so i s ublimació cle la tècnica instrumental- va desenvolupar-se dins d 'una mena d e cat·àcler monolemàlic, cenLr·at en la magnificació del volum sonor i alhora en la voluntat de lluir l'agiliLat vertiginosa del me¡oanisme. Aspectes que no són a liet'ls a la partitura d'aquest conce1·L, pet·ò que tanmateix cal conLI·ola1· i contraposar-hi també monwnts d'extrema s ub ti.li tal lít·ica en els quals Schuman n s'esplaia amb acLnir·able f¡¡utasia poèlica. PANOR AMA C R TICA El Bach que podria ser Fw1duci6 ·'la Cuixa''. 'rhe Amsterdam Bnroque Orche•tra& Choir. Dir.: Ton Koopmon. Passió s~>gons sant lfarcd Bac.- h. PaJau de la :\Júsic.-a CataJana. 5 d'abril de 2000. ' Vitalis me de la percus sió Auditori XXI (Cicle Rober·t Ger·hard). 'rhe Amstrt·dam PerGroup. Direcció: J osep Vicent. \ cnalli, Reich, Rerzewb('J..). I.:Auditol"Ï (Sala Polivalent). J d'abril dc 2000. cus~ion Per F.T.•B. I nodrit conjunt d'ins tnrmcnts de percussió disposats i r epartits en forma hexagonal qui' envolta va el pel'Ímetre d e la Sala Polivalent de l'Auditor·i ronstittiia la primera sor·presa que acollia el pttblic, e l qual , situat al bell mig del reeinte, veia reclamada la se' a atenció des dc sis punts de v ista difer enl.s i equidistant s sJhora que l'impli caven a escollar des de la dimensió espacial el concert. En cet·ta manet·a, la sessió s'inscrivia en el r·itual de l'hetrrodò xia que si més no pot donar-se e n manifes tacio ns d e tipus avantguat· dista. D'a lguna mane¡·a, ja des drl principi l'oient era obligat a escollir una pet·speeli va des d'on Vt'u r e d e tcnn ina ts músics i admetre la focalització ester eofòn ica, n o dit·em pat·c!al pt•t·ò sí centra da i matisada per l'existència d'una r elació inel uctab le enll't'~ espaí i so. E n cet·L sen tit, es podia parlat· d'una cet·ta coreografia sonora en la qual n l'esp ectador oít'nl li bau ria agt·ada t tenir In possibilitat de passej at·-se enlt·t• els sis centres dc so impactant i poderós, unn possibilitat que eslat·ia plena- E ment justificada en aquesta mena d'audicions espacials. Diguem tamb6, n mesura que tt·a nsco tTien amb verüa ble allau de Yitalisme 1Ps interpretac ions de l'Amslet·d am Pe •·cussíon Group, que la proposta no resultava del tol nova, ja que el t·ecurs rspacial va ésser un procedimen t hastant cultivat per les velles avantguar des dels anys seixa nta. Amb Lot, va m aplaudi t· amb gn ncs el treball dels músics holandesos i del seu director, Josep Vice nt, p el que Sltposaven d'establir veritable nexe comunicat iu entre partitures i oients, de consta tar la ide ntificnció a b so luta entr e obra i intèrpret, d 'apot·tar a la música una dimensió vive n c ial que anava més enllà dc la pura visió estètica dc l'acte creatiu. En drfinitiva, un concert memorable per l'espectacular itat de les lectures -potser no sempre fide.ls ni contin¡:,'llt ioslrum en tnl de les pat·Lítut·es (cas de Perspha.~a de Xenakis)-, per la t·enovací6 d e la litúrgia concertís tica i també pel to vocacional que van ma n ifestar en la seva tasca Josep Vicent 1 e ls m e mbres de l'Amstct·d am Percussio n Grou p. Per LLUÍS TRULLÉN 1 Palau de la M(tsica Ca talana va viure u na d e les no ves aportacions que durant aquest Any Bach es dediquen al compos itor de Leipzig. Tant pel que fa a enregistraments discogTàfics com a concerts, les recreacions dedicades a Bac h nodreixen una bona pa t·t de les prognmaci ons d 'enguany. P erò aquest a nova interv<·nció de To n Koopman a l Palau al capdava nt de The Amsterdam Baroque Orchestra & Choir i amb uns solistes excep cionals, com són Chds to]>h Prégarc.lien com a Evangelista, Peter Kooj en el pap er de Cris t, In soprano D ebora h York, la m ezzo Annelte Markerl, o el trnor Pnul Agnew tenia unn singularita t: potler escoltar la t·ecoostrucc ió que el director ha realitzat d'un!l obra que Bach vn escriure l'any 1731 i t] Ue si b é la música se'n va perdt·e totalment, en va per·viure el text escr·it per Picaneder· i basal en l'Eva11gcli de sant Mar· c. Koop man va realitza r· un treba ll m us icològ ic amb el màx im r espec te possible pet· apropar-se al que hauria pogut se t· aquella Pa.~si 6 musicadn pet· Bach. La reutilitzaci ó de músiques pertanyents a E diverses cantalrs i oratoris, lleva l del text, era un fet molt habitual duranl ri ban·oc, i basaot-oe eD aq uestes "paròdies·· 1\o. opman va nwsicnr els corals i les àries dE> la Pa$$ÍÓ segons sant Marc. Els r ecitatius, obra drl mate ix Koopman, avalen el seu •·econeixement com un dels grans intèrprtl• seguint criteris històric> de la música de Bach. El cert és que aqursta Pas· sió - musicalme nt par· lant- és a an ys llnm de la de scwt Joan o sant Ma· teu, amb una roustaol aparició de recitatius, poca aparició d'àries i duQF, i un acompanyament or que&tral, moll e~perial· me nt a la primera pari. man ca t de sonorilal. ~ instrumentació, amb mé• presència de les corde·. resulta més elaborada en els passatges cantals )tel• solistes durant la segona part, i es produeixen mome nts d'una musicalital n e ta ment bnchiana. Els cor a ls, escrupolosament bach ia ns, configuren el, mom e nts m és lloable; d' un a obra que augmenta en in ter ès a mesura qur avança, i de la qual ral r econ èixer el treball da· va nt d'una empresa tan com pl exa, dut a termt per Koopman tot demo,· tranl e l seu iuduhtable coneixement dl• la música de Bac h. g a s t I PANORAMA CR TICA .Zàping concertístic & dt 0 ue-tra dr Cambra Teulr·c Lliur·c. Luiba CasteUani, sor;.o Dir.: Jo>fP Pons. 11. Turnage. O. Knu&~en, J. HarYey. r\lo~tererdi. J. Adanoo. Tcoto·e LHure. 9 d'abril de 2000. Ot·questra de Cambra Teatr e Lliure en8 ofcd un JH Og ranHI que amb el títol " Dc Montrverdi a Turnu ge" e n s ronl'idava a sentir l es obres de tres compositors anglesos i un nord-americà conlempot·a nis. Un títol que aparentment te nia un caire historicopeclagò~c però que eu realitat esdel ingué prou incoheren l. La Jlrogramació del Lamento d'Ariadna de }\lonlmrdi aJ bell mig del provama 110 tenia cap r·elació amb la resta. tol desorientant l'oient atent, e n una meua de zàping concertístic. La presència de per·sonalitats rellevants entre el públic assisten t també fo u una nola destacada d e l'a\antconcerl que fe i11 a u gurar un nit ni vell de l es obres programades. Però de fet, un cop escoltades, lameitat valíeu poca cos u. Hom os preg unta va : t¡uè deu ser e l que att·au compositors, intè a· pre t s i ioteHecluals de casa uostra a assistil· a un to nCCI'l oom aquest i tun poc a les t.trenes d'ob a·es d e com¡¡osilor, catalans? Release de i\Inrk-Anthony Turnage és una obn ~-b~ de so, molta repeliCio I poquíssimn imac:rina"' ., La seva e:.tètica r ccor·rao. dava la música de bandrs sonores de pcJ.lícu lcs c u Ires, que diuen en castellà. En. canvi, Songs wi 1h o ut ro¡ces d'Oliver Knussen manteniu una continuïtat fn el decu1·s de l'o lwa, i despca·tava un int e r ès dirigit cap a la srns ibilil!at pel color ins l'J·nnH!Ill a I i .. espeeia lmc nt l"l'I har lllomc, · 1·es r.unço n s. du les L es pnmr _es dues danea·cs e n • n '·més a ngl esf's". L'a ir·e sciJ~r:ante de In pi'Ïmc1·a teu¡a un lo delicat, me ntre i L' ' po· UOS, or· iai· ari, . La mf> tb un ~ ~: ~~~: ~~ol f~~: •nta que cal da· tall ·olt ¡os· ble sirA qu e la segona e ra dolça, d 'ambient trist i compungit, i e legant fins i Lot en la rebel·lió. D estacarem l a q u alitat dc la interpretació de l'o•·ques tra de cambt·a. Song offerings de J o natban H arvey e n s comp lagtaé for ça. D estacarem la inle t·pt·e t ació d e la sopra n o Lu isa Cas t ellani, molt expt·essi\'a e n el picv no, tant e n e l registre mitj à com e n l'agut. En F-la r vey e ra palesa la positiva ex periència en e l ca mp d e l'el ectroacústica p e r l a seva se n sibilitat tímba·ica d'efectes globals; co m també manifestava una i nfluència d e l mó11 o rienta l. D eslacat·em el dar-re r m oviment, que convida va l' oient a subme t·gir-sc en un estat contempla tiu i d e meditació. D e l a sego na part ja h e m esmentat e l disbarat d e pi'Ogramar ~[onteverdi. Així i to l , seria injus t no d estacar les qualüats exp•·essives i el s gr·ans r ecursos vocals d e la Castellani. Per (dtim, Chamber synrphony d e J obn Adams n o ens r ecordà en abso lut l'homònima de Scbonbe1·g, malgmt les inte n cions del compositor expressades en d e mà. t1 1 prog 1·a1ua Absència d e discurs, dissen ys sonors a vorríts, r epeticions i ma nca d 'unagin aci6 són algunes d e les cara cterístiques d'aquesta obra. FOTOs O. POal Estimulants quintets de Franck i Braltms Els Diunrengrs al Pnluu. Jo~ep Colom. piano. :\1. Yic to ria Fer-nandez, ,·iolf. fran ci.,co Ft•r·naudt·z, dolí. J o sé M. Fernandez, 'iola. Ahur·o Fcrnúuclez. 'io lon cl'l. Franck, Brahms. Palau dc Iu :\lírsiru Catoluua. 2 d'abril dc 2000. Per M.P. n cet· tacla fou la tria d e l p1·og•·aa mb dos rna amb Qrúnt e t .~ piano en Fa menor, PI prim er de Césur· F1·ank i el J o han n cs de segon Braluus, a.mb dos plantejame nts t'Ompos itius ben diferents pe r ò qu e en a lgu n s aspectes dc caràcter i de color coin cidien. B en aconseguit fou e l contras t entre e l qua rtet de cord a i el piano en e l primer m ov im e nt drl Quinte t d c F1·u n ck. Ln sen tit e-'quisi t d e l colo •· harmònic i una inte n sitat d 'ex p1·ess ió ta·aduïda e n l'enèrgica arcada de Ics col"des, especia lme nt del \'Ïoli 1 i la viola, so br·e un fon s sempre su a u de l piano. Un fr·asc ig bas at e n idees inte rrompudes i clu¡·obscur•s mo dals guiave n e l discm·s i e n el qua l Iu r e p eti ció d els dissen ys dc l'acom p anya ment pianísti c actua ven d e fo nna s u gge 1·idora fó r a e l més d estaca t del " Lc nto, con E m o ll o se nt imento " ; un m oviment a m b tempo just q u e per·metia una expressió molt sentida i natural. En el daiTe r· mo vime nt, l'estna c tura c ícl i ca d ' aques t a obt·a d o na va al co njunt un mate ix ambi e nt amb v ai'Ïants de caràcter sempre ben equilibrat d e sonoritat. E n e l Quinte t d e Brahms, la música cstimula\a la indi,-idualital , ]a qual cosa posava de manifest la musicalitat de cada me mbre de l gr up. A quJ h om pen:cbé un cer t d esequililni entre pian o i qua t·tet. que sovint queda\ a La pal e u el fo rte. Per ò e n e ls passatges més delicats d estaca va poder osament e l ti mbt·e noble del ' i olouce l d 'Al va¡·o Fe r uandez. L"'Sche rzo" gai•·ebé s imfò nic i el m o mrme utal " finalc" foren els m ovimf',nls més des t acats d e l conjunt, amb al gunes dis<: ulpables fe bleses esporàdi ques en l'afinació, pet·ò semp•·e ben coordinats. Aplaudiments mer est uls. PANORAMA eR TI eA Contemplació o absència? Auditori ~:.\( (Cicle .Fr·~dPri~ l\l?mpo_u). Lazar Berman. pi.J. uo. Li&zt, ;\lusoorgski. L: Audrton. 6 d abril de 2000. Extraordinària qualitat de I'Ensemble Continuum Eu,·ocoru·t~r·t. En~emble Contjnuuru. l\Iaurice Bourge, oboè soli&ta i director·. Baeh, Zclenka, Fasch. Palau de la Nlúsica Cutulanu. 12 d'abr·il de 2000. Per F.T. -8. od c m dir· st>nse cap me na dc dubtt> que el conl'ert de Maurice Bout·ge i l'E nscmhle Continuum c¡u e va n oferir amb e l lema " Ba ch i els se us contempor·anis", Vét con stituir un ver·itable r egal musica l per· al me lòman. Des dt· la pr·im era nola qu e es va escoltar· fin s a.l dan·er· compàs de l'obra amb el qual finí el concct·t, el p(rblir. va viu r·e una d e les més gratilïcants emocions musicals. En primer· lloc, tant les dues Sonates dc Jan Dismas Zelenka c~o m les altres dues de Joha n Friedercb Fasc h que en cerclaven ducs peces clavecinístiques dc J. S. Bach va n descobrir-nos un a música d'a lta qualitat tant per la maner·a d 'exposar i vestit· les fó r·mules pròpies de la música barroca, com per l'elegant fantasia que desenvolupave n en el seu discur·s be n travat i cxpr·essiu. En segon lloc, els quatre músics que envolluvcn l'obois tu Maur·icc Bourge van mo s tl·ar· una exln10r·dinàriu qualilal at·tís Li ca i a u tèn li ca compen etració per· donar v id a i vitalisme u le s obres. Veritablement, r·eci tals P d'aquesta categoria i quaÜla l no sovintegen , ja que no és solament l'all rú velJ d e ls in strume ntis tes el que atorga 1·alidesa a la .interpretació, sinó que els músics en la seva labor han d e captar· el públic per·què es concentri absolutament en el q ue li fan escoltat·. En altres paraules, la lectura ha d'ésser al m és perfec ta poss ible; partitura i executants ha.n de formar una tmital indestructible i des d' aquesta han d e trans metre a l'oie nt un discurs sonoL· carregat de veritable emoció i exempt de qualsevol con_notació espectacular. D'alguna manera ha d'ésser com penetrar en l'obra i sortir-ne carregat de vivències i idees. É s així com lot el concert va fer la sensació d ' un fl uir constant de vida, de sons que t'envoltaven per endur-se-te'n més enllà del Lemps i fer-te seguir amb els cinc sentits el curs de la música. En d efiniti va, Maurice Bourge, l'obois ta Alexei Ogrinchuk , el fagoti s ta Sergio Azzo).ini, la contrabaixista Ute Grewel i la cla veci nista Blandin e Rannou van protagonitzat· un concert que s'hu d'inscriure amb lletres d'or en el s annals d e la mús ica barcelonina. Per F.T.-8. I pianis ta Lazar Be nn un vu comen ça r· Lar·d . ta seva ca rrera roLer·nac)onal, ja que nascu l el 1930, el seu r·rom no va lransceru.lir al gr·an p(rblic lïns als anys st'Lanla. TanmaLeÍ.."<, la seva Lr·aj cclòria ba estal br·illanl. Potser diríem també que c1l no ba eslal un ar tista abocat al públic, sinó que la seva manet·a de fe r música més aviat fui g de llocs comuns i es di•·igeix cup a una inle r·iol'Ítzació que se mbla tancar vies de comunicució ve rs l'cx te riot· i quedar-sc en una mcnu d'objectivació r·cfl ex iva dc les parlilur·es que toca; això ~í, amb ~o nori tal d' inqüestionable bellesa i de s ubtils mutisos. Amb tot, é;; difíc il e nlt'at· i identifi<:ar-se umh la seva músic:u, la qual t'ar-riha co m un fe nome n qu e discorre da vu nl d't>ll, que se mblu al iè a to l e l qu e E l'envolta i que tampoc OQ manifesta tma I'Oiunlal per establir-hi lligam, afectius. É s així que li escoltr. unes músiques lluuyanr,, elegantment embolralladr· de coloracions i Uumino>i· tals, però no hi és pos<iolr de reconèixer, per l'acció d e Berman, en aquell m()ment, qualrevo] signifiral que superi la pura derora· ció sonora d'un espai. Po sat s a comenlar aques ta actuació tan oh· j ectiva o, si es vol. edktica, ens vam quedar amb ri dubte de si verilablemrol Berrnan va convertir-or ro un oïdor de primera línia per contemplar solamrnl els fanta siosos paralgr~ irnauinats per Liszt o br. o . va p assejar·-se ab s l~el 1 clisct·etament pels P 81~at· ges i pet· davant dels cpl· sodis dels quadres souor, de Mussorgski, cerlaJu.enl evocadors de vivèncres. per quedar-se al marge df qualsevol inquietud c\J>tencial. ~ ~ d l L () M s. Si ~I PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA U ÚSICA DILLUNS, 19 DE JUNY DEL 2000 ;:08 PRDfER TE."PS . \fú;i(J ¡>t'r conwntar ri dtu pre ...s~aJaptr Eulàlia Bt>nito. ~et·~U d'CÍ>It'bn'll>·lnrlou but!ll'tiJI&IIl(onualÍD• i agen~e· mu-.rot'· 9:00BCTILETI OEI'i0TICIES 9;06 REPERTORI OE COl\- CERT •• BRAIDIS: Olll'rtnru trug¡cu. op. Com·l'rl per 11 \'ÏOÜ i orque.tra. Op. 53. Kyung-Wha Chung. Yiolí. Orque~tra dc> Filadèlfw. Dir.: Ric<·urdo Muti. (34 m) . Rondó op. 9.J. OCra llnrnoy. ,;otoncel. OrquestraSimfònicadeProp.Dir.: Chart..s l\lac·krrras. (8 m). 14:00 CLASSICS DEL SEGLE xx 1\IOSOLOV: Za"od (La foneria de ft•rro). Orque;,tra ~iJnfònica de l'URSS. Dir.: lf'vgut•tu SvetJanov. (3 m). BOULEZ: u• martenu sans maitr1•. J.: li~ubetlJ Laurence, mezzo. Components de l't>nscmble interConu•mporain. Dir.: Pierre Boulez. (37m). EN ESC O: Rapsòdia romanesa n. 1, op. 11 n. 1 nock.(7m). Orqm•ijtt·a Simfònica de Montréal. K..IBALEVSKl: Vint-i-quatre JW· DiJ·.: Chtu·lc•s Dut9it. (12 ml. lite.pec·es, op. 39. 15:00 BliTLLETI DE NOTICIES lbrinn Rodrígut~¿, piano. {12 m). 15:06 ELS ORGUES DE CATAELGAR: Storeuata per a ro rda, op. LUNYA ~l. de ln BW!ílicnde Santa ~la!radtnty uf St. Mort in-in-t hr- Or~(~~ e rin d'Igualada firld,. Dir.: ~e\ille ~l aninPr. CO~CERT rnregistrat per Cata(I! m). Mús.ira el dia 19 dr març del lunya 1\fi"SICAL AGE!'\DA 10:00 2000 a la Basili ca de Santa )faria 10:03 CAPSA DE Ml'SICA d'Igualada i din~ el\'U FPS!ITa.llnSCIIl'\l~'N: Simfoniu n. 2, op. ternnciona.l d'orgue d'Igualada. 61. Pbilannuoia Orchr-tra. Dir.: Ch- Obrt'~dt' ~1ANZ. J .S. BACH. GOEI\L\.'\'NE, ESTRADA. ~IACHA. ri,tian Thielemann. (·~2 rn). IIARRIS i BONl'iET. BO.'iET: Sonatina. P1ul Cortt>Se. violu . .\n¡;el Solt>r, A.lessundro Biancbi. (52 m). 16:00 LA TARDA DE L'OlENT piano. (9 m). STRAUSS: "Vcrführun!!" (Scdur- Progrumnrió realitzada a partir rió}, op. 33 n. 1, "Gcsung dPr de les J>t>licion" dels nosu:es oients. Apollopriesterin" (Canç6 de la sa- Pn·~entució a càrrec de Carrnina rtrdotes>u d'A polo), o¡¡. 33 n. 2. Malugurl'i¡;u. Karita Mattiln, soprano. Ot·<[WlS- 19:00 MUSICA CORAL tm Filh~rmònira de Berlín. Dir.: Fragments corttls de "Les EstaClaudio A11bado. (16m). clons" de Haydn ~Lo\J\AJS: "Tmnbrau¡•onr Muruis, "Komm, holder Lenz", cor de la lrCadrt• (*), • Chuconne c•n Ron- primavera dc l'oratori ''.Lt>s Estadtau'(#,ducs p•·crs prt· o \'Íolu cic cions". pmha. Cor Arnold Schiinberg. OrquesPaolo Pandolfo, viola d<' gambo lrn Simfòniru de Virna. Dir.: Ni1 ( ,#). Uitzi Meyl'r~on, ¡·l&\'t'CÍ (*, kolaus Hamonrourt. (4 m). #).Thomn.Boysen, tiorba (*).¡;ui- "Dl•r Landmunn hat8ei Werk voUllrraharroca (#). Pedro Esteva n. hrarht ...•. "Sei nun gniidig. milptrcu•>ió(#). (13m) der Ilintmel!". redtatiu, trio i cor BR!:CH: In 'femorinm (Adugio) tlt• la printaw•ra de l'oratori "Les prra >inli i orquestra, op. 65. Estal'ions•. Sakatore Arrardo, \iolí. Orqtll''· llllllh Sotin. lleana Cotrubas. Wer~dr !a Ct>wandhuu< de l.A-ipzig. uer Krenn. Cor drl FestiYal de llir.: Kurt ~fa, ur. (16 m). Bri~hton. Royal Philannonic Or2. n. eordo dr Quurt!'l BARTOI\: rhe-tr a. Dir.: Antol Dorati. (6 m). op. li. "E,.i"t'r. miicht:ïgt>r,gütigerGott!", {nlliard String Quarttt. (28 m). MOZART: Concert per a piano ¡ r<•r de Iu printun•ra c.lr l'oratori "L~to: E~tadon~". ~e-.tru ~· 16, KV tl51. ger Kantorei de Stuttgart. Ciichin. So:l~olnt Btlson, fortt'piano. Burh-Collcgiwudr Stuttgart. Dir.: ·~BarroosAnglesos. Dir.:John Helcnuth Rilling. (5 m). Eliot Ganlintr. (23 m). lliJFFA.T: Suite IV "hnpatientia" "Sit' steigt btlruuf. cüe Sonn<'", trio cJ:hegon volum drl recull Flnril~>~ i l'Or dt•l't>stiu de l'oratori "Les Es- l. S Simfònirn <Il' x·~t·ago. Orqur>tra Dir.: Gwrg Solti. (14 m). OBRADORS: "Con nm11res, lu mi ,dl1'', ' Del cnLello mús so til", 111 dwrantons. RuibAun Swen~on, soprnnn. Wnntn Joncs, pinno. (4 m). 11VALDI: Coll('(lrl pm· o violi op. 4n. 9, RV 284. Siroon Stnnclli!IC• violí. Thc En!li•h Coo(:l'rt. Dh·.: Trevor Pin- fnia ¡eni gt:- , br .el i ~al· I . epl· !Ol'> ¡eni iei. , de xi·· pum. ~Concert des Nuticms. Dir.: Ju 1•• diSavaU, (ll m). 13'00 GRANS lNTEGilALS LA MÚSICA ORQUESTRA l ' D'AJ~TONIN DVORAK lfazurek. op. 49. . l'I. O rqru-~t rn Str!iu g· 0 • Lue a, VIO irnfòmcadeSaint Louis. Dir.: Lt'· onard Slatkin. (6 m). tucion~". Barhuru Bonney, soprano (Hanuc.>}. Anthony Rolfc Johnson, tenot· (Lukus). Andn:as Schntidt, buix (Simon). Cor Mootc>Yc>.rdi. SoliKlt·~ Hurrot's An¡;lt·sos. Dü·.: John Elint Gordinc1·. (4m). "Ach, dos Ungewitte•· naht!". cor dP l'c•¡;tiu dt> l'oratori "Lc;; Esta(•ions". Gñchinger Kantot·fi de Stull~art. Badt-Collr<pwndeStultt,:nrt. Dir.: Helmuth Rilling. {1. m). "Diedüst'ren \\'olken trennen~ic•h". trio i cor dl' l't•stiu de l'oratori "l..t•, Estacioru.•. Angela Maria Bla..i, '(Jprano(IIon· ne). Jo,;el' Protschku, ten11r (Lu kas). Robert Boll, baix (Simun). Cor Arnold Schoni>C'rg. ÜriJ'"''tra Simfònic•a de \ieno. Dir.: l'íikolaus Humonrourt. ( I m). "So John l'I c(je :\utur dt•n Fie;,,•. trio i c·or de la tordor de l'oratol'Ï "Les Estnl'ions". HunsSotin. u~anaCotmbns. Wc·rner Krenn. Cor d111 Fl'~tival dl' Brighton. Royol Philarmonk Orchestru. Dir.: Au tal Doruti. (6 en). "Hier trt·ibt cin clichll\r Krrill". "Hikt, hiirL dM luut t' Ge ton", n'citatiu, cor· dc Iu tardor· el~ l'orn tori ''Les Estacions". Anthony Rolf¡oJohm;on, l!•nnr(Lukas). CorMontcvi•rdi. Solixh•s Bnrrol's Angleso8. Dir.: J olut Eliot Gardiner. (5 m). "Jucbbe, c.ler Wt>in i•ttln". <'or dl' In tardor de l'oratori "Les E~tocion.,•. Cor Arnold Schiinller¡::. Orqw•,. tru Simfònica de \ Ïena. Dir.: 'llikolaw. Hamonrourt. (6 m). "Knurrr. •chnurre. knurrc••, lit>d amb cor. "Ahge,ponnen i~t d<'r Flachs", recitatiu. "E in i\liirlchen, das auC Ebre hieJt•. lit•d amb eor de l'hivern dc> l'oratori "Les E,tu cion:;: 11 • B11rbura Bonncy, •oprono (lfunne). Anthouy Rolfl' J ohn,on, tl' nor (Lukas). Cor \1ontevPnli. SolistesBarrocsAngleso,. Dir.: John Eliot Gardinrr. (6 m). "Dunn bricht der ~'l"Oill'c' M.or¡;en an", Ll'Ío i doble cor dr l'hiwrn do l'oratori "Les Estacions". Han,s Solin. lli' una Cot nihuN. \Vt>r· ner Krenn. Cor dc•l Frsti val ric Brigbton. Roylll Plulnrmonil• Or·chestrn. Dir.: Ant~l D01·ati. {6 en}. 20:00 BUTILETI DE NO'l'ICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 REPERTOili OE CONCERT BEETHOVEl\: Simfnnion.5,op. 67. Orquestra Rl'volucionàrio i Romàntiro. Dir.: John Eliot Curúiner. (32 m). SA'G\T-SA.E.''\"8: \.llegro appu,,in nato op. 43. )[isc ba Maiski. 'iolonc·t>l. Orquestru de Cambru Orpht'l"· (·lm). RAYEL: Tzigane per u \'ÍOÜ i orqu<'~tra. K) ung: '\'\lm Chung. Rol al Philharmonic Orcht>,;tra. Dir.: C. Du toiL. {lO ut). 21:00 ELS CONCERTS DE L'O BC. CONCERT t·m·t•gi,;ti'Ut pt>r Ca tulunya Mú~ko el diu 16 cl'ubdl de 1999 al Pulnu dc Iu Mt!sicu CntnJana dt' Burcelonu. MUS ICA DE CINEMA. Orqucst1:u Simfònica dt• Bur1·rlona i Nacional de Catuhmyn. Dir.: Lolo Stbiffrin. 23:00 AGENDA )flJSICAJ, 23:03 JAZZ DE NIT Unu _,.¡ ..,.,.¡e) d'..\.llwrt '1allofré qut> pre•c•uto Alfrt-d Cela 'l'U. 23:!5 NOCTURN 'lú,iro pn acubar d dia. Pre5entm·ió u c·àrrer d'.-\lfred Celaya. PltOGRA.'I \ CIO DE MT Rt>petic·icí dels últims programe,. 0:30 GRAI'iS fl'\TEGRALS Pro;,'l"ome¡¡ emP•os Iu setmana antc>rior (Ordre d'rolli-sió: Rt'prtidó dt•l Dilluno. Dimaru.. Dimecres. Dijou,. Dhendres. de 13.00 u 11.00). l ::lO A{,n'ÒGRAF Em;., dijou~ pas~at. 2:30 BLANC I NEGRE Emf.K cliwndr·I'S p!Ulsul. 3:30 REPERTORI DE CONCERT l'c·ogr·nmf.s •·nwROfi la S('l:mana anterior. (Onh·e d'emissió: Omuns, Dimut'lN, DimtWrl'8. Dijous, Divemln•s, dt> 09.06 a 1$).00). t:aO CAPSA DE .m iSICA Pt·ol.\rouws e meso& la ~ctmana anlt'rior. (Orcirl'd'emi.'l.•ió: Repetició lh·l• programe.~;dt> Dilhms, Dimarts. ()imc'l'rt•s, DijoW>, Di..endre.:., de J0.03a 13.00). DIMARTS, 20 DE JUNY DEL 2000 7:08 PRDtER T&UPS 'lú•ira ¡wr romt>nçar el din pre•entmlu pPrEulu(jaBtonito. Recull d'obresbrell'•· lnrlou butllet:iru¡informatin;, i a¡¡t>ude, mu>ica.l~. 9:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 9:06 REPERTORI DE CONCEilT TOLDR \.: Vi,tP, al mar Or<tlll't>ll'll Nucional d•• Cumbra d'Anclorru. Dir.: Gerard Claret. (16m). TXAII\.OVSKf: Capril'i italià, op. 45. Kntiu i Muriellr Lubèque. piano. (14m). CllABRTER: llavunera. Orqm•Mtrll del Cupito(j de Tolosa. Dir.: Midtel PIM~on. (4 m). B.\Cll, W. I·~: Simfonia en FaM l"'r 11 t·ordu, F. 67. Tufc>hnu•ik. Dir.: Jeanne Lamon. ( 15m). l 0:00 AGENDA ~IUSJCAL 10:03 CAPSA DE ~IÚSICA COUPERIN: Tcre.era lliçó dc> tenrhn·s a dul~ ,·ens. 'c~roniqut> Gens. Sandrine Pia u, -.oprunos. ( .t,>;, Talents Lyriques. Chri,topbe Rou,,et. orgue. Emmanud Bal~bn, bai:>. de viola. (13m). STRAUSS, R.: El hur¡;i>.s gentilhome, 'uitt' op. 60. ChuntaJJuiUet, violí. RolCBt'rtsch. pionn. Sinfonil'tta riP '\fontreal. Dir.: Charlc~s Dutoit. (3ï m). MENDELSSOHN: Quru1etdrcordu op. 13. Quartet Mo~a'i(JUes. (32 m). --. .,.. so -= ..:;! 5I ei' ¡;'f 188 .... = :::. ¡;¡;;"""' 5I = ""' g: ~ so ¡¡:; .... SCAR LATTI , D. : Tressonate~>.en Ki m, n•m i solm. Munt!l Cump, Lndo,•ico Mosca. (13m). NIELSEN: HymnllS Amoris, op. 12. lngu NiPlsrn. Poui Elming. Arne Elkrog. Pl•r Hoyer. Jorgen Ditlt•vst•n. Cor de nois dt> Copenha!(UI'ct. Cor i Orquf'stra Simfònica 1 clt•lu Ràdin \uc·iunul Dant.,u. Dir.: L•ifSt•gc·r-tam. (21m). GRAlli\: Ctmc·o•rt p••r u\ iolí i ,¡oIn clt• ~umhu t-n tlu 111. En••••nl•l•• Burn<IUI' cic· Limugt''· (21m). BR.\11\IS: Val""· up. :!9. Juliu~ Katrhc•n , pianu. (li m). 13:00 Glt\1\S 1\Tfo:GJt\lS L\ \llSIC.\ ORQlF.STR\L 0 ' \.YroNI'\ D\OR<\K El ,iJ,•m·i clc·ll111•r. np. Mn. 5. Ofru llm·no}. violmlt'..!. Orqm••tru Simftonicu Ut' Pm¡(n. Di1·.: Char1•·• Ma('k~rra•. {Sm). Com·c•rt pt•c· u vinlom•t•l np. 10.1. Yn )o Mu, vinltmn·l. Orque~tra ft' ilhur·nu)ni•·u dc• No\'U \ork. Dir.: Kurt Ma~tu·. UO m). • J4.:00 MOMI<:NTS UIUCS C HAB HIIW: FiM·h tun-kun, op•·r·t·tu. Mireillc•Dt•luJr.••h. Chl'i¡,Lian \lleim. Franc·is Ducl:-:iuk. Jt·un Louis Gt~ oq.:t•l. Conjunt voc·nl. Orqul'>itrn riPI CoiJP¡òum 1\lu•il'urn "'' Stra'r butu·¡.:. Di1·.: Ro¡:t•r Do•lul(o'. (23m). CIL\BHIER: Lnt·iodut·utionmanqurt•. o1wro•tu t'li un ,...,,.. Christium· cu,to·lli. Cloutlim• Collart. \u,it•r Drpra1. On1u•••lra dirif!itlu 1wr Churlo•• Bru•·k. (36 ru). l5:00BFI'LLETÍDE'\OTÍCIES 15:06 'l(SJQl lf.:S DEL \IÓ:\' Lna fim•,tt·u nhet·tn u 1'¡·-.pn•,,ití mu•ic•ul dt·l• poble., tl 'nrrt'u, CUB.\: Cunt"i dtmt•, \fl1N:uhun" (Congu dt•los I'">'"'· 'IimhulayÍ'). (12m). ITÀI, I \: Cunh <luminkuk Ctn· Pudu no di Piutlcna. (17m). INDIA UELNORD: Rugn Biln,kbani Tmli. Balarum Pulhuk, •i lat·. \ 'owdt• Pathuk.tnhln. Cln·iMiiunl.;~·dnux,tan­ fllii'U. (21m). !6:00 LA TARDA UE L'OIENT P•·o¡,'l.'àlllJtt'ÍÍI r·t•ulitrada u purti•· dei<•K JII'LÏ!'iou~ dvls nn~h't'K nic•nl>i. Prt'st'Uttll'it; u ¡•ur·r·t•t· dt• Cut·minu '\1ulu¡;url'i~a. , 19:00 JOVES INTERPRETS MO"'TS \1.\< \TC J<;: Cim·ut·t•U, en Uilwrtal. Jordi Ló1wz , piu no. (7 m). CARDEU. VSUl\1 ER: La •·uuçó dl'l mu"ol. llt-lo•na Cu•utlevuU, nurruduru. Laia Al,inu. •·nntnnl. J 1n e Orf(IIP•Irn dt• Fi¡.'lrt'r"' (.luncitria). Oir.: -xu,io·r Pa¡:t:,, (2 1 m). C\SS.\UÓ: Sui!t' "'flull)o>la per a ,;olont•el "'1. Arnau Tomii,, (11. m). • 20:00 8l"11.HITII)}; :'110'11CIES 20:01 \GF.'\D\ \ILSICAL 20:10 REPEI{TORI DE CO"- CERT 2 MOZi\ftT: "Ut•h 'ieui non tardar, o 1:-.;oiu lwUu", uriu tle l'i'rpcr·u Leo, NoC't'' tlo> Fígu•·u. Cht'i.,tinc S•·hüfer, scopl'llllo. OrC(IIt'~tt·n F'ilhur·m<'lnit·n tlt• Bt•,·lín. Oir.: Cluuoliu Ahhutlu. (4 m). VIVAI.Df: Cont·t·r·t pt•r 11 WlÏhtrra i violu tl'tlllllll\ RV !i lO. Etluanlo Fo•r·naírult•z. Nul'IJN't Blutnt'. O•·q¡u•stru ,¡,. Cnmhnt Anglt.~ Hil. Dir.:(;, Mulo·nhn. (li m). DEBUSSY: p,.¡;Jtult· à I'A¡m'--Mitli ol'nn F'uun1•. Peter Lloyd. flauta. Orque~ tm Simfòniraclel..ondrl'S. Dir.: Cluudio .\hbado. (10m). .\fE"l)ELSSOH:\: Obertura L.., ll~bridrs. op. 26. Orque•tra Filhannònira dt' Londrl'>. Dir.: Bernurd Haitink. {10m). 21:00 PERFU..S Raimon Colomrnonver~a amb un rompo•itor al vollant dl' la ""'a o11ra. .JORDI RUSSL\'YOL. 23:00 AGENDA 1\fl'SICAL 2:~:03 JAZZ DE NIT UnuseJet:ciód'AlbertMullofréc¡ue pi'O'senla Alft-ed Celaya. 23: 15 NOCTURN Mú>íca pr•r a('uhar l'I dia. Pt·esl'ntari6 a rà•·rec d'A}frcd Cclayu. PROGRAMACIO DE NIT Repetit-ió dels últims pro~rr·¡¡mes 0:30 GRANS I.l\'TEGIW-5 Pro¡:¡rauws t'mesos In setmana tm· I t'rim· (Ordre d'emissió: Rcpl'tició del DiUuns. Di.mru·Ls, DimPt'r"'· Dijou<i. Di,-endrl'.s. d~> 13.00 u l.J..OO). , 1:30 SELECCIO DE JAZZ 3:30 REPERTORI DE COt\CERT Pro¡:rnme... em e,o~ lo :.ebnanu unll'rior. (Ordre d'emh•ió: Dillwb. Dimarts. DimPrrPs. Dijous . Divrndre,. dP 09.06 a 1,!).00). 4:30 CAPSA DE JICSICA Programp,, emesos la :.etmana anlt'JÍor. (Ordred'embsió: Rrpetirió d<•ls vrogr11111esdrDilhms. Dimaru.. Oime<'rcs. Dijous. Divt'nd•·es, dt' 10.03 8 13.00). DIMECRES, 21 DE JUNY DEL 2000 7:08 PRIMER TEMPS Mú~ira per començar el elia ]}rescnlarlap~r EulàliaBruito. Recull d'oln·t'~hrens. Inclou butlletinsin- funnntios i agi•n<!es musical,.s. 9:00 RUTLLETI DE NOTICIES 9:06 REPERTORI DE CONCERT WAGNER: Lohpngrin. preludi de l'uett• ptímer. Orquestra Filharmònica dc Vit•nu. Ou·.: Georg Solti. (lO m). IIAYDt\.)1.: Quintet df f'OI'dU. p 108. L'Arrhibndt>lli. (20m). PUEYO: Simfonia BarrOt'a. OrquP•tra dc Cambra de 'lla-SPra. Dir.: EYclio 'Iiele,. (15m). B.\UTOI..: Sï..dansespopulan.ro- man*"'"-'· Sz 56. Zolhín Kor,;is. pillno. (S m). 10:00 AGENDA 1\fUSICAL 10:03 CAPSA DE lfÍ;SJCA \fOZART: Conrrrtone per a do' violins i orcruestra. KV 190. Ht>nryk Szeryug. Gérard Poulrt, \'Íolins. Orque~tra l\1'1\ Philharmonia. Dir.: .AJexantler GilJ~on. (30m). FAURE: Trc;; cançons op. 8. EU) .Amrling,soprano(op.8,n 1). Grr·ard Souzay,bariton(up. 8, n.2. 3). Dallou Baldwin. piano. (6 m). PIAZZOLLA: Cuatro cstat·iom·s porteñas, (ananjamrntdeleonid 0"-'Yillnikov). Gidou Krfmt't', ~;oií. Krem!'ruta Bahira. (25m). BEETI l0\'1-J\: Onn• hagntt'l-lt•,. op. IJ9. \lfred Brt'Jllle·l. piu no. (I !i 111). \'I\ALOJ: Com·t•rt pr•· n flnutu . op. lO n. l. R\ 1..35. Frruh Brü!(l.(t'n, fluntu tnl' o••"f'ru. \ft·mlm•• tlo• J'Onltfl'<'ll'a dt•l St·¡:lc '-'lli. (7 m). SCH l BEI{T: Qnarlt'l dt· t·orda. D. 887. Quartt•t T.íkm·•· ( lll m). HJ~l)E\JITII: \1t·tumorfm,i;, Simft'onicl"'''"""rl'llll lt·mn dr Curi 'fmía vun \\.t•ht·r. OreJIU'~h·u Simft'11lie·n tl•• In ll:'tdio dc· Hil\ it•r·n. Oir·.: Colin Du\ i ri. (21 111}. EHLEBACII: "Wt·r~ic·h tkmllimuwl ülwrgc•ht•n", t'llntulu. .Amlt·o•IIHS!'hnll,t·nnlr·lltt'nur. Comt•a•rto li i Viole•. lln~t·l ConHUt'l. (7 m). 13:00 GHANS INTJ<:GJW.S L\ MÚSIC •\ OHQL'ESTR \L D'ANTO\Il\ D\.OilAI\: 1\oc•hfl'fl pH a (ll'<llll'slt':t dt• enrola. np. W. Orl(llt'siJ'U Simft'onic•u olt• DI'Lroit. Oir.: \ntul Dur·ati . (8m). St>ro·nntu 1wr 11 o·nrtlu. up. 22. Orc¡u<'str·u tll' Cumhru Saint Paul. Du·.: llu¡,:h Wolff. (29 ut). Vuriarinn• sirnfionit¡nr.~ op. 78. Onllii"U·ui\ae·iunul E·e·t>t't'•ll. Dir.: "'et•meJiini. (21m). 11:00 '\ll'SICS DE CATAI..l'- NYA \10.\IPO t:: Conçon~ i Du"'"' (VIl a Xli). Fn-dt'J'i<' \lmnpuu, piunu. (2·1m). GR.\\A DOS: Quintl'l o•n . ol m, ¡wt· o t¡uurtet do• Ponia i piano. ToLiu~ Sturm. violí. Humonu Sll!rm, viulí. Cn~imu Berg, violu. Fl'idtjof Stamn, 'iolom•l'l. Shoko Knt'nl'. piunv. (14m). SO LEH , i\.: l(¡ YCI'l•Oh prt· "Te Dt"tun•i. Jo~l'p .M. MaM i Bonet, u•·guc. (17 rn). 15:00 BUTLLETÍ HE NOTÍCIES 15:06 l\It;SICS l)E CATAUJNYA RU~SI'Ifi OL: Prt''"IH'rlu.l wrint intermitent. Grup \nlud Lihitum. ( 17m). CERD..\: Diwr·tunt•nt¡wr u •1uin· lt'141t• \t'lli. Quintvt1lc• \t'lli .\e·utlo~miu dc Pru- gu. ((i ·~). PADROS: Cul·ligrumu I. \ol ud Lihitum. Dir.: Jonli Ro¡,•inyol. (7 m). BOLI.ART: DuN Suitt· pt·r u piano i OHIIÍiflbU. \.Jmu Roc¡uÍ'. Holwrt \rnwngol. ( lS m). 16:00 LA TAIUlA DE L'OIF;l\T Progrumuo·ití n•ulil;adu n partit· dt•le¡, IWiil'ion.~ dc•l•nn,tn•s oi<•ll ts. Prvsl'nturiií u r·ln'l'l.'c dt· Curminu l\lulagu,...igu. 19:00 PRL\U:RA VEU Cn c•spui p•••· t'tmi+<llt' tllll mtÍHil\'1 d'ar·u. 20:00 BUTU.IITÍ Dl~ NCYI'ÍCIES 20:0-1 AGENDA MUSICAL 20:10 m~P ..;UTOIU HE COI'ICERT ALBINONI: Cunt•t•t·t l'"~' u vinlí op. 9 n. lO. \odn·w \lanzf. ,·iolí. Tbr \r dl'm) of Ancient \{u.,ir. Di . I'ϕtnpher Hogwood. (11 ro;... GOL"\OD: Vals •Jewtt\ ,¡, 'dt l'òpt•ra Rorueu i Julil'la. n Ruth .\nn Swen..'On. Julirta. Ot. quest ro \fetropolitan dr ;-¡ 1 York. Oir.: Jame,; Le,ínr. (4 =~ GRIEG: El dia delru,am,011 Troldl1uugt-n {Pet't-,;líri<JUt·,). Rolantl Pontint:n, viano. F ml. E~G \R: ,Salut d'llJIIonr. np.l2. P_uH·~u~ Zukl'mlann, Orqut.'lrl Sunfomra dc Sa1111 Lunk Dir.:],.. n~~1·d Slatl;u. (3m). flAND EL: Com us. mfuka d'r>ff' nu. Putt·i:<ia h..wclla. Maq¡ul'4't Cahl• Dnv!rl Thmu.as..~he Aeadt.'lny 111 Ant'lfflt MnslC. Dtr.: Chnsluphtt Hogwood. (17m). 