Revista Musical Catalana. Núm. 194 Desembre 2000
Editorial: Sensibilitat pel fet musical / PANORAMA Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana. Deu anys d'una iniciativa coral innovadora. Marta Porter / Mikrokosmos: Músic amb moscatell / Tangents: La clàssica per televisió. Jordi Maluquer / El gran sinfonisme finlandès de Sibelius al Palau. Lluís Trullén / Gesta de Lluís Claret. F. Taverna-Bech / Joves solistes amb notable nivell. F. Taverna-Bech / Sobretot un gran llibret de Hofmannsthal. Jaume Comellas / Una festa barroca per a l'emoció dels afectos. Roberto Benito / TEMA Acadèmia Granados-Marshall. Una escola en la millor tradició pedagògica catalana / Cent anys de l'Acadèmia Granados-Marshall, cents anys d'escola pianística a Barcelona. Mònica Pagès i Santacana / Respecte per la música. Carlota Garriga / La pedagogia musical a la darreria del segle XIX. Xosé Aviñoa / Marshall-Falla: crònica d'una amistat. Jorge de Persia / L'Acadèmia en el record. Oriol Gras / MUSICALIA Peter Schneider. La modernitat d'un gran director veterà. Mònica Pagès i Santacana / El Messies, Emma Kirkby, Edmon Colomer, Israel a Egipte. Lluís Trullén / Joan Izquierdo, Salvador Brotons. F. Taverna- Bech / SCHERZANDO. Cesc / LLIBRES / CONCERTS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
Ajuda'ns a fer re ali tat un somni• El Palau d e l a M ú si c a del s. XX I El Palau de la Música Catabm1, que tots portem al cor, vol donar la benvinguda al s. XXI gaudint de l'obra completa que Domèncch i Montaner va somiar el 1905. Un Palau, Patrimoni d e la Humanita t, que tindrà la tecnologia i els equipaments més avançats. Ajuda'ns a fer realitat aquest projecte amb la teva aportació al compte núm. 2013 0500 15 0213238637 dc la Caixa Catalunya, o mitjançant un taló nominatiu a b Fundació Orfeó Català-Palau dc la Música Catalana, cfSant Francesc de Paula 2, 08003 Barcelona. Gràcies per ajudar-nos a construir el Palau del s. XXI l l lllllll l PALAU DE LA MÚSl_.CA CATALANA QARCE.LONA fitij,)jhhQb 902 JO 11 12 www.palaumusica.org 194 ~ataltu1ya mítsiea SUMARI revista musieal catalana 3A ÈPOCA ANY XVII NÚM. 194, UESf:MBRE 2000 •• •• •• •• • •• •• • • •• •• • rtl4ibilitlll JJPI J~t musical EDITORIAL Cor dt• Cnmbra del Palcw dP la ,ll!íska Cutaltuua. Dl'u anys d*una iniciatit•a coral itwot·acloro PANORAMA per Marta Porter C:onso·ll Edilurial : Fèlix Millet (l'n·,;ido•nl ). Montserrat Albet, Josep M. Bricall, Josep M. Busquets, Josep Caminal, Salvador Cardús, Jordi Casas, Joan M. Clavaguera, Gregori Estrada, Gabriel Ferrer, Joaquim Garrigosa, Joan Guinjoan, Carles Guinovart, Teresa Lloret, Joan Matabosch, Xavier Montsalvatge, Jordi Montull, Ramon Muntaner, Ramon Pla i Jordi Rueda. c.. n ,.•·ll .J,. llir•·•·•· i•'•: Pere Artis (o·o liloll' ). Pere Burés (•·.... nlin:wi•'• amlo CalaltJII\a \l ú,io·a). Jaume Comellas ¡.J¡,:,.,.,.¡,·,I,..,.¡.,.J¡,,¡,.,., i lluís Millet ¡ din·•···i•'• 1111'-Í•·al I Mikrokosmos: Mclsic amb moscatell pe r Pe re Artís 7'ougeut~: Lu rliu.'ficn per televisió p er Jard í Maluque r Elgr·an ,,imfouisme Jinlcuul l!s de Sibeliu,s u / Pa/mc p er Lluís Trullé n Cesln do U11is lordl Cas a s Bayar, director I fundador d e l Car d a Cambra d e l Palau d a la Música Catalana Clt~ret pe r F. Taverna · Bech Jov~• solut~• 11mb notable ,;.,,.u p e r F.T.· B• Sobretot 1111 gran llibret de flofmaml$thal per Jaume Comellas Teresa Martínez St·tTI'I:II'ia .J,. lkd:u···i•'•: IJnafi••ta barroca per a l'emoció dels afecto• per Ro b e rto Benito l'uloli •·ilal: Prensasi Tam, S.L. Pg. de Sant Joan, 25, 3r 2a Tel.: 93 245 21 11 Acttclrmia Cranaclw- llurslwll. Uno escolo en /o millor tradici6 peclasògica cuto!ona TEMA l'n·impn·,,.¡,·,: Ormograf, S.A. ln•p•·,.,,¡,·,: Agpograf l>i s t•·il11u·i•'•: Distribarna, S.A. llipèosit l,.;..o;al: 8-34.432/83 C••nl tmys de lilcadèmia Crtwaclos-Marshall. ctttU any1 tl'esco fn pianistict1 n Barcelona ISSr\: 1136-7458 Col·lttlwn•ll t'li tiiJIII'.'I IIIÍ/111'1'11: PERE ARTÍS, XOSÉ AVIÑOA, JORDI BADIA, ROBERTO BENITO, CESC, JAUME COMELLAS, CARLOTA GARRIGA, ORIOL GRAS, MARIA GRATACÓS I MONLlOR, JORDI MALUQUER, JORDI MARTÍNEZ I CATALAN, MÓNICA PAGÈS I 14NTACANA, JORGE DE PERSIA, MARTA PORTER, MONTSERRAT PUIG, FRANCESC TAVERNA·BECH I LLUÍS TRULLÉN. CATALUNYA MÚSICA REVISTA MUSICAL CATALANA Frank Marshall I Caft][ita Badia MUSICAU A Ii Sani Fra•u·,.,, . .J,. l'aula. :! o::oo:111 \BCEI.O\ \ •u :!''~· 7:! ou 1:'": •1:1 :!'l.í 7:! IU '1'··1.: www.palaumusica.arg E-mail: revista@palaumusica.arg Els articles publicats a " Catalunya Música/Revista Musical Catalana" expressen només l'opinió dels seus autors. "Catalunya Música/Revista Musical Catalana" no mantindrà correspondència omb els autors d'originals no e ncarregats i enviats espontàniament a la Redacció. © de les reproduccions autorinades, VEGAP, Barcelona 2000. Portada: Peter Schneider (foto: Eva Guilla met). 