21:00 SELECCTÓ DE XO\'¡;. TATS Pru.~t·ntació dP !l'S úllimr,, om •·lnl· Jis!'Og'rà.fiqur>< upan-gmlr•al m.,.. e ut. 11 e•àrrt>c d'Alfrt'tl Cdaya. f.pai pntrol'inatpPr Disro,Cu..rdl.: 23:00 AGENDA :\lUSlCAL <Ï. 23:03 JAZZ DE :'\11' U na sdecció d'Aih€-rt )lallofnlf'~ pre~ento \Jfnd Cela) a. 23:-t..'il\'OCTCRJ\' \Iú~;ca prr arahar t>l dia. PrM!- lnl'iÓ a càrrec d'.Aifrt'll Cda\a. PROGILUIAOÓ DE Rt'pelició dels últim> vro!!lllmf'o 0:30 GRA.,"iS l\TEGIULS Pro~;rame.•l'meso;, la.;ctmanaa,. I l'rim· {Ordre d'emï..,Jó: R"!Jfliat del Dilluns, Dimart>, Dimm.... Dijous, Divrndrc•s. de 13.0(1a .m· l..J..OO). 1:30 L'AUDIOVISUAL Emò~ diumenge paii!iOL. 3:30 REPERTORI OE CO'· CERT Pt·ogr·IIJUélJ emesos In s¡•tmanaant~tí¡n·. (Ordre d't•mlssió: Dilhw!, Dimat·ts, Dimecres. Dijuu>. D~ vt'tl(lres. de 09.06 a 10.00). •l:30 CAPSA DE ~IÚSlCA Programes !'mesos la ..etmanaan u•tior. (Ordred't•rni-.ió: RrJ"'IÍl'l>l tleb prognunestlt:Dillun-.f!ir·""t,, OimPcn·•· Dijous, Diwt~lrr•. J.r 10.03 a 13.00). DIJOUS, 22 DE JUNY DEl 2000 7:08 PRL"'mR TE.\IPS \hí<iru per comen~ar el dñt Jllfo¡•ntada pe1· Eulàlia.&'Dito. R('('lf!l d'obrPsbreus.lndoubntlftotiJl,ÍDformutiu~ i ngend,\'5 musil'ai;:· .. 9:00 BL'TLLEfl DE \OTIClll' 9:06 REPERTORI OE CO~· CERT MOSZKOWSKI: Dan•r• ...pllll· yulcs, Ilihre primf'r·, op. 12. Orf)lw.¡;tra Simfònica cir Lond.n• Oit·.: Aunílfo Argenta. (14m). CHOPIN: Bulero, op. 19. ¡\¡·tur Uuhinstein. piano. (8 ml. TELEM.A.NN: Concert co Rt•ll. Mark Benrwtt, MiclJOelllarri'un, Nichnlus Thompson, tromp.~ll"· Paul Gootlwin. Lorraine \\r~· oboès. 'l'he Eng(j¡¡Ja Cuarat.n,r.: Trcvor Pinnock. (lO m). . ·h WEBER: "Nein. liing<'r tra~u 0 nie ht die QnaJt>o • urÍP 1fe l'òf"'ra ¡¡ )¡ lt L, IJ 11. PKOGUA,tACIÓ OE CAT.\Lt'NYA )fÍ'SICA '!l<rfrri-chíit?. (EJ 1'8ÇIIC((al' fur- tït¡\. Btu Ht•JlflDtr, trnor. 0 I I r<¡tu'' n ;illfi\oi··a dr la Rudio .!t'I \or~l · ,.._. 3 Da'r. Don ui.! Runm· . .. l~") .. ~.¡bml. IJO\\: Símfo•ún ~n ~· \1 · ~rata dr &•rnu. 01r.: Thnnll" füri.(IOm). ¡1):00 AGE:\'DA i\tt:~ICAL J0:03 CAPSA DE Ul'SIC\ \LISCJTTI: Sona tu up. 2 n. L . Fabrizio Ciprinni. violí. \ntomu Fnntinuuli, yioiOill'CL (li m). STRAH~SKI : Sdwrm o Iu ru•su ¡wr<i6 ;imrònku). Orqu~strn Simfòn.iru d" 1;-tmdn•s. Dir.: MirlnH·I TÜK<Hl 1 homu~. (4oa}. tUARPENTIER: 'l'•· D1•um, 11 ]46. Annirk Ma•:<Ís, ~opronu. Mn¡;dulroa Kounn. nlt•zzo-su pr·uuo. &io·h Huelwt, wnll·nll•nua·. Putrirk Urnrkeno;, lt'nor. Hu'"''l >mithe. barltun. Jenn-Lnui' Biu~. baix. Cor u•o; ~tu•ÍI'Í('II• du lbu\rl'. u•, ~ha-irirn. du Lo nH<'. Dir.: \lardfinkow,ki. (19 m ). BERG: Conre ri )ll'l' a \ioií i m·.¡ut"!ra 'Ua mrmòrin d'un im¡:<'l'. fu,·ba, Zukt-rman. violí. Or· 'Jil"'1ra5irufònira dc Londn-.. Dk.: l"mt lloulrz. ¡2i m). 0.\SSE: Suite. Yu.ira .\mir¡ua dr CoJ.)nia. l)ia'.: Rrinbard C~Wiwl. (6 m). USZT: Sn nata en si m. \l.ldimirlloro";tz, piu no. (30m). PlRCEU.: "ff am"i~' lw tlw foml ullot e'(!). "Amial•t thc ~hndt•s u nc I rooln'Jn',.hingstrl'nms"(2), "Th"} oa¡you'rctmgt')" (3),trt•~eunrnn~. R~e~ Covey-Crump. 1111101' ( I ). Barburn Bonn<')\ ~o¡H·ano (2). Cbnrl~• Dnni!'l.~ , h•aHH" (:i). Tlw líing'oCons•wt. Dir.: Rob~rt King. t8 m}. SCHUBERT: Quintl'l op. 163. O. 956. Quartrt Verdi. Mnrtin LoH'll, vio· J.,nttl. (52 m). 13:00 GRAl\S ll'iTECR\J~c;¡ U \IÚSIC.\ ORQUESTH \L ll't\TO'I'L~DVOil\.1\. ~ta ¡JCra ín'tnuntml' Òt' wnt. op.4-l. Soli.-t¡,. dc•I'Orqtwstrn Fillaurmoihd'O,Jo. (23m). llan...,t,Ja\cs. op. -16. On¡u<>tra Sinúònic·11 ,¡,. Iu Htulio clrBa1irra. Oir.: Rnfnt-1 Kulwlik. 135 m). 14:00 UÚSICA ANTIGA U burro<•;, UtL;¡h'Íur," BffiER: Mi"a S~tli,buq.t<·nsi,, ~ahrieUCon,oa·tunal Pl n)c•r·•. '1ú~AntiquotlrColòniu. Dir.: Punl lrCrre> h. Ruiuhanl Goclwl. 141m). SCHliELZER: Rullt"ttu n ~,... Sui ~1. 'E,folu tl'c'-'g•·imn". ~l~sien Anti1]1aa dr Cul,)nia. Dia·.: ~11'· 'noil. Dir.: ~¡,b Jll'fJ llrtnhnrd Got•bel. (9 m}. I~;OO BUTI.p~rí BE NCYI'ÍCI ES la:06 AUTOGRAF J.e,;b·lfhiiou~ fia·muclc•s pt·r·ll'.•j.,'l'un~ nlulcs-. LEO~ARD llERJ\STEI N II\RRIS: Simfonia n. 3. Oa·qau••ll·a Filhunnòni•·u dl' :'llo\'a 'lurk. Oir.: l ••onarcl Bemstein. d'ohreshrcu,. l nl'!ou lmtllt·tin,infonnatins i a~t.. nt!t·~ ntu:oolc·at.... (18111). 9:00 Bt'TLLETl DE '\OTICIES 9:06 REPERTORI IH: CO~­ CEUT 'IE\DELSSOH'\: Si, \ntlwntop. ï9. Cor drl King'' Cnllt•¡:l', Cambridge. D.ir.: ~tc>ph.,n Cla•nbury. (10m). BRAH.\IS: Sc·lwrzu. rnminwnt ,¡,. la Sonntarwr o \-iolí i pia nu F..\. E. JaimeLaredo. ,ftoan-Bt•rnnr<l Pum · BEH\'~TFT\: l:'!ll'~imiJ,•. Orqm·~ta·a Filharmòni1·a de ~o' a )urk. Oir.: Leo nard Bern•tein ( 18 111). B \CIJ: CunN•rt¡wr a violí. oboè i OI'CJIII''tnt. B\\ v 1060. l'ttlll' Stl'rn, \Íulí. Harold Gomht·•·!(. ubo~. L<•()nard BPrnsll'in. ¡·loH<'Í. Orqtwslra FiJharmòniea <h• '\'uvn York. Dit·.: L •ooart!Bernsh·in. (17m). J 6:00 LA TARDA DE L'OlEj"\T Pt"Ogt•tmaac•i•í t"e!Úit~ada ;1 partir dt•l«•s ¡wtieions el•• ls nostreH oients. Pt·esenlti!"ÍÓ 11 ritrrec dc Caruúoa Mulugurd¡;u. 19:00 J'ENTAGIL\MA Prn~r·umu dc divu.lf~ació musical. Guicí i r<•;¡litzaa·i,í: Perr Bru·és i Alc•x Rohll's. E l, R WrRAT: Lu nit cle Sant , , .Joan. 20:00 8( 111.-LE'M DE NOTICIES 2 0:0 ~ AGEl\DA )fiiSICAL 20:10 REPERTORI DE CON- CERT RODRIGO: \er~ió ¡>er a arpa de 'El C<mrit•rto dt• .\ranjut'1;". ¡,uh.. Ue :\Ioretti, arpa. RPial Orl{lll"tra :"inúònira dt' Sevilla. Dir.: Eclmun Colonwr. (23m}. <;'J'IU\ .1\'SKJ: Píano-Rag-Mu-ic. Dn,o RaniJ. piann. (3m). '\lOZ..\HT: Conct•rt ¡wr a trompa n. I. K\ ·~95. llt·rmuun Baumann. Concentns MusÍI'th òe \!eua. Oir.: l'ï. HarUfHH'lllll"l. ( [Ï m). 21:00 A LA :\IAN ERA DE..... Un t•ouvidat l'li' prnpooa i comenla la música qui' li n(fl·acla. Guió i pt"í"'''utarió d•• J oan \ï\'es. 23r00 AGENDA ~ruSJ CAL 23:03 Ji\13. DE NIT U un !.<'lt•t'rió d'Aihert'M allofréque Jll't•sa•nur \lfl·c·tl Cria) a. 23: 15 NOCTlRN Maísit·n ¡wr acabat' r i dia. PresenUH'ÍÓ u c•àaT<'I' d'.\.Jfred Celnya. P HOGRA,lACIÓ DE NIT n¡•¡wtic·i·í d ..I.. últims pro¿_'l"amcs 0:30 GR\t'iS INTEGR\LS Pa·u¡;rmm•• t'tut"<O!< la wtmana anti' l'ior (Ordrl' tl't•mi,siií: H!'¡wtició 11t-l DiUuns, Oimurts. Dintffre5. IJijou•. Dhl'ndrc,;, dl' 13.00 a ' 14.00). 1:30 JOVES 11\TERPRETS Emi'• dimarts pus.nt. 2:30 )J(SICA :\.~ Em¡.., díwndr.... pa,sat. :J::W REPERTORI DE CU"\CERT Pa·o~·nml's <'llli'SO' Iu setmana anll•a·ior. (Onlrf' cl 'l'mis~ió: Dillw1•, Dimarts. Oim••ne,. Dijou~, DiVl'Jillrl'.,, 1lt' 09.06 n l!J:OO). 1::!0 CAPSA Ol': l\Rl:SICA Pnt¡..'l'UIIIt'" l'IIW8ns la '*'tmann onLa•a·im·. t Ordn• d'«•mis"ió: Repetició dc·ls pt·oga•muto;, dt> Dillun~. Dimarts, l)iuwt·•·~>H, Dijous, Oh f'mln·s, dP 10.0:1 u 13.00). DIVENDRES, 23 DE JUNY DEL 2000 7:08 PUI~rER TE~WS Miasi••a ¡wt· c·nmcn~nr 1'1 ,Jju pn'" M'nluclu pt·r Eulàlia Bt•rúto. Rl.'rnll mier. (6m). t,u-_\\\ '""' \tF"\DELSSOHl\: 'Horm•·ínBitt•·n, Jl¡orr" (E-colta la meva pregàriu. Sc·n)nr). mutt'l. Gn•ta dt> Rt·~¡¡ht'rl'. La Clutpel.lu Hu) alt·. Cullt>;rium \OI'nled!'Gant. Dir.: Ph. llerl't'"t'¡:llt'. (11m). 15:00 BLTLLETÍ OE '<OTÍCIF.S 15:06 \llSICA X.\.1 I.•·- últim•·· h·u&nri•·- dl' la mú,i1'11 c·<mh'm¡Korànía. :\{E'\ ER: C11n1·t•rl pt•r u violí. lliluq llahu, 'iulí. On¡urstra de C.umhra Saint Puul. Dir.: Hugh J\..'lACEK: Sinfouit•tta. Orqu•·stra Sitnfònit·u cie Burnbt·r~. Dir.: Nef'nw J arvi. (25 an). Rio~US'lER: Suitt• Jll'r n Uniit •·n \\ ulff. (26 m). GIASS: Coun·a1. pm· a ,·ioli. \ri•· li: Anthnn), violi. OrqtaPstra òum. Konracl Jtmghritwl, lluU t. (8 m). (25m). 10:00 AGENDA MUSICAt 10:03 CAPSA DE .MÚSICA RAVEL: ConrN·t Jll'l' n piano prr a Iu mà t'st¡uen·a. Kry•tian ZímPruu•nn, ¡timtcl. Or qtu'Ril'U Sirnfètnic·n 1l•• Lomlr•··· Oir·.: PiN-reBou.ll'z. (18m). DE 'ft:RCL.\: ' Fulin, Gnlll'¡¡n•'· "Folias J.:;,.puñolu,·•. "I.u Chumh•••·ga". tre' clan•c~ d ..l Cnalr' ~nhli­ \ar n. 4. En.•emhlt' Knp.,Jwrgc'r. Dir.: Hulf Lb.le~and. (8 m). ROSSL\"J: 'Lo l"t'¡!llla \I'II1'7Íillla". "I )farinni'. Felicit) Lou. 'oprann.•\nu :\lu- P rugrttoiUI'ÍÓ realitzada a partir rray. ntt'2'.zo--oprunc). \nthuny Hui · fe Joho,un. tf'nor. llirhuniJat·k>on. baríton. Gruhnm Jnhra-nn, pian~. (JO m). ALBE:."' IZ: SN l'stutli, t•n ,.¡,ton' nahl!'ab majors. up. 65. )li{.'lwl Basclga. pianu. (20m). MOZART: Simfonia n. 38. K\ 51H "Praga". Orqueotru tiC'! Sa·¡¡l<· '\VIl!. Dir.: Fl"tllls Briigg••n. (38m). SCHÜNBERG: Qnut·tt·t ,¡,. (·m·cha n. 2. op. JO. Evclyn Lear, S<Jprum). Nc·\\ \'i<'ll· na StríngQua rtl't. (30m). smELIUS: E•t"('lll"' hiNtclrÏIJIII'N. suite n. 2, op. 66. OrqueotroNal'ionnll~"·m·¡•;ou. DÍI'.: \lcxaJICIPr Gih ..ou. (18m). BACH: Sonutu pc•ra' iulatlc· gum ha i du,eci B\\ \ 10:.!9. J ordi Sa\'all. ,;olu ,¡,. ¡.;nmhu. Tou Koopmun. dnw<'Í. (J5 m). 13:00 GRA'\S 1\'TEGU \l~<; LA 'ILsiC. \ ORQl FSTH \I 0'\..'\TO~J'\ IJ\OR\1<. T!'C" mp,(llJit.., ,.,Jan,., up. 15. Orquc,.tra ''" In Gt·,.undhau• .~1 .. l.l'ipzig* (n. 1. 3). On¡lw,tra hl hannòniruTw•·a(n. 2). Dir·,: 1\:urt :\la,ur*. \"nchn 'tt·amHmn. (36m). )fat"n Fe-tim. op. 5-1. P•·aj.!n. Orqut>,tra Simfòni•·u Oir.: Jiri Bl'lul•hht>k. (5m). 14:00 ~ÚJSIC.\ RELIGIOSA BACH: 'Ia¡:nific·at, B\V\ 2-B. Burhum Srhli•·k. \gnl·~ M..llun. G~rard lA•snt•. Ho11 unl Cmnk. p, .. tt'l' Kooy. La Cha¡wllc• Hupah•. Co llrgituu Voenlr. Dir.: Philipl1t' Hc•rrcwe"IW. (29m). MOZ.\HT: \1i><~ll hrevis, KV 65. llel<'n Dounth. \nnl'lll• Mnrk•••·t. t :wl' lleilmunn. \.rtdn•u,S!·hmidt. Cor i Oa·qnee.trn Simflmia·a tl1• Iu R iu.lio dc• Lcipzi¡:. Dic·.: llt•rlt<•a·t Kt•gel. (15m}. ,¡,. dt• I' UI~h·a'. Dir.: Takuo Yunso. 16:00 LA TARDA Ol<~ L'OIENT d<•lt·~ pa•tkiun'< tl•·ls nosta·r~nira\L<. Pn•sa•nturió a dirre<' dr Canninn \lulugtii'I'Í(!H. 19:00 BLANC I NEGRE La mú,if'a pt•J· a pitmo. Rafucl Oruzco \I BE"\IZ: lhhia: Ewcarión(ler llilnl'). Ruftwl Orozt'n. (6 m). F\LL \: Du•·~ pece, e~panyoles ( ,\ru¡:une'u i Cubana) . Rafu••l Oa·ozro. piano. (9 m). SCHl BEHT: Ilon mo\'"Ínlent 1 \clu¡rin) ,[,•la Fauta~ia per a pianu. I>. 760 '"\\'unda•rcr". Rufut•l Orozt'o. (6 m). Git\:\" \DOS: Dau~a...-panyolaop. :l7 n.:;. Hnfm•l O•·nzco. f'ínno. (t m). R \K.ll\L\:\INü': Pr·p.Judi op. 3. 11. 2. Ra.fal'l Onw·o, piano. (5 m). Blt\11':\lS: Con¡•¡•a·t per a píaM i fll'l¡tu••tra n. 1, ''JI· 15 (ll'r movinwnt: MacNtoso). CONCERT rnr.•gi,trat p<'r Cutalunya Música el tlíu 17 111' gc•nm· tle l992 al Palau tlt• Iu MúNit·a Cutnlanu. l{ufm·l Uro:r.t·o, vianu. On¡uestra Ciutut dt> B at'l'<•lona. Dü·.: Gurda , Nu,un·o. (21m)., 20:00 Bl'TLLETIDENOTICIES 20:0 l \GEl'\ DA )1L'SICAL 20:10 REPERTORJ DE COl'tCERT LI!'ZT: Hap>òdia hon!!Url'sa n. 3. Onpu·stru dt• la Gt•wandhau~ de I .t'(IZÍ!l· Dir.: 1\:nrt )f<Ntr. (8 m). <;CIIl \l \'i\: Rt><Jllil'm für :.\li¡;u<m. Op. 98h. SoJi,ll•, vm·a6. Cori Orcrm·~tra d e Iu Funrlariêi GulheniJan de llihou Dir·.: \lirhd Corboz. (12m). 130'\r..\: '\tanha de Camuval, tenw '''-tret d1• la pel-l.ku.lu "Orfeu i'<c•¡:r·t·". ltzhuk Pl'rlmun. Yiolí. Or<[llt'stra Símfòuiru dl' Pittsbllt"¿;b. Dir.: J ohn \\ illiunh. (lm}. Kl l \T'\ \.TLRL\N: La òansn del suhn•,1lt'l hullt•t Ga)uru.-h. Ür<¡lll'slrtt Nurionu.l &coc·e.t.n. Dir.: N<'l'lll<" J lin i. (3 m). '11 Lli \(.,I): Lu nt•uti6 drl món. Bull l't. On¡lll'~tr·u Nul'ioua l d<' França. Uia·.: L. Bt>r·nstf'ín. (17 m). 2 1:00 LA M(:stCA A DEBAT J>ru~ramu a l'entorn de tem¡•,; nnt,j¡oaJ, tl'inlt•r·i·•· PnN:ntulíronduil pt•t· .l nun Vivc~. i rl.'ulilznt umh Iu 188 3 PHOGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA t'oluhorw·ió dt>l Cun•1•ll Català tlr Iu \ltí,it·u. El}i ·\COIWEO\ISTES D'ARSf:Gl.EL 23:00 AGEi\D\ \lUSl CAL 23:03 JAZZ OE t\ IT l na -.·lt'l't'IÚ el' \llwrt \lullufr·éque J>rl"'l'nlu \lfrl'cl (;¡•la) li. 2:-s: ~5 ~OCTl RN \fthi¡·u pt·t· ut·nhur t•l diu. Pn•,t•ntarió a ràrrt'f' d' \lfn·d Cf'lnya. PHOGRA\1ACIO DE MT H1•¡wtil'ió dt•l" úlrinh progrnme, 0:30 GRANS INTEGRALS Pro¡,rrumt•s t•nw-..- In "''lmnna anI('J;ut· (Or·drt• tl'f•mi~~iii: llt-llt'lit·ió dt>l. Dilluns, Dimurls, Dimt•!'t't'o, DijCius, Divrntlrt'H. de 13.00 n 14 .00). 1 :aO CICLE OE U ED Emh clisijnLtc· pussnt. 2:30 CLÀSSJCS DEL SEGLE XX Emi·ij diH·ntlr••s pn~sul. 3:30 REPERTORI DE CONCERT Prn~ntm~' l'llll'ltllS In st•lmunu untt•rior. (Orch-t• d't•mi"ió: Dilluus, l>imut·t!l, Oimt•¡·rt••, Uijoth, Di\C'nclrt>•. d1• 09.06 u 10.00). t:30 CAPSA OE '\tl:SICA Progrunu-lo¡ t•tttt'"n"' lo itt•hnunn un ... lt'rinr. (Ordn• !l 1t·mi•·i6: Rt•pc•tit•ió tiri• pn~'l'Uillt',dt• Dillun•. Dimart.,, Oiml't·rc•,, Dijuu•. Oiwndrf''• de to.o;.¡ u 13.00). 188 DISSABTE, 24 DE JUNY DEL 2000 8:00 PIUMEJt TEl\J I'S Músiru pt•r· t·unwnçur· t•l diu pn•svntutln p1•t' Pilnr Suhirà. Rt•c·ull d'oht·c·~ hn·n•. ludnu hutllc•tí dc unú!'ius i ·~w·ndu mu.si1·al. l 0:00 MUS ICA P ER A COBLA LA\10TE DE GHIGNON, H.: Cumí ¡lellnm, sur·cluuu. Cohlu Ciutut dtl Bot'llf'ltmu. (7 m). SERRA: lmprc•sKiunsc·mn¡wrolt;A, ~uilt•. 0.-ft•ó Cutulu. Cnhlu Sunl .lnnliCiutnl d1• Bnt't•t•lnun. Dit·.: .lonli Lc•ón. (16m). BLAY: Qunh'!' cnn~ons ptw u c•ohln i 'e• u, soln·t• poemt's de Miq1wl Dt>~•·lut. Cenunn 1\1. Cumn. Cohlnlu PrincipuJ clt• Iu Bishul. Dir.: Joan Jo't'p Bluy. (8 m). DANSES TRADJCIO\'\LS C \TAL \t\ ES: Currunclu \ltudt>Surniti. f..u Quudr·illu tll' "nrll>rt'U. Cobla SontJ m·tli. Dir.: .Iordi LRón. (8m). Pl JOL: Sant .Jordi u·iomfant. poemu p1·r· u r11r i c•ohlu. Cm· .I oH cll•l'()l"f(·Ó Cutnlà. Cohlu Sant Jordi. Dir·.: Cun,itu Currio i Jordi Ll'iín. (8 m). BOU: "El Mthirú clt• Iu l'artlinu''. "Llt'vnntinu", sut·clan•·~. Lu Princ·ipul tlt•la Bisbal. (6 rn). 1 l :00 D ISCOTECA UN IVERSAL El t•nl.lt•c·t·iunuhlt• dt• Iu nnÍHi<·o indi~pt•nHuhl!•. 4 J olt unu Sl'ltill!tinn Ha c•h BACil: Tm·¡·uln i Fugu t'n re m. BWV 565. Lionul Rogg, or¡.(llt'. (9 m). BACil: l'u,sic) Mt'¡.(llns Sunt Muteu ( Et"lumrw dif•h. nwin Cott). Sib)Lla Ruheos. soprano. Orqtwstra del Collt>f.'ÍUlll \'orall' tle Caut. Dir.: Philippl' Hf'rrl'\\-eglw. (9m). BACH: "Cone., Zcit ~~ dit' allerbe.•te Zeit" (El temps dl' Déu Í'o el núllortemp•l(Actu. Tragiro<:), rantala BW\ 106. 'ianry .Argomta. soprano. ~1irba­ eJ Chance. contraU•nor. Anthonv RolfcJohnsou, tenor. Stt>phPn Va~­ tOI'. baix. Cor )fonll'\t'rtli. Solisll'• Barl'OCh Anglesos. Dir.: John Eliot Carcliner. (19m). BACH: Sonata per a violí i duwcí BWV 1016. M<mÍt'a Huggett. Ton Koopmon. (15m). 12:00 AGENDA ~IUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Pro¡,Tama UI' clivulgució musirul. Guió i l't'aützació: Pet·e Bm·és i Atex Rohles.Rep~>tició del pro¡,,·amu emès dijous passat. 13:00 SALA DE CONCERT Una sele~:eió dels 11üllon; enregistrament~ de concert. 15:00 BUTlLETÍDE NOTÍCIES 15:03 SALA DE CO:"íCERT Una selecció dels miUors ¡•oregi,_ traments de concert. lï:OO A LA 'lM'ERA DE.... Repetició del progran1a emh el ilijou~ al ve~pre. 19:00 CI CLE DE LIED CRlEG: :'l'ou c110çons. op. 18. HokanHagegard.haríton. Warren Jont.,, piano. (24m). SCTIUBERT: "Gren:wn der Mensrhlwit" (Limiturions humane~~),lied D. 716, sobri' lt'xt dc Cot•tlw. N1•al Da vies, brux. G1·aham Johnson, piano. (7 m). ZEMLlNSKl: DM7-elieder. Op. 27. FIans Peter Blochwitz, ten ur. Bo,._ hnrn Bonney, sopr·ano. Andr·cos Selunirlt, bat·íton. Annc Sofie vou Otter-, mezzo. Co,·d Gurben, piuno. (19m). • 20:03 SELECCIO DE JAZZ Un programa d'Alhl'rl Mallofr~. 22:00 AGENDA l\-1USICAL 22:03 GRANS OBRES AD,\.,1: Le Corhaire. haUet en tri'~ arles. Orcpti'Slra de Cambra Ang.l rsa. Dir.: Richard Bonynge. (131m). 0:00 NOCTilRJ\" :'tfú~ica per acabar el tlia. Pre,cnladó a càrrec d'Qlga Cardlt~. PROGRAMAC IO DE "ilT Repetit-ió dels últim~ pro¡,'l'IDlW> 0:30 LA TARDA DE L'OlENT Rrpetició del• programt', emf''O" tliJIIlDS, dima.rt.• i dint('('res. DIUMENGE, 25 DE JUNY DEL 2000 8:00 PRL\fER TEMPS Músicu p!'r començar el diu prt'st•ntnda per Pilar Sul1irà. R1•.rull d'ohrcs breus. Inclou butlletí dt' notícies i 1\Sentltt musi¡•al. 10:00 MUSICA DE CAMBRA BRAmfS: Sonata ¡>er a violoncel i piano op. 38. MiRe ha Maiski, violoucel. Pavt•l Gililov, piano. (26 m). SCHUBERT: Sonata "Arpt~o­ n<'", D 821. )o-)o 1\tu, 'iulotU't•l. Enuuanut'l h. piuno. (23 m). Il :00 ~USSA DE :\fO!\"'TSEIUtAT Transmi--io ;•n dit·eclt' dl' Iu MU.•a Coll\ ~>ntual de~ tl..t Mom•,; tir d~ '\lonl•t•rrat. 12:17 On ERTntEl\'T Un t"'pui prt•,l'ntat ¡wr Pilur Suhini. 13:00 AGE!\OA '1USICAL 13:03 SALA DE CO!\CEHT llnu st•lt•<•t•iú tlels millors t•nre¡,>istrunwnts dt• t•nn<·t•rt. 15:00 ULTLLETÍ DEl'iOTÍClF..S 15:03 SAIA OE CONCEHT Una srlt•ct·ió clt·l~ millors cm·t·~>is­ tntnt<'lll~ de corwt•rt. 17:00 TE!\-fl' ORAOA U'ÒPERA SCi llfl\1 ANN: Gt'nnv•·vu, ò¡wt·n en cpJUIJ'tl m·tt·s. Rotln~y Gilft·y. Olh•t•t· Witlmt•r. Ruth Zi•·suk. J)con vnn d.,,. \Vult. Murjaml LiptWHt•k. ThomusQuustboff. Cor 1\•·tmltl St•boNtbt't"{(· Orqllo~lru dt• Cumhru 1l'Europu. Dit·.: Nikoh1u" I lurn!lnr•m•·t. (128m). 20:03 L'AU I>lOVISUAL Uu prn¡,_'t"tunu d'À!,., Gorina. lntP¡,'l'al '\likltÍ• Hóz,u. 22:00 ACE!\ DA '\RSICAL 22:03 LES n:t·s DEL SEGLE l.n "']"U rl't·opilatori omh p(, millor-. ¡·untant• dd no•tno tt•mp,,. Joan l 'on, ARJUET\: "E•t'l'llll iltrintli~" i •¡.:,.. <·en u i Trio" dt· l'òpera "Marina". \lfrcdo Kraw•. \lurío Bo, o. Joan Pon,. Cor d1• Cambra tl~ Tem•rifl'. C<•r tlo•l ConM•rvutm·i Su¡wrim· dc '\1ú•icu dt• 'l(•twrift•. Ronrlallu dt• T1•twrift'. Orfpw~tru Sinúònicu tlt>Tt•nt•rifc. Oir.: Vít'lor Poblo Pr. l'I'Z. (J9 nt). VERDI: "Oi P r·ov;•nzu iJ mar" ària dt• Grr·motul dt• Ln 'lhtvinta: Joan Pon~, hnt·íton. Orque•tt·a Simfònic-a dl' Bot'!·f·lunn i nnriona l d•• Catuluny¡¡, U it·.: Mathins At'lll'hhul'lu•t·. (5 m). DUBOIS: Ltlnst•tput·uult•sdeCI'ist (Ht•gona pnrnulo). Just•p Pon,, lnuitun. Jo~•·p Bt·m,, tt·nor. Cupdlu Uu,ídïc-u dt' Iu Catl'drul cir Mt•utwt·o. Ot·qucstra Simfònira dt' Bolt•ur' "Ciutat dl' Pnlmu". Oir.: Suhudm· BrotonH. (5 m). VERDI: "Pari •inrnn•. "Corti¡,.¡a. tti, 'il ruzw dunnutu", duc' à ric~ dt' l'òpera Ri¡!olt'Lto. Joan Pun,, horíton. Orc¡ut>~tra Sinúòni<·n dt• Burrt•lnno i nu1•ionul dt• Cutalunyu. Oir.: \ntoni Ro' )!urbà. (9 m). F\LJ \: "Carm••la míu!", quodn• Hem clt> l'ul'tt• llon de Lo vidu Brt''~'· Jo,t'p Ctu-rc·nt,, Joan PnnM. Paloma Pí-n•¿ lñi~o. Humnn Contrí'•·u~. Amhn•~inn Opt•t·n Choru~. Ort¡lll·strn Sinfònit·n dt• l.onclr·c,. Dir.: Gut·¡•íu Nuvuno. (2 m). VERDI: "FtiVI·lla il Dn~~· nd AmeUn Gt·imnltli~",chwt d1•Simou Bot•CUiwgra. TlonuTokmly,sopnmo . .Jnun Pons. lui!"Íion. Ol'(pwstnt tlr•l'Òpt•rn ll onf(UI't'HII. Uit-.: Et·vin Luktít•s.(l3m). 1\IOZAllT: "Mudumina", tlt·l't.p,!r·oDun Giuvunni. Joun Pons, hul'Ítnn. Or<IIH'Strn Simfòuicu de Burr,•lonu i nall'ioual de Ca,talunya. Oir.: Auto . R Mat·ba. (6 m). hi '· \ ".ERDJ: "XrJdideUa,;u11ri<l . m! T'affretta...or tutti "J """:· dul't òe l'òpera ~larbt>th · ~ • Mont•errat CabaUé · pon. . · Joan Orque~trn Sm1fònica rle 8~ na. Dtr.: Cario Felire Cil4ri;,. (10m). 0:00 NOC'I'LRi\. :\fú.~ra fl<'r acabar f•l dia. Prr,.. Lat' tO a càrrec d'Olga Card. PROGILUIACIÓ DE l'In'· Rr,ptJtició df'l;. últims f'l'll~Talllo', 0:30 U TARDA DE L'OJEi\T H.l'petició dels vro¡,'l"'dmr> f~,...,. dijous i di vendre.;. ' DILLUNS, 26 DE JUNY DEL 2000 7t08 PRIMER T~lPS Música pl'l' començar d dia 1,,,.. SNttuda per Eulàlia lli'ni to Rl'CII]J d'obre6 breu~.ludon butll•:tin,iJI.. fm·motius i ngt·nd(•s mu.-irals, 9:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCI~ 9:06 RE P ERTORI DE CO\. CERT SCHUBERT: Obertura •I• la IIIIÍ-icu inf'idental "Rosamunda'. Ot"C[llt'otra del Royal Co11<rrt.... bouw. Oir.: Bfrnard Haitin\ (10m). WEBER: Quintet nmb rlarintt. op. 34. \Ielos Ensemhle. (2.t ml. STRAUSS.R.: Dan.-arl•l,·etrd, dc Salomc, op. 54. Ot·questra Filharmi>nica tlilltrlil. Dir.: ~cor¡; Solti. (lO m). CLAVE: Les Flors <leMa~. Cor Lit>drr Carnera. Dir.": Jo...,p Yila. (Ï m). I 0:00 AGENDA ~IUSICAL 10:0 3 CAPSA DE MÚSICA BRJTTEN: Simfonia Slm¡,lr, op.4 Arudemy of St. ?llartin-in·lhr· Firlds. Di ~.: Ketmt•lh Sillilo. (16m). BEETH OVEN: Souutu prrn ¡nano i violí, op. 24. "La primawra'. Gidcm Kremet·, \'Ïolí. Martba Ar· gericb, piano. (24m). GRIEG: DrlternpsdellnÜI<'I'J!.·IIite op.40. OnJUC:ilra Sintfònicu d••bi\ttW•I1 Dir.: ~et'me .Hini. (19m). STRADELLA: 'Frena.•; Ftllí. i fit• ro orgoglio". l'aotata. Christine Brande;.. soprano. Ptal O'Dette. guitarra barru<a. \Iu¡ Springfels. viola de proba. I~ l\latthe"'· violí. Barbara \\,.;.. daveci. (4m). BORODfN:Trioeu.-olrn¡>t'radl" violins i violoncel ha;at •n Ulli cançó popular ntllsa •Qur ht 111 per entristir-te?" Trio dc 'fo~rou. (7 111). MAHLER: Simfonia n. 4. Barbara Bonney, soprano. Or· crues tro dd Ruyal Contrrt¡;elMl\tW· Oir.: Riccardo Chuilly. (58 ml. SATIE: Sis Cnossienne~. Pascal Rogé. piano. (19m). J ACQUET DE LA GUEIUlE:S~> nata rrr en HeM. Ensf'mblc Variationil. (lO m). 13:00 GRANS JNTEGR~ LA MÚS ICA ORQl'ESTRIL D'ANTON!N DVORAK IAI PROGRA:\fACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA . Suitr T\~a. op. 39. {m¡or.tril Simfi'mico dr Dt•trOII. llir.: \ntol Doruti. (23 rn). l)btrtlll'8 dt•l'òpern Ynncln. On¡uo~tra d~ lo Hòdio dt> Prugu. !lir.:franti•rk O)k. (9 rn). \il.-o.· dr Praga. Ort¡ur•tril Simfònit·u dr Prugn. Dit· Jiri !klohhhek. (9m). CÜSSICS DEL SEGLE PIWKOFIEV: Simfonia n. 1. op. 25. "Ciii•~ira•. Orquc"!lra acionul de França. Dir.: Msti~lav RobtropoYit~. (15m). '" EBER I BERLIOZ: Imitació a Iu dunsu. Ot·qm•,tru Filhurnrònicad!' \'ienu. Dir.: H uns Knuppet'tbbuscb. (li 01). RobertAitken, Per0it'n. Gtoir IIc·n- . ü 8\RTOK: Sonutu pt•t· a elm; ptu- 21:00 ELS CONCERTS DE L'O BC CONCERT l'lll'l'giMtrat per Cata- SCHUMANN: Conrt>rt 1wr u ,¡o. loncl'l i Ol'lllll'iolru, op. 129. Christophe Cuin, •iolom•t•l. OrC[UeStru dt•ls Camps Elisi•. Dit·.: Philippc Uct·t·cwcglw. (26m). CLEMENTT: Sonatu pt·r o piunu op. 3•~. u. l. E~1il Gilcls, pinno. (24 m). PART: Tabuln HRKu. Addc Antbony, violí I. Gil Shn ham, violí li. Erik Hislwrg,piunl) prt'parut. Üt'IJ1W~trn Shnf()nicn tl!l Gotehorg. Uir.: NI'!'IIH' .liini. (23m). MOZART: Sis riiJCtnrnt.. Clu-iatinr Sd11ift•r. Cuntlultt ll.intv.. DiNri1·h FL•c•hl't'·Dit•sknu. Cnnjnnt de wnt dl' l'Orquc·•tru l<ilhunnònka dt' Brrlín. (12m). Al'\Ò:'illf: Folia: Rnclrign MarlÍ· u:oo Dtl., i ptrt'U!"S"iÓ. nadimir ¡\,hkt•naz}. Vc1vkn \shkrnath 11ionos. Ouvitl Cnrkhill, Andr~wSmith. p!-rt·u~siií. (25m). AR~OLD: Quull't! da nS!'~ I'SI:Ot'l'· o¡¡. 59. The Philhormonin. Dir.: l:kyJm1 Th<HUBflU. (8 m), t'AURil: Sonntn per 11 violí i piuno n. 2, c¡p. l 08. Krr,inO>ostuwiez, violí. Sn~un To .• nM", pia oo. (2:1m). ;t>, JS:OOBLITLLETJ DENO'MCU:o:S 15:06 ELS ORGUES I> E CA1'A· IXi\'YA O~e de In Cntedrnl tic• Ro rec-lona. CO.iiCERT rnrc¡d>.trnt pt•r Catnlun<a \lú;i~a tl elia 15 dr•murç ell• I :YOO a la Cat NI ral dt• Btll'rl'lunn i din.-tl\i>CICLEL'ORGl E\ L.\ C\TEDRAL DE 8 .\RCELO\ •\. Obm dr FRA'i"-. FR ISCli \ECUTi\'IIDOR. Chrbtoph \lnriu '1onsmunn. t:i:!m}. 16:00L\ TARDA OE L'OIENT Pn~amarió rpnlit7.tulu u purtir drlt"<petirionq rl~ls no~tl't's oit•nts. Prt'Sentm•ió a ctlrr·t•r dt• Cunninn l!ala¡tard¡~u. 19:00 MUSICA CORAL BRAIIMS: Gc~ung dt•t· Pur:r.t•n (Cant dt•lt•s p¡u·qur~). P"'' u ¡•ot· i OtllllO&lrU 1 O)', 89, C.¡rr F'ilhurmònif· dt· P•·ugu. Orqur.>trn Filhurmèmku T't't'U. Dit·.: Gilll<rllJlf Sinupoli. (9 tn). SWEELINï.K: Te Dt·um lnuduam;. Ú1r drl Triuity Cullcgt• tlt• Cum· bridge. Dir.: Richurd '\1'arlow. f12m¡. STRA\'L~SKI: Missa. Ülr dr camhra d'Tiolundn. Oit·.: Rl'inl¡çrt de U't'uw. (17m). SCHt:\L\X\: Cor final dt•l,., Es~nt>-drl Faust dt• Gm·tlw. uChapt!Ur Royal«'. Collc¡:ium' o nY.. Cor dt• cumhrn RI \S. Ot·<¡n....tra drL, Camp, Elisi,, Oit·.: P!ulippe Hcrr~wcj;ht•. ( 11 m). 20:00BL'1UETlDF.NOTÍCIF..S 20:04 ACEN'DA ~frS ICAI. ~~~ REPERTORI DE CON- LISZT: Yarinciom, Robrc lumun.u nu¡)('ial rlrl "Somni tl'unu nit d't,s. tiu' de Frlhl\lcnrlt•I.~Hohn. ;~di Vulodos, pinno. (5 m). .GAR: St'l't•nutn I'Spunyoln op. 23 J~r~my llnllui'CI, Rohin 'rhtnolhy " eu • WH¡low,pinnu. Cm·' d~loUnsK'hS e1aCut¡·~ra l eh• \Vm·t·l'~ll·r·. (5 rn). ~YDN: rcD6um,JiohXX Il lt·:2. ' Jcholns Pndt•, m¡,'lrt'. 'l'lli' English ~nrert and Choir·. Dit·.: 'lhovm· lODtlCk. (9 m). lunya Mú•ku el tliu 24 d'octubre do 1998 al PuJau dl'la Músit:a Catulturu tlt• Harc·dona. ROSSil''I"I: Lu St·alu di Sc•Lu, ohm·turu. CHOP IN: Cont·m·t pt!l' a piano i orquc•stru n. 2, op. 21. BEHLIOZ: Simfoniu FuutiiRtica, op. 14. Navnh PPrlman. pinno.Ot·questt·a Simfònku dc• Barcclunu i Narional tlt• Cutnluoyu. Dit·.: Jarnes DePn•ist. 23:00 AGENDA MUSI CAL 23:03 .IA7:l DE NIT Un u wle('('iÓ d'AIIwr·t 1\lullofré que pt·t>sc·ntu Alfr~d Celuya. 23: 15 NOCTURN Mír•iru pt>r ul'aharel dia. Presentul'ió a c·àrrE"c d'Alfred Cela,-u. PltOGRA.'lACIÓ DE .i\TI Rl'pc•tic·ió dt•l, últims programes 0:30 GRANS r''TEGRALS Progrunl!'~ emt•so' la S('tmana antt•rior (Orc.lre d'emis•ió: H~petirió del Dillun,. Dimurt~. OimeC"res. Oijou~. Di' endrcl', de 13.00 a I kOO). 1:30 Aln'ÒGRAF Emès dijmrM passat. 2:30 BLANC I NEGRE Erut'l\ divt·nclx<'8 pa~sat. 3::}0 REPERTORL DE CON- CER'!' Pro¡,'l'tlllll'S f'mo~os la sl'lmuna unltll'im·. (Onlr·l' d'tlmÜi~ió: Dilluns, Dimut'l ij, Dimecres, Dijous. Dïwntlr·t·s, d<• 09.06 u 10.00). 4·:30 CAPSA DE MÚSICA Prob'l'llmt·~ t'lllt'Sos la settnana ant t'rim·. (Ordt·cd'cmissió: Rept•tició <lt·l~ ¡ll'ogr·wnrs dl' DillUJJs,Dimarts. Dimet•rt·~. Dijous, Divendres, de 10.03 u 13.00). DIMARTS, 27 DE JUNY DEL 2000 7:08 PRI'\IER TE.,lPS \1ú•it·u 1wr c·omt'nçat· d dia preM·ntuda per Eulàlia Beuito. RecuU d'ohrC'' hr!'uh. InclouhutJletiru.inrt>rrnutith i ugt• ut!~· musit-ak 9:00 BliT LLETÍ DE NOTÍCIES 9:06 REPERTORI DE CONCI<:ttT O'CONNOR: Anti¡;ueo històrie,de futlt•s. Mur·k O'Connm·, vinü. Yu-Yo Ma. viulont•t•l. Edgar Me)er, c·onu·ahuh. (!lm). V~RD!: "Sttli'U!'tio". "JI povl'relt<J11, "Ln seduzione", h·e~ cançons. Dtlnnis O'N..,ill, u.•nor·. Ingrid SUI·g¡·nor, ¡¡iuno. (11m). KHRISLEH: Prt·ludi i allegro a l'l'ijtil tlt• Pub'lltllli. l Nuuc Stt•t·n , l'iolf. Ot·qurstr·a de Cumhn1 Frnn7. Liszl. (6 m). DOPPLER: Valsc di hra,·ura per u el ut'< Ouute~ i piano. op. 33. ning Hraaten. (9 m). BACH, C.Ph.E.: Simfonia Jll't' a corda n. 4. Wq 182. The Engli~h Concert. Dir.: Trt'\'Ur Pinnock. (13m). FIELD: Dan•a irlundcsu i\liceal O'Rourkt', piuno. (4m). 10:00 AGEI\DA 'll'SICAL 10:03 CAPSA DE ' IÚS IC.\ nez. Jonli Su,· nll. "iola dt· gumhu. Arianna SuvaU. arpa. RulfLi,\1'land,guitarru. '1khut•l Brht•ingc•r. orgut'. Pedro E>lt'\UII, tumhor. Adela Gonzúi1'1.-Cum¡¡u. C'U'ot'ulwlk (5 m). XOSTAK0,1T)..: Simfuniu n. 9. op. ïO. Orqut>stm Simft'mi¡•a clt• Mont rl;nl. Oir.: Chnrlc.~ Dutnit. (27m). BENEJA.M: Mtmwnl'o mn~ienl~. Paul Cor·tl'st•, 'iola. Àngl'l Solt•r, piano. (17m). LAHSSON: J>etitu Ht'rt'IHllu 1wr· 11 orquestra de t•ordn, op. 12. Orquesn·a d1· t•amhru Nu<·cu. Dir·.t Pettl't' SlUtdkvist. ( I I m). CHOPIN: Tut•untclluup. 4:3. Kathryn Stoll, pinnu. (:3 m). fL\.J'IDF:L: "Sud1 hunglrt)' ht•nutir.oo;", "Oh Lwd." ho,¡¡•nuon·it·~ munlHn·lr~~"•, tluo•s itrit•s clt• l'unrtot·i SauJ. Antll-t•asSt·holl,ccmll'Utc·nor. F ran ces KeUy. arpa •. Orquestra dc l't\¡x¡r.a dl' la ll-lu!ott'lll'iÓ. Dir.: Roger .i\orringtou. (lO rn). 13:00 GRANS INTEGRALS LA :\tÍSIC\ OHQt.ESTR \L "im OR...\k D'A~TO:'\T'\ h ". Polont·su en Orqu¡o.;trn Simfònic·n tic• Pru¡:u. Dir.: Jiri Bt>lohlúH•k. (6m). Vul•os op. 54 (nr·runjumt•nt do> J. Burghal.lhl'l'). Orquestra Sirnfòni1·n dt• Prugu. DiJ·.: Jiri Bt>lohlnwk. (21) rn). Polka "P!'r als t••tudiunt~ clt' Pr·ngu" op. sa n. l. On1uestr·a Simfclnit•n clt• DPtmit. Dir·.: Ant al Oonlfi. (5 rn). 14:00 MOMENTS LÍIUCS Gnettmo Douizc>11i E~cl'nn i dut•l tic '' L't•li~ir· rl'ulurll~·" (Act<' ll'., e;¡C!'llll 2n.} J o~ep Cnrn·raR, 11'1101'; Kntin Rit'· cint·elli, soprnnn; 0•·'1· Simr. tlt·lu RAl, Dir.: Clnudio St·iulllnt·. (9 mj. ÀJ;u "Chcti, rlwti immnntinrntt•" cie l't1pt•rlt Don Pn~tluult·. 'rbnmaa Ilumpton. bul'Ítun. Sallltll'l Rrnt')• huh. Ot·que-tra dt' la r·àclio dc• \lrínir. Dir.: 'Iiguel Gómr·t-\1urtinez. (7 m). "Do,•¡; l.twiu'! -"Qui {!iun¡,rere or la wcln•m .. .". "Pinngt> Iu mudre e:r tinta". "Chi mi frena in tal motnl'nto" I "Citi raífenn il mio furol't'" , In'' àrie, tlt l'acte Jlrimer de l'òpt.'rU "Lucia de Lnnunermoor". \mlrt•u Roo;t. Bt·ut'l' Foa·d. Athony '\lidrtwls-1\toot·¡•, Alastair )liles. l..cmci<Jil \'ni~. 'l'hr HanrwerBund. Dir·.: Sit·ChurJe,. J\1a<·kerrtll!. (Sm). Dtwt .¡,. "La fill e du ré¡;i.ult'nt". .Junt• Antlt•rson, aoprauo. Alfredo "-a·uus. tt•niJr. OrriiH'StJ'B del Tcutrt• Nuriunul de l'Opera d<! París. Dir.: Mic!Jdangdo Vl.'ltri. (8 m). "li'in dUillllH' Vet'()- nuo Fernanclu". dt• L.u l<'avut·íta. A¡.•rwH BuiLo;n, On¡uo•~tra dt•la Ràdio d;• MuniC'. Dir.: Ht•in7. \Valllwrg. (7 m). Extnwtesdt> l'at'lc IJdt•l'ò¡wra "Polinto." (t'lll'I'*''Ïstrunwol pítblic. Tenli'Oullu St·alucl<> 1\lilat'J 7 .12.1 %0). Frum·o Crm·lli. Ettorc Baotianini. Hinultlo Pdinoní. Or'luestra dl'l 1 \•ulro allu S~:alo dc> 1\tilu. Dit·.: Antunino Ynuo. (5 m). "lnn,,cn·uto. pt•Jwtra,•a .. Ang<'IO t·a~ttJ c• bc·l" d'U DuC"a d'Alba. l.u c·iunu Pa> aro ui. OrCJllt'~lra de I'01wru d1• \lema. Dir.: Eclwarcl o Dcl\1 ""'· (ï m). 15:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 15:06 'lt(;stQl.' ES DEI.. 'IIÓN Uno fim•,tru obt•t·ta u l'expt·esoió m,usir·ul tlt•ls pnhles d'arreu. S llU A: Cunt~o t'~piritunl>. En~c·n.thle Al-Kindi. (13m). ¡\ HMENl \: Cunto; litúr¡¡ics dt' l'Edul Mitjunu i M(t¡o;ic•u instrumentul. (18m). 188 MÚSICA DE TAHlTI. Gt·upM fnlklòl'irs. (19m). 16t00 LA TARDA DE L'OlENT J>I'Clgrunlut•ií\ r·calitzuc.lu n IIBTLir tlt•lt•s IWlii'ÍuuKrl<'lsno~tre~ oients. Pre>.t>utnt·ió u eàt·t·cc dt' Curmiua • Mulu¡:tuTigu. 19:00 JOVES INTERPHETS POULENC: Sonata pt•r u clarinet i piuun. lsuut· Rotlrí¡,•ut•z. rlaJ;nN. Mireia Forut'lk piuno. (13m). '\10ZAHT: Concert pt•t· u fagot i or<lllt'~l ru c•n Si h \1. "- V 191. SulnHlur Sonrlú•, fugot. OrrJU~ tt·a ric• Cumhra c.lt•l Rl'ial Crrcle \rtí~tir. Dit·.: Alfoth Revertr. (20m). 'IEI\OF.LSSOHX: Ohrrturo Les Jlc\hridt',, op. 26. .}nw Orc¡ut'•ll·n Sirnfònil'a de Cntuhut)U. Oir.: Jr"~P Pons. (!Om). 20:00 Blfl'UEfJ OE NOTICIF.S 20:0 l AGENDA MUSI CAL 20: I O REPERTORI DE CON- CERT SCHUMANN: Olwr'luruMuufr~d. op. 115. Philhunnouiu Ol'(·bcsti'U. Dit·.: Chl'i~tiun Tb.if'lt•mann. (15m). RLLlNGTON: Solituoe (arr·unjulllcnt [11'1' tr piuno dt• Lurr·y HorJJ1111111) huu - Yvt'K Thihnudt·t. piano. (5 m). JJEHLIOZ: Obt.'rtura de "Rei Lc.• ur·". 5 Onlut••tr·u \m·iunul E"'oct',a. Dir.: \JI"\antlo•r Gih•un. (15 rn). Gl.l 'li~\: La jotu uragum·-u. nht•c·turu t'•J'Uil} ula n. I. Orc¡ut··tru Simfiulit·u tlt• I'LHSS. Dir.: b·¡!nt•ni SH·tlunn\. (lO m). 21:00 PElU'ILS Huimnn C•ll<omt·t•t·nnwr,u 111nlr un <'nnrpo,itur al voltant tlt· Iu •<''U nhru. JOHUI Ht:SSJ'V\OL 23:00 \(;F.~ UA !\ll SICAL 2:J:O:~ JAZZ UE l\1'1' Unu •t·lt·et·iód' \llu·rt. Mallnfrt~qut• III'I'M'IItll \lfn•d Ct'IU)'It. 2:~:· 1 5 NOCTllltl\ Mú~iea ¡rpr· u¡·nhur· ri diu. l'r·t·>l<'ntarió a t'tll'l't'<' d' \lfr•t•cl Cc•luyu. PROC;HAMA CJÚ UE NIT Rt·¡wtÍC'Í!Í rll'lli ríltirus pm¡.\r·anren 0:30 c; n ANS INTEGUALS Pnl¡.tt'UIIIt'~ l'llii'MI< Iu "''tnr¡rnu un- It• rim· ((ktlrt· tl'¡•u•isMiÚ: H<'pt•tit·i<Í tlt-1 Dillnll~. Dirnurts, Uinwt'rt''• Dijcou•, Divt·ndr·l'n, cJ¡• I :l.OO a 14.00). - l :30 St<:U:CCIO DE Jl\lZ 3:30 HEI' I.:UTOIU UE CON- ....., = ...a= S' •;::! ::;;' ;i' 188 CERT Pr·o¡.'l'am••• t'llit'"" In •t•tmuna unh•r·im·. (Ortlro• d 't·mj.,,¡;¡: Dillun~. Dimurt.,, l>imt•t•rt•s. Uijuu ... Dl· \l'miri'-. tlt' 09.06 11 10.00). I::JO C\PS.\ DE \t( :SICA Prngntnw .. ~.. mt'""(h Iu ... t•lrnona un ... ll'rinr. (Ordr·¡•¡l't·rni . ..irí: Ht>¡ft'tÍt'ÍtÍ clc·L• pru¡~nmws dt· l>illun,, Dirnurb, Dirnt·t·c·t·s. Dijnu,, l)¡, cmln·'· dt• 10.0:~ u t:!.OU). DIMECRES, 28 DE JUNY DEL 2000 7:08 l'ntl\IER TEMPS MúHit·u pt•r· t·~tuwn~;ttt' 1·l dia fll't~ ~t·ntnda IH'r· l•;ullilin Bt•nÍitl. Ilo•¡· ull d'nbrt·~ lu·t·u•. Jrwluu hulllt•tinsinfunnutinH i a¡(t•rult•s ruusit·uiN. 9:00 UUTU ,J<.:T Í UE NOTÍCIES 9:06 R I~ J> lmTOUI OE CONC.EilT MAHTÍN I SOJ.KR: Quutr·c• c·nuzont·tta,. 1\lur·tu \lruujunn, SUf>l'llllt> • .lostt Mi¡..rtll'l Mnr<•rm, ¡.,'IIÍtolT/1. (7 111). SClll1BEHT: Pulnut•<u ¡u·nt ,¡uJí i ut'<flll'•trll. D 580. Gidnn Kn•rnt•r·. \iulí. Or·tlnt·stru dl' Camhnr d'Eul'nlnt. (6 m). GR \~ \DOS: Dunst•s t•spanyolt•, n. l. 2 i :i (rlt•dit'utlt•, a \mpnru Gal). \lít·iu dt•l.urr·or•lru. piunn. (12m). Pl RCELL: Sunutu n. 12t·n La .\1. z 799. Qunr·h't Pur·t•t•ll. (1 ml. T\.Alk.O\ S~l: Suitt· clt· "Eltrt·nranuu~". Or<¡twstru Filhunnlonit·adc Viena. llir·.: llt•rht•c·t \ ' IlO k.urujnn. (22m). 10:00 AGENI)A 1\lliSIC.\L 10:03 f. \ J>SA UE MÚSICA I?Jt\NÇAI:\: Cunt•t•r·t )"'l' 11 cln i t•uujur¡t in,trmno·ntul. JPun to'nllt\'HÍx. Or·qut·stt·n Simfbnit-u dt•lu Hl111iu dt• Srun·lll'ikktln. Dir·.: Eruilo• Nnnurunff. (17 ur). I~LGA I{: Ntu',•;tll') Huitt•. On¡m•str·u Sirufl'mit·ur\n¡.:lt•Jia. Dir-.: William Bnughtnn. (21 m). GI ,LJCK: "(Jwpnrorit•l", "Che frm} -.•unt Eul'idit·;··~· "ir~mhul 6 \nne Sophie von Ottt'r. m!'zzo. Thl' Eng!i.,h Concert. Dir.: Tn·,·or Pinnot•k. (10m). 'IE.'iDELSSOH:\: \aria!iorN·ont•ertanL;JWra 'iolonrd i piann.op. 20:00 HrTLLETÍ DE NOTÍCIES 20:01 AGE:\OA t\JliSlCAL 20:10 REPERTORI DE CO'\- 17. h'UÍturr·a (n. I u 6). Turillio Sunlu,. (15m). 'JOZ.\HT: Lunclah- Dominum dt' {Ao, \ t''llrl'.'< Solt·rr~t•ne., dt• Coufe,_ •or· h.' :~39. H;lt'lwl ll:u·niM·h, htl)'l'lllltl. Ort¡ut·str·a Filhnr·mònit·u dc Bt'rlín. Dir.: C:luu.Jio \l,lllultl. (5 m). FH \ ~C:k.: P"iqm·. Orqut·•tl'll Sirnfèmiru tlt• Basilt•u. Dir·.: ,\nuiu .Jur·.Jur}· (28m). 2 1:00 SELECCIO O E NO VETAT S Prr•st•rnuc·ióclt•lt•R tíltimt'R nO\•t•tnts c1i~t'O!Inil1qtu•s upnrl'gutlt•" 11l rnt•r·t'nt, a t•i\r·r·t•t· d'Alfred Cdnya. Espui pu!I'Cwiuut pt•r· l>ist•osCurilt•lló. Ht'nrik Bn>rubtrup. CatJre~'ÍJit• Edwar<b. (lO m). T'\EREP:\1:'\: :\an:í, i Eco. hu- llfl. Gm· UI' t·runhra dr l'Raia. OrtJlll''· tra Rt-9dentie de l'Raia. Dir.: Gt>nnodv Hozhdesrreuslci. (53 m). BOéCHERlNT: Simfonia op. 12 u. 4, G 506 "La casa dl'l Dia\ oio". Em<PmhlP ns. Dir.: Chiaru Bunchini. (25 rn). HINDEMlTH: J\1úsita ¡wt· a piano: t•xt't't'ici en tt·e.~ pe.ces, op. 37 n.]. l-laus Pel<:TmancU. piano. (12m). HAYDN: Nocturn n.4.!Iob. 11:.~ J. Mar·tt'n Root, flauta, Micha¡•l Ni... .~rmann, oboè. }1ozzafiato. L''\rt·hibucldli. (9 m}. 13:00 GRANS l~'TEGRALS LA }lÚSICA ORQ'LESTR\L D'ANTONIN DYORAK Llt>~t'lldes. op. 59. Orqu...stra Simfònica dt• Bambf•r·g. Dir.: Xecml' Jar,;. (tOm). Srhrrzo eaprirciooo. Op. 66. Orquestr-o~ Simfònira dl' lu Ràdio dc Ba,i¡•ra. Dir.: Rafat'l Kulwlil... ll3 m). , l ·l:OO .\l t;SICS DE CATAU!- :\I'A RuERA: Tríptk Laietà: Barrt·ltlna- La ciutat. Barcl'louu- El port, Bnrcl'loua-La muntan) a. Jordi '1asó. (15 m). SOLER: Sonalu n. 56. en Fu !\I. Gilht•rt Howla.nd, daw•d. (8 m). 1..\MOTEDEGRrGNON,IL Fantasia sobr·t' tt>mt>s de St>tTUno. ÚrqtrPsLr·a Simfònit·a diti~,'itla ¡wr Alluílfo -\J·geuta. (li rn). \'ALLS: Con('ert prr n b'ltitarm i orc¡ucstt'll. Carles Trepat, guitar·n1. Or·crlll'Slnl ~imf;"uúca el~ Bur n•lonn i nal'ionnltlt•Cataltmya. Dir.: Elio Ront·ompngrti. (18m)., , 15:00 BUJ'LLETIDENOTICIES 15:06 l\fÚSICS DE CATALU- NYA NI N-CUh,lELl ..: Quintet pt•r UJJÏur¿n i quart('[ df' <'OreJa. Angel JebÚS Garría. noli. '\ulll'l' Ehenbergt•r. \ioñ. Josephint' Fitzpattick. 'iola. Glreorghe 'Iotatu. 'ioloní't'l. Albert Att~udlt<. piano. (l'>m). BE:\EJA." : Trio per a ,;oií, 'iola i_piano. Angt>l Jesúo Garría. \'ioli. Jowphine .Fitzpatrick. viola. Albrrt \ttt•nt•Ur. piano. (22m). CL1NJ 0Ai"i: Self-Paràfra><i. ¡wr·u 'JIIIlr'll'llllllh pia nu. '\ngel .fl'stÍs Garcíu, viol.í. Just')lhiue Fitzpalrii'K. viola. Ghc·nrglw Mntatu. violonrel. AlLerl Allf'ni'Ue, pi uno. (16m). 16:00 LA TARDA DE L'OlENT Pr·ogramatió rl'alit.zaua u purtir· de lt·~ peticioD!! dels nostt·~~ oient~. Presentuc:i6 11 càrrec dt• Curmina Malagarriun J 9:00 PRÍ:l\ÍERA VEU Ull C~JlllÍ Jlt'l' COnèi,.xer· d'ara. cJ;, lllÍIIiÍI'S CEHT naltl Rtmnide<. (21m). \ JLL.\ LOHOS: 6 t•,tntli• pt·r a 23:00 AGEN DA \TUSIW\L 23:03 JAZZ DE NIT Unn~c·lt·cdóti'AIJwr·tMullofrt-•rue JH't''l'otu \lfr·l'cl Co•luyu. 2::J: 15 NOCTURN \lúsir·u Jll'l' nl'uluu·l'lclia. Pn'"''nlat·ió u t•àrret• tl' \lfn·tl Ct'layu. PHOGH \\1 \ CIO OE "iiT Rt•p<'tiritl dt·l~ últim' prognullt'> O::lO GR \1'\S J',TEGRALS Pro~rrulnt·~ t•mtt"'n~ STRA USS: Qnatrp últirn., ~-d.r ~?"~'f,E?glfdn. sLoopranl). Ori{Uf<tr, .,rm ontt'll e nd....... Dir. llt: la ~t·hnanu un- h·riur (On In• .l't·rni"ió: Rt·petició <lt·l Dillun,, Dirnurt.. Diml'<'rl's, Dijuu,. Dinnolrt•s. dt' 13.00 a 11.00). 1:30 L'U 010\'IS I AL Emt•, diurm•n¡:c• pu•~ut. 3:30 H EPE RTOR I DE CON- CEHT Pmgr·unu•• t•mr"•' Iu Hctrnanu anlt•rior·. (Ordr•t• tl'l•mi..,;.ití: Dilluns, Dimur·ts, Dimc·<'t'l'h, Dijous. Divt•nrlc·t·~. dt• 09.06 u 10.00). 4:30 CAPSA UE MÚSICA Pr·ow·unwK t·nwsnH In ~t't m una nlltt'I'Íolt·. (Onln• rl 1t•nti~~iét: H<'Jlf'tit'ÍÓ tlt·l~ prngrunu·s<lt·Oillun~. Dimnr'l!l. Dimt•tTt·~. Dijuu ... DiVt•ncln·M. dt• 10.03 u H!.Ofl). DIJOUS, 29 DE JUNY DEL 2000 7:08l'HJ'\1Eit TEMPS \1ú•i<·u pt•r· t•nmt·nçur· ¡•I dia Jll't''""ludu ppr· Enlitlin Bt•nilo. Rt•t·ull d'nhrl'' lm·u~.lrwluu hutlll'tin" infurmatiu• i a¡:c•m!t•, rnu.,it·a~'· 9:00 Bl TLLETI OE \OTICIES 9:06 REP ERTOR I UE CON- CERT TELE.\1A\\:Sonat u prr a flauta dc• bt•t• i ¡.,o·uiturra t'n Fu \I. l l un,-\1ar·tin Lintlt', fluula. Konrad Rup;o-.ui¡:. ¡..'llitarr11. (7 m). HOU~\E:'oiDEH: Eirw kll'irwSdmslll·ht. llit• Ll'mpt•r·. Jt·ff Cnlwn. piano. Mutr·ix En,t·mhlt·. Uir·.: RulwrtZit>¡:l••r. (lm). BEETIIOVEN: Runtltí t•n DoM, op. 51 n. 1. Alfrl'<ll3n•tltl;·l, piu11u. (6 m). O l: l'HA: Ln 11inn i c•l gt•¡:•mt, snrdunn. C•>hlo tlt• t•umlu·u rlt· Cutulnnyn. Dir·.: Muruwl Oltnl. (!im). SA INTE COLOMBE: Crmt•t•r·t u dut·~ vinlo•.¡ n. •12 "l>uluir1". J unli Suvull i Wit•lnrul Kt~ijkt•n, lmix tlt• viulu. (7 m). 10:00 ..\GEJ\l l:\. :litSIC.U. 10:03 CAPSA DE lJÜrc.~ HA'I D:'\: Simfonia n ..~! l..afrift.. bri'". Orc¡ul'.'itra Barnwa d'.\m-trnl.ra. Oir.: Ton Koopman. (23m). C.\STEL.l\UOVO.TEDE~CO: Qruntet pt•r a ¡,'llitarra ¡qua 1111,¡, l'or.Ja. op. 1411. Stepha n Sc·lu•údt. guiiJJ.,.u. Quar. tel Par·isi. (23m). BAC.TI: Obertura (Suitt•) Bill 1068. Musica Antiqua de Colònia. Oir.: Rt•inhurtl Goebel. (U m). TURULL: L'Amor i11rrrt. Montst•n at Alavetlrn, soprau~. Weiner Churuher Orcheot:raDir.: Ril'hanl Wcninger. (15m). SCH UMANN: Krt·i~lerianu. ~p. 16. \Vilhrlm Kempff. piano. (3ílm, DEBUSS\: El martirid~Saot:-.. ba,;tià. (fra¡tnwnts simfòrur•). Orquestra Filharmònita de Rotterdam. Dir. : Jamr, CuoiQn. (2·t m). GR'\.'\ADOS: Sonata l"'r a •iolíi JlÍIIIlO . J oaqnín Palomare.. lfich..J '•· gt•mans. (13m). "\lr. el nO\'Ío no tirnr dinero'. '(o. ma la ro•a r•n la giierta'. 'f.·tÍU· '~' la mora•, tres t:ançon;, ,.fanfr. te•. \ il'lòria d1·l~ A.ogek ío<lJlruno..\n ~Iusi<'a(' de Barre!ona. Oir.: F.nnque GUòpt•rt. (6m). 1.3:00 GRANS LYfEGRAL5 LA MÚSICA ORQl F.STIIAL D'ANTONIN DVOR\.K Obt•rtura H u&;ite. op. 67. Orque~tra Sinúòni<·a dl' lontfrt·. Dic·.: lstvan K1•rtész. (I·~ m), Dun;;rs l!slave.~. op. 72. Royal Plúlba rmmrit• Orcho•>tl'l. Dir·.: A.utal Dor·ati. (3-! m). J•J.: OO ~1ÚSlCA ANTIGA Heint'Ïcn Schütz ll'h frt>ttt' mich de.., lllolt•t. Cor Ht>útri!'h Srhiitz. Oir.: llm Non·ington. (6 m). M:t.,"llifil'al aninta tH~ll tl•onrinum. S\l;"V 1.(18. J0 ,¡. LtJi.; \'\'3{,'11<-f. routmh•nor. C.« dt> moll'l:- dl' }funirh. Orqul"trl dr la Rt·•idi'>ncia dP ~!unir. Dit: Hans Rudolf ZObelev.(J2 m). "Irh .ha be meineAlJ!l:~n aof rodtu Bl.'rgcn". S\'\'\' 399: Op. 12 °·! (Simfmúa sacr-.1). Soli,lt<s i Cor dr Cambra de~tutl· gart. Musica Fia ta. Oir.: F,;,Jtr Bt'rniw;. (5ru). , , "Janchzel dt•m Herrn ull~ \\rh · Salm 100, SW'V 493. Thr 1-1 illiard En;,emhlr · Lonoluo Banlque. Cor· cie •·eos blanqur·~ H annover·. Dü·.: Ildnz Hennl,l· (R m). Aw: Mur·iu. . . , ,~. A¡:nt•< Mt~llon. Dou~Jllque · Riccr·t·¡rr· Constll't. t • UI). , "Erbarm tlichmein, o Ht•rrrf;,,u · ('lllltutn. rt H enri LecJroit. Ritw<·ar Coruo · (4 m). 1 PROGRA:\1.\CIÓ DE C\TAUJJWA !\f(;SICA f¡rtrudurriú i Jnternwdium 1 i I I. . dtiOrlltori dc \udnl. ~\"akar,JlltOZZ<I-MIJlrii~U. IIc•¡ . '-··r trnor• Hur.tltl St.annn. l' IJdll<11UJr • bsÏ.l· Corde 'fokt.• d•· \tt~nit· .."'cic \lunll'. ,_ -hf·lt·r ' !)'l('lllí.h" o.r.: !Un· Ru,lolf Ziibc;ll'). ( 11 ny. 15:00Bl1'L.LETI DE \OTI CIES !5:06 Al1'0GR.\ F lrtt~"ion~firmaffe., ttt•r lt~-.gt·nn' 'S'l'E I, ' ' LEO~\RD BER\ COP!.\ND: Quiet Cit}· Ortlne.tru Filhurnu)nil'll de '\'ma \ork. Dir.: Ll'ollnt'll Bc·rn,ti'Ín. (li ot). \lLLA-LOBOS: Budtinne' Re·a•ilrtt~>n. 5. ~etauia Duve•nth, supe·nncl. tk4urstra Filhue·uu)nir·n dc• Nnvn \ork. Die·.: LN•mtrd Bc•e·nswin. ¡!lm). MYDN: La Cn•ae·ió, lli'Utoe·i ¡wr a..oli>trs.t·or i urcruc·slt·n. llull'< \1:2. Enrr¡!ÍJ'lrlllllt'nl pt'1hlie·. (fni!(· IO!llbclr Iu tcre·c•e·a put·t). Lnria Popfl. J..1ut Ollmunn. Ce11· i On¡uP•trn Simfiinie•n dl' Iu Hlulio dtBa•~era. Dir.: U.onunl B1•rn~ batntfo. trin.{~tm). ELCAR: 'lur\a tlt•l• l·mpt·radul'!< ~~t.n,.,.l• dr "TTw CrO\•n of Indi a" '1'.66. 0n¡llf>tra Simfòni!'a ell' Iu BBC. llir.: Lt-onanl Brrn•tc•in. (I m). 16:00 L\ TARD\ DE L'OIE:\T l'tl>!r-.unat·ió rc•alitzncln a partir tk!r;;petkion,dt•l, no-,trt'' oit•nh. Prt-rntnció a I'Òl'r'l'(' clt• Carnumt \laL~rrign. 19:00 PE!'\1'.\GRMIA Pnlgl'amo dr rlivulgae•ió mu-ir·nl. Gui<í i realitzar·ió: J>t•e·t• Burt-• i \h Rohlt·•· 20:00 BI1TI..LETÍ DE NOTÍCI l<:S 20:04 AGENDA l\1llSICAL 20:10 REJ>lo:RTORI UE CON- CEIIT ILL~DEL: Conrcrt¡wt· u ¡u·pu op. h.6. l. floUigcr. Tht• ~:ugJi,h Cunro·rt. Dir.: Tno\Or Pinnock. ( JJ. m). HEit'\5TEL"i: Dun.,.·ssimflmitt m•• dt 'W~'<t Siclr Str•r)'". ON¡u~stro F'ilharmònie·u dt• l.o~ \n~lr•. Dir.: uonnnl Ht•rrt-tl'in. 1~4ml. Hl'RE: Elegia op. ~ l. l¡on BorreU. \iolune·el. Oe·qu~, tnSimfònka dt> la Hà,lio clt• Bt•din. Dir.: Rict'anlo Chaillv. (ï m). 21:00 AU :\fAJ\EIÜ DE ..... lnrumidat!'m prop11'u i o·o11w11· ~la mú.ir·a qur· li awacla. Guió i fln>•ntarió cldoun '''~''· 23:00 AGE.\DA Ml.iSICAL 23:03 JAZZ DE MT l'~~a•rll:t'ricíd'All><·rt \lallufrt:IJIII' r""enta \lfrl't! C.-luyu. 2U5NOCTURN u'. 'lrí,;iru ¡rrr aralmr ri dia. l'r·•·wn larió u tàrrec tl''\lfr·t·ll Cc·ht)ll PIIOCRMIACL() DE NIT . · pt·ug•·umc!"i : • .ou(•1s n•¡ lnn~ Rtnrti •· 'ro ~:30 GRANS lN'I'Io:(;llAUi rogrumt'i;l'llto.,Oij lu,;o•tmnnn un IUit¡r(Orolrr cl'~mis•ió: Ht'Jll'l ie•i(r ~~1. Dillun;,, Dimut'LH, Dime•r·r~h. ;~~¡~· Divrnde·<·K. d 1• 1;l.(l(} u 1 1.:3?JOVES INTÈitPRETS Eme.,dimarL~ pa•sut. 2::~0 'tÍSICA'-'-' Emi'o, <Üvendreo pa~,at. 3:30 REPERTORI DE COI\CERT Pro¡;.rarm•, t'mi''O' In ~l'troana antr·e·iur. (Or1h-t> d't>ttú,'iió: Dilluns. Oimurt,. Dinwc:rt>•. Dijou~. Diwndr~'· el1• 09.06 a 10.00). -1 :30 CAPSA DE liÍiSICA P rn:-'l·amt·, l'mt·~o• la ,,•hnana antc•l'Ïor. (OnL·~d'l'nti••ió: Repctirió 1lc•l, pntl!"lllllt"< <li' Dilhm:,, Dimat1s. Dimt't'rt'•, Dijou~. Dh~ndn,;. de 10.0:{ lt 13.00). DIVENDRES, 30 DE JUNY DEL 2000 7:08 PIUMEit TEMPS Mú~ie·u pre· com¡,n~'tlt' el diu pre~fmtaclu pt'r Euliil.ia Benito. Recull cl'nl ii'C$ hrr•uN. Inri ou butllcrinR infciJ·mnlÍnK i agt•ndt•s mu~icals. 9:00 llUTLLETÍ DE NOTÍCTES 9:06 RJ<:pJ<:RTORI DE CONCERT F\LLA: Com·~rl prr n ..Javjcpmhul i c·in•· in,l•·wneuh. Tuoy ~1illun. davicèmhnl. Jailnt> \1ue·tín. nuula. \1 ann1'1An.,rrulo. oll(lè. Joan Enric LLuna. daril1et. Suntial(o Juan. 'inlí. Jorge Pozlb. 'iolemt•t•l. Dü·.: Edmon Coloml'r. (15m). ll.\..,DEL: Suitl' -ohr¡, "D P~tro Fi do". Taft•lmu;.ik. Dir.: J••u11ne Lunon. (23 m). SCilL'"\1 \i'<"\: Ifutòria d" la reiu u \luria Stuardo. Julianl' Bume. ~opruno. Graham Jnhn,on. pin11o. (lO m). 10:00 AGEJ\DA MUSICAL 10:03 CAPSA DE )JÍSICA BHAill1S: Simfotúa n.l. op. 68. Oe·o JIII'St ru F'tlhunnòniru d1• Bt-rlín. Uir.: Nikoluu~ H a t·n oncourl. (Hlm). HAKHMANfNOV: Morceuu.x dc snlnn (rrn¡(tnt•nt!i d1• saló), up. 10. Ruth Lm·¡>do, piaew. (26m). REJ CII '\: Quintt'l pl'•·noboèicorcln op. !Oï. Adieu'I.. (28m). STRA\ 1'\SKI: Conrl'rtperuvioli. Lyclia i\1oe·dko' it!'h. viulí. OrIJllf''tm clt' In S1ú""" Roman dl'. Dir.: '''e'ntl' J an i. (22m). \STELLO: Sonata COII('('rtant n. 2. I 'Europa Guluntc•. (6 m). RAVEL: Yal•o' nobh·· i "~'otimen­ tak On¡ut•,tru dr. Clt-\ l'lrmd. Dir.: Pien·r• Houli'Z. ( ¡;¡ m). JI AYD\\: Dut•, t•ançon-= "Sailor's Son¡:" i .,lt•r·maid\ Son¡t'. 1\lhairi Lu" son. 'op•·ano. Olga T vt•ro,kuyo. piunofortt•. Rnchel Pncl¡tt't'. 'iolí. Oie¡; Kog:m. violon1'1'1. (6m). J :l:OO GRANS INTEGRALS LA MÜSlC.\ ORQUESTRAL D' \N'l'ON IN DYORAK Oh1•e·turu "Aln:iulmc cle la Nut.ue·u". up. 91. On¡um-t l'll Sim.filni<'tl dt• Londres. Die·.: IHtYan !'l.o••·tew;. (B m). Oht••·tm·u Curnavnl. op. 92. Orc¡uo•,te·a Ntwinnal E..cot·t·~n. Dir.: Nt•l'nu• Jiin'i. (9 m). Oht·rtura "Oti'Llo". op. 93. J,..,. e Orque>tnl F'tlhanm)nirn ell' Uc·dín. Djr.: Claudio \bhndo. (I~ m). L'onflí, poemn simfèmil'llJ'· !Oï. Orquestra dt• la ràdio cl~l •udocstd' .\lctuam a. Dir.: Yarlu' \,•u mano. (19.m): 1+:00 :\Jl'SICA RELIGIOS.\ IL\YD:\: 'li.,,n.JI'lnrrl'urioí. Hoh. XXU:l3 "Srhiipfun¡:m•·--•·". .\pril Cantt'lo. II1·It-n Watt,. Roh<•rt Tl'ar. Forhl', Rnhin,nn. St<'ph~n Cleolmr;. or~'lll'. Ccrr ¡I..J St. John'• Collt•¡:t•. Cumhricl¡:e. Academy uf St. l\lur·tin in-llli'Fil'ld•. Dir.: G1'orgt•Gm•ht.(J6m). 15:00 BLTI..LETI DE l'IOTICIES 15~06 MÚSICA XXI Leo <íltilll<'~ Ll'ndènrie,; dt• lu nuí-ir·a contempnrànin . IIILLBOUG: CelcoLiulMt•e·hanio•H. Musica Vitnl'. UÏI·.: Po•ll'e· Csu hn. (21m). !\'UIX: Ad vnlue·crn. per· u Onutn sola. Jep i\"uix. flauta. (5 rn). WILL.\.~: Cotwert tree· u piunu. Chrblinu Pl.'trow~ku, piunu. 0•·quc-,tra Simfònie·a el.. Tai¡>l'i. Dir.: Yirtor Feldhrill. (25m). 16:00 LA To\ RDA DE L'OIENT Programació rt>ulit~aelu n purllr de !e:-pt'licion' dd,no,tn•,uu•nh. Prtsentni'ÍÓ n !'àrrec d1· Cunninu "nlagurri~a. 19:00 BLA.:\C I '\EGRI<: La mú.ica pc:r n piano. Rosn Sabater :\IOMPOu: Cinecnnçon,idmN''· Ro-n Sabater. pia nu. (16m). he~ c•o Ier- jartlint•, dt• FALL\: E.,paña. ineprl'..ium. 'imfiinic¡uo•l\ pt•r a piano i on¡uo•,trn. Rosa Sahatt·e-, piuo•>. Or·•ttlt'ste·a Simfònic· a dt' RT\ !;;. Oir.: Enrique Garcia \•t>n,..in. (25m). MOMPOU: Dnnmnt clt· tu rwmo:s les flor$. Montst>rrat Culwllc\ snp1·nno. Husa Sahutl'r, pi uno, (5 m ). • ' oc 20:00BUTLI.ETIDENO'I'IClES 20:04 AGENDA :\I(TSICAL 20:10 REPEHTOJU DE CONCERT 'IOZAR'r: La ¡·)e•ruenzu di Titu. 1\.'V 621. Oherlm·n. Acndt·mv nf St. \furtin-ut-tht• Ficld~. Dil-.: i'< t'\ illt• \f u rriJWl'. (4 m). B.\RTOK: Cttnt•t•rt ¡ll'r u on¡nt•,. tra. Or<¡uc-tra Filharmònieu T ..... e·u. Dir.: h.art'l ·\nr·o•rl. (39m). 21:00 LA :\tlSIC \ A DEU,\T Pro!!roma a l'c•ntorn dt• ll•me·, mu.iralscl'intt'~. Prt•'<•ntnt ie·muht'rt pl'r Joan Yi"''· i r••ulit7at nmh Iu t·olnhorariti dl'i Crm,ell Catnlit ,¡,. la )lú,ie·a. EL CO'ISELL CAT\1.\ DEL.\ ~ÚiSIC-\ 23:00 AGENDA MLSIC·\L 2:~:03 JAZl DE NIT Unu •l'lerr·ió d' \Uwrl Mnllnfrí-e¡ur prt'sentu '\]fn•tl Cdupe. 23:45 NOCTURN MÍisicu per ncnhur t•l ol in. Prt•.,lln- tudó a •·ilrrec tl';\lfn•cl Ce•luyn. PROGHAMACIO DE NIT Rcpt•tieió cl!'lK ítltilllh pru¡r,e-11111{'' 0:30 GRANS INTEGR.o\LS Pro~'l-arnes t'llll'~ll' Iu •et mona m1 tedor (Ordr·., d't•nu"io>: Ht•¡wtiriiÍ d1•l Dillun•• Dimart,. Dinw!'res. ()ijuu•. DiHndrc•. dr 13.00 a 1·1.00). 1 ::lO CICLE DE LIED Em•·, c(j,,uhtc· pa-•ot. 2:30 CL.\SSICS DEL SEGLE XX E mi•, tli' Pndrt·• pa-'al. 3:30 HEPERTOIU DE CO~­ CEKT P ru¡,'TUII11'' \'llll';.os Iu wtmana antc•riur. (Onlrt' d'emi,>ió: OilliUts. Dimat·t,, Dimene,, Dijon~. Di' o•ntln••. d<• 09.06 a 10.00). 4::~0 C..APSA DE MÚSICA Pm¡:t·um~s <'lllt'•us In ~runanu anh•rinr. (Onin• cl'emlilsió: R cpetirió dt•ls t•rug~·uruPb de Dillllllii. DimarL,, Diml'çn·~. Dijou~. Divendres. de IO.CH u 13.00). DISSABTE, 1 DE JULIOL DEL 2000 8:00 PKlM.Ell TE!\:IPS 1\lú,ic·u pt•r I'OITI<'nçar l'I ¡Jja pre"'ntuda p1•r Pilar Suhirà. RI'Cull d'ohn·s lm.'ll'· lnrlon butill'tí dl' notí<·i .. ~ i i!ll~'odu mu~il'al. 10:00 .\lt:SICA PER A COBLA BEHX \T: Quatrt> movjmt•nt.s en furnm de ¡.intfon.iu. Cuhla dc• Cambra de Catalunvn. Dir.: J,•,¡í-, 't•ntura. (38m). . M \HT["\Ez CQ)Jh: POI'ma d l' l'aruut· t¡ut• rwi.x. Cohla Sunt Jurdi-Ciutut riP Bart·l'luml. (5 m). C.\S \S \'\1PEHE: El .\W.lPnari. Tu j jo. 81'11 Punh•ig. •ardun<><. Cobla \lt'tlitrrràtúa. (13m). 1 1:00 m S<:OTECA UN IVERSAl, El t'OI.I\'cl'iunubll' dt•la mW.iro in- 188 ,Ji,.rwn~<atlolt'. J\11\ULlm: Si mfonia n. l "1ità". Ot·qtwstm Simfòniru de Xicugo.: Die·.: Pit're·o• Bnult-z. (53m) 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 [•ENTAGRAMA P rn¡(t'umn ell' divulga•·ió muRil'nl. Guió i n·ulitznrió: P .. re Bm·és i Alc•x Rohle~.Ro•pelit'ió del pro~'Tll.­ ma cnn\K tlijous pussut. 1. 3:00 SALA DE CONCERT L nn ,¡•Jt•tdÍJ do• ls millors t•ru·ègio;trtunc•nt' dt• t•nntcrt. l 5:00BlTILETÍ llE.i'\OTÍCIES JJ;:O:} SALA DE CONCERT { nu s..ll"t'<'iCÍ cJp), millors enregi&lnlmo•nt' cic· c·ont!'rt. 17:00 A LA :\t.\..\ ERA DE.... Re•¡wtit-ió dc•I prn~'Tama l'mè. rl dijun• ui H'•pn•. 19:00 ClCI..E DE UED "Su•ntl Grnbum i )Jartin Rill intt>r¡,rett•n Reinttldo Halw" Si 1111'' H'N un1i~111 dt·s uilr~ (Victm· Hugu). ~I~"<IIIGrnhnm.mt•t.:w. RQgerYignolo•s, pia nu. (2m). Si rut' s 't'r' avui~ ut d~,; oil es (Victm· llogo). \ lur·tinlliU. tt•nor. Graham J ohn'""· pi111111. (2 111). L'h.. w·e• c•xt¡uiM: (Paul Vm·lainc). SuMin Gt·u hum. mc:~zo. Hogr•r Vtgruolt·~. pi1eno. (3 ru). Chm"ons ¡(e·i,;es. oobe·r set poenws ri<· Puul Vc·r·hunl'. Murtin Jlill. tenor. Gruham Johnson. piann. ( 16m). L'lwur·t• '"'IJui-.· (Paul Verloiue). 7 ~·~:':' ;;;¡ so -= •;::¡! 5I ¡;;;· ~- 188 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Rut11 ·\ un Sw4'11Sflll, ~opnmo. Wurrt>n Jmw•. piano. (3m). "U. printt•mp<" (Thí-odnr4' dt· Bun>iJI¡,), ·~n4·turm··· (Jt•an Lahur). "Jt'ml'•nu\it'n• (GuiUuutdt'Sai.-.). trt>s t·unçon,. Su•un Grahum.rmvu.o. Ro¡!t'r Vignolc·'· piunn. (8 m). 'L'Enruno ur~·. "L' \uwmnt>"(Tht'<... don• d4• Bunvill4•). "A Chloril;" (Tb4~ophilt' de \Iu u ),treh t'nnçon<. 1\1urt) ulJill,tennr. Gr·uhamJobnNOn, piano. (8 m). L·s fvntain4'S (II4'111Í dt• R~gnirr). Susao Gruhum, mt•zzo. Ro~rrVig­ nolt>s. piano. (2 m). l .A-s Fontuuw~ (f lenri clt• Rr~:nirr). Mur·tyn JliJI,tfnor·. Gr·fihom Johnson, piano. (2m). Fílte~ GnluHW~> (Paul Vl'rlninu). Su~un Gr·uluun, mczzn. Roger ViguuleH, piunu. (2 m). 20:03 SELECCIO DE JAZZ Un prn¡,'l·nmu d'Aihrrl Mnllofré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:0:i (;ICANS OBRF..S RAMEAl!: Durdanu~, lrugèdiulírku 4•n rinr ru-tr• i un pròleg. Juhn \lurk Ain•lt•y.Ourdnnu,. VéroniqtwGrn~.lphiM•. Lourent 'iuouri, \ntt•m1r. "ir·ciJit' Dt'lumt·h, Venus. J4•un-Phllippc Courti., , l•nwnor. 1\fagdulena Kou·nu. una pastora. Cur dt'l' \fu,ir·it•n• du I...oun·e. LI',Musi4·ierhdn Loune. Oir.: 'fark \linkuwwki. (156m). 0:00 1\0CT{;Rl\ \fú~it·o pt'r urabur l'I dia. Prt>s!'ntnrill a t·òrrt!t: d 'Ql¡;n Cardús. PROGRAl\IACIO DE NJT R4·peti4•ill d4·1~ últim~ programt's 0:30 LA TARDA OE L'OIENT Rcpt·tirió dd" pro¡.,Tom('s t'mo.>~os diUun~, tUrnart.~ i dil11('4'r't'8. DIUMENGE, 2 DE JULIOL DEL 2000 8:00 PrU~lER TEM'PS 8 Músic·u p4•r· 4'UIIWIIÇIII' 4'1 diu J1rt'~<·ntuclu pt•r· Pilu r· Su hiru. Rt·çull d'obri'H hr4•us. Tnrlou hulllt't:í cie noti4•ip~ i I!S<'ncln rnuNh:ul. 10:00 MUSICA DE CAMBRA WALTON: Qunrt4'1 cl1• corda en Iu m. Quartrt de t·orda \nglès. (29m). JAN ACEl\.: l\1la41i (J ovl'nnll). per O bt''-t4't dP VPIIl. Mir ha PI Hnrri,, durin4't ban. Quintel dl' Vl'nt '\lirhnd Tbompson. (li m). 11:00;\USSA OEMO:\'TSERRAT Traosnú,~ió l'li dire1·tr dt• Iu \fj,_ ~~~ ConH'nl uol dl'~ d4•1 \1onc<tir dP ::llonllwrral. 12:17 OJVEHTHI E:\"1' lm t••poi pr<·~entat per Pilar Subirò. 13:00 AGENDA ::lfUSJCAL 13:03 SALA DE CONCERT Unu st'le4't'ÍÓ de(N millurs enr·¡,gi¡¡.. trwnent~ de l'om·ert. l 5:00 1H 11'LU.'TÍ DE NOTÍCIES 15:03 SALA DE CONCERT U nu sdl"rdó del~ millm'l! c·m·ebriHtrunwnts d1• t'OIW4•rt. 1 7:00 TE~fPOilAI)A D'ÒPF..RA l\10ZAilT: !chmwnro, KV 366. \Verrwr HoUw..~. Trurlrlii'SP S4·hmidt. Hadtt•l 'luk1n·. Felkity Pulm!'r. Kur·t E4tuiluz. Robt,rt Tcur. Simun E!ot!'k. Cor i Ot·qut•stra Mo- zart de l'òpera de Zuric. Dir.: Nikolau,; Burnonconrt. (195m) . 20:03 L'.AliDIUVISUAL Ln programa d'Àiex Corina.Integrnl )likJó..; Rózsa. 22:00 AGEJ~DA MUSICAL 22:03 LES ''ElJS DEL SEGLE Un t>spni rocopilatori amb rl• millor>< cantants dd no~tre tt>mp•. Jessye Nonnan SCHUBERT: Ave llaria. Jp,syt• ~onuan. soprano. Ceoffrey Parsons, piano. (7 m). DOS ESPIRITUALS NEGRES. Jt>ss¡e Norman. Katht'leenBattll'. Cor i Orquestra dirigits per J amt•s Lt>vine. (7 m). RAVEL: Cançons malgaixes. Jcssy4• Norman. soprano. Mt'm brcs de l' Ensemblt: lntercont<'mporaiu. Dir.: Pieue Bou lez. (14m). , l!AYDN: Al'ia d'Amútla. Claes n. Abnsjo. Jes~ye NornuUl. Orquestra cie Cambra de LauMana. Oir.: Antal Doruti. (6 m). WA.Cl\"ER: Tristanri l~oolda. Pr·eludi i mort d 'Isolda. (enregistroment píthlic). Je•sye 2\lorman. soprano. Orquestra Filharmònica dt' Viena. Oir.: HerbertvonKarajan. (19m). BRAIDIS: FüniLieder, op. 94. Je~~·e ~orman.soprano.Dit>tricb Fischer-Dieskou. baríton. Daniel Barcnboim. piano. (13m). BERG: El Vi, ària de concert per a soprano i orquestra. Jes:>ye :"'orman. Orquestra Filharmònica de Nova York. Dir.: Pierre Boolez. (14m). HANDEL: 2 àries per a soprano. (te:\.>! anònin1 i ària de "Riua]do"). (Enr<".gislrament públic. Austr;a 1987). J essyeNorman,soprano. Geoffrey Parsons, piano. (8 m). LEGRAND: "Je vi\•rai sans toi", "Thr ;wnmer knows". "Dill-moi", "L.vulsededila$". "Lesparapluies de Cherbourg". Je¡¡sye Norman. l\fkhd Legrand , piano. (22m). 0:00 NOCTURN Múska per acabar el dia. PreM'ntadó a càrrec d'Qlga CardÚl!. PROGRMIA.CIO DE l\1T Repetició dels últims progrant¡o;. 0:30 LA TARDA DE L'OlENT Repetició dels programes empso;, dijous i di\•endres. DILLUNS, 3 DE JULIOL DEL 2000 7:08 PRBIER TE:\lPS ::\1Úl!ica per començar el dia preJ;fntada per Eulàlia Bt>nito. Recull d'ohn>s breus. Inclou butlletins informatius i agenc!t.s mu;ical;~· 9:00 BUTLLETIDE NOTICIES 9:06 REPERTORI DE CONCERT VAUGHANWILLIAMS: Suitt:per a viola i orquestra. Fr·edcrif'k Riddle. viola. Bourneruonth Sinionietta. Oir·.: Normau Del Mar·. (26m). BEETHOVEN: Sextet P~"r a do8 clarinets, dos fagots i du es trompes, op. 71. Mozzañato. Oir.: CharlesNeiclicb. (19m). SARASATE: l l o,nm·ro. An~d j,.,,¡, Gnri'Íu, 'i oií i piuno. (4m). 10:00 AGEl\OA 'lt:SJCAL 10:03 CAPSA DE l fÚSICA PHZZOL.\: 1ho.,; ¡wt·c~ ¡x·r a orqu ..,tra clt• 4'amb ra. \ 'adim Sukhuru,, piano. Krcmer Ato Bulti<·n. Dir.: Rulf Guptu. (16m). LULLY: O Ltwhr) mm•. L· Com••• rl Spirituel. Dir.: Ht>nÍ' Ni4Juet. (I !lrn). SCHUM \NN: Simfoniu n. 4, op. 120. Orqtlt'~tr·o tl4'1s Cump;, EliNis. Dir.: PhilipJW Ht•r·t·ewl'glw. (31m). BLANC ·tFO RT: Conrert pet· u piano i onyuc~tr·11 n. 2. Emili Flr·uguUu. OnJU('Stru Si mfònieu dt· But·t·t•lonu i na4·ionul d4•Cutulunyu. Dir·.: Fl'lln:t Pnrt!Deckl'r. (27m). BERLIOZ: Lo 4'nptivt•, op. 12. JQ!lrphirw Vt!:t<W)·· Onrue>traSirnfòniru dl' Londres. Oir.: Colin Davi~. (7 m). TARTI~l: Sona la en~ol m "Ell rinat tld diaulr". Armi' Sophir \1ulh•r, violí. SoUst.•• rlt•Truntlht>im. ( 17 m). STRo\.\J 'ISK I: Sirnfonin rn tre' mo,;nwnL'-'. On1ue•tra dl' Iu Sui~-e Roruandl'. Dir.: '\t•t•rnt> Jiirvi. (21 m). H.\.) 0'\: Trio JWr u Oau ta, violí i ' iolom·c·l n. ~. t•n Re \f. Barthold Kttijkcn. Sigi..,wnld Knijken. Wit'luncl Kuijk4•n. ( l-I- m). 13:00 CRANS INTEGRALS LA MÚS JCt\ ORQUESTRAL D'ANTONIN DVORAK La hnrixu del migrüa, pvcmnsimfònic op. 108. Orqueslr'll del Royul Concc•rtg~­ bouw. Dir·.: Nikolaus Jlumonrourt. (H,. m ). La nlosu 4l'or, pormo Himfònic· op. 109. Orcr•wstru FiJhUl'rnònit·u TxPca. Dir.: Bolnunil Gr·<·gor·. (26m). 14:00 CLÀSSI CS DEL SEGLE xx HINDE\J IT il: "Oie jun¡;<·Magd". bislirdPrptw u eontrult. Oanta, rlurin~t i c¡ultrll•t de corda. op. 23b. Ca.bri1'14• Schnaul. con tralt. l\femhn•;, de I'Orqu!'~tr·a Sin•fiinicu de In Ràdio de Berlín. Oir.: Gerd Albn-..·bt. (18m). RA.KJHL\.."ffi\0\: Conrt'rt Jll'r a piano i onrtuo,tru n. 2, op. 18. "ladimir ,t.hkcnuzy, piano. Orqut-,.tra Sirnfònira d~ Lonclr"N. Dir.: Arulr~ P r evin. (35m). J 5:00 BUTLLETÍ OE NOTÍCI F.S 15:06 ELS OHCUES D E CATA- LUN\A Orgue d e lo ba;;íli<·n dc Stmta Maria d e VUufrnut•a. CONCERT 4'nre~riRlra t ¡w r Catalunya Mú~ic·u el clin 17 de jtmy de 1988 o Iu Busílka de Sanlu Maria dc Vilafr·am·u.DVORAK: Mi8soen ReM p4!nrt·ori or·gnc', op. 86. CONC~:RT enrc~riKiral pt•r· Catalunyu M(t~Í4'1l4'1 din l7 dt•junydl' 198811 la Busíli4·u U4' Santa Mol'io de Vilafran4·a. OVOHAK: ~liHRil t'n Re M per u c·4w i or·gtir, op. 86. Joan Co~ul~. orgur. A¡,.,.uparhí PuliCunir·u d<· V'r.lofrnncu. Cor Mont- e serrat. Oir.: Xnier (49m). <tl~ 16:00 LA TARDA DE LOJI.\l Programació realilzada 'l'U1i dt' lc- peticions dE-1 no-trr,-. Presentació a càt-ret· de C.. . · )falngarrï.,"'l. l'llllla 19:00 lll'SICA CORAL BRfiTEl\: Simfonia Pnm.,tra. op. 44. Alison Ilagley. ..,opl'IIJJo. C..t~ ne Robhin, conl1'8lt. John \IJrl. Ainslcy, tt>.nor. Cor dr nen, dtir Cated~al d:- Sali~bury. Cor IJ,,. IP\•erdi. PhilharmoninOITbrstra. Dir. : J~h.n Eli~t Cnrtliner.¡j2 11~ BRIT1EN: Missa Brevis.!lp,6.J Cor· de la Catedral de We.tnWr,. Ier. J amt>.s O'Donncll, orgue, Dir.: David Hill. (llnt]. 20:00 BliTLLETÍDEN01iCJEI 20:04 AGENDA ~fUSICAL 20: lO REPERTORI DE CO~. CERT BACH: Obertura (Suile)pl'tltoe· questra n. 1. B\\'V 1066. Acadèmia de Músira ,\ntipdt Berlin. (26m). MAS SENET: ària de \lanoo 'ln<tant channant... En ftnnant J, yeu.""/PUCCG\1: àriadrlallolime "Cbe gelida maoina•. Ramlln Varga;;. tenor. On(ll"''n de In Ràdio de )1úuic. Dir.: \I..r t·eUo viotti. (8 m) . U'LGH.At'\1 \\'Jl.LLUIS: Smm. La per la música. Orquestra Filharmònica d• ladreb. Dir. : Vernon Haodltl. (11m). 21:00 ELS CONCERTS DE L'O BC CONCERT enregistrat perC.IIIunya Música el dia 28demat¡'dt 1998 al Palau de la Música Ull· Jana deBurcelonn. OVORAK: Oollct'rt pet· a violoncel i orqueotmp. 104. LISZT: M·a teppa, poeo11 simfònic n. 6. Orphem<. pot!AI simfònic n . ..J.. Els prdud1. p•14'llll simfònic n. 3. Alyssa Weilerstein, violoucd. Or· tJuestra Simfònica de Barcfloa~: Nacionaldt>Cutalunya. Dir.: r en ce F oster. (86 nt). 23:00 AGENDA MuSICAL 23:03 JAZZ OE !'\JT Lno selecció d'Albert ~Iallorn''J'l' presenta AJired Celo) a. 23:4S NOCTL'RN )IÚJ!ica per acal1ar el dia. Pre,/11t aC'iÓ a càtTee d'.Alfred U,Ja)~· PROGRtUIA.CIÓ DE SIT Repetició dels últims pr~ 0:30 GRANS ll\'TEGRAJ.5 Pro•!l'ames eme:sos la ,etnralll ateri;,. (O•·dre d'emissió: RrptlírÏÓ del Dilluns. Dimarts. DÍltll'fTl"· Dijous, Oivendri'S. de J3,00l 14.00). , 1:30 AUfOGRAF Emès dijous passat. 2:30 BLANC I N'EGRE Emès flivendrPs passaI. N 3:30 REPERTORI DE CO . CERT Pro•!l'ames emrsos la St'tmnua un"' (OrcU.·e d' rnusl'l~·. · "·Dillctll'·. tf'rior. Dimortl!, Dimecres , DrJ011 '· Divendres. dl! 09.06 a l,O.OO). ·1:30 CAP SA DE MTJSJCA u•· o~ llq B\ Jo¡ (15 \/¡~ On Bd 13 LA D'I EJ, ~,), Or. ~M 12U PROGRAMACIÓ B E CATALUl\YA MÚSICA e<; emc•o' Iu llrtmonn nn- ~(Ordred'tmi~,ió: R~rwtició El Cant de l'Heroi, poema simfònirop.lll. om t~n~. o·1mons. ltfl•'r. ¡Jd,~tle Orqul'bLraNacionuJ Escocesa. Dir.: 10.03 a 13.00). 14:00 :\fQ)tENTS LÍRICS XOST.\KO\ lTX: Eh. jugadors. ÒpPro op. 63 (versió original inac·ahuclu en un ucte). Solistt•s i Orquestra del TeatreBolxoi. Dir.: Andrey Cbistiakov. ~te'· Dijow>, Dtvendrt•s. tl!· DJMARIS, 4 DE JULIOL DEL2000 ¡:()8 PRDIER TEMPS . \lñ:ira per con~e~Jçor ~I din pn•!llltadaper Eulalia Bcruto. ~ec~ll d'obrt"'breUll. Inclou hu~lt•UnR on(oi1Jiatiu~ i agl'IJ~I'S musu·nf;¡. 9:00 BU'1'LLE'fl DE NOTICIES 9;06 REPERTOIU DE CON' . '"''OHCERT CIMA ROSA: Ol}frlut·a 1. nJ·ta to rh'io son venut o a Malmantilt...Aronsiglio o mitli pensiel'i" dl! 'Luvunitii ciolnHu" aolm· "l i llrrt'ato de Mnlmuutilc" t!e Gnldnni .. RnbertoScalttiti, hat·íton. u·s TuliDI Lyriqurs. Dir.: ChriHittplw Ron¡;set. (li m). Tt:lUNA:Jurdín de niñnR,op. 63. Antonio Sorin, piano. (17m} PL'RCELL: Xacona, Z 730. Tht ..\cademy of Ancicnl \fusic. ròwa Dir.:Chri<toP,berHogwood.(Sm). RAXGSTROM: Di, crtinwnt f per a orquestra dr t•orda. • On¡ue,tra de cambra ~u eco. Dir.: PdttrSundkvist. (16 m). 10:00 AGE."\OA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA DE\1E..\1'\E: Conrert per o fiauI! n. 7 llarr Grau,.el>. Walloon Chamber On·bc.,tra. Dir.: Bcrnortl Labadie. (19m}. BIWL\IS: Sonata per a piano i ñ!>loncel. op. 99. Pavel Gililov, pinno. Mischn \lni;ky, violoncel. (27 m). RESPIGffi: Im¡~rcssions lwusile11'~, nuitc prr n on¡uc¡;tt·n. Orqm!Stra Simfòni1•a tl11 Monlr~al. Di~.: Charles Dutoit. (20m). \IOZART: Rcginn Cooli, KV 108. Emma Kirkby. Cor de n()is de Iu Catedral do Westuúnstt•r. C<!ri Orc¡ue¡tra de I'Acadrmy of Am·ient llu\ir. Dir.: C. Ho¡¡wood. (14m). ENESCU: Dixtuor, op. 14. Soli>ttsdr vent de I'Orqut>~lnl Filharmònica d'O.Jo. (20m). RODRJGO: Concert pc•r u piano i Grqlle>tra. Joaquín Arhúcarro, piano. Orqut<tra de\ alència. Oir.: :\1onud Calduf. (30m). llrSSORGSKI: Prelutü dc l'òpcra'](hovautüna"(orttuestrodóde Rnnili-Xon.ako, ). On¡ue!.tra Simfònirn de Xic•ugo. llir.: Georg Solti. (5 m). BACH: Sonata Il, BWV 1028. Jordi Savall. Ton Koopman. (15 m). lfALDTEUFEL: Lt·k Violl'tt'8, vul;~. ~rt¡ucstra Simfònicu. Dir.: Puul onneau. (7 m). !3:00 ÇRANS INTEGRALS LA MUSICA ORQUESTUAL ll'ANTONIN DVORAK Elwlnrn tM hosc, pnemu8imfònk 0]!. 110. Orqurstra del R<!yul Ccnt<•ot·tgc,· ~nw. Dir.: Nik<llnus Ilut·nonc•otu1. 120 m). l't'nit' Jiirvi. (21 m). (-18rn}. , , 15:00 BUTLLETIDENOTICIES 15:06 MÚSIQUES DEL MÓN Unu finrstra oberta a l'expressió lllUHi!·al del,. pobles d'an·eu. JAPÓ: Gugttku (Etenraku, Buto). Programes enwsos lo 4t'tnumu nnterior (Ordre tl't>mi"ió: Rt>pi·Lit•ió del Dillun~. Dimarts, Diml•c·N·~. Dijou~. OiYendres, cie 13.00 o 13:00 GRANS INTEGRALS LA \1ÚSlC.\ DE C,UffiRA DE ROBERT SCHDfA.t~N Quartet a ml, piano "'n do m. 14.00). 1:30 SELECCIÓ DE JAZZ 3:30 REPERTORI DE CONCERT Programi'- ' emrsosla ot•tmuno untenor. (Ordr~ d'emi"ió: Dilluns. Dimarts, Dirnecrr~. Dijous, Divendres, de 09.06 a 10.00}. 4:30 CAPSA DE MÚSICA Programes t'mesos la ~t!tmanu an- Andr~ terior. {Ordred'cmissi6: Rt•rwtit•ió (13 rn). dels programt!l>de Dillunij, Dimnr1R, Dirnt>cres, Dijou¡¡. Divendres, dt• FLAMENC: Taranta. Tient().o;. Fa- 10.03 a 13.00). rTucu. Pcptl dc IuMa trona. EINiño dc Almuden. Lu JoseUto. Pt!clro Soler. (13 rn). CENTRE-AFRICA: Música dels pignumM. (13m). DIMECRES, 5 DE JULIOL DEL 2000 7 :08 PRII\1E R TEMPS Músi"l! per coml'nçar C'l diu pn>sentoda per Eulàüa Benitn. Ret·ull d'ohresbr:euij.lnc·lou hutlltJLinsiJJformatius i ng<'nt!rs muRit•ot¡.. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 REPERTORI DE CONCERT PALESTINA: Tulbah. Miriam. Oul'onah. Fardah. EI-Funoun. (13m). 16:00 LA TARDA DE L'OIENT Pro¡,tramat>ió realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Pre,t>ntarió a <-irre<' de Cannioa • '\1alngan;ga. 19:00 J OVES 11\IERPRETS DEBUSSY: Trto Imatgts del primc·r llihrt>. Xavier Lru.o. (li m}. i\1 OZART: Coort"rt ptr a "iolí i orquestra pn La l\1, KY 219. Blai Solt>r. violí. Orquestra de Carohr a del Reial Ctrcle Artístic. Dir.: Alfoo;, Revct·tt>. (32m). 20:00 BUTLLEtÍ DE NOTÍCIES 20:0·l AGENDA MUSICAL 20:10 REPERTORI DE CONCERT 'fXAIKOVSKl: Vals del ballet El llac dols cignes. Nutionol PlúllJarmonic OrchestraDit·.: Richard Bonynge (7 m). MENDELSSOH N: Rondó Capr·ic·cioso, op. 14. Murtuy Perahiu, piano. (7 m). HANDEL: Concerto gro~so op. 3 Il. 4. Christiun Mor eaux. <!boè. LesMusit'itmscluLnmTt'.Dir.:MarcMinkowtiki. (12m}. l!AYDN: Salve Rt>gina, Hob. XXIIlli: 1. Ann :\foooyio..,. ~oprano. Cor de nt>.nhd!'BudTolz. Tafelmusik.Dir.: Bruno Wdl. (U m). WALDTEL"FEL: Grandt> ,;tes..<;e, ¡,'lliop. Or:qut>stra Filharmònica Eslovnru. Dir.: Kttrt RedPl. (Sm). 