194 Pa ter Schne ider SCHERZANDO LLIBRES CONCERTS p er Mò nica Pagès i Santacan a n( SpPcte per In 1 mús;cu p e r Carlo ta Garriga /,o peclugogiu musical u ICL darrcri11 <lel segle XIX p er Xosé Av iñoa Mur.<lwii· Fulla: crònica d'una amistat per Jorge d e Persia L. ·,\ cad(•mio en el rl!cord p er Oriol Gras Petl!r Sd111eidor. /..a modernitat d'un gran dirP('lOr C-Nf!rti per Mò nica Pag è s i Santaca na El Me~~i••· Emma Kirkby, 6dmon Colomer. I.rad a ~:gi¡Jtc per Ll uís Trullén Jou u /:quiutlo. St•lvador Brotons per F. Taverna· Bech per Cesc 3 603 ~ Simfònics ~ a la V TEMPORADA 2000-2001 ORQUESTRA SIMFÒNICA DEL VALLÈS CONCERT NÚM. J Dissabte, 14 d'ocwbre de 2000, 19 h. Orquestra Simfònica del Vallès Cor Montserrat • Coral Belles Arts Ala Voronkova, violí Salvador Brotons, director J, Serra Puigsoliu (estrena de la versió orquestral) X. Montsalvatge Paema per a violí i orquestra E. Ferrer Obra per a cor i orquestro (estrena) M. Mussor~ki Quadres d'una exposició Fragmems de Rigoleuo, La Traviara i Aida CONCERT NÚM. 3 CONCERT NÚM. S Dissabte, 10defebrerde2001, 1911. Orquestra Simfònica de Balears, «Ciutat de Palma» Jorge Mester, director S. Revueltas Sensemayó A. Dvorak La filosa d'or (poema simfònic) S. Rakbmàninov Danses Simfòniques CONCERT NÚM. 6 Dissabte, 24 de febrer de 2001, 19/z. Orquestra Simfònica del Vallès Santiago Juan, vio/f Gloria Isabel Ramos, directora A. Piazzola Las cuatra estaciones porteñas A. Vivaldi Les quatre estacions Dissabte, 16 de desembre de 2000, 19 h. Orquestra Simfònica del Vallès Salvador Brotons, director J. Adams A ride in a fa sr macl!ine G. Gershwin Conctn per a pia110 i orquestra S. Barber Simfonia mím. I G. Gershwin Un americà a París Solistes Vocals Salvador Mas, director J, Brahms Ein dewsches Requiem CONCERT NÚM. 9 Dissabte, 21 d'abril de 2001, 19 h. Orquestra Simfònica del Vallès Peter Bacchus,flauta Hélène Giraudier, soprano Salvador Brotons, director l\1. de Falla La vida bm•e (daiiSa) N. Bonet Tríptic de Sinera N. Bonet Set cançons populors cara/ones (estrena) J. Turina DanzasfamóstietiS I. Stravinsky L'ocel/defoe, suite(versióde 1919) CI sa fo pr ar sa gr "' la C(j te cc CONCERT NÚM. 10 nE Dissabte. 19 de maig de 2001, 19 h. Orquestra Simfònica del Vallès Orfeó Català m Dissabte, 24 de març de 200/, 19 h. Orquestra Simfònica del Vallès Luis Aracama, piano r~ le al W. A. Mozart Simfonia mim. 25 en Sol menor W. A. Mozart Grati Missa en Do menor d~ (guany3dorConcurs Ricnrd Vii\es 1999) Edmon Colomer, director G. Fauré Pelléas er Mélisande 1\-L Ravel Concert per apiano i orquestra e11 SolmL¡jor C. Debussy Danse G. Bizet Simfonia mún. 1 en Do major F. Liszt Hamlet W. Walton Hamlet i Ofe/ia B. Casablancas Set escenès de Hamlet P. I. Txaikovski Ham/er n el I L: "] (I (J e ~DA~ Organitzo l't CONCERT NÚM. 11 Dissabte, 9dejwly de 2001, 19 h. Orquestra Simfònica del Vallès Salvador Brotons, director Localitats: de 1.000 a 4.800 Informació i venda: Palau de Ja Música Catalana. Tel. 93 295 72 00 l (Patrocinat per Fundació Caixa CaJalunya) Solistes Vocals Antoni Ros Marbà, director CONCERT NÚM. 7 Dissabte, 20 de gener de 200/, 19 h. Orquestra Simfònica del Vallès Jordi Camell, piano Salvador Brotons, director ~1 ve ( Pmroci!mr per Fundació Caixa Penedès) J. Strauss Valsos i polques CONCERT NÚM. 4 ¡n, Dissabte, 7 d'obrí/ de 2001, 19 h. Orquestra Simfònica del Vallès Cor Madrigal Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana CONCERT NÚM. 2 Dissabte, li de novembre de 2000, 19 h. Orquestra Simfònica del Vallès Sung-Eun Kim, soprano Carlos Almaguer, barúon Manel Valdivieso, director ., t ( CONCERT NÚM. 8 /oR~~ó~~~~ PALAU ~M/ ~ Orqijestra Simfònica del 'Vallès SE d h. P' d. r EDITO RIAL l proppassat mes de novemb re foren atorgats els premis d e la Fundaci ó Jaume I , de Barcelon a , en les seves modalita ts : "Premis d 'Honor Jaume l " i " Premis Jaume I d 'actuaci ó cívica catalana" . Enguany , el Premi d ' Honor a p ersones h a estat concedit a Jordi Savall, "per ser reconegu t arreu del m ón com a intèrpret destacat de música antiga i un dels músics 1nés rellev ants de la seva generació; p er la seva tasca concertística, p edagògic a , de recerca i com a director i creador de conjunts orquestr als , que el situa entre els màxims artifexs de l'actual procés de repalora ció de la música històrica ; i perquè amb la seva obra prestigia Catalunya i situa el nostre país a f'avantg uarda de la música culta". I el Premi d ' Honor a entitats al F estival Internacional d e Música d e Cantonigròs, "p erquè mitjança nt el foment de la música coral i de la dansa contribu eix al prestigi i a la projecci ó internac ional de Catalun ya , difon el coneixem ent de la realitat i de la cultura catalana