21:00 P ERFILS Rnimon Colomt•r com·ersa amb un l'ompositot· al ,·oltant de la seva ohro. .JOIIDI HUSSINYOL 23:00 AGENDA MUSICAL 23:0:-J JAZZ DE NIT Un u~d1•ct· i6 tl'Allil"rtl\fallofré <[Ue pr~HNttu Alfrt'cl Crlayn. 23:4·5 NOCTURN M1í~ku pet· ucabat· el dia. Presentot·i6 a c·àrrt'r d'Alfred Celaya. PltOGRMIACIÓ DE NIT n.-,wtlri6 dt.Is (tltÍliiJj programes 0 :30 GnANS INTEGRALS STRAUSS,J .: Arrelt>rat·innh, vals op. 234. Orquestra Johann Stram-s de Vit>na. Dir.: Willi Bo$ko'' 'k). (8 m). CA..VfELOUBE: "Bat1èro", "Cimt, cbut•, "Tres Bourr~e~·. tres ran L' d'Alv~rnia. Frederics von Stadt-. mezzo. Ro yal Pbilbarrnonic Orrhcstro. Dir.: Antonio dl' Abnt>idu. (15m). GUIGNOI\: Sonata ¡wr u flauta tra,esscra op. 1 n. 8. Bartbold Kuijkcn, flautu tt·awsseru. Wieland Kuijkrn, ,;oia cltJ gamba. Robert Kohnt>n, t·lavt•cí. (8m). PROKOFIEV: Romru i .} ulietu , suite n. 3, op. 101. Ot·cptestra Naripnal EReocrsu. Oit'.: Neemdlirvi. (18m). 10 :00 AGENDA MUSJCAL 10:03 CAP SA DE MÚSICA MOZART: Conc1•rt pt:'r u violí i lll'questra n. 5, KV 219. Anne-Sophie \1uttt•r-. Orqtwstt·a Filharmònit·a dt> Berlín. Oit·.: llt•rht>rt von Karajun. (31m}. GERHARD: Madrigal a Sitgc•. Elena Grogera, mt•zzo. Anton Cardó, piano. (2m). FURCHHETh1: Sonata en ~fi b \ 1 per a dos violin~. do~ ,;olt>s. \il>loncel i bab. continu. ~fusica Antiqua dt• Colòniu. Oir.: Reinhard Godwl. (5 m). BEETHO\'E2'1: Simfonia n. 3. op. 55. "Heroka". Orquestra del Segle XVIII. Dir.: Frans Brü¡¡gt>n. {49 m). CASADES US: Sonata np. 23 bi,, per a clorincl i piano. Joan Enric Lluna, clul'inct, \t·ttn· Pizorro, piano. (15m) . DE NEBRA: Ofid dt• difun tNJWr u les honres fúnebreo (lp Ferran VI i Barbara dr B t·ngam:u. Estn:Uo E~tévez, sopr unn. F.Rtil Concertant. Victòria Cur de Cnmbrn dc València. (•tO m). WEBERN: 6 prr¡>s pt'r 11 on¡ueJltra, op. 6. Orquestra Filharmònica dt• Bt•rlin. Dir.: J ames Levi nc!. (15m). Previu. piano. Young Urk 1:\.im. vioü. JleürhiroOhyama. vioIu. Gar} Hoffrnan. vi.olonct>l. (20m). Quur:tt'l de t·ordu op. 41 n. 1. Quurtt•t dProrda dr Bt'rua. (27m}. 14:00 MUS ICS DE CATALU- NYA BACUER: Sínúonia en ~li b .M. On¡nl'~tr-o de Cam.bra Reina 81>fiu. ~ir.: Gunçal Com¡¡llas. (16m). CINES: Miserere. Cot· dt• eamhro Lltús Vic h. (10m). GHANADOS: Tt·io amb piano. Piano Trio Sulzh~rg. (29m). 15:00 8 Ul'LLETI DE NOTICIES 15:06 MÚSICS DE CATALUNYA CERSIIWIN: "Por¡,'f and Bess", ~clf'c·d6(ntTanjamt-otsacàrrecde .Joan Alberl Amargós i Lluís Vi- dal). On¡uestru dd Tl'atrl' LLiuri'. Oir.: J oun _\lhert A.tnargós i Uuís VIdal. (26m}. CASULL: Blau mar, per a dues ¡,•ttiturrt·~. Ft•liu Gwmll. Pat:o dt> Lucia. (S m) . BROTONS: Rebroll, moviment •inúònir n. l, per a banda. op. 31. S) mpbonic Baud of tbP Belgiau Cuidt••. Dir.: Norbert Nozy. (13m}. 16:00 LA TARDA DE L'OIE!'.I l't·ogramari6 rt'alitzada a partir tlt' I!'• pNiriunsdels nostres oients. Prl'senturi6 a càrrc•c de Curmino Mulugurriga. 19:00 PRIMERA VEU Un t'SJ)IIÍ per t:on;.ixct· ds mú&es tl'uru. 20:00 BUTLLETÍ DENOTÍCIFS 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 REPERTORI DE CONCERT POULENC: Sextet J>er u l)iono, nuu ta, oboè. rlarinct.fu~oli u·ompu. Th1· Nusb EnsemlJie. (18m) BACil: At-ranjanlent per a cor a çupl'lla dd primer mo"iment del eonl't>rt de Brandemhurg n. 3 i de Iu hodint>rie dt> la Suite n. 2. Th1• Swinglt· Singrrs. (4-m). StBELIUS:Simfonian. 7,op. 105. Philarrnonia Ort:ht>stra. Dir.: Vladimir _\J;hkenazy. (23m). 2 1:00 SELECCIO DE i'iOYE- TATS Prt•o.enturió dt> lc~ últimrs novetats dist·o¡,'t'òfic¡ue~ aparegudes almert•ut. o t•àrret· d'AJfrt>d Celaya. Espui put rOI'inot per Disco~Costl'lló. 23:00 AGENDA MUSICAL 23:03 JAZZ DE NIT U no ,t'ft·l·ció d'AlhertMaUofré que pre~t>ntu AlfrNI Celayu. 23: 15 NOCTURN Mú~;t·u JWr acubar el di a. Presen- tació 11 càtTct· d'Alfrt>d Celaya. PltOGRAI\IACIÓ DE NlT R1·p~tic•i6 dels últims p r òt,'l'llmes 0 :30 GRANS INTEGRALS Prut,'l·anwK cmt'soH In S!'tmana antt'rior· (Ordre d'l'llliosió: Repetició rld Dilluns, Dirnart8, Dimc<:r t!S, Dijou~ , Divendres, dc 13.00 a 14.00). 9 ~~1 '," PHOGRAJ\J \CIÓ DE CATALUNYA )fÚSICA 1 1:30 L'AI 1()JOVISI .\L DE SEL.'.L\.: Quatre dan,es !(ala· Emi•, tliumt•n¡:l' pu,-.nt. Dl'' (flauta. corneto. sarahul'\. haixó i ela• e). Enregistrat pt'l' Catnlun~a .Música clin' el XXI- Fe'ti 3:30 KEPERTOIU DE CO~­ CERT Pro¡!l'illllt'' t·m··~'" In ,¡•tmunnuntt•rinr. (Onln· ò'.•mi.-ití: J>illun,. Dimurh. Diuwn••,, Dijuus, Di· n•mln·'· do• OIJ.116u 10.()(1). 1:30 C.~PS.\ In: \tl:SJC.\ Pr·o¡,"''!Unt•• t'llit'''" In 't·tmana nnlt•rÍI!r. (0rdrt•cl'l'mi"ió: Rt•(WlÏt'ió dt-l•prn¡(l'tlllll'kd<· Dillun", Dimart.-, Dinwrrt•.,, Dijolh. Di\ ••nd re·•. tJ¡, 10.03 a L3.00). DIJOUS, 6 DE JULIOL DEL 2000 7:08 PRL\1Ell TEMPS Mtí~iru fll't' t'lltlll'nçtu· t•l diu pt·e- ~o·tHutlu pt•t· l<:ultilia Btonitu. Ht'<'nll (20m). tl 'uhrt'~brru;,. ltwltlll hutlh·tinRin- l!'i:OOBUTI.LETIDENOTICLES 15:06 AUTÒGRAF fonnutiu~ i ugt•nt!t•H mw;it:lll,!'. 9:00 IHJTJ.LF:Tl DE NOTICIES 9:06 IU:PERTOHl I)E CON- C:EHT WEILL: "Bilhuu-!:iung", "Suruhayu-.luhntt)"· dut•, ¡·un~unn de [•;nd. ltt' l..-mpt•r. J.,ff Colll'n. piann. HI AS Sinfunit·ltu. Dir.: .JuiUI "uurt'<·i. ( LI m). BH \11\tS: Quintf'l amh rlurinrl np. 115. Sahim• \1t•}t'r. ¡·lut·illt'l. Qnllt'lt'l Albnn But'j!. (3') m). 10:00 .\GE~D.\ 'ICSIC.\L 10:03 e .\PS:\ DE \I(SICA T'-A (KO \'S~I: C:unt'l't'IJII'r u piull upp~ nu n.' · up. z:J. ~1urtJw \r¡,~·rit·h. (kqttt'SiruSimfi'l- "it·u dt•lu Hiuliu dt• Jl1.11 it•ru. Oir.: "ir-ill Kumll'llshin. (32m). M \R\lS: "Cim·ht·' "" Cuf'ill(!n", "Snnthnntlr ,¡ I'E~tHtguol". Puniu Put~dulfu, •i11ln dc gumlta. .M ilú Me)t'l'HIIII. o·luv••rí. Thnnuth Huy~t·u, tim·hu i gu ihu·t·n. Jn nn C:u l'lnH rtt• .Mulrftw, ¡(Uitnrru. Alhn 1-'t·t~~nu, violu dt• !(Ulllhn. Fnmçoi• FutH•h(:. rt•t·ituth)f'. P t•tlro E~tt.•vun, p11n·u~'ití. (lO m). BRLC~NEH: Simfu11iu <·n 11 Z~·ro". •·t· m. Ot·tfUI'sll·u Simfiinit·u tli•l Ministl'ri dl' Cuhuru tll' l'l RSS. Dit·.: G. Rctzl~tlt•,lH'II'ki. (15m). TELE:\1 \"1\: Qualrt• primt•n·s fuiiiU•io•s dt• ln wgnnu dnl7.t'nll. John Bull. duwri. (17m). \\ \G"iER: \\e,t•ntlmwk-li!'tlf't'. Enl 1\lurtun. •npl'llnu. Ot·tfliC'stru Simfònit•a do• Budupt•sl. Dir.: Jano' Km a¡·,. (21 m) . en \YEZ: :'ii.tnfoniu índin. Tht• ~''"' \\urltl Symphuny. Dir.: .\licbut·l Ti!Mm Thomos. (12m). B \I, lJ , C. Ph. E.: C:ont·t•t·t pt•t· a viulonrt•l i III'IJIII'Nit'tl. \rtf 172. Juli us BPt'gt•t·. Üt'![m'"tru dt• Cnmlll'u Dull'<\r•·o. Dit·.: Jnck Martin ll üncllt•t·. (21m). 13:00 GUANS JNTEGHALS L.\ MÚSIC .\ DE CAMBHA DE HOBio:HT SCHUMANN Quut·lt•l tl!· t•ot·tlu. Op. 41 n. 2. Qunt•U•t M;•lus (22 m). Qu¡u·tt•l rlt• ;·urtlu, l>p . ~I 11. :i. Quut·tt'l Vjn Novn. t:-10 m). l 1:00 MtJSICA ANTIGA "l\1 ÍIMÏI'Il I'M(IIIII)'OI U ¡J(•I !.Cf(lt• 10 d; , ·ni \lú;;ica Antiga dr Ban·dona. -\l.lrgoriu. (Sm). DE CASTRO: Sonata prima. \J A)rc Español. Du·.: Eduardo López Banzo. (ï m). S,\XZ: "lnstrucción de .\lúoira sobrr Iu ¡,'llitarra españolu". Uibt·r segon: De Gullardas a :\fariona~ (I" part). Erne,h> Bitetti. (20m). CERER OLS: l\1i"8a rle Gloria. Escolania i Capella deMúsir•a rll' MuniSI'tTal. Ars l'l:Imricac de B¡u·ct'lona. Dir.: It·cneu Sf'gart·a. XVII" , , l.rs vm·sions firmades per les ¡,'l'un~ lmtutrs. LEONARD BERNSTEIN HANDEL: EIMcssies(ext:nwtr~tl<' la st>gona pat·t). .\delc Addi~on. tioprano. William '\\arfidd. ban. Cor de Wt•,tminster. Orqurst:ra Filharmimit·a de r'lo1u Ynt·k. Dir.: Leonard BPm,_ tein. (22 m). DEBUSSY: Rap>òdia prr u 'a'o i ot·questra. Si¡,'ltrrl Rascber. sa-xo. Orquc,tra Filharmònir.a de~o1·a York. Dir.: Lt·onnrd BemsteÍtl. {lO ml. BER.'\STEL~: Obertura dt· "Candidl'". Orc[UI'Slra Filharmònicu rle "'ova York. Dk: Lconurd Bcrnsh•in. (4m). M c\JILER: Quarti últimmol'itut•nt de la liÍmÍonia n. 4. HcriGt;st,soprano. Orqul'slnt FilharmòniradeNova York. Du·.: Lcflnnrd Bernslcin. (9 m). COPLAND: Danzón Cubunu. Ort[LH~su·o Filhat·mònit:a dt• Nova York. Dlr.: Leonurcl Brt·ustl'in. (7 m). 16:00 LA TARDA DE L'OIENT Progt·amadó realitzada a partit· de lc,; p!'ticions del• noolrt•s oients. Pre•entarió a eàtTI'C dc Cannina \1Hiagar-ríga. 19:00 PENTAGRA.\ lA Programa de cJj, Wf.'Ució mu•il•al. Gtúó i realització: Pere Rur~~ i Alex RoLles. 20:00 Bl;"fl.LETÍDE~OTÍOF.S 20:01 AGE:XDA :\IUSICAL 20:10 REPERTORI DE CON- 21:00 A LA \IANERA DE •.... Uueun1 ithtt t•ns pt·oposn i t'<lllWOtn In nuhku qur li n¡,,'r:ulu. Guió i ¡u·t••entat•iò tlt• Juun \ Ï~t'~. 23:00 \GE'\ O\ Mt:SIC.\L 23:03 JA7:J. DE '\IT l nu "'lcrt·iíttl' \JlwrtMnllofréquc pt·t·"·nta \lft·t·tl Ct·ln~u. 23: 15 ~OCTl lll\ .\lú-ieu IH'r arahur t•l diu. l>t'l'sl'utai'ÏÓ a t·urrt•t· d' \lfr·t•cl Ct•luyu. PRO<:RA\1ACIÚ Ot<: NJ'r' Ht'lll'lit•ití tlt•l" tíhim~ pru¡,"''nme• O::lO GltANS INTEGit\LS Pnt¡:-t·unH'• t•nwsoH Iu ~Ptnumn anu•ritu· (Onh·•· d'•·rni~-ití: Hrpt>liciií dt•l Dilluns, Dinuu·t;,, Dinwt•t'lls, l)ijous, J}i,¡·ntln•s, dt• 1:1.00 u 1<1..00). I ::!0 JOVES INTÈUPHETS .Elli~b tiÍI!HII'I~ f'II•Htll. 2:30 l\fUSICA XXI Eml>s dil't•ndt•t•s pu"ul. 3:30 H.EPimTORI DE CONCERT Pt·ogntml'~ t'llii'>'O<Iu !wtmnnu nntN·iot._ (Ot'lh't' tl't•mi•~ió: Dilluns, Dimnt·ts. Oimct·r•·~. Dijou•. Di1\'ntlrt''· tlt• 09.06 n 10.00). 4:30 CAPSA l>E \1t:SJCA Pr·ogr·unw ... t•mt'""o~ Iu :--t.·truana un- ll•t·iot·. (Ortlt't' d't·mi--ití: Rt•¡wtició rlt•l' pro;;rum•··d<• Dillun,. Oitnm·t.-. Dimt>!'rl',. Dijous. Diwtuln'b. rl<' 10.03 u l:i.OO). DIVENDRES, 7 DE JULIOL DEL 2000 7:08 PRUIIm TJnJI>S Mú•it·a ¡wr t'tlllll'll~llt' ¡o) dia prl'st•ntuda pl'r Eululiu Bt•nito. Ret·ull d'ohn·s Ln:u~. I n~lonlmt Udj ns infm·mulinM i u¡:t·ndt·~ mu~it•nl;,. 9:00 BCTLLETÍ l>E NOTÍCIES 9:06 HEPEitTORI HE CONCEUT MOZAHT: Simfonia n. 42, KV75. Cont·t•nllto Mn~ií\IIS dt• Vit•tln. Di t•.: Nikolm1M llnt•nntwmn·l , ( 14m). IUM SK I-KOHSAKOV: Can~6drl mt•t•t•udt'r indi, dd r¡nndt·t• qmu·t rlt• l'r)¡wnt Sudku. Gt•¡:um Gd¡:nriun. nu•t•t•atlt•t·. Cut· i Ot·<¡tw~tt·u ~rol dc St. Pt•t••rshur¡.:. Dit·.: \ulet-y Gt·r¡..tit>v. (5 m). \\AHHEN: Chlllt>rwogu Choo Chnu. Qum·tt•t rh•darinl'l•dc B~trt•dona. (Im). GERH \RD: Suirí-t·~ dt· Bat·cclonn. -.u u• pt>r u pi uno. Jordi \lu'IÍ. piano. (17m). COREU- I: Com·•·rtn grn~'o op. 6 CERT n. 2. ELG,\R: Serenata Ptlmim, op. 20. The Bournrmouth Sinfonif•lla. Dit·.: C..or¡;e Hurst. (13m). RUERA: Tocs 111' frsta. >ardana per· a pian•>. .Jo•·di .Mus6. (4 m). U .\1~DEL: "Da Tmupeste". à du <I¡• l'òpera "Giulio Ce..>arc". María Bayo. soprano. Capdrt·iu SLt·avagantt•. Dir.: Ski¡¡ Sempf.. (6 m). SME1'ANA: Delmeupuí~,dtl:Hiuub ¡w1· a violí i piano. Vuduv R.rmf's, violí. Sathiki Ka)'Bhllra. piano. (12 tu). DELIUS: Iclil·li de Ptirnavera. English Northern Philharmoniu. Dir.: David Uoyd-Joncs. (8m) . Or<¡ul',lra dt• Cnmbt·u St. Paul. Dit·.: Chd•lupht•r llu¡.."vood. (9m). J 0:00 A(;ENDA ~1lJSIC \L 10:03 f..AJ>SA DE MÚSICA F.LG \H: l.ont·t•t'lfH't' u violmw..L i lll'tJIIl'MIJ'U, op. IJ!;. Ja¡pu-lint• du Pn\ 'iolmwrl. Ot·qu•·~tru tlu Filutl~ll111. Dir.: Dunit•l Burl'ni!Clim. (a 1 m). SATI I•:: LuDh·ndt• l'lmtwt·i, Pt·míltim~ flllll'lltlll'ttl~ i Eln I rrs vulnos diH!irt¡;itiò clt•l pt•t•t•iÓH llt•fHifiiN. Luurt·nt'l' All ix, piu nu. (ll m). 'I'XAJKOVSKI: Hmm·u i .Julil'tu, fnntu~iu oht•t·tm·u. Ot·•¡utllltru !'imf<mic-tt dt· St.PeLI't'~huq:"~lu~'iku". Dir.: Alcxantl~t· Kuntunn. ( IIJ m). [L<\YDl'i: QuartN de •·ortla"' •., n. l (Hob.ID:75). I Quartet Molian. (21tuJ. GIULL\1\1: Sonata en \I 15 . ·"!'· o,, Du1id Ru"ell, guitarra. \li lli) :\IX-CL'L.\IELL: Du.,.,un~>~~.; pulat·~ cubanr•. ¡w;. Elrna Gragera. mez.zo. Ant Cardó, piano. (5 m). oa D{;RUFLE: TresdtuN•,¡,..raor. Qlll.' •tra. op. 6. Banthm·gl'r Symphoniker. Dir· {<'tm-J açr¡ues Kantar01 • (21m)... SCHOBERT: Conrt•rt PI'T a ria. vci'Í.o ha~nmerflügrli ort¡Ut••tra. E. SPihl'tm. Collegimn ..\urrum. Dir.: 1<'. Meit'r. (24 rn). KODALY: Psalmus Hun"arirtt• 0 Tamús Daróekzy, tenor. Aiel~· d.ntAg¡whr, bruítou. Cordrnl'lt< d11, la Rudio-td~\ il;ió hongan'-•· Seholu Cn utorum BtulaJl">tirn>i;. Ot·quelilm drl Festival dr Bud.. pest. Dir.: Georg Solti. (21m). 13:00,GRANS INTEGRAlS LA MUSICA DE CAMBRA DE ROBERT SCHUMA.\'N Quintet amb piann op .. Quartet Alban Berg. Philipf,. f.¡¡. trl'mont. piano. (30 ml. Qu81'tct anth piano op. -17. Alt>xandrr Rahino•iL-x.pianu. D. ra Schwurzherg. 1ioli. :\'nhoko Im ai. viola. '\atalia Gutman.tiol!tncrl. (30m). 14:00 ~JtSICA RELICIOS\ BER.'\STEJ \: Sa.l nh tlt· Chirhr,. w. IN·. Dominic Martelli, nPn sopral!ll. Hadll'l \fastl'rs, ar¡>a. G•try M· tel. percussió. Thonlllb Trotler.o•r· gnP. Corydon Singero. Dir.: 'l•ll· bcw Bcst. (l9m). ESTEVES: Missa a vuit I'CIL'. Conjnut voea l Currcudr. Soli;t~ instrumentals. Dk: Erik \nn~ ... Vl'l. (22m). !RI BARREN: So¡;rada dt•vorio\o, t•antata. Elvira P udín, sopt·anfl. Conjuol instrumental. Dir.: Migurl \]1~ T allnntt•. (9 mJ. , • 15:00 BUTLLETIDENOOtaf11 15 :06 )fÚSICA XXI Les últint~ tendl-nri"" <i<• la mú·j. <·a rontPmporània. PELECIS: Conc~rtmo l.;anro ¡otr u piano i orquem-a dr ramhraru Do l\1. \Jrxf'j Luhimo1 . piano. 011V1r.Jr~ dt• cambra alenUIJ1}1l dP 81'1'llltll· Dir.: Hrinrieh Srhiff. (14 ml. BUS: Torso. (ll'r a (l!'l't'U•-i•~. The Nr" Percu•sion Group \m• tct·dum. (12m). , BÓRTZ: Yariacion" i iatrrmrJII pet· u m·qucstra dl! corda. Mu•ica \'itue. Dir.: Peter C"'b.l. (l6m). HUMET: L'dimt:rd entÍI'iadrho1ll l<' u-Mon. (9 m). 16:00 LA TARDA OEL'OJF..\T Pt·o¡,'I'!UIIIH'i6 rt>alitzadu a pariU' 1li' les peticions tll'ls nòstrr;oirul•. Pn'<l<'nladó u t'llrt'f'f' dt• Cnruuna Mnlngurdga. 19:00 BLANC I NEGRE Ln música pl'r a Jliuno. ArcncB Vfllodo$ • LTSZT: Rnpsòclin hongarr<nfl. h. S24t.(6m). PROGRA;\1ACIÚ HE C:\ TALVNH '\t(SICA SCIIOL\SK: "Dunt•· Rliiw·r". up. ~¡35m). iRHBI~: Sunuta n. JO. op. 70. tl~m). • • ~(I:()OBL111Efl DE!\OTICIES ·•O:().! .\GE:\ DA m SICAL 2~LO REPERTORI DE CO:\') , '' CffiT SCffillERT: "GelM•t" ( 1 n·¡;arm • 0.815. \n!l'la Kuzimi~rczuk ... uprunn. [mttlt .\J;·untai'O, t•ontt·nlt. l'lot•! JÍann.bai.x. Cor 'fonlrwnli. \'!ui· !WnBibon.fm•tt•pinno. Oir.: John !]ot Gunlinrr. (9 m). \1\'ALDI:Com·t•r·lop. I In. 5, RV ~02. Stanh•y Ritrhie , ,.ioií. 'l'ht~ o\;•ud,•nl)' of Anci;•nt Mu~ir. Cl'i~lo­ pbrrHogwoocl. (12m). STRAUSS, J,: Vals tl1• l'r~mp;•t·n11or, up. 437 (un·unjnmt•nl flt• SrhilnlH"rg). Solkt<'S dr L'Òpera Nn1·ionul cl;o ÜiÍ.(I2m). HOLST: Stútr d~ St. Ptutl, op. 29 d. Orqu~<lra dr Cambrn St. Paul. Dir.: Chri•topht•r· Hogwood. ()~m). 21:00 U )IÍ:SICA ~ DEB.\T ~moa l'~nturn de h•m;•• mu- ~<d'interè,. Pre-••ntat i t•fmtluït P"' Joan\ iw,.. i r;•alilzol amh In ....l:!hordrió ;lrl Con,eU Cutalà d;• la \!ti;ka. L.\ \IÍSI<'.\ \ I\"TER!'I ET 2.':00 AGE\l>A '1\JSICAL 23:03 JAZZ OE '\IT lno-elecciód'Albcrtl\1olluft·~qtw prt"\'lltn Ufred CI'IR)l'· 23:·J.5 NOCTLRN llñlica per nrahar l'i din. Pr·t·~;·n­ taci(, a càrrer ti 'Aifn•tl Coluyu. PROGRAMACIÓ DE NIT Reperirió dt~s úhimH pt·ogl'tUIIPs 0:30 GRANS INTEG RALS Programe• emrso~ In St'lmunu un ll'l'iur(Ordr¡• cl 'rmissi1); Rt'jttJii;·iiÍ del Dillun~, Dimarts, Dinwrr·l'~ . Dijou•. DiH·mlr·"s, dt- '13. 00 a 14.00). 1:30 CICLE DE Llim Em;., di-:nhll' pa ..sat. 2:30CI.ASSICSDELSECLE\X Em~ ui\enrlr¡o, pa;;~ot. 3:30 REPERTORI DE CO!'I- CERT Pt.wamr· em~'''' la •<'lntuna on· ~r. (Onlre d'cmi•sió: Dilh.uh, Dimart•. Dimern•h. Dije>lh, Ditrndn--,de 09.06 a 10.00). t:30 CAPSA DE )tfSICA Prngrume;;rmr,¡" In sl'lmnnn nn- l<rior.(Ordre¡l'emi~sió: Rqwtkió ~·progrrun¡-,de Dilhm~. Dimurt~. mec-re.,, Dijou~ . Oiwmlr;•s, ;lt• 10.03 a 13.00). DI5SABTE, 8 DE JULIOL DEL2000 B:OO PRll\tER TEMPS lltí>ira )Jt•r· eomrnçnr ;•I diu pn•~ntada prr Pilrll' Sulti r·à. Rt•f•nll rlohn,. ltrrn~. Inclou lmlllo•t í dt• notillt'S i ~grmln musil'ttl. ~~~O ~~USI~ PE~ A COBI.A )). RA. Ln Btrotulo. ret·nll d•• 'atl""n· v • •"DlnInnc~ pl'r u cur i c·u LLr.' Cor Jov;• dt•l'Orft'ó Cot al à. Cobla Snnt Jorcli-Ciulal dc Barf.'.elona. Dir.: Cmt:\Ïlll Garcia. (11 m ). VENTLR \: •J>pr tu ploro\ "El t•tml dt'ls ocPII~". 'Urc)an.,, Ln Pruu·ipal dt•la Bi;.bal. (im). M \RTÍ\EZ CO)lÍ"\: Fra Garí. pot'ma •i.mfònk pt'r a due.. coblrs. urpa i ümbale,, \lu¡;;lul;•nu Burn•ra. urpu. Cobla d;• Cambra dl' Catalon}ll- Oir.: Jt••Ú• \t•ntw·a. (li m). S.\BATÉ: Somnis d'amor. pt>r a ¡•oblu i nwzzosuprano. Ct•mma Coma. Cobla La Principul;h• La Jli,hol. Oir.: Man·d Sabut t-. (7 tn). DANSES CATALANES: La DanHa. d;• CasH•Ult·r~ol, Les Majoral;•.$, d'UUdcmolins. Cohla La P rint•ipal de la Bisbal. Dir.: Pt•re Bun~s. (7 m). G il, I MEMB RA DO: Glossa de La Pu~tfii'Pln. Clos~o cic La Filadora. Cobla Lu Prindpal de La Bisbal. Dir.: Franre:<<' Cao,Ú. (7 m). l J :00 DISCOT ECA U!'I I VER- SAL El t•oJ.I¡•¡•¡·ionable de la mÚl>Ïca indi'l.lt'n,aiM. "El P"'l' del~ cinc" RL\lSk.I-KORSAKOY: La Gran Pa"¡ua Ru.-a. olwrtora op. 36. Or1¡m·•tra de la Sui,·e Rornande. Dir.: Erm••l \n~t'rmt'l. (15m). B \I. \KJREV: Trun~cripcióper o piano dt• ' L'u[o,u' dc Glinka. Riao dP \1'aal. piano. (6m). BOROOll\: Simfonia n. 3 (inacahadu). Ort¡tw~tr·a Simfònica de l'Acad~ mia rl'E,tal tle l'URSS. Oir.: Ev~en) Swtlanm. (20m}. M USSOH CSKI: Una nil a In munt unyu pt'ladu. Orqut>~tr·a Fi lhal'lnÒnira de Nova )nr·k. Dir.: Leonurd B Pt'nslein. (l i m). CU l: h·i-hu~. On¡nC';,Iro Simfònit·a dt> Londres. Di r·.: llil'lmrd Bonyn~e. (2 or). 12:0 0 AGENDA ~IUSICAL 12:03 PENTACRAUA PrOI:\"''amu dP divulgació musical. Guió i r·t•alit7al'ÏÓ: Pl're Burés i Ak, Rnblt''-· Rcpl.'tif•ió dd programa t·mè~ dijou• pa.--•at. 13:0 0 S.\I..A DE CO:'\'CERT l...nu ,¡•lc<"CÏÓ deh< millors cnn.'gis1ranwnt~ dc <·om·ert. 15:00 Bl TLLETÍ OE~OTÍCIES 15:03 SAL.\ DE CO~CERT lna 'dt•t·c·iít ;lf'l' millon. enregi'<trunwnt- dt' l-onc~rt. 17:00 A LA :\JA!'IERA D E .... Rl'¡lt'til'ió dl' I programa emh el di,. jnu• al ''''>Jlt't'. 19:00 CICLE DE LIE D SCH ÜNBERG: RI Uihre dr!.. jortlin.• p;•njuts, up. 15. Julit• Ii.múmunn, bOpr auo. l rwin (;ato~P, JlÍUrtO. (27 ut). SCII lJ\I ANN: 1\.mor i '~da d'unu ;(mm, op . ·~2 (eonl¡; r·cdtutel novè )lfl<'lllll). .J ulinrw HanM'. nnpt•tm o. Gt·o ham Joh n~ou. ¡;in no. (2-l m). 211:03 SELECCIÓ DE JAZZ llu pro¡.,'l'ftu1U <l',\Jhrrt l\l allofré. 22:00 AGEi\ D.\ !)fi:SICAL 22:0 3 CM NS OBRES Cfi..BERT I SUl.Ll\ \.\: ThP Yt•· ornen of tlw Guard .UJM'rt·ta o·n du, aelc•. Robert Lloyd. ll.tu·t Streit. Stutt ford Dea n. 'it•il \tut·kir. Tburnn' Allt>n. Bl')n Tt•rft•l. .\nthnn) \fi. cboeb--'foore. Syhio \J¡·'\air. J;·an Rigb). \nnt' C111lirh. Judith Jlowar th. Cor i Orque-tru \•·ucll'm) of St. '1artin in tht> FiPick Dir.: Ne•ille.l\Iarrinrr·. (115m). 0:00 l\OCTL'M :\l W,ica pl'r orahor l'};liu. Pn•,cnlaeió a cànt'c d'Ql¡:u Cardtío. PR OGRA.'\1ACIO DE NIT RPpt'lici6 dt•ls tíltims progrumt'• 0:30 LA TARDA D E L'OI El'iT Reprlitió dt•ls pro¡..'t'umc~ l'lll!'sos dilluns. dimarts i dinwcr·e•. DIUMENGE, 9 DE JULIOL DEL 2000 8 :00 PRlMER TE~11~ Música per· comcnt;or· t•l Jitt pr·;·scntoda prr Pilar Suhirii. R1·tull d'ohn•s br!'u,. lnrlou hutll;•tí rlt• notíci<"s i ~t'nd a nm,icul. 10:00 ~fiJSICA D E f.-U IBRA FAURÉ: Quartt•l umh piano 11. 2. op. 45. }lirhel Wagcmun,. piano . .luat¡nín Pnlomano,, violí. Paul Curtt•w.' iu . la. \lor~al Ct•r\l'ra. 'iolorw t·l. (36m). SAJ'íT-SAE.'\S: Sonat u 1wr u uhui· i piano. op. 166. Pietro Borgnno\'o, oboè•. Pit•tm Spada.piann. (12m). 11:00 'USSA DE.)lOl\TIERRAT Trarumis»iÓ eu din•1·1t• de Iu \li~­ ,;a Conv('ntual dt•• dPI \\¡uw,tir 1lt• l\lonl~t'rrat. 12:1 7 DIYERTnt J<:I'i T Un t'bpaú pnosrn tal pcr Pilur· Su bir·à. 13:00 ACEi\D A ~IlJSIC.\1. 1 3:0 3 SALA DE CONt:Jo: RT U nu sd;•c;•ió fi.,J, millm·s ;•ru·rgiou·amcn ts dc i'OJI("f11'1. lS:OOBUfLI.ETÍDENOTl(:JF.S 15:03 SALA IU: CONCto:HT Una sclceció cJ;ol~ millur~ crrr;•¡li•t roments dc cont·N·t. L7:00 TEMPORADA U'Ú P E RA VEROL: I V"'l'.; SiC'ilinni, è'¡p;·ru en c·lne ar·u..!'!. ~1artina Arro) o. Pltu·iJu Dumin· go. Shrrrill \lilm•,. Hn~;·ro ltar mondi. u•o Gockt·. Cur John ,\Udi•. ~l'W P hilhormonin Ordw,tru. Dir.: ] ame, L.••in<'. (l8ï m). 20:03 L'.\ UDIO\lSUAL lln programa d'.\ll'x Gurinu. h rh· !,'l'Ol }likJó, Ró7•0. 22:00 \ GE.'\l H. ' I l'SI C. \L 22:03 LES \ ECS HE!. SEGLE (Ju espai ri'Cupilatm; amb t'ls mi llors ran tants rll'l nu•tn• h·m¡.-. Lucia P or•P STR.\ USS. H.: Dn·i Lieht•,li,•dt•r (Tr ea l'&nçon~ d'umm·). Luciu Popp. s(tpr·nno. Wolfgang Sa\\ alli5ch. piano. (8 m ). HANDEL: Ariu d "'Ottunt•". L¡reio Pupp. ~npruno. l .t•~li;• P;• aro!On, or¡.¡nt·. Or·qtH'kl l'll d;• Curn· br a Angi<'Stl. Dir.: Ccnq~ Fisdrt•r·. (4m). CANÇONS DE B HESSOl.. Lucia Popp,~opnmo. Cunjunt l n~ I.I'Ullll'nlal. Oir·.: H;·inhnnl S;•i(r·it'll. (8 m). SCIIUUERT: Tautum Erf!o. D. 962. Lul'ia Popp. 'uprano. BrigiHP Fa_,;;ha~ndt•r, t'(tlllralt. P~ll'r Scbreit>r. lt'rror. Dit'tr·kh Fi;.dter-Dic.-kau. hurílou. Cor i Orqui'Slra d.- la Ràdio dl' Bn,irro. Dir.: \YolfgangSa~ulli'f·h. (1m). \RIES D'OPERETES \1EXESES. Strau-.< lf. ~1uckebl'n i Lehar. Lul'ia Pupp. •oprano. •\rubrooiftu Opt·ru Clrnru,, Aeotlt'm) ofSl.l\1arlin-in-tlw-Fi;•lds. Dir.: "ír,ilJeMatTirwr. (11m). MOZART: "A Bet·~nire e Vologeso •posi"·"St>l nusc¡•ntciu quc;¡to giot·· no•. r·;•dlutiu i iirio KV 70. LIH'ia P up}'· On¡u~ll·a del Moznr'li'um dt• Salzhm·g. Dir.: Leopold llag;•r·. (llm). FAll HE: "Pit' Jt·~u". del Requiem up. 48. Lueiu Popp. ~opruno. Cor de la ll òdiu ;];· ),..ip?.ig. Co¡wlla EslaLal ri;• Dn·~d;•n. Dir.: Colin Davis. (-lm). DYORAK: Ario dl· Rusolka. Lut•io Pupp. OrqueoLru <le la Ràdio th• \lnui;·. Dir.: l.Ronard Slatkin. (6m). LEO"\C.\\ .\.LLO: Sc!eerió d'àrie, de 'La Huhionw•. Lueíu Popp. Cor dl' la Ràdiu dl! 8;1\ i¡•ru. On¡tli'•lru dt· la Ràdio dt> \1uni•·. Oir·.: Hl'inz Wallher~. (25m). B \Cif: "Chri,L<· l'lt•i>oo". del ~v­ r·it'. tlt> la \Ji,-.1 en <im. UWY 232. Lm•iu Popp.'-oprunu. Cnrolyn Wutkin"m. ruutrall. Nt·ucs Bachisches Collq,!iuru l\l usit'um. Dir.: Pl'tcr Sdm•icr. (6 m). MOZ \ HT: l.rs not·c• de Figaro. tn·• uri i'" tl;• l'b¡wru. l.ut'iu Popp. Or·quí'stnt df' la R àcliu dt• ' 1uui1·. Dir·.: .L cunurd Slatkiu. (12 m). 0 :00 NOCT URN Mrí~it·u per ut·uhat· el elia. P~·es;m­ tat·i,¡ u t·iin'l.'t' d'Qigo Cat·dñs. PROG HAMACIO DE N IT Ht'lll'lit•io} dels ídtim¡; pr11grom1'S 0:30 L A T\RDA D E L'OlENT Rt·¡wtkiií dt·l, llrll¡:rnme.• emesos clijuus i diH•ndn·~. 188 DILLUNS, 10 DE JULIOL DEL 2000 7:08 PRnlER TE:\IPS 'Jn,irn ¡wr tOml•nçar PI dia pr~~ •l'rllmlu ¡tt•r· Eulàlia Bt'nito. Recull d'olm·- hrt>uo;.l.ndoubnlUt'linsinformatiu• i agend~;. musicals. 9:00 BlT lLETÍ DE '\OTiCJES 9:06 HEPERTO Rl DE CONCEnT " CI IL. BERT: Sliindchrn (Serenata). O. 957. I h•lt•n Wuu>j. ;•;mtralt. Elisubethan Sin¡¡t•r;;. Violo Tunnar d, piano. Dir.: Loui~ Unl-.;•y. (6 m). Kll \T.X.\ TU HIAN:Dansa,(lp. l. Ouvirl OiMntkh, violí. Vladimir )ampoll:lki, piuno. (4 m). II AND El.: M(r,il·a pet· als Reial8 For• \rlilit·iul~. u·Cunt·t:r·ttlt·~Notion•. Dir.: Jordi Su\Ull. (20m). LI SZT: Som ui• d'omur, S 541. Kolhryn Stoll, piano. (lí m). I 0 :0 0 AGENDA l\1USICAL 11 10:03 CAPSA DE :u(SICA \E: Simfoníu n. 3. Onltll'•tru Símfòníra el!' Bnnrnt>mouth. Oir.: Puul Danid. (55 m). Gl l,Ll\'il: Ro•siníonu n. I. op. 119. Oa,írd Ru•sl'll, f.'llíturru. (16m). '1\RAIS: Tornlwou dt• \lr. \lt•líton. d~l primt••·llíhrl' d~ ¡wce, ¡wr a dut>' 'ínies. Jí-rómt• lluntuï. Kuorí l ,t•mura. Alí' Vf'rZit•t·. Pít•rrt• Tlontaï. (9m). FIELO: Cont·t•rt P~' '' a píuno i orqm•,tru n. I . John O'Conm·. Nova Orquestro ric Ca mbra l•·lumlf'HO. UÍI'.: .Jonos Fiir~t . (2 1 m). VIVALDI: ConfitellOt' tibi , Dmnin('. HV 596. J <'Utl Rigby, t•onlruh. Churlt's DuniPlg, Lt•nu•·· Neu I Du vít•s, huix. The Kin¡(~ CunHm·t. Oil·.: Robert King. (13 m). GA RJU:TA: Pusturul. Orqut•HLJ'u Simfti nit•n dt• Bun·t'l•)nu i Nut·ionul dt> Catalunvn. Dir.: Lawrt•nrl' Fo..¡t;ol', (1 1m): MOZART: Quurtt•t clt· t·ordu, b..'V •l65 "Djgwuàncit's". Quot·trt Y.uyt•. (31m). 13:00 CRANS ll\'TEGRALS LA 'IéSlC\ OE CAr.ffiRA DE HOBEHT SCllL \1 \\"'. Trio amb piuno up. 6.1. Trio Beuux \rt-. (30m). Ada{!io i ullt·~Tf'u op. íO. Pierrt' del \¡·~t·ovo, trompu . Jt>an Hulwuu. ¡>iunn. (9 m). Funtaoit•stüt·ke op. 73. Swven]~,prlis, 'iulont·t•l. Orc¡ut>stru dt> Cambra Alt•manya. Dir. : Cbristoph r;S<"Iwnhut"h. (ll m). 14:00 CLASSICS DEL SEGLE ELG~R/PI\"1 188 xx 12 NIELSEN: Simfonin n . ¡,, op. 29, "Lu in(!Xlingihlt•". O•·r¡ul'st t'li Filhurmèmit·u dl' Brt;lín. Dir·.: lltwht11'1von Knr·ujun. (:18m). PROKOFIEV: El Pus d'nt:et·, suite· op. 4 1u. Ot·t¡ut"struNul'iunul E't'lll't'"fl· Dir.: Nl'f'IIUI J iii'Vi. ( 13 !Jl). • 15:00 BUTU.ETI DE NOTICIES 15:06 ELS ORGUES DE CATALUNYA Orgue d f' Iu Cah-.lruJ dc Bare<~ lona. CO::\'CERT t·m···~..¡,trot pt>r Cotulun\u \lú•it•n (•I diu 16 tlt• febn•r di'I2000 a la Cutl'drul dt• Barcelona i din• t·l >.è CICLE L'ORGUE ~\LA C.\TEDR \L DE B \RCELO'\ ~. Obn·• tld .S. R \CI-I , PCEYO. ALA L\'. IHNDE:\11Tn i REGER. Jonuton Carhó. or¡t~l!'. (51 m). 16:00 LA TARDA DE L'OIEI\'T P rop-umució n•nlítzudn a partir t!t• h•s 1wtit·inn' drls nosLn•soit>nts. Prl'wntat·ió u càrn•c dt• Carmina MalugurdJ(a. 19:00 ~IUSICA CORAL BEETHOVEN: Funtu~ia pt·r·u piano, l'Ol' i Ol'l)ll!'SII'fl op. 80. G!'rha t·d Op pilz, pinno. Cor i Orc¡ursti'U Simfèmiro d1• lo Hòdio dt• Buvit•r'!t. Dir.: Colin Duvih. (19m). HANDEL: My heurt is inditing, untht•m liWV 261. Cor dt·ln Cntl.'dt·ol dc Windwstct·. Tht' Bnmdt•nhurg Cun,orl. Dir.: DuvillliU. (12m). BIUID1S: Marienlieder, ¡wr 11 t•or mht a cap¡wlla. op. 22. Cnr de la :\"'DR. Hamburg. Dir.: Günter Jl!lla. {20 pt). • 20:00 BUTLLETI DE~OTICIES 20:().1. AGE:\'DA '"-'SICAL 20:10 REPERTORI DE CONCERT TXAfKOV'SKI: Obertura soJpmnc "1812". op. 49. Orquestra Fill:uu:mònic.a de Berlín. Dir.: Clautlío Ahbado. (15m). SCHlii\1ANN: Es¡,enN d'infanli!, op. 15. Murta Argl'rich, piano. (19m). VERDI: "Liliirun ni' lieti calki", "Gowrun ... la tazzà". "Un ili felit·e", "Ehben? Che diu vol Fatc", dP l'òpera Lu Trtt\ iata. Gíuseppetlí Stefano. Maria Calius. Torpolero. Gori Orqu¡•slra del PoJau de Belles Arts. Dir.: Umbt>rto Mugnai. (11 m). 21:00 ELS CONCERTS OE L'O BC CONCERT enregistrat per Catalunya }fúsicu el dia 25 d'oetubrP dt' Í 997 al Palau de Iu Músiea CutulanadeBarrelona. SC HL'BERT: Simfoniu n. L D 82. ~1ENDELS­ SOHN: Concert per a violi op. 64. RRAHMS: Sinúonia n. 2. op. ï3. \"tktoriaMullova. Orqurstrd Sinü~ nira de Barcelona i ~al'Íonal dt> Catalunya. Dir.: Lawrencc Fosll•r. 23:00 AGE\'DA lfl:SICAL 23:03 JAZZ DE l\lT Una ~elecció d'Albert 'faUofrÍ' qut' prest>ntaAlfred Celaya. 23:45 NOCTURN Múbir·a per acabar el rua. P•·esl'ntació a càrrec d'--\lfred Celaya. PROGRA.,1ACIO DE NIT Re¡ tl)tit.-ió dels úll:itns- programe~ 0:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la st>Unana antet~ot· (Ordre d'emissió: Repetició del Dilltms, Dimarts, Dim!'ct·es, Dijous, Divt>ndres, de 13.00 u 14.00). ' 1:30 AUTOGRAF Emès t.lijous pru;sat. 2:30 BLANC I NEGRE Emès WV!'ndres passat. 3:30 REPERTORI DE CONCERT ProgrBDJes emesos la rietmana anll'rior. {Ordre d'emissió: Dillun~. Dimart... Dimecres. Dijous. Di'endres, dl' 09.06 a 1.0.00). -l-:30 CAPSA DE ::\llJSICA Programes emesos la setnluna unteri or. (Ordred'emi&;ió: RPpetif'ió dt>ls progr.unes deDillllllS. Dimarts. Dimecres. Dijoa~. Oivt>ndre,, dt' 10.03 a 13.00). DIMAR1S, 11 DE JULIOL DEL2000 7:08 PRL'UER TEMPS Mú8ic.a per coml'nçar el 1líu preseutada pl'.r Eulàlia Berúto. Rt•cuU d'obt·es brens. Inclou butlletins informatius i agentles mu¡¡icaJJ'. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 REPERTORI DE CON CERT MOZAR'I': luter uatos mulit•rum , ofertot; KV 72. Cor Arnold Srhonherg. Conrt'ntus musi(' US Viena. Dit·.: Nikolaus Harnoncourt. (ï m). D.\HTOK: Oivt•rtimrnto ¡>l't'a nrqm••tru tll' cunlu. Orc¡ut'stru dt> l'E•tlll ll nngar·ès. Dir.: Adnm Fisdwr. (25m). HLER\: \lt•clillll'ió. Xu,irr Rt>lal ~. nauta. Jnrtlí~Ju,ó. piann. {-l rn). \1\ ALDl: Ccmc1·rt pet· u 'inlí op. 4 n. 2. Rv 279. Simon Standugt•, ,;ulí. Tht' Engli•b Conrt'rl. Dir.: 'l'rt'vur Pinn ork. (10m). Ll.illOV: Unu tubuquet·n tlt• mtísicu. op. 32. On¡ue.,traNuc·ionaiEscot•t•ho. Dir.: Nt•cmc• Jün•i. (2 rn). 10:00 AGENDA l\IUSICAL 10:03 CAPSA DE l\fÚSICA SIBELIUS: St·arumouclw, puntomimu 11·ii~ku op. 71. P t:ll·a Vuhl.,, violu. Mut¡¡ l A'vin , violunccl. On¡m•stt·uSimfònit~ll dt•Gütcburg. Oit·.: Ncemc J ilrvi. (6l m). BACH: Partita I BW\ 1002, prt· u llaüt. JiopkinMm Smith. (30 111). B \LA.Kl RE\': I~la ml'). Orc¡w•,tra Simf(mírn dt• l' \radèmiudei'URSS. Oir.: E. Sn•tlanm. (8 m). ABEL: Cnn•·•·rt l'"r u nauta op. 6 n. 2. Karl kaiwr. La Stngione Frankfurt. Dir.: \lit'hat'l Schneidt'r. (16 m). BIZET: J\la!(u~in dt·s fumillcs. Sl'lruk. pinntt. (12 111). CAl>. n •m ; R\ ELOIS: "Les \ !mdangeuses•. Jcnni!t•r PuuJJ. Chri;,tinc Surton·tti . S11.fruw Ca nuti. (13 m). PL\ZZOL.\: Conl'Ï~rto paro bandoneó. Pub lo Muitll'll i, hautlull(•Ó. Orqul'stra clr11't"atrd.litH·c. Dir.: Jo~up Pons. (2lm). 13:00 GRANS INTEGRALS LA MÚSICA Ol!: CAMB RA DE ROBE1l1' SC II UMA NN Tdn umh Jlinfltl n.2, op. 80. Jt'an Muuilll>r!', violí. Frrccf¡;,.¡c Lod~on , violoncel. .Jc•un J-lub!'au, piuno. (26 m). F:mtasirstiit'kl' per a 'i oli, violont:el i piano, OJJ. 88. Trio Bt>nux \rts. ( 19m). H:OO MmJEI\'TS LÍRICS FERt\A\OEZCAB\LLERO:Los whrino:. el t'I Capi tan Gront. Dulon.•t< Cuva. M• del Cnrmen Ramírez. Lui' \'illur!'jo. J oac¡uin Portillo. Cor Cantor, dt• 'tudrid. Orc¡ul"-tro Sinfò•ú ru. Oir.: Bt·nito Lnurt>t. (40 m). 15:00 BU'IUETÍ DE NOTÍCIES 15:06 '\J(S IQt: ES DEL MÓN Lna Iim•stru ohertu 11 l't•,prt'«~ió musirnl dt•l., pohl<'' cl'urrt•u. TIROL: "SduiU dui! nlpcng,luchn", "Ohnt•lt•xt", "Pnlpourri dl' mat·xe~ IIU~li'Íut)UCI! • ( 12 111). SAHARAU I: J umú•. R.A .S. D. Anilín. Múrtir Lunli. {12m). MÚS ICA OELA RUTADELASEOA :,Sibi'odu-13uriuti. (12m). GHECIA: llomt•nntgt• u Ti!it~tmill Vus•ili~ Tsit~nnis. Ynnrú11 DcdcM. Bubi• Mallitli~. II..Jeni Ycrnni. ( 12m). 16:00 LA TARDA DE L'OIENT 11 Programació realitzada a . . deh OtNre- P.l1lr dl' IC" prttCIOnh • .• ' Pre¡..entacw a e-arree de Ca'>ltllb. • Malagarriga. llllma 19:00 JO\'ES ll\'TÈRPJI.ETh 'JORERA: "Cançó tardora' , lai. tú". "Confidènria". 'Del"'~ de carrer". ' Josep Ferre... baix. ~fand Cal... •·o, piano. (17m). x.osT:-\.KOVITX: Coneert ).... I ¡nan.o 1 or'!uestra n. 1. op. 3.). Mana ~lllila 'foran . pianc¡, J.,_ ~ep LlUJS López, lrom)ll)ta. Ban.. lom1 Sinfonietta. Dir.: Frallt't« U on¡,'lleres. (22 m). .MORALEDA:T'n:antlohlanr.pt> ema cavnlleresc per a cobla. EQo r~gist rament fetper Catahm)~ \I~. RICl,l. Cobla Juvenil de BeUpui¡¡. Oir.; Concepció Ramió; (17m i. 20:00 BUTLLETIDENOTÍilF.'\ 20:04 AGENDA llUSICAL 20:10 REPERTORJ DE CO\. CERT POULE:'iC: Glòria, p~r a >opra· no. cor i orquestra. Kathleen Batlle. Cor del F.,.tiul de Tanglewood. Orque.tro Simf,,. nien de Boston. Dir.: SeijiOu•1. {2-l m}. DL'KAS: La Péri. poema .tan,.¡, Orquestra Filhunnònira d. \¡a York. Dir.: PierreBouJn.(l9m\ 0\ ORA.K: Lu ca1ma del L"~· lli'· 68 n. 56. .\ndré ~avarra. \ioloucel. ErW Nlcbt'r. pian~. (4m). 21:00 LA ~n.;SJCA A DEBAT Programa a l'entorn de trmo... mllsicaJsd'interès. Presentaticollllui prr J oun Vives, i realitzatamhll. colaburació del ConseD Català dt la Mítoica. LA COMPOSICIÓ ALSEGLEX.\ 23:00 AGENDA .MUSICAL 23:03 JATI.. DE NIT Una selecció d'AihertMallufrttjll' presenta Al(red Celayu. 23:45 NOCTURN Músira pet· acabar el ili a. Pll'-t~~· tució a càrrer d'Alfred Celay;~. PROGRAMACIÓ DE I'TI Repetició dt>ls últims progra~Q,., 0:30 GRANS INTEGRALS Programes emeso.• In «troana ,;u¡; tt'l'ÍOr (Ordre d'eDIÍ>l<íÓ: Reprti(JI del Dilluns. Dimarts. Dim<>t(l';. Dijou;;. Divendres. de 13.00 I 14.00). 1:30 SELECCIÓ DE JAZZ 3:30 REPERTORI DE CO'ICERT Pro:;;ramt>;. emesos la -etmana ili' terior. (Ordre d'emi-..,ió: Dillllll-: Dimarts. Dimecres. Dijuu·. [li. VI'Jtdrt>s, de 09.06 a 1_Q.OO). -1-:30 CAPSA DElJUSICA Pro¡,'TIDnes eme:;os lo setmana ~ terior. (Ordred't'miS!iÍ 1Í: Rrrrllt'll' dels pro!!rames dr Dillmb.IJinlJII!· Dimecr~_s, Dijous. Divcndn··· dr 10.03 a 13.00). DIMECRES, 12 DE JUUOL DEL 2000 7:08 PR~lER TEMPS Mú,.;¡·a per comt'nÇBT e,l tlin :;::¡ sentad:t flt'r Eulàliolkrulu. ~ ·IJ· d'obr1•S breus. Inclou butUriJll.• formatiu~ i agtndes mu,;iral•· scl ~ 13: L\ RO ~1 ~ ~ Uu ~ 5,,1 lt~ IU ~~ 9 PAl On lla i Sa.l \1; IDt•1 PROGRAMAC IÓ DE CATALUNYA MÚSICA .0()8LTLLETÍDENOTÍCI F..S 9; REPERTOFH DE CON9 06 CERT B\CD. c. Pb. E.: Cinr polotw~o·'· . 1q )90. U.amtrCoUrgium. Ocr.: Jowfll.¡mtr.(ím). ()Olt.\.~: •Comr ugnin, •wec•t .,,r'. )uhnEJ,.e;,t'llntrntrnor. Matthio~ Sp.~~trr.llaíit. (5 m). STJL\USS: Suitr dr tl:uu,c•~ ¡,ohrt' . . ¡t<ttS de Cou pe rin. Sinfonirttndelllontr't'al. Dtr.: Churtr.Dutoit. (26m). CIIOPIN: Bolada n. :l, llp. 47. \1adúnir Mhkenuzy, piano. (Sm). GLAZUNOV: Cun\~lttl~l Mc•nt•Htrul W~ violonc:c) i OI'I(UOSlt'U O)l. 7). Raphael Wullfisrh, violont·o·l. Orq1K'>ll11Filluu-cnònica dc Lnndr·eM. Oir.: Brvd~n Thomsun. (4111). 10:00 AGENDA J\fUSICAL 10:03 CAPSA DE l\fÚSfCA RAYD~: Sinúonia n. 82 "L'ús". On¡uc<tra del Segle À VUl. Dir.: Fnn< Briiggen. (25 m). S.\TIE: Gno.¡¡¡~nm· I. IJ , lli, pt>r Gymno(>lldie I, 11 , lli, ¡wr aoLot i arpa. Gi,rlr Htrhert , arpu. Lojos ~.oiJOè. ( I~ m). 1'\G:'\ER: Iclil.li de Sirb.frit·d Orqut>tra Simfòniro dt• '\.ic•ugu. Dir.: Daniel Barcnbnim. (18m). SC~RL\'ITI: Sinfonin i I'Onlala 'Che ridi. oh Ciel, che ,;di". Cyrille Ger;tt'nhaber, ~opnmo. Conjunt XYTil-2 L l\lu,it¡uc¡, dc·~ Lumihes. Dir.: Jrun-Cbristophe Fri't. (21 m). HUCHAN Wli.LIAMS: Conrrrt )11'1' a violí i orquestt·n "Com•t•r•to at'C'ademico•. Yrhudi Menuhin. Ontcii'Mti'U Filbarmòuiru dt• Londrc•K. Dir·.: Atlrinn Boult. (16m). WEBER: Quintt't amb dal·inl:t, op. 34, J.l82. Rkhnd Stoltzmun. Qu1u·1ut dt• Cnrda dc TòcftUO. (28m). SCilliRERT: Simfonia n. 6, O 589 'Pttita'. Slaat>kapelle Orc,drn. Oir-.: Colin Dam. (32m). 13:00,CRANS 11\'TECRALS U !IL'STCA DE CAI\fBR \ DE ROBERT SCHL~IANl\1 Tn;,tlJmancc, per o oboè i piano. urva. op.9t Jlirm. Pierlot, oboè. Jt•un lJubl'm). lll.piaoo. t•stil popnlur, op . en Jltet;, Cint I~ (lO LluísOarf't, 1iolí. Ro,f'-Morit• Cuht-tan}. piano. (16m). Sunata )leru violí i piano, op. J05. ltan Mouillrre, ,;oií. ] t>IIJI l11dwao, piano.! 18m). ~{tO ~fUSICS OE CATALU- piT' t'l'UI l•ÏI· JOyHAMO'rE DE GH IGNON: Solnlaritat do Oors. ~)hlaSantJonli. Coltln Cint al olt• p~rlono. Oü:.:.IOI·di I ••{m. ('J.ru). IISSA. Suitt• intcrtonnl. 011JUe.tra Sitnfòttiru de Bnr¡·¡·Jo. na ~¡¡]!l'lar·lOUU I dC CRln)unya. 01r.: ~l:~;dor Brotons. {19m). ' ' : Huhcror.Jin I. Enrt•gistru~t frt Pl't Cntnlnnynl\1ú!'it·11 • Grup ln~trumental Vol ad Líbitum. ( 12pt). TO LORA: Quart!"! en dom "Per l'urt• (art·anjaml'nt de ~ra rd Ciard). Orquc•stra Nac·ional de Cambra d'Andorra. Dir.: Gerard Claret. (21m). l5:00Bt.J1ILETÍDENOTÍCIES 15:06 \1US ICS DE CATALU1\'YA BOLIART: Concertino da ca mera P"r a u•onra i robla. Juunw VUà, tenot·a. Santi Molas, pen·ussiii. Cobla Sant .Jordi-Ciotnt dl' Bur1•clona. Dir.: Solvadot' Br·otonti. (LO m). BALANYA: Mat·. .lntit'p M" I:J¡rlnnyò , piano. (6 m). CRANADOS/CUINOVAU'l': FantuMia suhrt' Coyel!Cas. Joun Em·i•· Lluna, rlarinet. Artur Pizurt''.l• piano. (14m). SA RDA: Kouroi. Enregistrament fc•t p~t· Cut.o lunya Música. JoM- Ft•gholi, piano. Orquestra Ciutal dto Bnrcclonu. Dir.: Franz-PauJ Dc•.-kt•r. ( 13 ru). 16:00 LA TARDA DE L'OlENT Pro¡,'I"amució rf'alitzoda a partir dr Ie~ petirion.-.delsnostrl.'l>oieot.:>. Prt',l.'nlació a l'àrrec dc Carmins \lolagarriga. 19:00 PRDIERA \Ell rspui ptor ¡·oniixer (')~ músics cl'uru. 20:00 BLTLLETÍ DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 REPERTORI DE CONCERT HRAHMS: Vadarioussobre lUl u.•mude St·humann op. 9. .JoutiUÍO Acblít•arro, piano. (17m). BERLIOZ: Vols dc lo simfonia Fontàstitu, op. 1tk On¡uestt·a de Cleveland. Dit·.: PieITc Boulc•z. (6 m). FALLA: El s<nnb•·t'ro de tres pil'O~, prim¡•ra suite. Orqut'Rh.'O CiutotdeGranada. Dir.: .lusep Pons. (15m). PUCClNl : Manem Lcscaut. inter- un ln~~zz.o. On¡uc•stra Simfònica cie la Ràdio tl1• Ber·lín. Dir.: Riccardo Choilly. (5 m). 21:00 SELECCIÓ DE NOVETATS Prt•,enlurió dr lc;, últime,-no,·etat.:> di~ocogròfiquf'< uparegudt>salmert·ot, 11 càrrec d'Alfred Celaya. Espui pah·orinot per Discos Custelló. 23:00 AGENDA ~IUSICAL 23:03 J AZZ DE NIT Una~l'leceiód'Alhert ~loUofr~que pr~:s¡,nta \lfred Ccluya. 23:-15 NOCTUlli'í Mú~it-u rwr arobor el dia. Prcsentarió a c·àrrec 1I'A}frcd Celoya. PROGRAMACIO DE NIT ltt'Jmtició d••ls cíltirus pro¡,'l·ames 0:30 G ltANS INTEGRALS Pt·ogt·u mcs cmesos Iu scttn~tna untnim: (Orcll·e d'emissió: Repetició tll•l Dillun.~, Dimart~. Dimecres, Dijon!l, Divt•rHlt·es, de 13.00 tl 14.00). 1 :30 L'AUDIOVISUAL l<~m!-s clitum•ngt> passut. 3:30 R EP ERTORJ DE CONCERT Pro¡,:rarne. f'mt',O~ Iu <etmunu unterior. lOrdrP d'f'mi'Sicí: Dillum. DimarL~. Dimccre,, Dijou,, Divendres. dc 09.06 a 10.00). 4:30 CAPSA DE ~1ÚSICA Programes erne,o• la 'NJlluna unterior.l Ordre d'f'mi"ió: Rrj>f•tkioí dels pro..arame.. dt' DiU un,, Dimot1.•. Oimecre•. Dijous. DiH•ndn••, dc• 10.03 a 13.00). DIJOUS, 13 DE JULIOL DEL 2000 7:08 PRIMER TEl\WS Músira pPr cotm•nçar· el cliu pn•· sentada per Eulàliu Bl'nito. R1•1·ull d'obres brcus.lndou hutlll•linio infomtatiu¡¡ i agl'ndes 111118icnls. 9:00 BUTLLETÍ Dl~ NOTÍCIES 9:06 REPERTORI DE CONCERT BACH: ConCCI'l pera nu ut a, viulí, clavicèmbol i ortJUC>llt'uB\VV 11}14. Frans Briiggen, nautn. Mu!'ie Leonhardl, violí. Gustav Lt•onhardt, clavecí. Ltoonhanlt-Consort. (22m). BEETIIOVEN: Cançons c;,t·oc·t·ses. J nlie Kauñnann, .oprono. N¡•ut>' )fünchner KJa,iertrio. (28m). 10:00 AGENDA !\lLSIC.\L 10:03 CAPSA DE \tiJSICA HAl'IDEL: Water .\fu,it. (~1chit·u aquàtira). Suite n. 1. Orqul'•lra Barrorn d'Arn•tt•nlum. Dir.: Ton Koopman. (35m). HO!\IS: Variodons ~ohrt' un tema popular català. Jordi l\fosó. piano. (11m). CAI\'N ABTCH: Simfonio n. 49. c•n FaM. NicolausEstl'rhozySinfoniu. Dir.: Dir.: Uwe G1·ocld. (13m). PARADIS: Sirilinna. Mariannt' Boew·hor, violí. Ur·Huln Trede-Boettchur, piano. (3 m). DEBUSSY: El muo·. Pb.ilannonia 01·clwKtc·a. Dir.: Cat·lo Maria Giulini. (25m). SAMMARTINI, G.: Com·t·rt Jlt'l'll nanla dc bt•c, coreJa i continu t·n FaM. Michala Pt'tri, flonta d1• ht•c•. Academy of St. \fartin-in-tltt>· Fields. Dir.: ]'l.,,iJle ~larrinl'r. (12m). RIMSKl-KORS\KOY: Tt·(', •·onde l'òpera "La dontPIIu dc> twu". Cor5Í Orquc,1ro Sitnfònicu dt• Bolxoi. Dir.: ,\)e,undt'r Lozurt'~. (10m). M1LHAUD: La ChcmiJI~t' du Roi René, op. 205. Quintet dewnt di'I'Orc¡ut•stro Nacional dl' Frun~'ll. ( 13 m). FffiLD: Concert per u piuno i orquestro n. 6. John O'Connor. piano. Nova Orqut"l!tradcCmnbrn lrlanrleau. Dir.: Jano~ Für~t. (3·1m). 13:00 GRANS fJ\'TECRALS LA MÚSICA DE CAMBRA DE ROBERT SCHUMANN Trio amb piano n. 3, op. 110. Trio Beaux Aris. (28m). 1\fiirchenhilder· (Imutg('S fonl!iHtit)lrC!!), op. 113. Nobuko I mai, violu. Hogc·r Vigno le:., piano~ (16m). 14:00 ~tlJSICA ANTIGA 'l'UNDER: "Saht>t'lH.'le,tis patt'.r", c·nntatu pt>r u bai,. 'iolí i baixrontinu. llurr) \llU~Irr Kampf. ba.L'- (6m) ROSE'\ 'tL'LLER: De proñmdis. Cantw. Koln. Dir.: KonrndJun,«hiin~l. {12m). PACHELBEL: Canoni giga. Mu•i•·u Antit[Ua de Colònia. (5 m) . BL \:TEI IUDE: Sonnto a duo op. 2n. 6. Tlw Bostot?, .\1usc•unt Tòo. (10m). ROSENMULLER: Simfonia o. 2. llt•¡;p~rinn '\..X. Dir.: Jordi So voli. (Sm). HUXTEI IUDE: "Allc•s, wasihrtut", rnntuto. C111lt>gium musiç¡un Plogense. Orquc•stra Barrucul-leil4;enlwrg. Dir.: Uupt•rt GoLtfried Frieberger. ( 14m). J 5:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 15:06 AUTÒGRAF l.A•s vrr~inosfirmudtos po•r les ¡,'l"ans bntutt•s. LEONAHD BERNSTEIN VIVALDI: J..t>¡; Quatre Estacions. (Conrc•rt n. 2. RV 315. "L'Estiu"). Orqut·~tro Filharmònica dt• Nova York. Dir.: Lt'onord Bí'rmtein. (llm). IUZET: Cormt>n. auite n. l. Filhormimiro de Nova York. Dir.: I,Qt·oard Bern~tein. (12m). PROKOFIEV: Prre i el Uop, op. 6ï. Lt•nnurtl Bt"l'lhlt-in. narrador. Orf)tW~tru Filbarmònico dr Nova York. Dir.: Leonanl Bt>rnstrin. (26m). 16:00 LA TARDA DE L'OIENT Prograntució rt'olitzada a partir dt' Il's (li'li dons dds nostres oients. P1·en1'11tarió o càrn'c dc Carmina Mulogar·ri~u. 19:00 PENTACRM1A Pmgi"Umu dt• divul¡;adó musical. Guió i n'ulitzoció: Pere> Burés i ÀJt•x Roblt·s. 20:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 20:0'~ AGENDA ~IUSICAL 20:10 REPERTORl DE CONCERT OJ<:LillES: "Lc Ro~•i¡;nol". per a Ountn. 'oprano i Or<[Uestra. -... ...., &"' ¡¡¡¡- -~ -... iill ....., ;::;· 188 - ~ ~· &"' Ell e; ~ ¡¡ ¡¡;¡¡¡:¡- 1: 1\tan·Gruuw!'ls,flauto.Marie-~oê- llc• de Cullutuy. soprano. OrquesIra dl' Cumbra de Woterloo. Dir.: UI),.,.. \Vatt•rlot. (6m). Bi\Cll: Cmt<'l'rt de Brandeoburg n. 6, BW\ 1051. \c·odè-mia de \1ú~iea Antiga de Berlín. (16m). R.\\ EL: Lto Tombes u dt> Couperin. Orcpwslru 1\orionul dr Lió. Dir.: Em manuel Krhine. (17m). STRAUSS. R.: El Cavoller de la Ro~u. (ària: "Mir ist die Ebre witlPrfuhren"). A¡;nt'H BultKa. J:onrt Perry. Orc¡ur,lru Filharmònica de Viena. Dit·.: llc•rbcrt vooKurajao. (7 ut). 2l:OOA LA MANERA D E ..... Un rrmYitlal ens pmposo i comentu Iu músic-a que li o¡;rudu. Cui6 i Jlt't'ijt•ntució dc Joan Vives. 23:00 ¡\tENDA MUSICAL 23:03 JAZZ DE N IT Unu sc•ll·cTió d'Albet·tl\1aUofréque pr!'M'nla Alfred Ct'lnya. 23:45 NOCTURN 13 PR0(;){;\.\1ACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA \hi.io·u ¡wr ltt'ahu•·t•l diu. Prt••t•ntu••iñ u •·úrrt•t· tl'.\lf•·••tl Co•la) u. PROGRA\L\CIÓ DE i:\IT Ro•pt•tit·iñ tfl•h llit inh pru¡;rumo•, 0:30 GJU:\S H\TEGRALS Prn¡,'l'amo·' t'Jill••o' In .,..tmana antt•riur (Onlrt' ol't·mi.-ió: Rr·pt'lit--ió clpJ Dillun,, Uima•·t,. Uinu't'l't's. Dijutt.. Dinnclrt's, clt• U.OO u 14.00). l :30 JOVES l i\TÈRPRETS Em¡., tlit!IUrb pussut. 2:30 MllSI C \ X.Xl Em(.~ dívt·mln·s JlllMWIIt. 3:30 REJ·I~ ItTO IU OE CONCERT Pmgrunw~ ¡•nwso~< Iu st•tmnnn nntPriur. (Onlrl' ll't·mi>,sió: Dilluns, DinwrtK, Dinu•t·rw!, Dij()us, Divc•ndnlH, olt• 09.06 u 10.00). 4::i0 CAPSA DE MÚSICA P•·o~•·tuuo•s t•nu•sos In Ht•tmunu nnlt'l'iur. (O •·oh·o•tl'l'nli~sió: Hepcti1·i6 tlt'L~ JH'Ub'l'lllllt's tll' Dilluns. Dimnrls, Diuu·t·n·H. Uijuus, Oh•••nolt-t·~. dr 10.03 u 1:{.00). DMNDRES, 14 DE JULIOL DEL2000 7:08 PRntER TE.,1PS \1thit·u pt•r t•oment;ur t•l diu pre-~ntuda ¡ll'r Eulitliu Bt·nitu. Ho•<:ull cl'uln·t',IJn•us. lnduu hutllt·tin•infornmtius i n¡¡t•nrlt•• mm.ic•ol~. 9:00 IH TLLETÍ UE '\OTÍCIES 9:06 REPERTOIU DE COriCEnT BR \JIMS ·Si,CJliUrtt>ts\ocal,,op. 11 2. Etlith Muthi~, sn¡ll'ano. Bl'igiut• Fn•sbuo•ndt••-, c·unt •·ult. l'o·tt~•· So·hL'l•it•r, tt·nm-. I>io•h·it·hFi•cllt'r-Dil'.<· kuu, hnríwn. Kurl Eng¡•l, piano. {lOm). STRAUSS, .J .: Hust•hllt•ISud, vu ls op. :188 (llt'I'Unjunl(lnt dc Schiinlwr¡.:). • Solis tt•s cio• I}Opt'l'll Ntll'iunul olt• LitÍ. ( 10m). SA I N'r.SA ENS: Ln juta ui'Ugont•· ka, op. CH. Orc¡uo·~tru Filhunnc'mit·a de Londn••. Di1-.: Go•nffrt') Simon. ( ~ 111). STRA\INSK I: Suitt· olt· la ll istòr-iu dt•l Suldut.¡wr u durinf't, \iolí i piuno (1919). Enht'mhlo• Wultl'r IJclt'yken,.. {13m). IL\'\D I..;L: Cmu·o•rt per· o OJ1,'llt' i Ort(lll'•h·u. op. I n. C.. Ton k oopmun. ur~w Ortfllt'•tru Hurroc·a d ' \m'<lt•rtlum. (12m). 10:00 AGE:\U.\ ;\fl 'SICAL 10:03 CA PSA DE \ l Úil CA STEJl\BEllC: Simfonia n. I up. 3 (Dt'<lic·utla a \lt•xuntl<•r Glaznnm) Or·o¡m·,ti'U Simfc'!nif'll clt• Gott•horg. Dir.: N!•t•nw J iini. (:!7 m). CIIAl1SSON: Qut'IIJUI'H tlan"'•s, np. 26. Jean iTulwnu, pinnu. ( 16m). CJ¡\'IAHOSA: Ccmc·t·t·tnnte pe·•· n fluutu, ohnt~ i III'<JIII'~tru t•n Sul ,\1. Aurèlt• Nkolt-t. flnutu . B t•inz lloUig•·•·, uhnl\. At•¡ulo•my uf St. Mat·tin-in-tJ,... [i'it•lcls. l)k: ht•nnt·Lh Sillit<~. (17 111). TXAIKOVSKI: I.A·~t·stndtms(vt'r­ 14 "ió pc·c· a orc¡twstru), op. :Hb. Orqut'•tl'tl Simfònit·u ciC' Uo•lmit. Dir.: "'o•o•mt> Jiii'\Í. (-14m). CRI.:SEU: Quartet amb clarint't n. 2, op. 4. Thea King . .\Iemhrt'>o del Quartt'l dt- t•orclu Allegri. (18m). 'ERDI : Te Deum pt'r a cor· i orque•tra. Cm· i OrquPStra Símfònira dt> Iu Rw de Torí. Dir.: Cario 'la ria Giulini. (15m). BRJ'ITEN: Sinfonicttu op. l. Octet de Viena. (15 m). 13:00 GRANS IJ'iTEGRALS L.\ .\1 ÚSICA DE CA.\IBRA DE ROBERT SCHUMANN Sonata pt·r a violí i piauo n. 2, op. 12]. OJh,icrCharlier, violí. Brí¡¡itte Engcll·er, piano. (33 ru). Miirchener~iihlungt>n (Contps de fades), op. 132. ~'aItt••· Boeyko•ns. clat;net. Grrartl Clllt.is¡;, viola. Jean Httbeau, piano. (15m). S,•gon moviment dc In 8onatn F'. A. E. 1can Mouillère, violí. 1ean Iluheau, piano~ (2m). 14:00 )fLSICA REUGlOSA SCHÜTZ: Magnificat S""\ 468. Couj uoL vocal i in.<trunwntal de La Peti te Bande. Dir.: Sigiswald Kuijkeo. (11m). BOCCHERL"\1: Stabat ' Iater op. 61. Susan Gritton. Sarah Fox. ¡¡opraoo:.. So~an Bickley. mt?.zo. Paul .~ew, tenor. Peter Harvey. bah. 'rhe Kin¡fs Consort. Cor del King'ti Con>ort. Dir.: Robert King. (46 m). l 5:00BL"'TLLETÍDE~OTÍClES 15:06 MÚSICA XXI l.e~ últimes tt>otlències de la música contempor·ània. ROUSE: FaNon (1986). On¡ll(~St ra Simfònica de JToust<to. Dir-.: Christopl1 Eschenbarh. (llm). MARCO: Espejo clesionto. Quartet Ar·ditti. (l(inl). SCHIFRIN: Concet·t pt>r u b"titar•·a i or·quebtra. Juou Carlos Laguun, guitarr·a. (25 m). 16:00 LA TARDA DE L'OIENT Pro¡:rrnmarió n'alüuda a partir de Ics peticions del:s nostre..; oit>nts. Prl'•entació a càrree dl' Currnina '1alagarriga. 19:00 BLA.~C I i\'EGRE La nní,ic'a per a piano. Solomon BLISS: Concert per a pi:tno i orquestra. Solomon. Orque,;tra Filhannònicu dl' Liverpool. Dir.: Adrian Bou! t. (37m). LISZT: Fantasia hongaresa JWr a piano i orc¡uestra. Solomon. Philliarmonía Orche>u·u. Dk: Walter Spsskind. (!5 m). 20:00 BUI'LLETI DE NOTICIES 20:0-1- AGENDA MUSICAL 20:10 REPERTOJU DE CONCERT IIÀNDEI.¡: Luudate pueri Dominum. Magdalena Kozena, mczzo. Co•· dt• L•s Musiciens do Louvre. Les Musi<-ien~duLouvre. Dir.: MnrcMinkowski. (17m). RAVEL: Concert per· a piano t'li SolM. Hll'>t')in St•ruwt, pinnu. Or·c¡ucstrn "\ac·innnJ do• f .ió. Dir.: Emmanu..! .N·h im•. (21 m). ROSSI'\ I: El hurhl'r tlt• Sc·villa. obrrtnrn. Orc¡u,..u·u dt' In Ro) ui Oper·a HouM'. CowntGanlPn. Dir.: Curlo Rizzi. {im). 2 1:00 J.A "(SU:A .\DEBAT Programa u l'o•ntorn dt• tl•nws musicalsd'inh'rt~s. P rt••t•ntnt i cnnclu'it ))('r .Joan Vhc-,, i rt•nlit70t nmh In l'nluhm·u¡·ió del Ccm~,.n Cnt ulà d1• Iu l\1ú~it·u. EL WAGNERlANIS\fl~ 23:00 AGENOA '1VSJCAI. 2:l:Oa JA'l.:Z. m: NIT Un u so•l••t•t•iód'Alht•r·t Mullof•·é que pro•st•ntn \lli-!·tl Ccluyn. 23:'1·5 NOCTUHN Mú~ic·u pt•t· tll'uhu t· t•l diu. Pn•s<•nturió u du·n•t• tl'l\lfrrtl CI'IU)Il. PROG itAl\1AClO UE NIT l'ti'Jlt'tit·ió tld., últim~ rwngr·nnw. 0:30 GRANS I NTEC llALS Pr·ogr¡uutts t'ltlW~us Iu ~~tnto.na. an· h•l'io•· (Onln· d't•mis.iii: R<'Jll'tició drl Dilluo~, Dimn1·t., Dimcrn:•. Dijous. Di\l•ntlrt•s, dt• 13.00 o 11.00). 1:30 CI CLE DE LI ED Emè' tli>~ahlt' pu•~nt. 2:30 CLASSICS DELSEGLEXX Emè;- <Ün••ulre• pus~ut. 3:30 REPERTOJU DE CO'\- CERT Pr·ot-,'l"H1nt•H •-•llc•M»s In ~elfnunu HJllt>rior. {Ordro• tl't• mi..ió: Dillun,, D.intar·t~ , Dimt>t'l'o''· Dijou~. Di' cudn·•, dc• 09.06a 10.00). -1:30 CAPSA DE Mi:SJCA Pro~"l'UnJI'K t••m·Ho~ Iu Hl'tlllRlHl anL<·•·ior. (O•·c ln•tl'!•mi.~~ió: Ht•¡wtició dd• pmgrumc·~ de DillunK, Dimn•·t~, DirnPtrt•H, Dijous, Divt~nflrea, dc 1o.oa u Ja.oo). DISSABTE, 15 DE JULIOL DEL 2000 8:00 PRIMER TEl\1J>S Músj¡•u Jll'l' o·cmll'nÇUI' d dia prcso•ntudn JWI' Pilar· Snhir·à. Ht•c·ull d'olm.>• hri'Jh. Tnt·lm• hutlletí dc notío·it·~ i '!J(I'Ilda musit'ul. 10:00 1\fl!SICA PER A COBLA C.\SS(T: \J..c•ln•·n·, funta•io. O..Co•ó Català. Cublo Sont JordiCiutat do• Bun·o•lnno. Dir.: ] 01·di .U>ón. (8 m). SERR\: LaJm•:.ó dt• Uo·idn , poemu 'imfònic•¡l<ll' u dut•, t'ohle, augnwntudt-s i 1wrc·u~"i6. Cohlu de Cnmhrn dl' Cntalunyn. Di r.: .lt•soí~ "t•ntura i BarnPl . {11m). OLTH \: "Luninnit•l¡,tt'!-'llllt", "·\mbignn". "La sn•·tlunu clt' l'umistat". Cohlu do• Cumhn1 d1• Cutulunya. Dh-.: Mnnu..l Ohn1. {I J, m). RI CAHD Li\MOTE DE G RfGNON: El No¡,.,tcr·. Cohlu Sant Joni i. Cohln Ciu tut de Durt•t•lunu. Dir. :.lonli Lf•ém. (3m). G I~HSHWlN: Hhupsody in bh•<· (urnmjumt•ut citi Btl•·uut Cnritill<1jo). J\Jht••·L C uinu\'urt, piuno. Cohla Mcditt·•TI'Ifliu. Dir.: .ft•stís Vt•nturo. (l8 111 ). 11 :00 DISCOTECA U~ IVERSAL El rol.lecdonahlt· de la nui•i<¡ di•p~'n•ahle. k Yl\ ·U.DI: L<"' qua~:rt- ~>-ta<ic;" op. 8. ·· L'Europa Galante. Dir.· f&Lio Biondí. {·H m). 12:00 AGE:\i>A lllSICAL 12:03 PEI'\"'TAGRA.\L\ Pr~:p-~una dt> di'ulgarió mo,ird_ Çuoo • tf'alització: Pt-rr Bur•· • \Jt•'- Robles. Repetició rld prr . ma o>mè-s dijou• pas.,at. ~ 13:00 SALA DE CO~CERT Una srlecció dels millor, tnr~­ tramenls dt• concert. 15:00 BUTIUTÍ DE M'li~ 15:03 SALA DE CONCERT U nu srlecció clt.'ls •nillurs enrrp_. trnm¡,n ls de t·onrPrt. 17:00 A LA MANERA DE.... Rt•petició dt-1 prohrramo em;.,rld~ jous al vespt:e. 19:00 CICLE DE LIED XOSTAKOVIT\: Sis p~m.,d, Morin a Tsn·taeva op. l13a flrr. sió orquestral). Ortntn Wenkel. contralt. Or· questra del Con~·ertgeoou11, .\m.. ter·dam. Dir.: Bernard Hotilinl.. (23m). .\L\lll,ER: Kinclertownliedntt.d<'r pt>ls infant;. mort•). Thoma. Hampson. baritnn. Or. ()Ut'.itra Filharmòni~a de \!tou. Dit·.: Leooanl Bcrruttin. •2~ 11 20:03 SELECCIÓ DE JAZZ l.n prO!!"ama d'Albert \faU11frt. 22:00 AGENDA :III'SICAL 22:03 GRANS OBRES ELGAR: EJ, Apò>tob. oratun~. 49. Alibon H argan, soprano. Alfmb Hodgsoo, cooLralL. Da~idRendall. Lt'nor. Br)'ll Terf<)l. Stephrn HClherLs. Robet·t LLo,d, b~ixo;, ÜJI' i Ot·qurRb'a Simfò~cll deJ.ond.,.,. Oi1·.: Rirhanl flickox. (127 mj. 0:00 NOCTURN Música pet· acabar ri elia. Pno••11' tarió a c·àrrec d'Qll(a Canhh. PROGR4.MACJO DE NIT Repetició dds úll:Í.nlll prottmm" 0:30 U TARDA DE L'OIE.\T RejJt'tieió dels pro¡¡ramr> cm•··•• dilluoo, dímartb i dimtWt'> DIUMENGE, 16 DE JUUOL DEL 2000 8:00 PRUIER T:EJIPS Mú~ic·a per començar el tlía prt' sentada prr Pilar SuJ,irà. R~ d'obre> breus. Inclou butlkti dr notil'ies i ~nda mu>it"tll. 10:00 )U:SlCA DE C..UIBIU B .\RTOK: Sonata ve-r a ,joJí ,,¡_ 'íi¡;t'l Kcnnedy. ~ioli. (29m).. PAGA.l~INI: SiscaJlrit'i_,pcrawJ sol (n. la 6). Rug¡,'Íero llieci. violí. (21 ml. 1 1:00;\-fiSSA DEMOl''ThliRRU Transmissió en clinwtr olf la .\1~­ sn Conn••l11Jal des drJ '1ou~;tirdt MHntserrat. 12:17 DIVERTL"\IENT Un eHpui prcscn tut per Pilor Su· bit·à. 13:00 AGENDA MUSiCAt 13:03 SALA DE CONCERT . Utta ¡¡eJecció dels millor. t•nf111'· t•·amenu. de nmc¡;rt. , 'CI!) 15:00 BL'TJ..LE'J'IDENOTI 15:03 SALA DE COl'iCERT 'r...,, "'1 iBt• rr... 88.1 f>HOGRA 'tAC IÓ DE CAT.\U ~YA :\IÚSICA •--ciú del, millors t'li n·gi~· l,. "'I<' , u¡mrob 1 1~ ronrert. ·.•lllTE.)IPOR\0.\ O'OPEIU ''·"'' ' t'll tn•, ~\[1':1..\.\; Lilll~>~'· "l"'''" . '"u: • e"1""1'_· Jtt<>· C.dlrklalknarlw_,n-. tb• z¡¡d.. \ntmun S\ot•t·. Co,... • Ort U1l del Trotr;• i\tH'iunnl do• p~ Oir.: Zdt•nt•k fo.o,lt•r. ¡Jfilírnl. 20:03 L'A[OJO\'JSL \L ln ¡•rollfn~1n •I:Alt•' G01-inu. In1~ \tiklo, Ro.-u. 22:00 AGEr-iDA l\ll'SICAL 22:03 LES \'EliS DEL SEGLE Un ,,11 ai n't'opilutori umh t•l~ miJk<ll' conlnnb rlel noslt·t• l<•m pH. ,\!~ren; Scholl H.~\'DEL: 'Suclt hnu¡:hty ht•<tnt):;','Ob l;ml, "ho>~' mowt•it~~ mun- lwrlt·••"•, durs àrit•s dl' l'oratori 51'brodt•r·.IJaüt, (6 m). \Jj'\ \cr'Út•r, \lO- Su ui. lont·~(. \mlrt>a• Scholl,t•t>nlralenor. F ran,.,., h.t•ll), lll'f:la . OrquC!'tra dt> l'èpm•u dt• Iu 11-lustra('ió. Dir.: Ho¡,:t·r \t>rl"Ïn~um. (lO rn). [·,HLEB\Cll: "\\en;t•b d em Himnwl iilwr¡:dll'n•. •·untutu. BUXTEHLDE: J uhilatc· f>uminu. .\ndJ·I'as c;choll. runtrau•nor. Cunccrto di \tolc. Ba-.1'1 Cun-ort. \ndn•as Scholl.contrutenor. Coot't•rtu tli \iole. Bust>l Consort. (Ï m). B \\.H: "\.,r¡rnii¡..'tc· Ruh. bdil'hte Sc•t•lt·nlust" ( Rt•pò~ plat' ot. ht•n- vnl¡;urlu ult•¡,'l'in 1le l'ànima), t'antntu BWV lïO. \nrln•nb Sl·holl, contratenor. Orfllll'~h·a cl1•1 Coll f'gi u m Voculc. Dir.: Philip¡w ll l'n·cweglw. (21m). KHJRGER . .J.P.: Sonata a dos. Andn•u¡¡Srholl.nmtt·atenor. Marku~ Miit·kl, l'lnvecí. Kad Ernst 19m). :\IOZ..\RT: ..\riu •\cnga pur. mi oacci e fn•ma" d,• l'òpt·r·a "Milt;datt'. re di Ponto". Andrt'a• Srholl. c·unlrolt'nC>r. Urque.~tra tlt• l'i-pot•a dt> Iu ll.lu,tru· ció. Dir.:Rugcr·Nt~rr-in~tun. (7m). VIY.\LDI: Stahat Muter. R\ 621. Anrlrf'a• St•holl. l'tmlrall•rrrll·. Ensemhle.J.l5. Dir.: Chiaru Biunt·hi ni. (19m). HANDEL: Ou"' òl'i..~ tl!• Rnclt·linda: "Vhi, tirunnt~!". "Con Rutlt'l> nlornlorio'1• Andt·cas Scholl, •·cmtr·nll'nor·. Sn ra Fulgoni. Orqnt'slt·u dl' l'l~pnt·u \TUl·\\.\ 'll:.."'l \ dt> Iu l l.lustrudu. Dir.: Rogl'r \orrin;.'lnn. ( 12m). "h•ill¡:ht•m) luwan npplt>". "Bar·hum \llt>n•. "Lord Rl'ndall ·. tre<; c·an\'cm• ungit'~' dl'l w¡;le \."\U. \mlrt'U"i S<"holl, contmteoor. ,\ndrt•u• \furtin. lluüt.lll m). 1)1 C.\PUA: •·o -.olemin",arr. Rein- hurth \\'a¡,'llt!l'. Pu-.ral Bt·t·tin.Andrt'us Scboll. Dtr miuú¡tw \t .....t". t·ontrutt'nor-. 0:()() 1\0CTt:RN l\lú-.iru pt>r ut·uhor l'I dia. Pre•enlat•ió ut·iinc{' d'Oigu Cur·díu;. PROGRAi'UACIÓ DE i\'IT R1•pt•lic-ió dt•ls ríltims programes O:iJO LA TAUDA DE L'OIENT Rt•pt•tic-ió clt·l~ progr·amt•s emesos tüjou~ i tlh·rndn·s. 188 ~;~~[0:\S l}f: 1..\ 'r\ UJ> \I) E ll tJH:NT, '1-..!Hctn: <J:I-~02-35-:1:. F~" 93-:IOC.-!12·0l --.!!.:L!!!_nl~ttl..luh,nt.t·lnu~lL·ntiJt'Utl·ntlin.n•~ - - - - - - - -- - -- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 15 TE MA n quart de segle d'existència d'un ens privat constitueix un mirador molt valuós per contemplar amb la sempre il·luminadora perspectiva l'exacta realitat. Això és, justament, el que pretenem oferir en aquest Tema. Mostrar la màxima fidelitat possible el tot, el mes ença 1 el més enllà d'una iniciativa que va néixer amb els millors auspiCIS possibles i que amb la seva ' no gens comoda existència ha ajudat a definir i mostrar la realitat d'una parcel·la cabdal de la música del nostre país. Nascuda com a plataforma de constatació de la creació catalana viva, l'Associació Catalana de Compositors ha hagut de remar molt a contracorrent d'un mercat en el qual els seus productes ~an gaudit sempre més de re ticències que d'adhesions incondicionals i generalitzades . Aquest ha estat un fet cabdal que ha marcat de forma decisiva la seva existència. La veritat d.'uns principis estètics irrenunCtables en funció del compromís I '- • amb si mateix i amb el moment històric s'ha estavellat frontalment contra el conformisme i l'immobilisme d'un mercat musical que, com a tal mercat, sempre procura jugar sobre segur, al marge d'hipotètics rendiments futurs. Damunt aquesta base, s'hi afegeix també la problemàtica d'un context ge nèric de manca de polítiques insti tucionals clares i molt menys apostants de riscos no rendibles políticament. En aquestes condicions, l'As sociació Catalana de Compositors ha esmerçat energies sobredimensionals en l'esforç supervivencial d'uns postulats que sense aquest esforç haurien menat una existència que podria haver estat encara molt més migrada. Per això cal valorar la transcendència d'un esforç important a favor d'una visió progressista de l a història de l'estètica musical, a favor també de mantenir obertes les antenes a la realitat creativa pròpia de l'època i a afavorir uns mínims de normalitat i equilibri en el panorama 1nusical català. 25 anys de I'Associació Catalana de Compositors 188 31 TE MA Els atzarosos oríge ns de I'ACC Per JOSEP M. MESTRES Q UADRENY plega•· en uns objectius comuns uns p e t·sonal~es tan indiviclu.~li~te.s com som els compostloi·s no és cosa facil. De fet , a Espanya no hi ha ultrf's precedents que l'SGAE, associac ió pur·am cn t eco n ò mi ca, d 'i nte r ès -en aquell momen t- únic:amrnt per als composítot·s de sar sueles, •·evistes i cançons dc moda. Els grups com Compositors Jndc¡J<'ndcnts dc l'època de la República, el Ce,·cle Manuel dc Falla durant la postguerra o l'efímet· Grup d e ls Cinc no tenien caire associatiu sinó que er en una pur·a i •·omànlica unió per fer front a la indiferència en què se sent immergit el compositor en la nost•·a societat. Aixi, doucs, crec que es pot considerar un èxit que el 1975 poséssim en marxa l'Associació Catalana dc Compositors i que aquesta subsisteixi al cap de 'int-i-cinc a nys. Què va fer possible l'impensable? Doncs simplemcnt: d'una banda la con vicció de tols plegat:. que la unió fa la fot·ça, i d'altra banda el moment d'il·lusic) que es desvetllava llavors en la nostra soeietat. Des de la postguerra, la cultura musical catalana cru, pe•· decret, provüwiana. El govern centralitzat a Madr·id r eser·vavn els escassos recursos destinats a la música pe•· als seus favorits. TJactivilat musical a Barcelona i aiTcu cie Catalunya depenia únicament de la iniciativa privada sense cap altra mena d 'orientació que d s gustos clels organitzadors, que rat·ament coincidit'n amu les idees renovadores dels compositors. La m(•sica no era una pràctica cttlttn·al , sinó un esplai. El compositot· no l<'nia activitat professional r econeguda. Tota la societat vivia inunergida en aquell tenebrós provincianisme, a nacr ònic, inert i anorreador d e la consciència individual i col·lectiva. El desembre de 1973, r espectacuJar assassinat de Carrero Blanco va desencadenat·. e n un clima de fot·ta tensió, un bri d'il·lusió en la nostra :.ocietal. La desaparició de Car•·ero era un fort cop a la continuïtat del règim quan es veia venir· la fi del decrèpit dictador, que volgué enca•·a cust>nyar lt>s sinistres dents amb l'execució pocs mesos despn~s cic Sa lvad or Pujg Antich, seguida el 1975 de la d e cinc nacionalistes bascos. El brutal cop de força sou·agà la societat, fins i tot es v a suspendre el Festi val Jnternacional de Música, lot i que no era altra cosa qu t> un signe dr feblesa. L'any de la mo•·t dc Can·er·o ja hi havia signes de l'inici dc n~c upl'ra c i ó eultural: Edic;ions 62 estava consolidada, l'Antolog ia Històrica de la Música Catalana en plena ma r xa, força avançada la redacció de l'Enciclopèdia Catalana. Enln~llucar la imminència d'un can vi impo•·tant era engrescador. Tot plegat prodtú el brou d<' ¡•ultiu idoni per· a l'associacionisme acompan yat d<' l'afan y d'nnticipar-se als esdeveniments; les A associacions d e veïns prengueren un auge inusitat Aquest clima <'ngrescador era propici per fer una 8,. sociació de compositors. L'espurna la llançà el Dr.Jor. di Roch, que el 1974 r euní tm s quants de nosaltre, ¡ ens va ft>1· veure que havíem d'estar preparats p~rl* der mosn·ar la nostra presència quan arribés el ml). ment. Així, rloncs, deixant de banda totes les diferèn. c i ~s entre uosa ltrc s, vam decidir tirar enda,·ant l'Associació Catalana d e Compositors, vam redartar. ne els estatuts i vam nomenar Joaquim Homo coma president. E ls fundadors vam ser: Jordi Alcaraz. Xa. vier Benguer cl. J osep Casanovas, Josep Cerc6s, Joan Guinjoan, Cad es Guinovarl, J oaquim Homs. Josep \I. Meslr<'s Quadreny, Frederic Mompou, Xayier )loot· salvatge, Sah ador Pueyo, Albert Sardà, Josep So!Pr: :\lanuel VaUs. R oms s'ocupà dels tràmits de legalitnt'ió i el 1975 vam obtenir l'autorització governamenli i "am ser· insct·its al Registre d"Associacions. El• inic~ foren durs i marcats per un bon grau de desconrtrt. ja que els objectius ressenyats als estatuts eren proo explíci ts, però només disposàvem de les 26.000 pr--~ Les anuals d e les quotes d els associats, clarament in·n· ficients p er plantejar qualsevol mena d'activitat; a1xL doncs, el mandat d 'Homs s'esgotà eu converses i di,. cussions sobre què calia i què es podia fer, que s"allar· garen fin s al sete mbre de 1977, en què tocava como· ca •· l'assemblea per a la r enovació reglamentària deiJ junta. En tH¡uesl pedode quedà molt clar que la clàu· sui a d 'admissió de nous socis era molt restrictin i això e •·a un ft·e important per al creixement de l'As,n· ciaeió. Mentr<'slant havien passat moltes coses. EI nom;· bre de 1975 morí el dictador i començà el tens prm.;. de tt·a nsici6 amb manifestacions reprimides r.:clamanl la democr·àcia, la caravana de la llibertat, les '\~ala· des" de Xirinachs davant la presó reclamant ralliJx. rament dels pt·esos polítics, etc. Tot plegat demnliOI'i el juny de 1977 en les primeres eleccions a le; Cnrt· espan yoles i l'octubre el restablintent de la GeneralilJl de Catalunya amb el retorn del president Josep Tam· dellas. I.:entusiasme i la il·lusió foren desbordant.. Úl el terreny cullural, el 1976 s'inicià el Congrés de CuJ. tura Catalana, i en el purament musical e1197i óllA· via fundat a Madt·id I'Asociación de Compositom Süú ónicos Esp a ñoles, a imitació de l'ACC. . Homs em d emanà que em presentés com a candidat a la presitlèJJcia i vaig acceptar el r epte amb uns ob· jectius b t•n concrets: resoldre el tema de la "clàusula .d'admissió", establir la relació amb els companys,Jr l'associació rnad•·ilen ya, prenc.lre contacte amb lc> Ul· cipif'nts institucions democràtiques i obtenir recur>l" . l es acllVJtats. · . L a ques .. t10na · da clàusub p e r ·lni. CHtr· , d'admis:.i6 era causa d'enfrontaments i Lension,; •llir sa va en rcll<'u dues posicions ben diferents: prr a un· juo ¡un nen de I ros Des, aix~ p, tept Cuit proj TE MA Els preside nts de I'ACC fins al mar~ de 2000. D'esquerra a dreta: Agusti Charles, Josep M. Mestres Quadre ny, Francesc '"'"'11.aech, Joaquim Moms, Albe rt Sardà I Josep Soler rACC havia dc ser un grup de pn~ssió per obtenir beneficis (encàrrecs, progra mació d'obres, etc.) per: als seus membres i , en conseqüència, l'Associació h a via de ser d'elit i reduïda; els altt·es volíem I'ACC amb un caire professional de ti ¡>us coHe~al i amb capacitat per ser La interlocutoraamh Ics inslitucions de les diverses administracio ns, p e t· tal qu e e l mateix rtconeixement de la professió comportés robtenció d'encàrrecs, programació d ' obre., etc., però per poder-hi an·ibar era imprescindible que l'ACC fos representa tig de tot l'estament compositiu professio1141. La situació ct·a, doncs, delicada, perquè si no es t·esolia amb tacte, es podia raure en el risc d'escissió; complicada, a més, per la invitació de l'Asociación de Compositores Sinfónicos Españoles, formulada per esct·it a lots els membres de l'ACC, a inscriure's en la nova associació. Vaig ser elegit pt·esident per un marge molt estret, ja que les dues tendències estaven molt efruilibrades i vaig formar una ~nta ou eren presents les dues tendències. En la nova junta vam debatre el tema i després de les corresponents negociacions vam arribar a una nova redacció de l'article d'adnússió acccptablt> pet· als dos bàndols, rn què l'acceptació d'un nou soci és controlada per l'assemblea dc socis, pea·ò no és restrictiva. Aquest problema, doncs, es r esolgué satisfactòriament. El segon tema era el dc les relacions amb l'ACSE. En honor a la veritat haig de dia· que cap membre de race s'hi va inscr·iurc, malgrat les tensions internes que acabo de descriure i la facilitat d'accés que oferia rACSE. Així, doncs, vaig recriminar als nostres coHep¡es madrilenys la manca de a·especte vet·s la nostra ~.;Sociació i els vaig oferir de fer una confederació respettuosa amb l'Estat dc les autonomies que en aquell moment s'estava configurant a l'Estat espanyol, les quals era previsible qur reba·ien Ics eompetències de cultura. La resposta fou un simple i lacònic "no". La cosa ' done s, era e Iara: cadascú per la seva banda . 