arreu del1nón , i promou l'agerma nament entre els pobles ; p er la reconegu da exigènci a artística de la competició; p er impulsar la prmnoció internac ional de grups catalans ; i p erquè, en estimular l'acolliment dels particip ants a casa de centenar s de famílies , enforteix els llaços d 'amistat , de pau i de convivèn cia entre cultures i persones". En consider ar la concessi ó d ' aquest importan t guardó, no sabríem sinó constatar la justícia de la distinció i ratifica r la validesa d e les motivac ions . Això admès, sí que -en canvi- volem d estacar l ' atenció reiterad a d ' aquests premis de la Fundaci ó Jaume I , al llarg dels anys, a remarca r la trajectò ria p er sonal o col·lectiv a d ' alguns d'aquells que - amb el rigor del professi onal o amb l'entusiasme exigent d e l'amateu r- han esmer çat els seus afanys a en altir o difondre asp ectes plurals del fet musical. Així, precedin t en el temps els guar dona ts d 'en guany, el " Premi d'Honor" ha estat atorgat a Oriol Martorell, R aimon, l'Orfeó • Lleidatà , l'Escola nia de Montser rat, l' Orfeó Català i Dagoll-D agom . I els "Premis d'actuac ió cívica catalana " a r epresent ants dels mons coral (Lluís Virgili), sardanístic (Manuel Saderra i Puigferrer ), etnomusicològic (Artur Blasco), de la dansa (Manuel Cubeles ), de l'impuls a la Nova Cançó (Ermen gol Passola, Josep Tremoleda) i de la pron1oció pública (Josep Vinyet, Lluís Almoyer ). En un entorn en què la música és lluny de tenir la consider ació pública d' un b é essencia l d e cultura, cal d estacar la sen sibilitat dels jurats que hi han prestat atenció , en el marc d ' uns premis d ' un prestigi indiscut it, tant per la categori a de les persona litats que avaluen els mèrits dels possible s destinata ris com pel rigor d e l 'entitat que els promou. Sen sib ilit at pel fet mu sica l PANORAMA Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana Deu anys d'una inciativa cora·l innovadora El Cor de Cambra del Palau de la Música acaba de complir el seu desè aniversari, i per celebrar-ho, a final de novembre va interpretar una magnífica Missa en Si menor de Bach en el cicle Palau 100. En aquest espai de temps i amb 400 concerts com a bagatge, la formació s'ha consagrat com un Pe r MARTA PORTER 194 6 606 Q uan vaig començar tenia la idea de crear un cor semiprofessional amb una part de remuneració per aconseguir una certa continuïtat de treball. ]o havia estat al capdavant de la Coral Càrmina i després al capda·v ant de l'01jeó Català, i veia que tots e/,s cors amatenrs tenen unes limitacions a cmMa, del set~ caràcter no professional. Els seu.s membres t.enen Ltn gran lliurament i capacitat de treball, però al final acaben sorgint problemes cle dispouibilitat, com sortides o assajos en horaris laborals, que no sempre es poden resoldre. Aquest fet crea una certa angoixa, perqu-è veus que vas treballant però que arriba un moment en què toques sostre, fins i tot a nivell tècnic, ja que no pots exigir unes classes de cant extres", explica Jordi Casas. P er tirar endavant el projecte, Casas comenta que va copiar un model que es duia a terme al Cor de la Comunidad de Madrid, del qual actualment és el director titular. Es tr·acta de donar· unes beques de ca nt coral als estudiants d.e cant que r everteixen en unes hores de trehaU pn'tctic cada curs acadèmic , que es reparteixen entre assajos i concerts. D'aquestes dels cors més prestigiosos quant a qualitat vocal de l'Estat espanyol. Jordi Casas Bayer, el seu fundador i director, reconeix la necessitat de crear aquest cor semiprofessional, ja que, a part del que té el Liceu, no hi ha cap altra formació vocal estable d'a· questes característiques a Catalunya. beques, se'n va fer càrrec des del primer any i encara a ra la Fundació Caixa de Catalunya. EI procés de gestació va ser prou ràpid i el Cor va començar a treballar el setembre de 1990. El sistema de beques obliga el director del Cor a fer proves cada any per a l'a dmissió de nous cantaiJ.·es. Segons Jordi Casas, un d els problemes que comporta aquest sistema és que "qnant a. rendiment professional, a la gent se li exigeix molt, des de gires a qu.alitat vocal, i malg rat qu.e la remuneració existeixi, no és suficient per viure 'n , amb la qual cosa les relacions a vegades es tornen tenses". L'ideal , segons el director; seria " tendir a la professionalització completa". Les beques són anuals i renovables. Això comporta també que tot i que d eu anys després de Ja seva formació el Cot· manté alguns d els seus membres fund adors, molts d 'ells es van subs tituint anualment. P er a Casas, acruest canvi continuat de veus és un de)s riscos que assumeix com a director, tot i que se sent tranquil , ja que cada any només canvien pocs membres de cada corda i es pot mantenir la mateixa