0.esprés d'haver assolit Ja cohesió in lel'IIa a I'ACC, · ·amp<n·tàncaa. ' ' gau·e aJXÒ J·a IlO · l en1a Pel que fa a les •·elacions institucionals, vam ser ac~eptats com a interloeutot·s pel flamant Minister i de · · · i vanl partactpaa· ultura sob re en d'1verses reumons . va No Música. la de projectes de la Direcció General ser gens difícil obtenit• d'aquestlVIi nistet·i els recursos econòmics per a l'edició del Llibre per a piano, que contenia una peça de cada un dels membres de l'ACC, que Bavors ja passàvem de la trentena, acompanyada d'un currículum i una llista d'obres. Se'n van publicar 2.000 exemplars, que es van dit.trihuir arreu del món i constituí una bona carta de presentació de l'Associació. En acabar el meu mandat vaig considerar acomplerts els objectius que m' ha,ia fu.:at i després de posar ordre i engegat· l'Asso<·iació. vaig renunciar a presentar-me de nou a la pre!:'idència. :\"omés cal ia continuar i així ho han fet ds meus successors. No deixa de fer goig fer el \Ínt-i-t'inquè aniversari, tot i que és lamentable <·onstatar que després de vint-i-cinc anys la cultm·a musical catalana continuï sent provinciana, la música continuï st>nl uu esplai i el compositor continuï sense estatut professional reconegut. Ara, però, no és per deet·ct del dictad.ot·, sin6 per desídia, ja que la Gen el'ali lat de Catalunya, compelenl en la matèria, ha esta t incapaç d't>laboa·u una política cultul'al pel que fa a la músicu. La il-lusió d'aquells anys s'ba esvaït. A qui cot·t·esponhrui: que sàpiga que l'Associació Catalana de Compositors és un interlocutor vàlid, pe1·què l1i som tots. 33 333 TE MA Un present pessimista Pe r MARIA GRATACÓS nguany se celebren els vint-i-cinc anys de vida de l'Associació Catalana de Compositon!, una associació que ha estat caracteJ·itzada per l'aglutinació de diferen ts estèti ques i corren ts musicals dins el crue s'anom<>na "música contemporània" (clàssica, electrocústica, elc.). Per celebrar-h o s'h an organi tzat d iversos ac tes, u n dels quals va ser el concert de l'Orquest ra del Caos a l'Auditori de l'SGAE, situat al passc~ig de Colom núm. 6, el dijous 30 de mat·ç del2000. Amb motiu d'aquest anivet·sari, Ja "Revista Musica l Catalana" h a volgut parlar amh lots els qui han estat presiden ts de l'Associació, amb el nou nomenat, i amb a]guns associats de diverses generacionb, per tal que expliquessin una mica com h a a nat evoludonau l la presència de la música contempo•·ània catalana -clàssica o aYantguanlistadins la societat en el tt·an scurs d'aquests vint-i-cinc anys. Tots coincideixen en al{,runS punts, com són la manca de pressupost per organi tzar activitats i la poca pr<>sència de la música catalana contemporània en les programacions estables de concerts. Això es tr ad ueix en el poc r essò en la societat catalana, Ja manca d' u n p ú blic gener alitzat, la inexistent difusió per televisió i ràdio i l'absència d' una crítica especial it.zada. El dissabte 25 de març del 2000 els associats van elegit· c·om a president de l'ACC qtú havia estat tresorer durant l'etava de presidència d'Agustí Charles Soler: en Josep M. Bal anyà, que ha constituït la J unta amb els següen ts membres: Andr é Lewin Richter com a vicepresident, Feliu Gasull com a secretari, Anna Bofill com a tresorera i Peter Bacchu:. com a vocal. La novetat d'aquesta nova etapa és la gerència, q ue està en mans de Victòria Prat. Els integrants d'aquesta J u nta t·epresenten diversos vessants: la música electroacústica, ]a música clàssica contemporània, el col·lecti u de dones compositores, i un músic estranger. A més, tres d'ells són també intèt·prets. E 188 Durant aquests vint-i-cinc anys han estat presidents: 34 33.J 1. 978-1980: .J osep Maúa Mestres Quadreny 1980-1981: Josep Soler l98 J-1992: Alber t Sardà 1993- 1997: Francesc Taverna-Bech l 997-2000: Agustí Charles Soler Des del març del 2000: Josep Maria Balanyà Com va néixer l'Associació? Cap als anys setan ta, un grup de compositors 13 p<>nsat· que per presentat· la seva obra al públic"!'· ria mfs fàci l i tindt·ia més d ifu sió si aplegaven e,. forços. Era e l 1974. Aquella Associació Catalana de Co~pos i to.rs es ta va presidida p er Joaquim Borns 1 f\·edct·tc Mompou n'er a el president honorari. Al cap de tres anys J osep Maria Mestres Qua. dreny va ser elegit president. Després arribarien .J osep Soler, Albert Sardà, F. Taverna-Bech, Agmtl Charles Soler i J osep M. Balanyà. 1:esperit associatiu Tots els composü ot·s catalan s d'aquell momen1 van vcUJ·e la necessitat vital d'associar-se. El membre més gran era en Frederic :\fom pou, i el més jll\e r Al bert Sardà. Però aquel1 esperit que et~~~ unir ha anat evolucionant amh el pas dels amo itn part \e donat pel mateix caràcter in tríns~r dd compositor·: el compositor és un ésser indiridua· lis ta. "L'associació va néixer perquè hi havia Ima lli· cessitat col·lectiva, perquè el compositor tot sol trobava molts en treba.ncs i en grup podia tenir més p resència social." Però aqueU esperit associa· tiu ue què p a d a en Xavier Benguerel ha anat evolu· cionan t d 'acord amh unes car acterístiques concrt· tes, en panlUles de J osep Soler: "El.s compositorsr.1 van aplegar en una associació per tirar tots juntJ elel carro, ja que era molt difícil fer-ho cadasc~ per la .~eva banda i quan la cosa va començt1ra rutllar, l'A CC es va anar ampliant, i en créixer ra perdre força. Això explica la problemàtica associa· tiva dels compositors. El compositor és egoista. està molt tancat en ell mateix -cosa qrte é5 p« adequada per associar-se-. H i ha molta dificultat d'agermanar-se. I aquesta dificultat es dóna a un nivell molt més alt entre compositors que entre la gent del cinema o del teatre. És molt diferent. 41· menys així ho sembla. En teatre o cinema un com· pany va a veure el que han fet els altres; en mú.,i· ca, no." També en J osep M. Balanyà coincideix en la conllictiviLat de l'cspe•·it associatiu: "El gremi del mú.sic, en general, és una mica així; ara ha can· viat unu mica, però cal canviar encara una miro més. lli ha pocct oferta i hi ha molta competèncía. Tot va molt per capelletes i això impedeix lajlui· desc1 per als p rogr-amadors, les entitats i el.~ mÚ· sics. Però ara és un bon moment per superar li! barreres de descomunicaci6, d'individu-alisme." ni~ só ~ rie er qu Qr d' rel un a~ ca I~ la alt vo ,1(1 de po ~·~ gr d'¡ TE MA Josep Maria Balanyà L'Albert Sar·dà !'r eu quE' avui dia el nivell assoeiatiu és minim: "El soci paga, p erò no vol f er res 1cia. ~ui· mrí· ries per a l'Associació. Tothom es mira el seu melic i níng!Í 110 ·vol treballa r p er les es tètiques qtte no ;ón la seua. É s bo que t othom hi sig ui p er la varietal d'estètiques que represer~ten, per la dernomllització; p erò no és bo qu.e hi, sig uin tots perquè a nivell europ eu aix ò d 6na mala imatg e. Qualsevol en p o t ser presi d ent. La pluralitat d'estètiques de vegades ha f et que no hi hag ués un respecte pels companys d 'altres estètiques davant de la premsa." E n J ordj Rossinyol lambé està d' atord que manca la p articipac i6 de lots els assoriats: "Hi ha participació fin s a cert punt. Hi ha una certa passivitat. De vegades hi ha iniciatives de certs compositors p erò hi ha una actitud d e por~ implicació. Aquest és wt g remi m olt indiv iduaIma. El compositor és un ésser m olt individuali-sta i això és un ha ndicap. Seria borlic tenir una a.ltra actitud de g rup p er d efensar la f aceta crealrca de la mtísica. L a necess itat d e l'associacioni.smeés veu molt lluny. E l compositor creu més en la seva pròpia vàlua. i aix ò pesa p er sobre d e qualsevol ultre tipus de considerctci6 associativa. Això succeeix a tot.a la societat en general. Aquí el t ema de l''llUf LVt'd rurli.~m e queda accentuat perquè hi ha pocs mitjans. l aix ò po ten cia l'individualisme . bus e a a.I t.res vies, alt res coses; perque' 'h l'assoc tat 1 a d'espavilar tot sol. N ecessita mitjans per programor, co ntrac tar promoc ionar in t ercanvis ' d''mtèrprets,fer encàrrecs i editar discos. É s una Josep M. M estres Quadreny f eina molt necessana, bàsica. Però d esvalorem i rebem els fruits m olt més tard. L'Associació és un canal molt útil, bàsic, del compositor:" En r esum, el poc espHiL associatiu que hi ha avui pot expressar-se, segon s Xaviet· Montsalvatge i Francesc Ta ve r na-Bech , amb u n fe t: "Els qtti menys va.n als aoncert..s s6n eLs compositors." = =- ~- = 188 Els criteris d'admissió Els crileris J 'admissió que hi havia quan es va fundar l'Associació van can viar amb l' arribada de Josep Ma ria Meslrel> a la p r·e¡,idència i es van toa·nar a reformar durant l'eta pa cl'A.gus tí Ch ad es Soler. Ara, segons els estalull>, pol set· associat qualsevol pct·sona n asc uda o t·esidenl a Calalunya que hagi escril i t"b lrenat un determinat nombre d ' obres. Resp ecte dels crileris aeluals d'admissió dins d e l'Associació n'hi h a un s que hi eslan d 'acord, p erquè pensen que la vida ja deslriarà, però d' altres no ho veuen amb bons u lls . J osep Soler ens expli<·a des del seu ptml de vista com han evolucionat els crilt>t·is d' admissió de nous socis: "Els criteris estrictes d 'admissió que hi havia al prin cipi aret ja han d esaparegut. S embla que s'han exting it. Lft ic/e(L democràtica que tothom que Ja.ci mlÍsica - fa ci el que ~a c i- ha d 'entrar-hi, penso que no hi lw d 'é.~ser. Es equivocada. Primer hi ha d 'ha ver l'artesania, el treball, l'ofici... El compositor ha d 'esc riure rntí,~ica i no f er de mànager. Si Ja de compositor i de m ànager; ha d e 35 TE MA 36 ser jove i amb empenta i és difícil fer les dues coses alhora. Si escrius, escrius mú.sica i ja està. En resum, abatiS es feien moltes més coses a nivell musical en general. Ara hi ha pocs compositors ... Iii ha pocs compositors. Avui hi ha rnolts compositors associats, però que en coneguin l'ofici, potser n'hi ha quinze o vint." Josep Maria Mestres explica la seva experiència en refonnar els eslaluts per tal que estiguessin representades toles les maneres de fer música contempo¡·ània, encara que no fossin la seva: "En aquella època va sorgir una gran polèmica perquè es van enfrontar dos grups dins de l'ACC i va ser a. ptult de l'escissió, cosa que hauria estat fatal. Hi havia wts a favor d'un grup redttït, per partirse una pa.r t substanciosa del pastis; i havict una alt ra fi· acció que volia que tots els compositors fossin representats perquè veien que allí no hi havia cap pastís. La idea era que l'Associació tingués lLit caràcter col·legial professional que pogués resoldre els problemes comuns dels compositors i que no es dediqués exclusivament a anar al darrere de subvencions. Al final no es va produir escissió, va haver-hi un empat i en una votació molt ajustada es va resoldre a favor d'aquestes idees d'obertura. Els estatuts llavors incloïen unes condicions draconianes d'acceptació, i en guanyar, es va suavitzar el rigor d'entrada." UAgusti Charles va democratitzar molt les normes d'entrada a l'ACC perquè considera que no és ell qui ha de passar e] garbeU per destriar, sinó que la vida mateixa ja anirà passant garbe11 i sedàs: "Ara poden entrar a l'Associació els compositors catalans o residents a Catalunya que demostrin lLit nombn~ d'obres determinat. Al principi hi havia catorze compositors: Soler, Guinjoan ... que van aportar la fórmula d'excloure mitjançant un l ribunal o un jurat. L'Associació ha canviat molt eles de llavors, ara ja hi ha cent vint associats. 1 l'ACC ha de ser una entitat de caràcter professional, ja no hi ha d'haver un jurat. L'ACC ha d'estar oberta a tols. La vida, les conseqüències, ja aniran destriant, no cal que ho faci l'assemblea. Aquesta última etapa ha estat la més democratitzadora perquè els altres presidents posaven una empremta personal del que s'havia de fer i amb qui s'havia de fer. Però aquest era un model que ftLncionava a tots els àmbits socials abans. A ra, l'A CC ha d'oferir la possibilitat a tothom de clonar-se a conèixer. Els pitjors podem ser els consellers, els executors, perquè l'Associació no pot decidir quin estil de música portarà.. A i.xò ha canviat tnolt. És tuta cle le.s coses que caracteritza la meva època com a president." En Xavier Montsalvatge també està d'acord que s'apleguin tols els compositors: "En cada reunió s'han proposat nous compositors i he dit que sí, perquè és bo que es reuneixin tots els qui escr·IUe¡¡ , • ntLLSI(~a. 11 Per a l'Albt'rt Sa,rdà és bo que tots hi estiguin ¡·epresentats, però es dolent quan no existeix àni. ma associativa i cadascú va per la seva banda: "en dels defectes de l'Associació és que es va fer molt gran, s'hi va apuntar tothom. Va arribar un mo. ment en què l'A ssociació era excessivament gran¡ amb excessives varietals estètiques. És bo que hi convisquin un arnpli ventall d'estètiques, però no és bona la manca de professionalitat que es dóno. Així com tothom toca m.és o menys malament el piano, quan hi ha un problema estètic tothom es pot ctpwttar i això ha fet rebaixar el niuel/ de l'Associació. Estic d'acord que tothom té dret 0 apuntar-s'hi, però cadascú va a la seva i per ai.tò és molt difícil tirar enda-v ant. Per això vaig dimitir i vaig crear La Fundació de Música Contem· .... 11 porarua. Com veuen l'evolució i l'estat actual de l'ACC a Catalunya i a fora els presidents i els associats? El protagonisme de la música contemporània catalana L'<'volució del p rotagonisme de la música catalana conte'mpo1·ània ha tingut alts i baixos durant aquests vint-i-cinc anys d'existència de l'Associar!,·, Catala11a de Compositors. La majoria destaca que als primers anys de vida de ]'Associació hi ha1ia més interès social i in stitucional per la música que es feia, i cont•·astcn l'activitat cu ltural dels an)'S se· tanta amb la dels no1·anta, que caracteritzen d'im· mobilista. "Quan es va fundar l'Associació, arreu d'Euro· pa hi havia un interès per la nova música q1!e nu existeix ara. S'interpretaven obres de Soler, llt-1• tres, cosa que ara passa rarament." Ai.ú ho expli· ca en Josep Maria Mestres, que posa 1'exrutple tk quan va fer cinquanta anys, llavors el Mini~teri d.> Cultura va dedicar-li un concert d'homruatge en viu a Madt·id, que es va retransmetre per ràdio a tot Espanya. I quan en va fer setanta ni tan sols li van felicita t· l'aniversari. "La situació ha canriat molt. Abans les institucions, les administraciom tellien un cert interès i ara no en tenen gens. Però aquesta situació és comuna. a tot Europa. Sóc pes· liimistn perqu.è la cultura neoliberal és fatal pera la música i per a totes les arts. El fet qtte Les cose.l nornés tirtgu in valor pel preLt que tenen é.~ .fatal per et les coses q ne 1inguin valor però no tenen preu, com la mú.sica, poesia, pintura. Ai.t~ en: porta a una banalització tan gran qne amboro un moment que serà insuportable." , També en Josep Soler explica que hi havia rot' pe r; Iu 'D jur. np¡ PS CO¡ en1 TE MA Xavier Bengu erel ¡1rcsència de la música caLalana cont emporània els primers anys de vida de l'ACC: "A Catalunya, com que la, música no .s'ha entès com una cosa política, avui ja no se li fa cas, ni es mira. Aquí només hi ha música de «peluts» (que és com anomenen les discogràfiques els rockers), per moltes bajanades que diguin. Si, s'ha donat un valor polític als cantautors simplement per·què ho fan en català. Però no a la música. El panorama és molt, molt i molt pessimüta. La postguerra va ser menys dificil del que es ml fer creure a nivell de creació artística. Ara, no entenc per què, hi ha moltes més dificultats que durant aquell període." I destaca els festivals de Joventuts Musicals dels seixanta: "Llavors s'estrenaven obres dels compositors catalans. Als inicis de vida de l'ACC -quan hi havia vuit, deu, quinze persones-, llavors sí que funcionava l'Associació, que cal recordar que va néixer impulsada pel Dr. Jordi Roc/¡ de Joventuts Musicals." 1 després, des,laca 1"epoca en C(u è Albert Sa t·dà era president: .Durunt uqueM període d'intensn activitat els mit)a~s de comunicaci-6 se'n fan ressò i hi ltet un reconeixement públic d e l'entitat. Llavors l'Associació e& veu com L'o rga.n isme oficial orga.nitzador de con~erts, que tot ; que no tenia els mitjans de les entlfats culturals del Govern, gestionava els con- certs de música contemporània, tot omplint el buit en La programació dels organismes oficials." L'Albert Sardà Lamhé és pessimis ta: "Vivim un moment de regressió cultural. Aquí a Catalunya anem a menys. Cada vegada s'aposta més per l'espectacle fàcil i menys per una cultura amb projecció. Fa vint-i-cinc anys La premsa es feia ressò dels esdeveniments musicals de la música contemporània. Ara no. La premsa no va a Les estrenes. La societat ha negat la nostra presència i no sé si la recuperarem. El dia que les institucions públiques deixin de subvencionar les nostres activitats, la música pràcticament s'acabarà. Com que som en una societat supercapit.alista... No venem perquè no fent espectacle. Al Nick Hava.rma hi van dues-centes persones, que ja és tur èxit. Un detall, als premis de música que acaba de donar l'SGAE, el de música clàssica contemporània es va, donar mentre es feien els anuncis. A mesura que passa el temps, la nostra música va caient, i arribarà un moment en què ja no aixecarà cap. Hi ha punxes de tant en tant. Però no hi ha consciència cultural, cosa que està destruint la projecció del futur de la creació musical. L'altre tipus de música subsisteix perquè té recur.~os per subsistir (màrqueting), perquè obeeix a la Llei de l'oferta i la demanda." Xavier Benguer~>l va més enllà i ex-plica els perquès del poquíssim p•·oLagonisme de la música contemporània avui: "La situació actual no és ideal, però això va lligat a la :>ituació general del país. L'ACC té un problema com a, associació: els mitjans econòmics són molt limitats. S'ha fet el que s'ha pogut, però en el protagonisme de la mítsica catalana contemporània a Catalunya hi ha hagut una regressió. La d'ara és una de Les èpoques més dificils per diverses raons, que es poden agrupar al voltant de dues. Una raó que és universal: el fenomen contemporani no està introduït en la societat actual, que Li interessa molt poc la música contemporània clàssica, i a més, La joventra s'inclina cap a altres moviments musicals, amb la qual cosa, la mzísica clàssica contemporània pateix problemes de difusió. I l'altra, que és una raó local: el món polític. La cultura està en mam de la política que té poca inclinaci6 a prendre la música com a element dP lluita ideològica perquè no veu que la música cloni vots; per tant, no li interes sa. " !;Agustí Charles juslifica aqucsL poc protagonisme per Pèpora en què vivim: "Vivim tul moment de canvis dins de la música clàssica, LLn moment de canvis socia1s, de canvis estrnctural.~, d'hàbits socia,ls. Un ca11vi en la numera de fer (àmbit metodològic), w1 canvi en el procediment estètic i en la forma de veure i d'actuaT: Els paràmetres inqüestionables de la música clàssica trontollen. Avui a 188 37 .13i TE MA 188 38 3.18 La música clàssica li cal una redefinició. La música contemporània no és un problema, té una crisi permanent que existeix a tota la societat. Però La que rectlment pateix una crisi és la música clàssica . lA·.~ orquestres cada cop fan menys música contemporània i això fa que el moviment clàssic es vagi reduint. Als concerts de cambra que aban$ es feien, hi anava públic, ara ja no hi ha públic. EL públic va només als grans 1W1ns, a les grans estr·elles. En la meva elapa de president he cons/atat qu.e la música clàssica ha perdut credibilitat en els IÍltims cinquanta anys. El sector econòmic tw hi aposta, els qui mouen els fils no hi aposten, però qua,n veuen que funciona, llavors se'n fien. Qu,e da molt per Jet; però costa perquè no hi ha els agents. I aquest no és un problem.a de la música conlemporània. La música clàssica cada cop es ven menys en el sentit de gènere de mú-sica clàssica. 11 i ha ww saturació de simfonies de Mahler, Beethoven... I 110 hi ha encàrrecs. Ens queixem en música, però aquesta situació és extensible a Lots els àmbits (lambé a l'escriptura). A tot Europa la música clàssica contemporània camina cap al ma teix Lloc. Jliatjanl s 'ha de constatar que, en general, l'educació musical no es pot comparar amb la d'aquí. EL nivell, la qualitat, o la música més ava11çculcr, depèn de l'educació. A mesura qlte l'educació evolucioni, evolucionarà l'estètica. Estem endarrerit s. Som molt lluny del que seria desitjable: el ni vell, el tipus de músicet (i això té CL veure amb el coneixement). Hi ha compositors que sí que fan música a aquest nivell. Però són una minoria, I no provenen de centres de fonnaci6. A l'àmbit. educatiu, hi ha una manca d'evolució estètica i la creació musical està per sota de la mitjana europea. Fins i lot als conservatoris, a les classes de cornposiri6. És un fenomen que passa a Catalun ya més que a lct resta. A Benidorm, per exemple hi ha un curs internacional de música. Des de fora, el nivell musical de Catalunya es veu que va cap cwall; com que no millora, es ·veu que baixa. A la resta d'Espanya s'espavilen molt. Un exemple ben clar: a Barcelona només hi ha un conservatori municipal, a la Comunitat de Madrid hi ha set o vuit conservatori-s municipals de música. Així, donrs, el desavantatge ctmb la resta de l'Estat és escandalós, estan molt més avançats c¡ue nosaltres. Fa uns anys no passava això, era més aviat a l'inrevés. Només cctl comprovar una dada: els músics nous, els bons músics, els pianistes nous, 11 0 són catalans. Fa uns anys eren lots ca.ta1ans i ara 110 n'hi ha cap. Ens hem ctdormit. Estem adormits." La Jocalital dels catalans i la marginalitat de la música contemporània són, segons en Josep Maria Balan yà, els faclo t·s que fan ser poc present la música cotllcmpot·¡m ia en l'esdevenir social: "Hem de Agustí Charles sortir del món local, hem de sortir a l'exterior. La músico contemporània reflecteix, el món actual, de la mateixa manera que ho fan l'arquitectura. La pintura, La modcr i el cinema. La gent d'acani· guarda fer altres coses en totes les altres arh i això es veu. Però la gent escolta música d.efa do.'· cents anys. La música contemporània està relega· da a un gueto i això és inadmissible. Els compo.,;. tors no milloren la música perquè no hi ha un repte i als conservatoris no s'ensenya. Està moll bé que es faci de tot; no està bé que no es pugui difondre el que es Ja, en una societat democràtica, Es programa Beethoven perquè no es pagum drets d'autor. De la mateixa manera que ensaco!· tumem CL menjar lransgènics i se'ns canvia, el pn· ladcu; de la mateixa manera, la gent s'acoslruna· ria a esco lteu mtísi ccL contemporània. Per exemple , o Alemanya, els lander, en haver estai abcu1s estats independents, cadascun amb la ma economia, cultura i recursos propis, en uniNt s'han trobat amb vint capitals amb u11a m·tiritol al-luci nant, molt vitals i amb un gran nirell. A Catalunya portem molt de retard. Hauríem de lluitar cadascú a C(LSa, a la familia, amb els amics, perquè la situació cultural anés millorant. S'ha de fer un esforç perquè els músics puguem sobreviure a la globalització econòmica. La mú5Ï· ca contempori'm ia ha de canviar. Ara es progra· men concerts dels nostres compositors a l'Audito· ri , cosa que dóna molt de prestigi i també en programa l'SGAE. Però hi ha molta gent que pen· sa que l'artista. ha de treballar per amor a l 'art.' L'absènria uls mitjans de comunicació és el què co ustuta TaVf~l'na-Bcch, pet· a qu i "la presènóa de la música t·ontemporc'inia catalana ha pujat umJ micet. Però l'esforç fet no equival al que ha puja~· La premsa general es fa ressò només dels arumru d'activi/ ats. Però hi falta crítica. Hi falta uno ~er· · ' d e cnt1ca. ' · N o ¡n· h.a cnucs. , · L'esJo' . r. ·ç que es ·fa cw ~j del :;J j tot ~ d~lun pal nu¡ llit nej les TE MA Llorens Balsach La no compensa. El ptíblic ha crescut una. mica. Hi ha un p!Íblic de dues-centes persones a Barcelona. Són els de sempre. Sóc molt pessimista respecte de la presència de la música catalana contemporània en la societat. No hi ha presència de cap músic català." També coinricleix en aquest punt de manca de critica musical en Llorenç Balsach: 't:interès social va malament. Davant el multimèdia, l'espectacle a la gent li costa més. L'altre tema és l'interès nul o inexistent dels mitjans de comunicació. Abans es feia crítica.. Ara. ja no se'n fa mai o poqttes vegades. No és rendible. No interessa. I a més, la promoció costa diners." Pe1·ò en Tal'erna-Bech explica a lbruns intents de difusió de la música catalana contemporània: "El COPEC només s'ocupa de la cançó. Però gràcies a la direcció i a Rosa M. Ribas es va a.conseguir que el Conservatori de Bruc prograrnés obres de piano i dediqués un espai de la. biblioteca. a a.collir obres dels compositors catalans contemporanis per tal que els estudiants poguessin estudiar-les i interpretar-les." Jordi Rossinyol també c t·eu que no hi ha difusió, tot i que "hi ha bones figures. Però es lluita a contracorrent. No hi ha mitjans i això dificulta que es pugui despuntar. Cal ajudar, dic, no posar-ho fàcil. Cal donar un im¡ntls positiu si no és més ' . . dift 1 e¡{ arnbar a un cert nivell. En general hi ha una siLILació molt més positiva a Europa que no pas aquí. Institucionalment la mrísica està molt perill de creure en el millor, Lot i que ara hi ha lliure mercat - que ens autodestruirà com a persones-, per això comença una tendència a retallar ,.¡.· , n les aiudes s, nt• compano ca l, veure reyerent ' · .. rero · qne cul veure el que tenim entre les rar• smó ;~ns, partir de la nostra música i potenciar-la. Inverteix en tecnologia i no en la. protecció de la . . en compte que Ia tecrw l ogra creació ,' Pe ro' ca l Lentr , esequwalent a corn dir i amb què es projecten les e/ coses, i La creació és el sentit de preguntar-se les coses, de dir les coses. La creació respon a la pregunta personal i social de les coses. Vivim 1m enlluernament d 'això que és la tecnolog ia. És una fal·làcia pensar que la tecnologia representa un canvi, perquè els canvis han de ser humans, socials. Les ràdios tenen poca implicació; només Perfils de Catalunya M1ísica. Hi ha poca programació de la música contemporània catalana i de la música catalana en general. La televisió? ... L'ACC avui ha pres molta m és .força. En tindria més si fóssim conscients d e la necessitat del compositor en la societat. Ja que la música és un producte que la societa.t utilitza però a la qual, alhora, dóna molt poc suport. Hem de tenir-ho clar com a col·lectiu. Llavors podrem. avançar més en aquest sentit. L'As¡;ociació ja ho intentn molt. Però és un problema complex." La revolució estètica és un faclor que tindria a veure amb la falta de pC.blic, segons la .Maria Rosa Ribas, i els mitjans de comunicació hi tenen molt a dir: "S'ha avançat poc i això no ens ha d'estranyar, tenint en compte el trencament que representa la nova estètica de la miÍsica contemporània. Aquesta situació, però, podria ésser molt millor si les institucions hi dediquessin més esforços de tot ordre. El protagonisme de la música contemporània sempre estarà lligat cd nombre de concerts que es facin i a La difu-sió que se'n doni, que fins ara ha estat escassa o nul· la, ja que no comptem amb el gran mitjà que és la televisió; bàsicament al se1·vei d'altres músiques. Ens és molt difícil arribar al gran p tíblic i .facilitar-los el coneixem.ent d'aquest nou món sonor: Evidentment, s'organitzen concerts, però sempre hi ve un públic minoritari que ja, d'anttwi, està mínimament interessat per aquesta mtísica. S'hauria de tenir més presència a la televisió. Ens lLjudariet molt tenir zm programa divulgatin que informés de les activitats i estrenes que es preparen. Un espai no només central en els g rans esdeveniments musicals, sinó en totes les artivitats que es fan arreu del paí-s. (Un equivalent a la RevisLa de l'Espectacle que té la gent del teatre.) És molt important, també, que els que som a la docència musical, donem a conèixer als nostres deixebles tola la bona música del segle XX i ara també la del XXI." 188 El paper de les institucions. Les subvencions i els encàrrecs Les i nstilu cions Le n c-n un paper vital en l'existència de lt~s enlitats i associacions culturals. Però el paper dc Ics institucion s en el decurs de l a vida de J'ACC ha anat de més a menys. Tots destaquen la mentalilal de les institucions d' acord amh l'agressiu capitalisme- neoliberal que ofega la cultu- 39 339 TE MA ra, i el fet que Ics institucions volen beneficis a curt Lermini. AgusLí Chades creu que "no existeixen els encàr- 188 40 recs en música. La presència de la música contemporània en la societat té a veure amb el que les institucions fomenten la cultura. Catalunya no fomenta l'alta cultura. Catalunya ha fomentat, no l'alta cultura, sinó la més propera al poble més planer; en definitiva, la que dóna més vots. Dóna més vots promocionar els castellers que no que la música dels creadors catalans surti a l'estranger i es conegui a, tot el món. És una societat que se sent reprimida per allò què és i per això es mira el melic. Per això es desconeixen cult-w·es com la dels .finlandesos. Es projecten cap a l'interior en comptes de l'exterior. Els programes de ràdio parlen dels castellers. A Catalunya Música, per e:.\:emple, tot el que es passa per antena no ha de tenir drets, IlO es paguen drets d'autor. Fa poc he fet un programa a Catalunya Música. Els compositors no tenim drets. El món editorial necessita un arranjament seriós. No nego que les editorials facin el que puguin, però poden fer-hi poc. El problema és de tots. L'Administració no fa una promoció rea I de la cuit ura. Les subvencüms tenen a veure amb els agents que tinguin credibilitat. Si es fa algun cop és com si es tractés de caritat. I com que no té credibilitat, està condemnat." Segons Llor·enç Balsacb: "Els encàrrecs estan al mínim. Abans estàvem molt millor. No hi ha encàrrecs ni de l'Ajuntament, ni de la Generalitat, ni de l'Orquestra, que jo sàpiga. Els encàrrecs són els que fem nosaltre.~ mateixos. I:Associ.ació en fa algun. Però els recursos van anar minvant progressivament. Araja han caigut. Som al punt més baix de la història quant a subvencions. Paradoxalment, s'ha fet un gran esforç de treball. Els primers temps de I'Associa.ció, d-eufer vint o trenta anys, de catorze vam passar a vint i trenta associats. Ara n'hi ha cent vint, paguem molt més com a socis: 1.500 pessetes mensuals. (IB.OOO a l'any). Els associats es veuen obligats a aportar-hi diners. Jo crec que els socis estan satisfets de l'A CC. Ara ja no hi ha encàrrecs." També coincideix a dir que "no s'encarrega res" en Xavier Benguet·el: "La música és deficitària i està al servei de noms propis i de grups. Falla La infraest ruc tu ra. Es fan coses però no tenen gaire dimensió. Barcelona s'està transformant en una ciutot provinciana. Fa vint o vint-i-cinc anys no era així. Dins d'Espanya eraforta. Tenia reconeixement. Ara per tn(J.nca d'una direcció cultural interessottl, fo1·ta, ben dirigida ... , però això també passa en Les altres arts: pintura, escultura... , ens estem convertint en ... A l'ACC l'afecta tot el que l'envolta. Pateix el mateix que tota altra institució cultural. L'ACC em va encarregar una obra i m'ha programat alguna en un concert n , · rer0 aquest és tm pafs sense encàrrecs. No hi ha enA' '"'or. recs." Josep Soler Lambé està d'acord en aqu t!l punt: "No s 'encarreguen ob res. l\r·L tan sols a l'tJJ. /errament dels compositors. Anys enrere hi harÏIJ una època de més obertura de les institucion3 : .Vi. nisleri de Cultura, Generalitat, Ajuntament. Ara qui en fa una mica més de cas és l'O BC. El LÏfeu s'ha inaugurat sense cap autor d'aquí." I en Jordi Rossinyol també creu que els encàrrecs estan moh malamenL: "Hi havia una època en què la tendèn. cia va anar a menys. Que rendei:ti en vols i econòmicament és la premissa,. Els ajuts, els encàrrecs 110 serien l'única f6nnula., podria haver-hi altre 1 iniciaúve.ç. ff i ha una actitud massa passiva." Alberl Sat·dà destaca que durant la seva pre· sidèn cia es va iniciar w1a política d'encàrrecs: 'A cada mostra hi havia tres encàrrecs quefeia l'A CC, que es pagaven amb subvencions de les ins. titucions públiques i alguna privada (va acan$~· guir encàrrecs per a les Olimpíades del92). L'E1• tat té el deure de protegir-la, perquè és cultura./ cada cop més, volen rendiment fàcil, benefim propis. El Ministeri, la Generalitat, l'ICl:C, en1 ajuden, però fa por pensar el que pot passar en un futur. La tele s'ha degradat fins al màxim nomé5 per l'audiència. Les cadenes privades tenen e/.seu dret, però les públiques ... és inexplicable. E/1 encàrrecs cada cop més tendeixen a desaparèixer. Ell995 l'A CC em va fer un encàrrec i encara no m'ha pagat. Abans tenia un encàrrec cada any o cada dos anys, ara cada cinc o cada deu. A Ma· drid els compositors estan millor que aquí. Corrsi· dero una obligació que l'O BC faci tres encàrrecs a l'any, que el Liceu encarregui una obra anual i que la Generalitat encarregui una obra per a un esdeveniment. S'hauria de fer. A Madrid es fan produccions noves i encàrrecs d'òpera. Aquest Jm ja han encarregat una obra a Halffter, 1.na a Lui1 de Pablo, una a Joaquín Turina -que s'estrenarà curiosament a Barcelona-, una a Luis de Castro I una a Garcia Abril. Les subvencions no són mol· tes, s6n mínimes. Però aquí no n'hi ha. I les subvencions privades, d'espònsor, van a parar a /el fundacions que tenen recursos de publicitat -un Barça, un Palau de la Música ...- i desgrat:a igual. Aquestes fundacions tenen molta més publicitat que d'altres. Hauria d'existir una desgravació més gran per a les fiwdacions més petites, que són les que realment fem cultura." Francesc Taverna-Bech afirma que "durant/a meva presidència molts encàrrecs van quedar en· laire p erquè no es podien pagar. Avui dia totes les entitats professionals del país en prescindeixen: el Ministeri organitza un Festival de Compositors anual a A Lacant i no hi ha cap català. /bercàmr· ra, E uroconcert i Palau 100, en prescindeixen. .l ¡1re la s era en· :/es r:~ TE MA Albert Sardà restranger potser l'ambaixada espanyola organit:a algun concert. Però no hi ha res ... No es fa res. Jlntercontemporaine només hi ha la presència de dos espanyols, Luis de Pablo i Tomàs Marco." Josep Maria Balanyà creu que cal augmentar les ~ubvencions per· a coses noves. Però diu que ''les 1ubvencions han de dirigir-se al pagamellt de drets que tenen els compositors. I eL~ ingressos de I'ACC no han de venir exclusivament de les sttbtencions. Hem d'arriba.r a autofinançar-nos en alguns punts, com el pagarnent d'intèrprets o les barses de viatge dels intercanvis i l'allotjament ddHonviJats. Per tal d'autofinançar aquestes cole!, hem de fer alguna cosa, com agilitar la recerra de nous socis, buscar patrocinadors, i crear productes que aportin diners (l l'Associació." ~edició .:~dició sempre ha eslal una de les tasques més difrcds per a l'ACC. Tant per la realitat del mercat ratalà, corn pels entreba ncs arnb què es troba el composit01·, que moltes vegades es veu obligat a signar contractes editorials en contra dels seus intete>sos. És per això que hi ha molt s compositors que tenen obres originals tancad es en un calaix. Jo.sep Maria Mestt·cs Quad reny va ser el primer ¡resident que va tenir com una dc les prioritats de · ·' l'ed LCW ' · · ' "EJn aque lla epoca aseva ta sca 1'ed JCto. era un problema, cap editorial d'aquí no publica- va obres dels compositors catalans contemporanis. Per això va començar una lluita per tal d"aconseguir aquests objectius. EL Llibre de piano que va editar la mateixa ACC presentava una obra de cadascun dels associats en aquell moment, una nota biogràfica amb fotografia i un repertori d'obres. La portada és una litografia de Ràfols Casamada. Se'n van editar 2.000 exemplars i es van distribuir no només entre els associats sinó a les universitats americanes, a diversos centres Cttlturals, als conservatoris, a les biblioteques públiques i als pianistes reconeguts arreu del ' " mon. L'Agustí Charles explica que "les editorials .fan el que té sortida econòmica. Els compositor.~ signen amb les editorials contractes en contra dels seus interessos. Amb la qual cosa els compositors en surten perjudicats. Si vaig a parlar amb l'O BC i arribo a un tracte perquè em programin un con.cert, i l'editorial no ha de fer res més que portar la partitura. a l'orquestra, d'això en cobren el 50 % i en alguns casos el40 %. L'ACC ha de fer alguna cosa sobre això. Ha de ser una entitat privada i prou autònoma qui ho pugui fer. Si hagués continuat, jo hauria fet aquest pas. Crear un àmbit editorial propi sense un propòsit econòmic, sinó de difusió. Els compositors catalans no existeixen quant a difusió. A Europa 110 els coneixen. Els CD els paga el compositor, que després els regala per a la seva difusió. A Catalunya, Espanya, Europa, no tenim una distribuïdora. Cal tenir w1 canal de distribució que permet i fer arribar les músiques i partitures arreu. Si no hi ha distribució, el compositor és com. si no existís. Els tiratges d 'edició són de 500-1.000 exemplars. Ínfim. És molt poc. La distribuïdora no et paga res, no paga res al compositor. Segons la. llei del mercat, han de ser entitats sense intenció econòmica empresarial les que tenen possibilitats de difondre realment." En Josep Maria Ba1anyà encara parla del problema de l'edició de què parlava en Josep Maria 1Iestres: "Cal trobar una fórmula perquè les obres dels nostres associats puguin ser editades; n'hi ha moltes que estan en un calaix o en fotocòpies de l'original i encara no s'han editat." 188 La difusió i la distribució Als problemes d'edició, cal afegir-hi els de difusió i distribució. No hi h a cap canal de distribució de Ja música catalana con temporània, cosa que agreuja encara més el Lema de Ja cJifusió. En J osep Maria Mestres Quad1·eny ja s'hi havia trobat: "la distribuci6 era UTI (tl tre problema; els editors d'aquí s6n molt locals. Per poder donar una projecció internacional, calia , doncs, buscar una editorial internacional. Al final es va aconse- 41 341 TE MA 188 gtúr u11 acord entre una editorial italiana i la Generalitat per publicar obres. però el mandat va acabar i aquella feina no tingué cap continuïtat." Segons \gustí Charles, la distribució i la difusió haurien de ::¡er tasques que realitzés l'Administració: "Això ho hauria de fer l'Administració. No al 100%, però sí que ho ha de promoure. L'ACC es podria convertir en un centre de difusió de la música catalana contemporània, però no té els mitjans per fer-ho. L'Administració ha d'invertir uns diners primer, té canaJs per fer-ho i ha de col·laborCt.r-hi. No totes les associacions són representati-ves, però l'ACC sí. L'Administració hauria de fer voler ctquests instrnments per fer-lo funcionar i pot fer-Los funcionar. Si això no es fa ... , estarem a la indigència. Em nego rotundament a pagar per La meva música; a pagar 500.000 ptes. per editar el meu monogràfic. En definitiva, t'edites llL mateix per promocionar-te. Però això encara no és possible, trigarem temps. L'Administració no es creu la nHísica contemporània, veu les innovacions i incorporacions d'altres mrísiques corn un fet negatiu. lqui estaria representat un sector de l'associació: L'immobilista. La música ha d'evolucionar. No em preocupa cap on va la miísica. Si la música canvia és perquè ho ha de fer. Perquè cal canviar-la. Cal fer canvis." El públic 42 312 És ben sabut de loLhom que el públic que assisteix als concerts de música contemporànja és poc. Els fac:tors que fan que la situació sigtú així són molts: la inexistent difusió als miljans de comunicació (no hi ha cap campanya de màr·queting), la poca programació que se'n fa a les grans sales de concerts o a les més conegudes i el precari ensenyament musical dt-1 nostr·e país. Maria Rol:!a Ribas creu, però, que "als cicles de nuísica contemporània hi ha un públic fidel i molt respectuós: hi ha molts estudiants de música que hi assisteixen. Ara, costa d'arribar al gran piíblic. Un pintor evoluciona perquè està cada dia pintant ; Lm músic evoluciona perquè està cada dia creant; el músic evoluciona cada dia perquè la müsica forma part de la seva vi<la quotidiana. No podem pretendre que la gent que va als concerts evolucioni de la mateixa manera que nosaltres els músics, quan va a u.n o dos concerts a l'any. L'evolució de la gent del carrer és lenta perquè la música contemporània no els arriba per dues raons foname ntals: primer, per la complexitat dels llenguatges dins el món contemporani; el públic es perd perquè hi ha Wl ventall molt ampli, hi ha molts camins i és difícil seguir. Si algú va a un concert de nuísica contemporània i potser aquella Xavier Montsalvatge obra o aquell1·epertori no li agrada,ja no hi Iorna, i podria ser que una altra obra o un altre rt· pertori li agradés. En. segon lloc, perquè hi ha poca difusió dels concerts qu.e es fan o perquè es programa quantitativament poc. Que sigui una gran pantalla que rejlectei.1:.i la nostra música a lot el país i més enllà i que ajudi afer evolucionar els gustos del gran públic." Jordi Rossinyol pensa que "la societat no dóna suport a la mlÍsica, tot i que la utilitza. Amb la tendència del mercat lliure sorgeix la idea que lot s'ha d'autofinançar. Perquè triga uns anys a tenir un públic. Les institucions valoren el públic i la demanda social; la producció conlemporània, de vegades un cert rebuig del públic; els concepw d'intentar protegir i fer créixer la. mzísica té un punt de vista electoralista. El resultat és ràpid. Els ajut.s que dóna és per tranquil·lítzar la com· ciència. És una actitud poc compromesa. fli creu poc, en la funció de la música contemporànin amb un ampli ·v entall de propostes estètiques. Si no s'ajuda, és difícil en una societat de lliure mer· cat. Els plantejaments innovadors de la mú1ira contemporània són complexos, la fan complexa.' J osep Maria Mestres, quan es refereix al púb~c d'ara, el compara amb el públic dels primer an~· de 'ida de l'Associació i ho fa basant-se en ek li· pus de música que hi ba, perquè el públic de b música contemporània catalana o música clàS>ira contt-mporàrua catalana ha de tenir una formació determi.nada: "Només hi ha tres tipus de nnísira: culta, popular i comercial. La música culta reque· reix que qui l'escolta tingui una certa cultura mu· sical. I al.~ anys seixanta la generació activa a lo Repú.blica era gent molt més cztltivada que no ara. " 1:època daurada de l'ACC Quan Mcslr·es Quadreny era president, l'A~~ tenia una vida molt activa, però ell ell destaca lt• poca rl'Agnstí Chades i veu un bon futur si es con· TE MA orre- .cc l"r· :on· rinua en la línia engt>gada 1'11 ~quest últ~ m~dat: Lo idea principal era que 1'A CC funcwnes com col·legi que defensés els interessos dels compo1111 mantenint en• ytors 1• q11e els· resolg ués problemes; aro el control de la junta sobre l'admiss ió d e :ous socis. Despré.~ de l'empenta admirable de l'època d'Agustí Clwrles, en tots els aspectes, tant deJ de l'actitud personal, com en l'eficàcia en la feina, na hauria de ser difícil recollir els fruits. Ara ha estat molt encertat p osar un gerent profes!Íonal. Per primer cop es contracta un gerent proj'elsional per als comptes, quan fins ara cada pre,;dent ha via de pass ar dos anys darrere dels rompies, les sttbvencions etc., f ent n1ímeros, i dos onrs et roben. molt de temps." També en Xavier }[Qntsalvatge destaca la presidèn cia de l'Agus tí Charlcs. I en Llol'enç Balsach, per a qui "aquest període ver sign~ficar el rellançament de l'Associatió,¡¡ue ha estat molt positiva en els últims anys; s'han/et més esforços p er programar concerts, pera promoció, i per a l'edició anual d 'un llibre. Duranl els vint-i-cinc anys de vida de l'Associarió, si dibuixéssim l 'evo lució amb ttna línia, ceuríem una campana a l'inrevés. Els primers 1111~-s de vida de l'Associació van ser de molta actiritar.I'ACC comptava amb molts diners que donaren les institucions (molts més que no pas ara). Es portcwen grups bons de l'estranger." En canvi, l'Albert Sardà, si bé també fa r eferènria a l'època dc 1' Agustí Charles, no és optimista per al f1tlur: "Agustí Cha,rles ha tornat a animar l'Associació. Ara ha ,·evif'at, però caurà una altra rtgada, perqnè l'ACC depèn directament dels pretirlents. És presidencialista. Quan vaig entrar a l'.iCC hi havia vint socis, Mompou era el més gran i jo el més jove; quan en vaig sort.ir ja n'hi havia cenr.. L'any 2324 potser diran que els grans músics del segle XX eren els B ea tles." En Xavier Benguerel r ecorda el moment més brillant de l'ACC duraot la presidència de l'Albert 5ardà. "Llavors es va prendre u.na ernbrcmzida. L:4gustí Charles va fer el que va poder, p erò no va lrnir mitjans per p oder-ho fer. El futur de l'Associació està vinctdat a L'i nterès dels polítics. El problema econòmic de l'ACC és gravíssim. Només tspodenfer coses molt petites que no tenen transetndència a la vida de la societat." I fent un repàs de l'evolució de diverses etapes rle l'Associació, Jordi Rossinyol veu que "l'A CC ha ~anviat molt. lfi va haver una època en què el president tenia molt de protagonisme i es van poderjèr moltes coses: cicles, etr. Després hi va ha~r una etapa de molt bonn voluntat, però no hi ra haver fiorça, no va quallar. Buscar un fu.ncio~amellt molt dinàmic de la junta, de l'Associació, ~~~~olt d~fícil. No sé si és possible. S'lw d'intentar, pero é.~ molt complicat. En aquests últims anys l'A.CC ha agafat molta empenta. Molta iniciativa. Ara se n'han d e veure els resultats. S'han organitzat moltes coses i la gest i6 econòmica ha estat més interessant." l\1. Rosa Rihas de!> la(' a sobt·ptol r e~>forç de tots els presidents i 1<-s juntes per tit·ar endavant: "S'han organitzat molt s concerts amb pocs mitjans econòmics. S'ha de tenir en compte que ens hem mogut molles ·v egades en números vermells. L'esforç dels presidents qne hem ting ut i de les seves respectives junt es ha es tat co 1~siderable. Només g ràcies a això l'ACC encara és v iva. S'han esforçat molt p er tirar endavant l'ACC, tot i els entrebancs amb què hàn topat i La precària situació econòmica. I se n'han sortit, i això és admirable. Es podrien fer moltes coses, p erò sempre estan condicionades p els din ers. La continuïtat de les directrius de I'ACC crec que hi és en aquests moments. Anem per bon camí." Mirant al futur El nou president de 1'\CC, J osep Maria Balan yà, creu que cal continuar progressant en l es tasques que han començat els últims quatre anys amb ~uustí Charles. I marca uns objectius a curt termini com són: l'edició {de discos, d'una revista anual, d' un butlletí quadrimestral), l'ac tualització del catàleg d 'obres (amb una edició a [inal del 2000), captar més socis col-laboradors (estudiants de conservatori, associacions), continuar amb la temporada de concerts - tot intentant mantenir el .nombre de 17 anuals i intentant millo•·ar-bi la qualitat de la interpretació-; i difondre l'obra del soci. A llarg termini es proposa anar resolent els problemes d'edició dels eomposiloa·s. "El primer any d'aquest mandat serà d e seguiment d e ln ta sca realit:::acla p er l'anterior presidència, el segon any ja provarem d'embarca.rrws en coses noves. T'olem continuar obrint I'ACC a la música contemporània. Volem obrir-nos a la realitat d e la música contemporània, tal i com està a altres països d 'Europa, com França i Alemanya. Hem de treure. eliminar, trencar les barreres existents entre les tendències de la música. Promourem els intercan vis de compositors i intèrprets catalans - tant joves com consagrats- a l'estranger -actualment n'hi ha (tmb Eslovènia i Holanda.'' La nova ACC ens fa saber que es tà oherta a qualsevol entitat cu ltura I dc Ca tal un ya, E spanya, Europa i el món, pet· intN·ca·nviar actu acions, mostrar la seva rnú sicu en festivals i aportar no ves idees. 188 43 3-13 El futur necessita I•Acc ,_ AGUSTÍ CHARLlS SOLER o hi ha dubtf' qut' en major o menor mesura l'actualitat de la romposieió catalana passa per J' i\ssociució Ca La hmu dc Compositors (ACC). Són ja vint-i-cinc anys de participarió dc l'entitat en la cultura catalana, i si bé no tots han estat fruetífcrs, el conjunt d'aquest període és rou significatiu. No s'ha •·esolt, pet·ò, el problema 11 principal, és a dir, la plena intc·graó6 de la creativitat u,ícal en el teixit cultu•·ul en igualtat de condicions 111 IIJllb altres a•·t~, c;om la pintura, la poesia, d cinema, tic. Ésser compositor a Catalunya és, encara, tal com Jiu la famosa dit u, com ésseJ· torero a Finlàndia. M'explico: les institucions music·als catalanes no tenen me,nrf> que seneixin per dinamitza•· la nova creació mn>ical-enràrrecb. difusió, etr.-. i t's dei.xa el:, crea,Jo.-,abandonalb a la l>C\a ;,o•·L. \lo es tracta pal> que el rrtador neces!>iti o;oln·e, iure, ;,inó que la música catalana del f utUl' bCrà aUò ({Ut' t'n ractualital se )i pt>nueti N En aquest panot·ama, crr·tamt>nl uo gens optimista, r- que 1':\s~ociació Catalana dc> Compositors s'ha ha!,Ut de moure el~ da1·rcrs any~:~ i que t'ncara continua batallant. A\ ui, però, és un moment sensiblement difmnt de l'immediatament anterior -com g~ürebé Lots tlsperíocles-, si hr l'avenç tecnològic en precipita els t;de~enimrnls. La tasea rlt-1 compo~:;ilot· en el fulur •e'nsacosla, sens dubte ca l•·edefin ir-la, ja que els estereotips del passat no són và lid s. Ai.x:ò •·epercuteix en el model dc roncert, dc composició i també de süuarió i importància socia l, la qm:d cosa t"na du a redefinir el que ha d'ésse•·I'Associ<lci6 Catalana de Compo~toro. L\CC ha dut a tc•·me d u 1·anl la seva trajectòria una ~èrir de ta~>ques principalment •·elarionades amb dfPt primari de donar a c·onl>h.cr la música dels seus ·~i,; el concert. Aquest ha C!>lal l'objectiu comú de le> junteb que l'han govet·nada. La manca de cau[, de difusió per douu-sc a c~onèixer ha fet dels citW- de coure1·ts el mitjà per· cxceHència, i aquí val a dir que la tasca ha estat t·ealmt>nt impot·tanl. Cicles !Om la ~lo:.t1·a de 'f ús ica Catalana Contemporània, ~ un punt lwn estat 1. son · ~ · \irL Ha,·an na, AVUIIIIHSI('8. "''rncial dc referència pe•· conèixe•· la progressió i nolució de la mí1siea cataluna dcll> darrers ,int-i-<:inc · pu~bli e l1a aovs ·' lot .·, q ue I1an pogut \f'III'C c·om l'ajut anat minvant cada dia, fins a l'actualitat, en què el prcsst~post ar·tual ~s menys dt· la nu·ital que fa deu · anys· Esr I s•gne elois nost r(•s temps . . El fet econòmic ha estai el tond icionant. de totes les b dt' I'ACC de~> dl'! seu inic·i, molt mrs que no pas . personaJitul d«•ls seus p•·csid('nls. No vull pas tre01·e · a aquests, ja <pte !WHSC la se' a generositat l anc¡¡¡ .tmporl' lt temps que van cedir a l'Associació no hauria estat possihle I'ACC d'ara, pr•·ò és una C\'idència que el condicionant eeonòmic ha delimitat la seva capacitat de reaceió i desem ol u pumt•n t. Això s'ha fet palès quan e1s temps no han estat propieis. Val a d i1·, però, que és signe de p t·ogrés el fel qui' una A~osociació Lingui alts i baixos, ja que allò realnwnt important és continuar endavant. Ara bé, des del mt•u punt de vista. hi ha hagut un can' i notable el~> datTct·~ qualrP any:., i ho ha estat en la mesura que per primc•t·a 'eguda l'ACC s'ba proposat un can\ i de clit·erci6 en la ~eva (•;,tructura interna. tot professionalitzant-M' i dc:.cn\olupant una tasca de senei als socis que ahanb no ha,·ia tingut. Vna vegada establert el model bàsic dc diful>ió mitjançant el concert, calia t1·oba•· un model ll<IU que fes de l'ACC un element indiscutihlc -ja fos d'informació. assessorament, difusió, rtc.- dclo eompositors catalans. Així, doncs. es C'reà el Butlletí de l' ICC IJUadl'imesLraJ, la revista iHIÍsica d'Ara, eh! Recursos per a compositors, la pàt:,>ina web de I'ACC, d catàleg d'obres i nfomlatitzat. i de propen1 puhlicarió, lu coHceció "Música Catal ana Contemporània'' en CD -de la qual ja ha apa•·egut el pri mc•·- i el servri de llogul'r de pa•·titurcs i 111aterials dels socis «·ompositot·s, u més a més de c•·eat· una nova figm·a de soci rol-luborador; tol això sense oblidar els intt••·cam i>; intr•·na«·ionals i les múltiples 45 :us TE MA 46 346 assessories en matèJ"ia de mú sica catalana contemporània que s'han r·ealitzat amb entitats de tota mena. Aq ue~; Les er en mesures imprescindibles per· adaptar l'ACC als nous te mps, han estat el motor de la renovació, tol i que encara són, a parer meu, insuficients. I ho són per·què no han aconseguit millorar l'estatus del compositor·, que ha provocat que, d'una manera o altra, les institucions públiques tinguin una excusa amb l'ACC per· no fer· una tasca que els concerneix. La difusió del!> compositors catalans enllà de les seves ñ·onteres n o és quelc-om que pertanyi a un grup de compobitor s asboeiats, sinó que, <'n realüat, és una p olítica de difu:.ió <·ultur·al d'un país. Aquesta tasca. la principal, atès que t'li' compositors catalans existiran en la mesura que !>iguin coneguts, no la pot assunúr l'ACC amb un pres!>upost min ..o com el que ara té. Aquesta és una d e lt's r·<·ivindieacions més importants que ha fet des de semprt' I'ACC i la predisposició que h a mostrat a trt'ballar· en a<¡uest sentit ha t'Stat sempre màxima, tot oferint-tlt' a col-laborar-hi i par·ticipar-hi. La r eacció, però, encara no s'ha d onat. Des del meu punt de vista, el futur de l'ACC passa, doncs, pc·r millot·ar arrucsls aspectes i) tal com jo matei." vaig c~x posa •· en una dc> les darreres assemblees, cal a vanç•u· en la dirocci6 de transformar 1'ACC en una l'ntilal privada dc difusió de la música ca talana actumll, sobr·etot, en aquells aspectes en què la ÏJHlústr·ia mu sica l J el país es troba més abandonada. Un eXl'mplt': tots els compositors con eixem les deficiències d e les puhlic·ac-ions i enregistt·aments musicals, sobr e- tol d'aquells que estan r elacionals amb la publiraeióo enr·egistramenl d'obr·es d e compositors vius. La cançó de la no r endibilitat. és la que més escoltem. La veritat és que la indústria editorial no pot padar en terme• de t·end ibilitat d c la nova música, esp ecialment Q1Jan 110 fa gair·pl,é t·cs per difondre-la -excepte alguns ra>v• aïllats. Cal procluir molt per veure què és el que qm'· darà. És en aquest aspecte que l'ACC lta de podrr dir f[LH' Icom en el futur immediat, ja que la seva vocarir difusora és innegable i la seva reper cussió medi~tin també. lJACC s'ha de convertir, doncs, en un '~rtad•r centre úe difusió d e la música ca talana contemporà· nia. i fc~r que les institucions públiques hi siguin re· eeptiHs i pa1·ticipin en el seu desenvolupament Futur. Però tot aL\.Ò no és p ossible de dur-ho a terme de' d'u· n a acció amateur realitzada pels seus president>. Sïl'l· polla, clones, una professionalització de l'AGC ¡wr afrontar una renovació estructural i ideològica,llll Út•ixa nt de banda el sectarisme que la va caracteriuar en els seus inicis. CACC ha d'aglutinar tots els srrtor• creadors ca ta lam en l'àmbit de la música de concert. I com més à mpliament i millor els representi, mé~ im· portant serà. , Jo c·rcc: que l ' ACC té molt a ilir encara, i en rara me; ha tl'up ortar a la futur·a millor·a d e la situació drb compnsilor·s ca tala ns en tots d s àmbits. El pr> drl: . .-rrnc . unys J3 • passats han de servu· · pe1.•1erv · iml1·. vmt-1 car el :,cu lloc i la importà ncia que aquesta té rn rltrl· x it r •·<•utiu català, des del meu punt de vista encaru nG prou n•ronegut. Pe J ba ri( lií fa1 dil Co ra dil de Iol Pf bé l'Ol mt di. ili¡ R< un vil an bl¡ la1 do l'el deb indi· I tei· ·a no MUSICALIA R E T R A T MISCHA MAISKY El violoncel apassionat El violoncel·lista Mischa Maisky (nascut a Riga, l'any 1948) és u_n hon:e apassionat de b1ograf1a apassionant. Una tournée per Espanya de més de vint concerts el va portar a Barcelona, on va interpretar, al costat de l'OSC, dirigit per Ros Marbà, el Primer concert per o violoncel de Xostakóvitx, obro escrita l'any 1959 i dedicada a un dels mesIres de Maisky, Mstislav Rostropòvitx. Aprofitant la seva estada entre nosaltres, vam tenir-hi una conversa breu però animada. Ptr CARME MARTÍ NE% otser el lector fid e l t•·oba•·à curta aquesta cnLJ·evista. Sobretot si Ja compara amb les dimensions habituals dc les meves col·labo•·acions en aquesta secció dc la R erista, dimensions que sovint e m fan mereixedor·a dels t"c>nys c-ordials del nostr·e director, Jaum e Comellas. Tot i •·econcixen t que té raó, eh assegu r o que m'és molt difícil '"r·etallar" les intt-n•ssants derlaracions dels meus intedoeul~r;, per tal d'adapta•·-me a les lòpques limitacions d'espai ... Doncs bé, aquesta vegada la bt·e,·etat ha e;tat beu fàcil d'assolit·, ja que la con~ersa va havet· dc ser foq;osamfnt breu. A Jcs onze del matí (el dia del seu primet· eoncert a l'Auditor·i de Bat·crlona amb I'OBC i llos Marbà), Maisky ja havia fet u~ assaig del Concert fi c Xostuk6l'll~, i q11an el fotòg t·a f i jo vam . -nm IJ atInu. raamb ar• sc so I mct111 . · 11lat., ble p1·otessto11a pc1·ò ~unb Las· tant poc en t ustasmra una l'sgoladora. ses sto fotogdi r·tca pC'r a la l"l;nata ''"roguc " . Maisky, qu•· r uidu P o • molt la seva imatge, és fidel -com a tantes altres coses de Ja seva vidaa la roba del dissenyador japt)nès lssey Miyake, que normalment li queda d'allò més bé. Tot i que haig de confessar que ~1 model crur va portar en el concert d'aquella mateixa nit, una •·cosa" blava indelïrúble, a mig camí entre quimono i vestit de tortuga ;\linja (pet·dó, ho dic amb to l els respectes), no va ser cap encert. Amb un instint desen,·olu pal per dotzenes d 'entrevistes durant més de quinze anys en pt·emsa nmsical, vaig captat· t·àpidament que l'estat d'ànim de Maisky (que, francament, després de la "pallissa" de "Vogue", feia cara d'estat· fart de lot i de tots) no era l'idPal per a una conversa profunda, i cuca •·a molt me.n ys pe•· a una altra sessió de fotos. Així que vaig suggerir que anéssim tots q11atre (hi era present tm r epresentant d c la casa discogràfica d e Mai sky, Dculsch e Grammophon, que~~~~ va advertit· que només disposàvem dc quinze mjnuts, ja que Maisky esta- va molt cansat) a st>ure tranquil·lame nt al camerino. Sortosament, només un parell de minuts després, Maisky semblava un altre: dis tès, somrient, amable, i ben predisposat al diàleg. - Bé, la primera pregunta no és gaire original, però realment tinc cui"Ïositat rlt> saber per què va deciclü· que volia tocar el violoncel... -A balli! de respondre-li ...• digui'nt una cosa: com és que parla aquest francès tan bonic? -exclama , amb sincera ad mi •·ació, Maisky. -B~, jo ... (dubto una mica, penbant que polse•· no és el millot· moment pet· explicar la meva vida), lt·eballo bastant a 1'1·ança ... -És sensacional, com el parla, i el seu ctcccnt. .. Perdó, quina era la pregunta? M'ha impressionat tant que m'hajèt perdre elfil-reconeix, entre •·iaUes. - Li fH"(Jgun ta va que p er ç¡uè el vio lon cel i no un alt•·e in s tt·umn nl. .. {r espiro , a mb un ce rt a lleuge•·i ment, mentre pe nso que l'cnt1·evista té u~1a possibiliLa t d 'anar bé). -A lt , sí! Bé, ho sento, però no tÍfi C cap història romàntica per explicar, dPI tipus: "a11ava pel carrer, i de cop i volta , des d'una fines/ ra oberta em van arribar uns soni! meravellosos ... ". No m "ha passat això, no. O en tot cas jo no Ito recordo. La tria de l'instrument va ser més aviat per raons de tipus pràctic. La meva germana, que té deu anys més que jo, és pianista, i el meu germà, sis anys més gnm quP jo, e11 aquella època tocava el violí, tot i que després es va passar a l'orgue i a la musicologilt. Aixl que probablement els meus pares em van encoratjar a wca,r el violoncel amb la il·lu.sió de for m ar urt I rio .famílicu; cosa que, .finalment, nw,i no 'Va m arribar a fer. ) o !te tocat moll amb la m1wa germana i amb el meu germà per separat, p erò mai no Ito !tem fet tots tres plegats. I, sap &\ .... qu un m lo~ dr ltll IU/ l'ur fer t·n~ p~l' In an ~ ,¡ ~ pa~ IOr la J til/ lant 1ra toll lon iX', lon, MUSI CALIA R E T R A T què? :Ira el m eu som11i és f ormar un lrio amb els meus d os .fills. La m~ra filla Lily, que té d otze any.~, Joca el piano, i el rneu .fill Sa.~lw , de deu "nys, toca el violí d es que Jenia !re.~ anys, ctix í qnc ... El pasIQ! mes de cle.~embre, per celebrar l'arribada del nou mil·le11ni, uam ferunpetit co11cert a ccrsa: ells ran taC(Irjunt s, després Lily i jo, i per acabar v am int e rprPtar liTI Irio. -Aix! que p o iSI't' d 'a qltÍ a uns <ny, podrem escolLat· a Ban·clona ri ~Trio 'iaisky" ... -'limt de bo! J a li dic, aqu P.~ I és ri meu ~onmi... En .fi, torn ant a la •era pregunt a: em va ig tro b a r •mb rm violoncel eni re les mWis i fin& aro no m 'lla do lg ut. Bé, PXrepte quan viraj o. Se mpre carregant-lo amun t i (I Vall , sPmpre amb problemes a ls cw i o n .~, t ot i paglrnt bitllets C'XIra ... - riu-. Ua rors penso: per qnè 11 0 vaig triar ~~tfauta? Tot .~Pria mnlt m és f à l -Jo cm pensava que ja ho havia amcntat abans Ull<! vegada, qu tln l 11eu o onze an ys 1· vn rrn un nen eP l'llar a punt d 'a ba ndonar e l vio!oure! I 1 (' I I . 111 l O • pe ls csc·acs ... lC • , · r.Xrstava 1111 a mtca e· a n su t, ._ llillcel? d<>l vio- - No ben bé, p erò trobava a f alLar eljiabol... S ap, abans de ueure'rn assegut amb el v ioloncel estudi a nt durant ho res, ning tí no hauria cregut que això f os p ossible. J o era un n.èn prou inquiet. La cosa es va $0/ucionar qncw en¡¡ uarn Iras/ladar a Sanr. Peterslmrg . Allà v aig haver d e d edica.r-m 'hi força ... - I l'esforç va donar el seu fruit, p<'t'ql.tè va guanyar un pr·cmi moll importa nt a la U nió S o viè ti ca. Com va canviar Ja seva vida a n ·an d 'aquest guardó? - Bé, Pl resultat m.és important p er a mi va ser que em vaig trasllad a r a Moscou , on vaig p oder e$tudia r a mb Rostrop Òt1Ítx . - 1 qui ns t·ecords con serva d e l sen ensenyament? - Tant s! ... Ros Jrop ò vitx és un h ome d 'una increïble energin, i té u11a imaginació d esbordnnt . Si dic que és u.n grnn violon cel·lista n o crec que d escobreixi res, p erquè tothom ho sa.p. Però haig d e dir que com. a mestre és jin.s i tot m és g ran. Perquè té una g ran capacitat d e d espertar l 'energ ia , la imag inació, la musicalitat de l'alumn e. Potser la cosa més important que em va en.~enyar és que mai no h em d e perdre d e v ista el tlO.~I re principal objectiu: fe r mús ica. Ell deia que pf violoncel, el violí . .. no són res m és que els instrume nts mitjançant els quals hem d 'assolir La nostra missió. que é.ç serr ir la nHísica. A ixò és quelcom que em rep eteixo a mi ma teix cad a d ia, i és també una idea q ue trac to d e compartir amb els j oves músics. Perquè a vui dia el nivell és molt alt; p erò a for ça d e preparar-se o bs e.~s i va m ent p er g ua ny ar concursos, er. fo rça de treba lla r sense trPva p er arri.bar a tocar tnés f ort, m és de pressa,, amb més p erfecció, molt s jo ves instrumentistes a.rriben a alterar l 'ordre natural d e /e.~ cose/1, <r confondre les prioritat s. f , en comptes d 'uti.litzar el seu domini d e l 'instrum ent p e r p osar-lo cd ser vei d P la míLSica , aca ben utilitzant Iu nnh ica com Utl mitjà per d emostrar, per exhibir. el seu ll ivell ins t r um e ntal. Qu a n escolt o e nregis tram en ts his t òrics. 