sonol"itat. Amb tot, Casas expli ca qu e fa dues temporades van canviar tr·es tenors i tres badtons sob t·c sis tenors i sis barítons, la qual cosa significa el cinquanta per cent dels homes. "Això va representar un ensurt terrible -comenta-, pel color del so, per la capacitat de treball i també pels temps dels compromisos. Quan una obra gran, com per exemple el Magnificat de Bach o El Messies de Handel , l'has assajat, ja la tens en repertori. Però si et canvia la gent, t'obliga a assajar-ho de nou, i si havies planificat que en. dues setrnanes de treball en tenies prou, n 'hi has d'esmerçar quatre, amb l'afegitó qne els qui ja ho havien treballat han de tornar a contençar de zero. Has de crear el so de nou i tot i que és una il-lusió, també has de tornar-te a posar amb una peça que ja coneixes." Tot i que els contractes són anuals, als cantaires amb un alt r endiment se'ls ofereix la possibilitat de quedar-se un any més i així anar ampliat la seva estada al Cor, a la vegada que aquest es benefi cia d'un cos més estable. El Cor assaja nou hores setmanals, i quan hi ha concerts es demana als cantaires una disponibilitat total en el cas que hi hagi concerts o gires p1·ogramades. El Cor de Cambra va n éixer per iniciativa d.e l'Orfeó Català. Dur ant vui t anys Jordi Casas va exer cir de director de les dues formacions i alguns dels cantaires de l ' Orfeó van passar a ser-ho del Cor de Cambra. ser 1111 po un r{ bé po pe gr d' gif I! E au ta: tel dc nt• ca so l'( so Tt et• en a fo re ta E1 pt B. H se SÍI V( P' l', PANORAMA El Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana actualment. Alguns dels seus membres hi són des de la se va creació, ara fa de u anys. Al centre, .lorcli Casas Bayer Els objectius bàsics del Cor van ser aprofundir en alguns aspectes musicals que per a 1' Orfeó no eren possibles de materialitzar, bé per una estructura molt més àmplia. ril bé per l'època de les obres. des de polifonia del Renaixement a r epertori cambrístic, que un cor gran , per definició, no pot fer. I d'aquí va sorgir el pr·imer enregistrament discogràfic, les Villanescas de Guerrera, gra va des amb Harmonia MLrndi. El pas d el temps ha demostrat també que el Cor cle Cambra , en tenir les veus formades, podia fer de r eforç en algunes obres sinrlòniques i que la qualitat vocal dels cantaires hi ajudava. Així han sorgit actuacions de suport tant a l'Orfeó Català com a altres cot·s, sobretot al Cor del Liceu. amb la Turandot , el Requiem de Verdi , etc. Finalment , el Cor també s'ha endinsat a ampliar t·epertori cap a obres que exigeixen una major formació ajudant-se d 'excantaires del mateix Cot· que ja han optat per una can·era professional. En aquest sentit, el Cor ha interpretat obres com la Novena de Beethoven, Les Estacions de Haydn, La Creació, etc., i s'ha seguit el model etn·opeu, que consisteix a nodrir-se d ' una sèrie de veus c¡ue són con tr·ac tades temporalment per cobrir assajos i l'actuació. Un exemple en aquest camp s'ha produït en l'òpera D.Q. aquest octubre al Liceu, que demanava un cor de 48 veus. per la qual cosa el Cor de Cambra , format per 26 persones en plantilla, es va veure augmentat amb 22 persones, alguns excantait·es del Cor de Cambra que ja han assolit una carrer a en solitari important i que hi van aportar un gran nivell vocal, d'altres que ja havien cantant amb ells anteriorment i també gent crue s' havi a presentat a les audicions però que la falta de places els llavia dut a quedar en llista d'espera com a suplents. Casas p r ograma cada temporada en funció de dues prioritats. D' una banda, el que considera la iniciativa pròpia, el r epertori propi, el que interessa que treballi el Cor en aquell moment, que normalment són obres a cappella o només amb acompanyament de piano , i d'altra banda. els compromisos, les col-laboracions que demanen les orquestres per a obres concretes. Aquestes demandes interessen bastant, segons Casas, "sigui perquè estan inscrites en cicles de prestigi, perquè els directors convidats són rnolt interessants, per l'orquestra, convidada i també per les obres que es programen". La progr amació del Cor de Cambra s'articula fent coincidir aquests dos vessants, els interessos propis i les demandes. En aquest sentit. Jordi Casas destaca les actuacions que han fet al Festival de Granada amb la M.issa en Si menor d e Bach i el dit·ectot· Frans Brüggen, o la interpretació de la Ptwkenmesse de llaydn amb La Perite Bandei Sigiswald Kuijken , interpretada en el cicle Palau 100, i també l'òpera Turandot al Liceu , "que tot i qLLe ens va menjctr un mes i mig de treball, va valer molt la pena escènicament per tota aquella gent que es volformar en l'aspecte operístic". I és que la idea mare del Cor de Cambra és forma r· els seus membres perquè en un futur