11 0 p u c evita r p en s ar que, tot i que tècnicament el nivell no pr ct e l d'av ui. els mtís ics d e l p assat tenie11 una cap acitat de co1111l1Licació molt m és gra n.. I aquesta és una qualitat m olt m és imp ortant que la p erfecció tècnica. DPiX(//t/ d e bwrcla elem ents com el v irtuosisme, la brillantor ... , hi ha un element emocional en la. interPN' /aci 6 qu e és un mis t e ri, alm eny.~ p er a mi. Què és allò que fa que 1111. artista arribi a l'escenari, comenci a toccu; i ... pim!. .. Quelro m passa. Aquesta (·onuuticació PS produeix a d iferents nivells. Hi ha un nivell }Tsic, purament físic: c r ea r son s, tran s m e tre son s . I després hi ha un nivell sup erior d e ro municació, qu e es produ eix e n e l t erren y int e l· lect u al: p e r mitjà d 'aquests sons, transm etre un a ide a mus i cal . Tanmat e ix, penso que existeix, no "'en comptes d e", sinó a més a més d els d os n ivells precedents, un tercer i encara superior nit>ell de comunicació, que és d l' caràcter emocional. De vegacú•s, un intèrpret arriba a establir 1111 lhtç directe de connexió que va e/p cor a cor. I a.quest.a capul'ita.t cnw la cliferèn cict entre un molt bo11 n11ísic, que pot tocar m olt bé e l sP u iN strum ent, amb m olta. dignitat i qua litat tant musical com tècnica, i un g ran artista . No m fSs 1111 g ran artis ta p o t c r ea r CO IItt exi o n s e m oc i o nals 188 49 319 MUSI CALIA RETRAT 188 d'aquesta mena, que donen un "extra" a la vivètlcia musical. És com les muntanyes, oi? Hi ha grans muntanyes ... El.s Pirineus, per exemple ... Però després hi ha l'Everest ... -t·iu-. És una altra cosa ... No és el mateix pujar a un cim dels Pirineus que al cim de l'Everest. f sap què? .La diferència és enorme, perquè el més difícil de fer són els darrers cent metres. I musicalment és el mateix. Un pot arribar a certs resultats treballant molt, practicant durant hores, entrenant les mans¡ però el que és rea./ment dijJcil és trebttllar amb fet ment. I sempre ha de ser el cap quí digui als dits què han de fer. Mai, mai hem de modelar una interpretació nw.sical segons les nostres posúbilitals físiques, tècniques. Ha de ser la nostra idea mental de la nuísica La que digui ales mans què han de fer. f aquesta é.s la gran diferència entre els meus clos mestres, Rostropòvitx i Piatigorski, i La majoria dels professors: tots dos insistien a desenvolupar la imaginació, la capacitat de comprensió musical, la part mental, en definitiva, mentre que gairebé Iols els professors pensen que la seva missió comença i acaba. en transmetre a l'alumne un coneixement tècnic de l'instrument. - Llavors, per a vostè la Lècnica és només uu miLjit per an·ibar al rcsullat musical desitjat. -Absolutament sí. El que és realment important és la rnzí.~ica. Per sobre de la tècnica, m'agradaria subratllar-ho. Perquè, és clar, ningú no dirà que la música n.Q és importcutl. Sobre aqnest punt estem tots d'acord. Però quan un carrega massa el pes del costat de la tècnica, llavors tendeix a dei:t:ar, inconscientment, la música en un segon plànol. _¿Vostè té alumnes, dedica una part del seu Lemps a l'ensenyam ent? 50 :J50 -Bé, no ho faig en un lloc concret amb regularitat, ni tinc alumnes del.s qua.ls em consideri responsa.ble. El cert és que a.questa qüest i6 em crea probleme.~ de consciència, perquè em dic a mi mateix que, havent tingut la sort immensa dP treballur a.mb dos dels més grans violoncel·listes de la història, Rost ropòvitx i Piati- gorski, tinc el deure moral de compartir tot allò que ells m'han ensenyat amb les jove:> generacions. De fet, durant vuit anys vuig ensenyar cada estiu a Siena, als cursos de I'Aca.dèmia Chigiana. Però ho vaig deixar. Sap, estic massa ocuput, aquesta temporada he signat 135 concerts! f tocar és la. mevu principal ocupació, juntament amb lu meva família, és clur. Ara bé, també penso, i li ho dic amb la més gran sinceritat, que hi hu altres persones molt més dotades qz'e jo per a l'ensenyament, que poden fer això molt més bé quejo. No es pot .fer tot, ala vida. Ningú no és capaç de fer-ho tot bé. I crec que el millor talent és el que permet decidir què saps fer i què no saps fer a la vida. lltfiri, totes les dones tenen belleses: els ulls, o les mans, o les cames, o el somriure, o tot això plegat. PPrÒ no en conec cap que tw tingui ctlgun petit defecte, o algun detall del seu físic que no és tan atractiu. I una dona intel·ligent sap què ensenyar i què ocultar del seu cos. Si té unes cames maques, es posarà sovint una min~f"aldilla, si són lletges se la posarà llargtt ... Enfi, cal saber què fer, a la vidu. És com dirigir ... , és clar que m'agradaria dirigir. Però aqnesta no és la qüestió. Pt~iar et l't?.~cenari és una gran responsabilitat. El fet que jo m'ho pogués passa.r molt bé dirigint no és prou raó per llançar-m'hi. El que s'ha. de pensur és si la gent s'ho passaria bé, si jo fes de director. f el mateix passa amb el repertori. Jo no toco tot el repertori de violoncel. S i veig que, per quulsevol raó, no puc donar el màxim de mi mateix en una obra, no la toco. -No m'agradaria perdre el fU dc la seva biografia, que és realment apassionant, gairebé d e guió cin ematogràfic. Els !>eus darrers anys a la Unió Soviètica van ser tenibles ... Crec que, d'cnL¡·ada, el va n detenir pe•· comprar·, en una botiga de Moscou resct·vada per a Lu•·istes, ... uo magnetòfon! -Sí, bé, aquesta va. ser l'excusa ... Lu raó de foll!; era que la mevu germana, la piunista, havia emigrat a i srael. El govern so·vièLic vu creure que jo la seguiria, i per provar d'atttrar-me em van impedir continuar els meus estu- dis amb Rostropòvitx iuan . negor. rne el dtploma del Consen·atorifk Moscou. Com que no hi haria IQ.. o~ts musicals per a la meua ttpaJ. SLÓ, van trobar que seria méJ etc usar-me de qualsevol cosa¡¡,.,. me anur a la presó. - T va )lassar divuit me505 a la presó, bé en Lreballs forçats, tt una fàbrica dc ciment, i ingressar en un psiquiàtric, a la compljcilat d'un metge seu , pe•· evitar que el forcessin 1 fet· e l set"Vei militar a l'Exèrcit Roig... Dos anys sense veure el v ioloncel, sen se poder tocar... no m'estranya q1te, c·om va sa r ahir durant la conferència dt p1·emsa, mai no s'hagi enyorat dt la seva pàtria. -Com vaig dir ahir, un nomh s'enyora del seu país si pot comi. de rar-lo cus a seva. I jo. a l"tl Unió Soviètica, mai no em rait sentir a casa. -Bé, el cas és que fmalmenl n poder sortir, després de pagar a l'Estat nou mil rubles que la •r11 germana va poder recaplar a f,. ra el. I al cap de pocs meoos 11 guanyar el Concurs Cassadó. i 11 trobar el violoncel que encara toca avui dia, aquesl esplèndid Montagnana. Es diu que \'a srrUJJ regal d'un admirador seu, tot i que crec qtte això no és ben bé1e· ei ta t. .. -Bé, va ser gairebé 1111 regal. Després d'un concert, una per$ona del públic em va venir a veure i em va dir que el seu onde teni5 un violoncel que mai abar.s no havia pensat a vendre, però qu~. com que ja se sentia eeil. hmia decidit trnspassar-lo a algunjutl de talent. Quan vaig tocar pere la persona u la qual pertan)ÍD aquest instrument, es 'l'U emocionar de tal manera que em ra du que rne'lvolía regalar. Però ellr la seva clona eren grans, l'úniC' cosa de valor qu.e posseïe11 era d Mon tagnana. Vuig voler com· preu·-lo, però la veritat és que e~ van fer z~n preu molt per sota ~f­ .~eu valor real. A ixí que jo veniD· blement el considero com un regal. -I quin es són les qualitats qúr fan qu e vos tè r esti tan (idrl a aquest instrument'? - B é si no recordo malament. ahir ·v~ig dir que jo em consídelli ro, ple, lïn IWJ Ioni rar ami r¡ui des dtl llUI lrur tllll stan den rial cor. fila da: aqu Ioc, ~lai qüe ri... aml fixG que cel ca?· lonc arE ~I!' la RET RAT unhomefidel perquè fa v int-iranis anys que toco el mateix instrument i que estic casat amb la mateixa dona ... -L'iu-. Bé, quan ltns una relació tan llarga no és wquè pretens que la teva dona ís la més intel-ligent, i la més mata, i In més perfecta del món. Simplement, per a tu lr o és . I amb l'instrument passa el mat eix. f o no pretenc que tinc el mi llor violoncel del m6n ... De fet, li explicaré urw cosa. Jo tin c una g ran amiga, una vio lonct~ l·lista amb qui tinc una relaci6 molt e.~t reta des de la meva joventut: es trac ta deNatàlia G~tt.nwn. Ella, al contrari que jo, ca.nvir.t sovint d'instrument. Un cop, el'a. de visita, et rosa meva i, com que està "obsesrWIIJJda" pels instruments, em va demanar si podia veure el meu rioloncel. I quan va intentar totar-/o, no va poder treure-li ni ana nota. Es va quedar espantada: ~Però. com pots tocar amb aquest violoncel? És impossible tocar aquest violoncel!" -r·iu , B'e, suposo que és una .llaish . ..,-. q~eslió d'afinitats. Un alt re mist en... Sap?, jo sempre faig broma, amb aquestes coses. No sé si .s'ha fl.tat que la majoria rle la gen t que et ve a preguntar pel violon· 1..nstnune nt tocel~ et d1•1•·.. "Q uw · · vwca." No et p 1.egr~nten: "Q u ut L . acostumo wncel toca?" · 1I 1..x1, que JO a respolldre: "O h és LLI! vio /on· ' · ce/I" LI • · , avors, la. gent s'ofèn molt: 1asequ, . e es un. vwloncel!", excla- men, i posen mala cara. Bé, jo em diverteixo, amb aquestes coses ... Heifetz, una vegada, fart de sentir compliments d'un senyor del p{.tblic, com ara "oh, aquest violí és increïble, sona tan bé, quins colors, és tan brillant", etc., va respondre, molt irònicament: '~h, sí? No m'havia adonat de tot el que el meu violí pot fer ... tot sol!" -riu. -Parlem, doncs, de tot aUò que vostè fa amb el seu violonéel. P er a mi, una de les seves qualitats més extt·aordinàries és la capacitat d'escolta que vostè té, vull dir, com escolta, com pensa cada so ahau s, durant i després d 'emetre']. És quelcom que puc sentir constantment en les seves interpretacions. -Això que diu és molt bonic, perquè jo considero que la base de la música és el silenci. I el silenci esdevé una experiència cada vegada més rara i excepcional, perquè mil sorolls ens envaeixen constantment, avui dia. I alguns d'aquests sorolls són agradables, i necessaris, però la majoria són molt desagradables, innecessaris. El pitjor és que estem perdent l'experiència del silenci. Fa poc vaig fer un enregistrament en un estudi discogràfic on el silenci qtte s'ha aconseguit crear, via diverses tècniques d'irrsonoritza.ci6, és total, absoltbl. És impressionant. Un té la sensació, allà dintre, d'estar mort. Bé, no és que sig ui precisament una sensa.ció agradable ... - riu-. Però aquest.a sensació de silenci total és molt enriquidora. Perquè justament el que un ha d'escoltar abans de tocar la primera nota és el silenci. I la darrera nota ha de fondre's amb el silenci, ha de retornar a aquell silenci inicial. Es tracta, en definitiva, de crear una atmosfera en la qual la imaginació de la persona que escolta pugni fluir ... El representant de De utsche Gnurunophon m'avisa que h em excedit p edllosament el temps acordat. T é raó, ja portem trenta minuls parlant. Maisky, gentilment, l' inteLTomp: "!t's OK, it's OK. Podem continuar." -Només una daxrera pt·egunta. Sé que ha d'anar a d escansa)· per al concert d'aquesta nit. .. Fa poc, vostè ha enregistrat les Suites de Bach per segona vegada, ahir va confessar a la t·od a de premsa que, si po¡;ués, ho faria per tercera vegada. Durant aquest any 2000 les tocarà als escenaris d'arr·eu del món ... La setmana passada, un bon a mic meu, el guitarrista Pepe R omero, va tocar a Barcelona el Concierlo de Aranjuez, i a lgú li va preguntar si no eslava una mica avorrit de tocar Lan sovint aquesta obra. Ell va t·espondr·e LUJa cosa que em va fet· molta gràcia: " Home, això és com .si em preguntessin quantes vegades he fet l'amor en la meva vida i si m'avorreix ... És clar que no!" Suposo que a vostè li passa el mateix ... - Doncs sí... -so nu· iu-. De Jet, a mi em sembla que ... Quan som petits, ens agrada molt rebre regals, ens Ja molta il-lusi6. Però quan creixem, i no parlo de créixer només en un sentit fLSic, sinó de madurar com a éssers hwnan.s en tots els sentits, en.s adonem qtte fer un regal et fa deu vegades més feliç que rebre'n. Jo toco la mateixa música, però sempre per a gent diferent. I com qrte tracto de compartir el meu amor a la música amb el més gran r&ombre de persones po.~sible, i de fer-los disfrutar de cada peça tant com sigui possible ... Bé, això mai no pot ser avorrit. Per a mi, la mzí.sica és wt regal que jo faig a la personel que m'escolta. Ventrevista va ha ver d'acabar aq uí. O, millor dit, la p)·imera par·t d'aquesta e ntrevi sta . I és qu e ... tants Lemes van quedar inexplor-ats, tantes preguntes sense resposta! )l'agradaria poder contin uar padant amb l\faisky, de Piatigot·ski, del seu r·epertori, de Bach, de Xostakóvitx. dels seu s amics Mat·tha Ar·gerich, Gidon Kt·emer, Zubin M ebta, del seu contacte, bt·eu per·ò intens, amb Cassad ó i a mb Casals, de la seva passió per la vida ... Però el músic ha d e tocar, i e ls 135 concerts que Maisky ha promès oferir durant l'any 2000 n o c r·ec que li deixin gaire tem p s per a e ntrevis tes ... Espel'o pod er-l o L'elróbar amb més calma , llu n y ja d'aquest esbojarntL any 2000 -Any Bach-, per co ntinuar aquesta conversa en el punt ou l ' h e m haguda de deixar. 188 51 351 Metro polis Arturo Tamayo dirigeix I'OBC de Lang, musicada Auditori XXI (Cicle l\lúsica ContPmporànja Uollt'rt Gerhurd). Ot·l(ltl'slra Simfònjra de Barcclonu i Nacional de Cntalun\· a. Coral Càrnúna. J U\ it•r Peri~es, piano. Dir.: Artu ro Tamayo. JHessiapu, Sc honberg, Scrinbiu. VAudit()ri. 16 de j•my tiP 2000 (20,30 h). Audítot·i XXI (Cicle Cine•ma 'tut ~o Cont·~ rt Nani ValL.). Barcdoaa ~lart ínu 1 q1.lierdo. Melropo/ü de Fritz ~· 1\lúsicu ori~inal d1! i\lnrtín " •: tnl6 n. U Auditori. 22 1(e junl' el 216. Dtr.: Ernest 2000 (21,30 b). OBC, dir·igida pet· rLur·o Tamayo. juntame nt a mb la Co ral Càrmina i el pianis ta .)avier Peóanes oferiran un concer·t amb el qual es clourà el Cic le de Mús ica Contempodin ia Robet·t Gerha r·d o rganitzat pe r Auditori X.'{{. j avicr Pe rianrs és un dels valo r·!! més sòlids per· al futur pianís tic del nos tre puís. Nascut a la pob lació d e Nc r·,·a ( Huelva) i despr·és de formar-se al Conservat.or·i de Huelva i po~­ teriot·menl al de Sevilla, la c·a r·r·cr·a de Pe rianes sempt·e ha estat marcada per un seguit d'èxits on diferents cet·tiunens, j a d t>s dels pr·imers guardons l'an y 1992 , amb e] prime r· pr·emi categoria infantil del Conctu·so de Piano Ma r·isa Mo ntiel, i el primer premi en categot·ia ju venil de l'esmentat concurs l'any 1997, aJs qual¡, cal afegir guardon& aconseguits al Concurso de Piano Ciudad de Melilla, Cad e t, Albacete, i en l'ed ició 1998-99 el primct· pre mi nacional del Concurs P ermanent L' 188 . f I esp t·és de les projft· cions de celcbhrit.ne• pel·lícules de Iu hi<tlt. r·ia del cinema com El lladre de Bagdad, Lo vaGo. L'home que rÍLt o Jear111e fe Purp. lle i amb Ics bandes sonor·c·s e•. crites pe•· Cal'! Davis, Suvaii-Dufay o Gabriel Thibnudeau, aquN cicle arriba a la se'a fi amh la projecció del ftlm Metropoli.1 dt Frilz Lang, una de les obre• mtslres ~el el ir·ec~or cinemutogricfic anstrwc, constderal un drls màxims at·tífexs del cinema P\pl'l'>· sionis ta ale many, i qut• datad1 l' any 1926 esdevé una fita del. clàssics del ciJtema. Amh mírsica original dc Mnrlín Matnlón interpretada l'll rlirerk pel conjunt Barcelona 216 diri~ p er Ernest Martínez Tzi(Uirrdo. la sala s imfònica de l'Auditori acolli r·à aquesta produc·ció prore·¡ de nt dc l' fRC Al\'1 dtl Purís. t LL.T. D de J oves Intèrprets dc J oventuts Mus icals d'Espanya. Formal amb pianisle& com R amon Coll, Drnitri Bashkirov. Joaquín AchúcatTO o Frcde t·ic Greves, .Ja vicr P e rian es ha ofert nombr·osos concerts per la geografia es panyola, i ha actual al Teatro ' lonu menlal de Madrid amb I'Or·queslra d e la RTVE dirigida per· Ft·anz-Paul Oecker o al Palau de la Música Catalana amb direcció de Jordi Mol'8. Ara Pe r·ianes podr·à mostt·ar de nou el seu talent en aquest concert que tindrà lloc a l'Auditori i que inclourà obres dc Schonberg, Scdabin i Messiaen. e U uís 'ft·u1lén n I ül!li~- I n~niiiRlMfimn '" CATALUNYA MUSJCA/REVlSTA MUSICAL CATALANA CI Sant fnnccsc de P aula, 2- 08003 Barcelona j ButUeta dc domiciliació bancària artí¡ loel Senyors. el• agrairé que amb càrre.- ol meu comptelllihrt'la ulenguin els rebut. que els presenuarà CONSORCI DEL PALA U DELA MÚSICA C \TI· 1...-\."\A. pel pogomrnl de la mevu •ubsc:ripeió a '·CATALU \'A )fÚSICAIREVISTA )fUSICAL CATALANA'" l\.. Entilat f\~ Agència Oigil control N• Compte 0000 000 0 DO DDDDDDDDDD 1'ilulur - - - - - - - - - - - - . . B u n c / C a í x u - -- - - - - - - - - . A g è n c i a - - - - - - - - - - - Adreça agència oblació - - -- - - - - - - - Signatura Col omplir f.• s dodes correctament Butlleta de subscripció Nom i cognom• - - - - -- -- - - -- - -- -- - - - - -- -- ProreRsi6 - - - - - -- - - - Cu rrer 1'l'1Hon - - - - - - - - - - - Poblarió - - -- - - -- - -- - - -- Dte. - - - - - - - Provincia - - - - - - - - - - - - - Oegitjo ~ub!'criurc·m a partir drl número amb la •tuola anual de 4.200 pies. •emeslral de 2.350 52 :152 0 O O Fnrt- t-fectiu rimport mitjnntunt O O taló banrari adjunt. domiciliació bancària. Por a subscripcions a l't·stranger. con•ultru r! t•rt•· IÏ,1t biti cion tilil des \fw MUSI CALIA AGDITORIS DE CATALUNYA--- -- - - - Teatre Auditori Municipal de I· Sant Feliu de Guíxols de ,ee-. hf\ 'lÒ· fEl tga. llte- .rtío fCte ri~l rdn, ~ori f>re· l'. - Nom: Teatre Audilor·i Muniripal. Adreça: Callao, s/n. Sa nt Feliu de Guíxols ] 7220 (Giron a). Tel.: 972820 159. Fax: 97232 4012. E-mail: teatresf@ ddgi.eb Any de construcció: 1989. Arquitectes: S. Vives, J. Bosch i J. Tan·ús. Propietat: municipal. Gesti6: .Judit Albcr·tí (gerència}. Aforament: 386 butaques. Capacitat d'ubicació: 19,62 ml (escenari: 7,85 x 2,50 m). Hi ha un fo ssa t per a or·questra molt petit, de 3,29 m 2 • Funcionalitat: teatre, dansa, concerts, cinema, congressos. Temporades estables: hi ha una temporada estable de teatre. P el que fa a la música culta. hi ha tma temporada per a escolat·s, i dos grans cicles, el d e Primavera i el d e Tardor, que inclouen música clàssica i jazz. A l'estiu s'hi celebra el Festival Internacional de Música dc la P orta Ferrada. Pressupost: és d.ifícil destriar el pressupos t d e música de les altres activitats que s'hi fan. escola de peaéJgog•a mus1car MÈTODE IRENEU SEGARRA CURSOS , DE FORMACIO PER A MESTRES ESPECIALISTES I PROFESSORS , DE MUSICA 2000- 2001 Educació Infantil Educació Primària Educació Secundària Escoles de Música i Conservatori s • Informàtica musical • Gestió d'Escoles de Música • • • • 188 •••• TALLERS MONOGRÀFICS ESPECIALITZATS •••• Ptr MONJSERRAT PUIG J udit Albei·tí, gcn·nt de l'Auditori, ens parla de Ja seva activitat. Sant Feliu de Cuhols és una localitat amb moltes ae li vitat b uilitiques: són nombrosos els a•·~te., (pintors. escultot·s, etc.) que ~tenen tallers i que ra n exposioons dc manera continuada. Uaclivitat musical també hi és pr·esent desde fa tem¡ls. -Quina l'elació té l' Esco la de . ts mus .rea ls llú•ica " amb .Ies a et .•vtta quees fan a I'Auclitori? -8'e, l'Escola d1~ MtísiDa é11 molt :ntiga, a Salli Feliu , n'est(•tn celerrmt el cinq uante nari. Ara bé, roma Escola Pública Municipal Mm' es portem deu any11, però com · · ~ pot in1agznar, en c1nqunnta .ú anys passen molts alumnes per CEscola, que després d'una manera o d'una altra es converteixen en públic dels concerts. Actualment l'Escola de Música té 270 alumnes. - Quina activitat musical destacaria com la més significa tiva d e les que es fan a Sant Feliu? -Sens dubte, el Festival I nternacional de .Música de la Porta Fe rrada , qne ja va p er la 38a edició. Se celebra a l'estiu i penso que està ben arrelat i consolidat. -A més del Teatre Auditori, quina e n titat s'o cupa del Ce t musical a Sant Feliu? -Una entitat ta.mbé amb molta tradició, les ]oventllts .Musicals, el responsable de la qual és l'Albert llfallol. Cursos d'estiu i d'hivern Zonsulteu pàgina we!: G_,olotat de Catalunya o.po...,,.,, d•EnHnyerMnt .Informació: 11:kv\n. Àngel Rodamilans, 130 08222 Terrassa Telèíon: 93 783 79 72 Fax: 93 786 06 02 E-mail :epm@retemail.es hllp://eprn.hispeed.com de dilluns a di1•endres de 9 a 13 del matí 53 .153 SCHER.ZANDO l ~ ..r . ~l. I t:\ • ~ . $f< ~ 11 ' ~; t' l J' LI ~ rÚL ., , ' s ~(( ~ ~ ¡qu ,¡¡ pro l ' ~ Iol ~.J ~ I r. ·, 188 ~. rr ~ , ;{\ ~ , / ) Sl · ~. ~ fi('( ,~ fi I \' br. la q ~ rap ~ ': ~t) ~\ ~ \ \__ ~y ~ \lli Ri~ tan l'e;¡ ¡,w~ ~VIl rrit mEs •¡ua tam gMl ami rio~ Dl' Dl òl)~ poll tO Oi dtb v 1~1. ftrr i al !,ra. >er¡ •erv \Jil( Li 111n\1 !intt r!pc dinà per r,qt 56 356 li!ol DISCOS HEINRICH IGNA%VON BIBER: MlsStl Bnncellensls XXIII vocum La Capella Reial clc Calalunyu i Lc Con1•crt ties 1\ations. Dil'ecció: .l or·di Sa11lll. Segrll: Alia Vox l segell Alia Vox, creat per J01·d i Savall. ens ofe re ix e n ¡que>la .\1i$sa Brllxellen,¡s un dels seus da n ·crs productes. Un producte, IDI ·ig¡ti dit a ra vançada, ruepdonal. llnculut estrt'lame nl a btatedral de Salzburg, dc ~qual l'a ses· mestre dt> rapella a final de l segle \111, Heinrich lgnaz von Bi~r és un dels t·epr·esentants més des ta e a ls ri e l'rscola barroca sa lz bur·~~~$a i va ser· al fina.J de la :.rvn existència quan va esrriu re les obt·os voca ls més noi a bles, e n tt·c I es quals la que ens ocu pa i també la Missa. Sa libttrgensis. Ambdues escr·i tes amb motiu d e ce leb r ations en què e ls com po~nts eotrictamenl r·cljgio•o, anaven 'inc ulat s a ls polítics, atesa la d ob le f11ndici6 politicor·eligiosa dd. prínceps dc l'època. L'accepci6 belga del títol, òb,i ament, no fa r·e~rrència a l'origen creatiu tal lloc cr estt·cna de l'obill, sinó a la ciutat on va .erdescoberta i on es conllrva: la Biblioteca He ial E Al~rt T. La composició, que l'or~almcnt es mou e n clar·u s~ntonia amb la m(rsica dc • d' una cxtr·ao r·l!noca .•· ,es drnària bellesa, dominad a ~er 1.8. g~an rnes tri a e n ~ullrbn voca l i instJ'ulltental ·, en e1 1.. u·rsmr p r·o- f u nd, ascètic i albor·a vita.J de lmale r·ia lte màlic. La ve1·si6 de La Capella Reial de Catalun ya i de Le Concert d es • alions assol e i x una ca tegoria exlraonlinài'Ía. Gràc i es a aques t treba ll tan rigorós conduït per Savall, aquesta m(,sica esdevé al mateix temps docltmenl històric i àmbit d e plaer· in efable, no s ols pe r als addictes a la música preclàssica sinó pe r· a tol amant genè ric de la música gran. e J.C.C. JEP NUIX: lenll màquina voladora Obr·e¡, dc J ep Nuix. Segell: Edicions 'íova Era 1999. ep uix va set· un mús ic inquiet i c r ea tiu que ens va d eixar en ed at massa jove, i per tant se'n va escapçar la possibilitat de fornir al món mu s ic al c atalà lLDa obra molt més exten sa i s ubs tanci osa. E l CD qu e comentem con s t ituei x una mostra moll .iHus lradora del qw~ a ca bem d'expos ar. Confegit amb caràcter d'homenatge, és integral p e r un rerorr·cgut a ntològic d ' una trajectò r·ia que abasta pr·àcticame nt deu anys de ç¡·eati,•itat, des de l'inicia.J Ad Valorem (1984) per a fl a uta sola -en interp t·etació d 'ell mateix- a S tack per a flauta i percussió (1995 ), així matei..x e n inter·pr·etació de :;\uix acompa nya t pe r Fede Gihe r·ga. En total són 'uit composic ions d e caracte rístic¡u<'s dive t·ses que rnostr·en l'evolució estè tica del mús ic i alho t·a l'ac usada per·s ona litnl d e l se u ideari for·mal. En aquest sentit, s i 1rna cosa d~s ta ca en la pr·oducció de Jcp Nuix és la scvu gran ho11estedat i conseqüè ncia. Mai no va •·enunciar a r·emar en la el i r·ecció que ell sentiu i tenia íntimament assumida i J en la qual c r·eia, i per ta nt mai n o va rt'nunc iar a ls seus principis estètics, e ncara que a ixò pogués s upos a r· I'Ïsc de ma 1·ginaci6 del "ncgocï ' mu~> ica l. Per a i xò l a seva ob ra té un deix d'inconfonnis rne i de rebeHia i alhora d'un remarcable al è creatiu. Una vol untat d e ser diferent no pas gt·atuïla mcnt, s in6 co m a _assumpció pl e na d ' un id eari ple nam e nt sentit. Els eu .. egist r·am e nls procedeixen d e co nce r ts en directe, f e t que a toq¡;u al CD una f t·escot· i uua autenticitat remar·cables. Definitiva ment, es tr·ncLa d'w1 produc te que ca lia posar· a l'abast dels com·ixedors, i sobretot dels r·econeixedo t·s i estimado rs, de l'obra del mús ic ban·eloní, no sols per la dimtns ió d'bome na tgr a f e rt i u, s inó també com a refe r·ent d ' una a cusada personalitat musical e J.C.C. Premis Catalunya de Composl~ló Coral Cor Madrigal, Corul Carmina, Cor•al Cantigu, Cor· Montse rraL, Licder· Ciimet"a i Polifònica d e Puig-reig. Direc tors: Mireia Barrera, \1ontscrrut Rios, Josep Prats, Joan Casals, Josep Vila , Ramon 1'\oguera. Obt·eb de Cruixent, ParcJo, Gnrní, Guzman, Axagonè. i Oller. i d'altres. Ediri6: Feder·ació Calalana d' Entitats Cora l ~. I cant cor·a l català, de ¡·e con e ixe me nt públic molt inferior a ls seus mè rits intrínsecs i a.J de la tasca que d esenvolupa, viu massa en l'àmhit e ndogàmic de la seva estricta activitat, l lu r1 y d e protagoni s mes p(r hlic s no1·malitzats, llevat d'Of•usions excepcionals. El CD q u e e n s ocu pa crec que esdevé, o podria esdevenir, tula opor·tunital mo.lt interessa nt pe t· pro- E jl'ctu la seva entitat arlistica i la SC \ a categoria. Amb el pr·e text de dona r a conè ixe r les o bt·es guanyado r·es dels Pre mis Catalun )a de Compos ici6 Conti del 1996. born ha aplrgat juntament a mb les s i~ obres corresponents a aques t apartat, una panodtmica c·ora.J a cappella molt àmpl ia, ser vida pel· sis de les corals més destacades ch·l país, dirigides cuduscuna pe l sell titul ar r·espectiu. D' aquesta man e t·a, e l CD adquireix una doble utilitat. La de mos tr·ar la crl'ació compositiva coral del moment - tols els autors són joves- i alhora e"posar obertament la vitalitat inter·pretaliva basada e n e o nj 11 n ls molt representa tiu s del que podríe m anomena¡· exce llència en el món que en s oc up a. Li eder Cà me ra , (que dirigeix Josep Vila ), Cor· Nl aclr·igaJ (di r. : Mtreia Barrera), Cor· Mon tserrat (dir.: Joan Casals), Cora.J Ca rmina (dit·.: Montserrat Rios), Coeal Cantiga (dir.: J osep Prats) i Polifò nica dc Puig-reig (dix.: Ramon Noguet·a), esme n tats per l'o rdr·e en què apat·eixe·n ~;~ n el C D, c onfig ure n , efecti vament, un ve ntall s ignificatiu del que és el m6n coral català de l rnomrnl e n l' apartat inteJ·pretatiu. I l~s 26 composic ions que ofe re ixen entre to tes, e n inclo ure eles de les t r·ad irio nals ca tal anes m és co n egudes a ob r es d'autors com Ricar·d Lamolc d e Grigno n , Tallavull, Pérez i\loya, Rafael Fe rre r, Manuel Oltra, Enric Rib ó, Sancho Marraco o Cumellas Rihó, assoleixen una dimensió així mateix altament s ignificativa del re pe rto ri cot·al català viu. Un ni ve ll d e qualitat moll alt i una edic ió acur·ada, que inclou biog rafi es be n doc um entad es i e ls t t>xtos d els 26 te mes, done n a aquest produc te un i nte r ès i també un at ractiu no tabilíssims. e J.C.C. 188 57 357 CONCERTS 58 358 Orquestra Simfònica del Vallès. Cor Madrigal. Conxitac-:tenor. Lluís Sintes, baríton. ~ tmo VareJa, bmx. 01r.: Albert Argudo. Marina, d'Arrieta¡ ven,;ó d e concert). (Concert de Tarda al Palau). " Barcelona 2 J 6. Oir.: Ernestl\lartinez [7ffl,;erdo u,;:--.. • .u..,.rafl direc.te pel film iUetropolis, d e Fritz Lang, amb mlhica de 1\lartín l\la talón. (Auditori XXI). Jornodt•;, Inte rn acionals dc Cant Coral de Barcelona. i:; cert d e cloenda. (Fed e ració Catalana d'Entitats Corals). Jove O•·t¡ucstra Nacional d e Cotalm1 ya. "- 19 JUNY 19 h Palau 22JUNY 20,30 h Aurutori SJUUOL 21 h Palau 19 JULIOL 19 h Palau 16 JULIOL 20h Paper de l\'lúsica 22 JULIOL 22 h Font Cuitora 29 JULIOL 22 h Font Cuitora 12AOOII 22 h Font Cuitol.'a 26AOOII 22 b Font Cuitora 21,30 b Par... òquia Andol.'ra la Vella I gnas i Ribas Taléns, o r g ue. Ricard Casañ. trompr· tes. Viviani, Alllin, Plog, He iller, Boyce, Stuhely, Hiindd. (I Cicle Inte rn acional d 'Orgue). 22,30 h Clàssic Frm1cesc Capella, piano. Cbrisl\lcrrymau, contrabaix. En~~n Seerutton, batc •·itt. J a·¿z. 15 JULIOL 12 h 22 h 22,30 h 22 JULIOL 22,30 h 29 JULIOL 22,30 b ~AGOII 22,30 h SAOOII 22,30 h 10AOOII 22,30 b 12AOOII 22,30 h 17AOOII 22,30 h 19AOOII 22,30 b 24AOOII 22,30 h 26AOOII 22,30 b Conc:erl d e cloc ndu d e l 1r Stage d e Violoncel·listes. Mit¡ud Fa....é, pinno. Chopin, Mompou, Ravel, Bruhm;. Antonio M('nCS(IS, violoncel. Gér8J·d Wyss, piano. Beethove n, Bnd1, Debussy. (20 è Festival lnte rnacionn1 de Mú·ira Pa u Cusuls . Auditori Pau Casals Cor Vivuldi-Petits Cantors dc Catalunya. Casals, JohruL'OD Brille n. (20è Festival Internacional d e Música Pau Ca•al·~ Auditori P au Casals Orquestra Nncional de Cambra d 'Andorra. Emili Bru¡l11fl¡, piano. Mathcw Simon, trompeta. Xostakó,;tx. Brololk, Bartók. (20è Festival lnten1acional d e l\lúsica Pau Ca·ili Aurutori P au Casals Cobla Medite rrània. Santi l\Jolas, percussió. E.n rir Poi15,!UI'' rador. GarrNa, Martínez Comín, Ventura. (20è Festiull• ter nacional d c Mús ica Pau Casals). Auditori Pau Casals J ove Orquestra Camc ra ta XXI. Schubert, Elgar. Bcrlho•fll. (20 è Festival Inte rnacional d e Música Pau Casn1s). Auditori Pau Casals Enscmhlc Laurcate. Dir.: Vasko Vassilev. Vivaldi, Pianolla. (20è Festi val Internacio nal dc 1\fúsica Pau Casals). Auditori P au Casals llcanu Cou·ubas, sopruno. Alcja)l(lro Zabn1a, piano. (20! Festi val lnte rnuc ional de i"Iúsica Pau Casals). Auditori Pau Casals Orc¡lJestra de Cambra Solistes d e Sòfia. Bach, Menclel~-oluJ. Huydn. (20è Fc!sti val lnte •·nacio nal d e Mú, ica Pau C~ Auditor·i Pau Casals Orquest•·a Czech Vi•·tuosi. Jiri Hlavac, clarinet. lgor Aro~ sev, pia no. Mc nclcJs;¡oJm, Beethoven, 1\'Joza•·t. (201• Feslh L1tcwnaciona l d c Miísicu Puu Cusals). Auditori Pa u Casals Academy Saint Martin in-tbc-Fields Chamber Eru;emble. ~~: zm·t, St•·nw1s, Meudelssohn. (20 è Festival lnterno!'ional t MúsiCll Pau Casuh>). .--" lhc.-r, prano. . · (?Oè Auditori P a u Casals Bruno Leona r(IO ,,e Mozurt, Ch o(lUI· "' Fr-tival lnte rna c·ional d t> Música P au Casals). .--Auditori Pau Casals Audito•·i Pau Cnsals Auditori Pau Casals s~pruno. Cari~~ Co~ías, Couce rt inaugural d els professors d el Curs el e Lied. )lolart, Schube•·t, Bnt luus, Wolf, St1·auss, Bet·g, Toldrà, Falla. Alleyns School Choil· & Chambe•· Orchestra. (Conce-; d 'Estiu . B tu celona Jazz O •·<¡ucstra. J eese Da vies, sa:'<òfon. lgunsiTert·azu, piuno. Rtmd y Grec•·, veu. Oir.: Oriol Borda;;. (Con· certs d'Estiu). i\1. Carme Out·an , mezzosoprano. Núria Ruera, piano. J\e. ¡>ertori d e to nadilla a sarsuela. (Concerts d'Estiu). Enrique Telle•·ía, handoneó. Fernando Ríos Palacio•. 1ee. Tm1go. (Concerts d ' Estiu). • La resposta eer1¡ Un nou servei. Un nou telèfon* que pot resoldre alguns tràmits sense haver-se de desplaçar, que dóna resposta i orientació, principalment, sobre temes relacionats amb l'Administració de la Generalitat i també sobre d'altres serveis. El 012 posa, a l'abast de tothom, infinitat de dades d'interès. (/¡ Q) .... Només cal telefonar. m (.) r: Q) C> ]1500 ~ ~::. ~~ 012 t>al<). atenció ciutadana ' :. lnfoCat S! ~~ ,A O\llL ~olb. NJm - WW (20t - aohn. ~ Arda- :olif~ - dlll" dr 1ul - èFI'l" "91,2 ptes. els 3 mínuts o fraccíó. Generalitat de Catalunya