siguin cantants solistes . Entre les col·laboracions d'aquesta temporada , Casas destaca la Passió segons sant Joan d. Arvo Part que interpretaran a l'Auditori. en el cicle de música religiosa. "En aquest cas coincideix una petició de fora amb una obra que jo he proposat -explica-. En canvi, l'Orquestra de Galícia ens ha proposat l"Orfeo de Haycln, dirigit per Lópe::: Cobos, i estem encanULts pel director i perquè és una obra magnifica. Haurem de treballar amb reforços, però aquesta és una obra d'encàrrec que jo no m'hauria atrevit a programar, però si te la proposa un director cont López Cobos, després d 'haver-nos dirigit fa dos anys en Idomeneo, re di Creta, de Mozart , doncs encantats. Entre- 194 7 607 194 8 608 mig també ens ha demanat anar a cantar El Messies cunb l'Orquestra de Màlaga aquest Nadal. Tot plegat fa que em quedi poc marge de maniobra per programar el que jo vull, però jugo amb l'avantatge i agraïmen t que podem cantar en els cicles que orgcmitza la Fundació 01feó CataUt-Pala u de la Música., Casas és conscient que l'ampli repertori que ofer eix als cantaires del Cor·. llun y de malmetre veus, és un exercici vocal saludabl.e. "Cal programa r amb serenitat i tenir en compte que treballem amb cantants professional$, que són capaços d'assajar amb mi al mati, empastan t i amb un estil, i a la tarda cantar de solistes un altre tipu.s de repertori . També cal tenir en compte que hi ha algunes obres que no totes les veus poden agnantar . És a dir, quan érernfent Turandot , ni se m'hauria acudit fer-los assajar el ReqtLirm de Brahms. Però en el fons és saludable conèixer estils, des cie la música medieval a la contempo rània, passant per la polifonia del Renaixement, ellied romàntic, l'òpera i l'oratori clàssic. Després ells, per les seves característiq ues, ja trictran el que els va millor. Com també és bo cantar amb piano, orquestra , a cappclla o fins i tot amb el sol acompany ament d 'una guitarra, com quan vam fer el Romancet ·o gitano de García Lorca." La mezzosop rano a rgentina Ma risa Ma r tins recot·da la seva estada al C01·, des dell994 all998 com "molt positiva". "D'una banda -explica- em. va ajudar a integrctr-me i a conèixer la cultura i la música catalanes. Jo venia de l 'Argentin a i el Palau de la Música em va obrir els braços. A més , tots els bons amics el.s tinc ara a Barcelona d'aquesta època en què vaig ser al Cor. , Pel que fa a la seva experiènc ia professional , un dels asp ectes que m és l'han fet créixer com a cantant diu que ha estat l'ampli repertor-i del Cot·, que abasta moltes èpoques i estils diferents. "Si no hrtgu.és estat pel Cor, proba- Al llarg d'aque sts anys, el Cor ha estat dirigit per més d'una trente na de prestigiosos directors i ha actuat repetid es vegad es a Espan ya, Europ a, Amèri ca i Israel blement jo no hauria conegut la música antigct ni la. contempo rà nia - apunta-, ja que, en un principi tots els cantants apuntem cap a l'òpera. " Ar·a que Mat·isa Martins comença a endinsar- se en el repertori operístic, r ecorda que del pdmer que va b eure va ser d e lloratori i dellied, "dos gèneres que m 'interesse n moltíssim i que no vull descurar ", assegura. Ja com a professio nal. la mezzosop rano té clar que "passar p er una experiència coral ajuda a empastar la veu i tot i que en òpera no s 'hagi de cantar molt sovint en gntp, quan ho fas et sents molt 1nés segur". Actualmen t Martins fa concerts de música bar-roca. Da n·erament ha enr egistrat madrigals de Montevercli dirigits per René J acobs, amb qui h a tt·eballat aquest últim any i amb qui va r epresenta r la seva primera òpera al Teatro de la Zarzuela. la lncoronaz ione di Poppea. Recentme nt ha debuta t al Teatro Real de Madrid amb l'òpet·a Celos aún del aire matan de José Hidalgo sobre text de Caldcrón de la Barca, i posteriorment té concertad es diver·ses òperes, com Cos'ifan tutte, a Tener-ife, dirigida p er Víctor Pablo P érez, i La flauta màgica, també al Teatt·o Real, a més d'actuacions a San Francisco , França, lnsbruck i a Barcelon a amb ro,.. questt·a de Cambra Teatre Lliure. Martins destaca també, a més de la varietat de repertori, la varietal de directors amb què va tt·rhallat· mentre era membre del Cor·. "És molt important , perquè et permet conèixer gent i treballar amb directors d'estils molt diferents, cadascttn amb la set>a manera particula r de veure la música. Això enriqLteix rnoltíssim", assegur·a. El seu pas pel Cor de Caml>ra li va servir també pet· projectar la seva ca n·era. "Al Cor vaig començar a cantar com a solislcl i d 'aquí van sortir les meves primeres actuacion s." Josep Surinyac . pianista del Cot· entre els anys 1992 i 1997, s ubj ecte al mateix r ègim de bec¡ues que els cantaires , apunta també com a molt positiva l'expe r-iència viscuda. Per· a Surin yac, el Cor va ser la plataforma ideal per donar-se a conèixer com a pianista en el món professional. De quan va entrar, recorda que malgr at que s ' havia acabat aquella pt·imera il·lusió del nounat, començava l'etapa de consolidació. "Es va començar a apostar per la qualitat i el resultat va ser que la formació va prendre una volada fora de l'àmbit estricte de Cataluny a. Van començar els contactes amb Espanya i vam treballar amb directors de la qualitat de Víctor Pablo Pérez, Edmon Colomer, Pierre Cao, Gustav Leonhard, Josep Pons. " Surinyac con sidera <{Ue la seva estada al Cor de Cambra li va obrir les portes a tres àmbits diferents. "D 'una banda , en els co11Certs del Cor amb piano se ·m va obrir el camp com a. concertista, amb tot el que comporta tocar al Palau de la Música. D'altra banda, en les produccio ns en qnè el Cor actuava amb orquestra, amb directors convidats, en els assajos jo em convertia. en aqnella orquestra i m 'ha.v ia d'adaptar a les diferents maneres de I Fa tre /Ol un es qrt pe en jru COl ia 111( d'; rin se1 ta¡ ac cic tit m( ¿e pt Cc na po po ce1 di! la.¡ gu D' PANORAMA Comorera, excantaire -n'és un dels membres fu n dadors i hi va treballar vuit anys-, es decanta amb fo r ça cap a la professionalització. "La meva experiència, Fa de u anys, durant una pausa en un assaig a la Sala d e Cambra Lluis Mllle t, al Palau d e la Música, amb Josep Surlnyac al p laao treballar de cadascun dels directors que venien defora. Aquest és un aspecte que com-a pianista no es dóna gaire sovint i que enriqueix molt. Finalment, en els repertoris a cappella em convertia en l'orella dreta del director, l'ajudava a apuntalar les -veus, a escoltar les afinacions i els timbres, i això també et dóna una visió molt àmplia de la música. "A més d'aquests avantatges, Josep Surinyac acaba per apuntar que "en ser l'únic pianista per a 26 cantants, et converteixes en el seu acompanyant qucm tenen actucLcions en solitari". En aquest sentit, Surinyac ha acompanyat en més d' una ocasió Marisa Mat·tins. ¿Cap a la professionalització? Professionalitzar o n o el Cor dc Cambra, aquesta és la qüestió. Qui més qui menys, tothom se la planteja. ¿Cal fer el salt? Per a Su rinyac, mantenir el Cor com una eina semiprofessiona] té l'inconvenient que, en no poder guanyar-s'h i Ja vida no es pot exihrir als cantan ts el cent per cent de cüsponibilitat. P er contt·a, cUn, "si professiona,litzes el Cor talles les ales a aquell~ que es unlgttin dedicar a ser veus solist-es". D'altra banda , Surinyac assegu- ra que la semiprofessionalització actual ha estat una molt bona experiència personal p er a ell en la mesu ra que "si tens inquietuds per tirar endavant, t'obre moltes portes". Marisa Martins, en canvi, es decanta més per la professionalització. La mezzosoprano es pregttnta com és que un cor de la qualitat del Cor de Cambra no p r en un car àcter professional. "Em sorprèn que amb el gran nivell que té, el seu p restigi i molt sol-licitat com està per directors de primer ordre, continuï: sent un cor semiprofessional. Està molt bé la funció que fa de pas intermedi per a estzuliants, sempre que la gent que hi passi s 'ho prengui com això, com un pont cap a la professionalització, però no em sembla tan bé si es té en compte que Catalunya no té cap cor de cambra professional. Per què no pot ser-ho? Segur que molts cantants veurien àmpliament satisfetes les seues ambicions musicals portant tLTta vida de cor estable. És il-lògic que per una banda sigui tan lloat i per l'altra continuï tenint les limitacions d'una formació no professional. Em sembla que el Cor és m-etssa import'ctnt per deixar-lo en una merafimció de pas ." Finalment, el baríton Xaviet· musicalment, és força positiva. 1 dic "força" i no "molt" perquè crec que quan el Cor va començar es va fer un treball nou i la gent hi tenia una gran il-lusió. En quatre o cinc anys el Cor ·va arribar a sonar molt bé. Però ara crec que s 'ha tocat sostre. Les expectatives de millora a nivell professional no s 'han acomplert. Vam entrar al Cor amb la idea que el sistema de beques seria temporal i qu.e amb els anys esdevindria un cor professional amb el qual tots ens podríem guanyar la vida. En veure que això no és possible, bàsicament per la falta d'interès institucional, s 'ha anat perdent aquella empenta inicial i això ha afectat el rendiment de treball. Les expectatives s 'han anat diluint." Comoret·a valora el seu pas pel Cor· "d'immillorable" . "Lafeina del]ordi Casas ha estat i és molt bona. És nn gran professional i 194 musicalment ens ha donat el millor. El Cor sona molt bé i té grans ·uetLS. Em sembla un miracle que en un país miserable culturalment com el nostre hi hagi una entitat com. la Caixa de Catalunya que cada a,ny, des de en fa deu, apost,a pel Cor i el sustenta. Sense la seva aportació el Cor no hanria sobreviscut", assegura. Amb tot, Comorera denuncia que el sistema de beques no funciona. "Jo vaig tenir la sort de poder compaginar la meva feina al Cor amb actuacions de solista. però molta gent no té aquesta possibilitat. Dels 26 cantaires, 11 són encara membres fundadors, vol dir que fa deu anys que hi són. Tots hi vam entrar amb vint-itants anys, però a raja som pares i mares de família i amb les JOO.OOO pessetes m.ensuals per deu mesos l'any no podem sobreviure. Aquesta és la raó per la qual vaig plegar." Xavier· Comorera acaba d'incorpor·ar-se al Cor del Liceu, l'ú- 9 6Q9 PANO RAMA lordi Casas Baye r, creador I director del Cor, ha treballat a mb la formació més de noranta obre s amb acompanya me nt Instrume nta l, de les qua ls destaque n les de Bach, Haydn I Mozart nica formació vocal profession al dc Cataluny a, despr és d ' ha ver una audició en què es van nr<><oo>nt!.lr 60 barítons d'arreu del m'oferís el mateix sort que el Cor Liceu m'hi hauria qued~t sense dubtar ni un mom.ent." I és que Comorera reconeix tot el mèrit del seu bagatge coral a J ordi Casas i lli Cor de Cambra. Per al baríton hi ha tan sols dues alternativ es viables. U na és que se segueixi el sistema de beques d'orquest res com la JOSC o la JONDE . amb límits d'edat i d'estada per als seus membres , "cle manera que al cap de tres anys sàpigues que hauràs de marxar i que el teu pas pel cor ha esIM u.n trampolí cap al món professiona.l". L'altra alternativa és lflte les institucion s s'hi impliqtún econòmica ment i el Cor de Camht·a esdevingu i un cor professionaL "No pot ser que després de 400 actuacion s tant a Cataluny a com a Espanya, Europa, Israel i als Estats Units, d'unes crítiques immillora bles, i que molts directors cle renom internaci onal ens vinguin a buscar, les institucion s no ens tinguin en compte", denuncia. Jordi Casas és co nscien t d els problemes que comporta , pel que fa a organització, no poder comptar amb el cent per cent de les seves veus precisame nt pel caràcter no professional del Cor. En aquest sentit, i tenint en compte els excel·lents resultats musicals obtinguts internacio nalment i el reconeixemen t que la foemació té entre els dh-ectors d'arreu del món, tampoc no pot evita t· pensar a anar més enllà. "Per poc que alguna institució volgués apostarhi, seria nna seguretat per a un cor que porta detL anys denwstt·ant que funciona molt bé. A més, a Catalunya , l'únic cor professional que hi ha és el del Liceu i té un repertori absoltúam ent dij(u·ent al nostre, per la qual cosa són perfectwn ent compatibles. Em sembla just que una persona que ha. estudiat vuit anys de cant tingui dret a guanyar- se la vida igual que una persona que ha estudiat vuit anys de qualsevol altre instrume nt i al qual resulta més fàcil col·locar- se en una orquestra." Segons Jordi Casas la p •·ofessionalitza ció l'haUt·ia d'assumir una institució pública, ja que la tasca del Cor es du a terme per tot Catalunya. "Dels 400 concerts que hem interpreta t en deu anys, 320 els hem fet a Catalunya i el beneftci social d'aquests concerts han revertit en el públic de Catalunya; per tant, qui ha de pensar en el Cor són els gestors d'aquest país." D' altra banda , el director també r ct1exiona sobre la qualitat humana que comporta la no peofessionalització. "Jo lluito pel Cor perquè hi c rec fermame nt i veig que amb els cantaires hem aconsegu it mantenir el difícil equilibri de la qualitat vocal dels profession als i la quaütat humana dels amateurs , en la mesura que s 'hi aboquen en tots els sentits. Amb el sistema actual tinc la porta oberta a molta gent que volen cantar de solistes. ]o els exigeixo molt però també tenen la possibilit at de prendre 's un permís per fer les seves pròpies feines. Em sembla que és important creure en les persones i sé que el règim dictatoria l no funcionaria. Si la gent està contenta canten millor. El que jo demano musicalme nt, la qualitat de les veus i el que aporten transcendeix la física del so. És nwlt importa-n t que la gent s 'hi senti còmoda. I ens n'anem sortint. En definitiva , que el que potser estaria bé seria mantenir el sistema de bequ.es per tal de no crear lligams d'exclusivitat, p erò que aquestes beques fossin moltforte s i que a més de l'ajut de la Fundació Caixa Catal~tnya, a la qual estem molt agraïts, ja que sense ella no existirí.em, la Generalit at hauria d'apostar-hi fort. Ent sembla que el Cor s 'ho val i el país també." 11 611 PANORAMA Banse, Prégardien i Kirchslager a la IV Schubertíada MIKROKOSMOS Músic amb moscatell El refranyer cotolò abasto moltes foceles de l'activitat humana i és ric en expressions que en glossen un perfil. De l'immens cobol de parèmies, moltes fon referència ol fet musical: lo música en abstracte, el cant, lo cançó, el boll, el bollar, els instruments o els músics. Generalment, lo majoria de Formulacions són lo decantació d'uno visió especffico, amb matisos diversos: cousols, tempora ls, festius, irònics, ol·lusitJs, ol·legòrics o despectius. Aquests darrers, certament, no són pas els menys nombrosos, especialment si els refranys són referits ols músics, i denoten lo poca -o nul·lo- consideració en què aquell estament era tingut, en boca del poble. Així ho testimonien, per exemple, expressions com oro músic pagat, no fa bon so; no tenir espero, com els músics; el músic més savi, només sap de sonar; alipar-se com un músic; afarto'm i digue'm músic; als músics i als barbers, només els paguen quan sobren diners; músic i misèria, Iol comença amb m; 194 músic de secà; músic d'espardenya; músic de cap de marge; llit de músic; cigar de músic; escudella de músic, etcètera. Molts d'aquests refranys han caigut en desús; tanmateix, n'hi ho un de ben viu: postres de músic. Diu Amades, quant ol significat: "Així són anome- nades les avellanes lorrades, que, segons veu popular, solen ésser les postres preferides pels músics quan paguen ells". Postres de músic... , uno expressió que denoto uno significació causal prou misèrrima! Unes postres, tanmateix, que avui -que tornen moltes coses de l'any de lo picor- són ofertes en no pocs establiments de restauració. El temps que ens separo de lo formulació original convido o pensar que ~1 progrés en tants ordres ajudant-his'ho d'haver diluït aquell matís pejoratiu, puix que lo condició de músic ho millorat (suposadament). Doncs, no! Vegin, si no: fo un mes escàs, en lo trobada onuol d'un grup d'amics ol volt d'uno taulo (aquest cop, en un prestigiós i reconegut restaurant del Montseny) ens fou recomanat "l'excel·lent" músic amb moscatell/ Evidentment, volia ser un simplificació de Postres de músic, amb moscatell... Aquesta el·lipsi radical-i no pos provinent d'un no-ningú- em Fo pensar que no ho crescut lo consideració envers els músics, sinó tot el contrari ... Músic amb moscatell/... N'hi ho perquè el gremi es mobilitzi ... Pere Artís 12 612 a presència de destacades figm·es de l'àmbit germànic de la interpretació üedetistica és eltt·et més destacat de la quarta edició de la Schubertíada barcelonina, que una vegada més té lloc a l'Auditori Winterthur i que e-atà promoguda pet· l'Associació Franz Schubert, ens que git·a a redós de Joventuts Musicals d'Espanya i, en defmitiva, de la figura del doctor Jordi Roch. Amb un total de sett·ecitnls, el primer dels quals el va pt·otagonitzar el passat 20 de novembre eltenot· alemany Christoph Pt·égat·dien, el cicle es clourà el dia 8 de maig amb l'actuació del David Quartet, un jove conjunt italià. El cicle t é com a base la veu -cinc concerts la tenen com a protagonista, amb cinc figures d estacades i especialistes en el üederisme gennànic, específicament el schubertià. Són noms gairebé tots eUs ja coneguts en aquesta manifestació: l'esmentat Prégardien. la soprano Juliane Banse i la mezzosoprano Angelika K.irchslager, als quals enguany s'afegeixen la mezzosopt·ano Ingebor Danz (amb un historial destacat) i el baríton Clu·istian Gerhaher, que va cauaar· una extt·aordinària impressió a la darTet·a Schubet·tíada de Vuahet·tran. Són artistes, per tant, que ga r·anteixcn un elevat nivell qualitatiu i de fidelitat estilística, que serviran programes que van des de la més pura ortodòxia schubertiana a escapades d 'un con siderable intet·ès. Així, born oferirà els dos cicles més con eguts delliederisme schuberlià -Die schone Müllerin i Winterrreisei també de Das Knaben ~flunderhorn de Mahler. I en el pla oposat, l'estre- pt L mo le~ Pri de da. sa OCl mé ric ta ! ser d'~ I Chrlstoph PÑgarcllen na de dues cançons de Xavier Montsalvatge. Els dos cicles esmentats van a càrrec de Prégardien el primer i de Cerhaher el segon; l'obra de Mahler serà cantada per J uliane Banse, i l'e;,trena de Montsalvatge per Angelika Kirchslager. També s'ha de fer esment d e Lamento, una cantata -sobre poemes d'Andrea Gryphius- de Karl A. Hartmann que interpretarà Juliane Banse, o els lieder -sobt·e poemes d e Friedrich Daumer- de Johamles Brahms, una obra molt poc coneguda que també ofel'irà Banse. Igualment, cal d estacar l'estrena d e l'obra Remembrances de J ordi Cet·velló a càrrec del David Quartet. Fem esment especial del recital del Quartet Casals, un conjunt català jove que ha aconseguit èxits notables a l 'estranger , format per Abel i Ar· nau Tomàs, Vera Martínez Mehner i David Quiggle, que interpretarà un programa amb obres de Schubert. Mozart i Beethoven. RRi\IC e ror lau f ta Tie Ar1 Iun sor Ca no, I de OIT lol1 ro Pol qu ciF sic tito l'o un' nye to ro. ( I Presentació cie clos CD amb obra ci'Homs E re~ l dilluns 18 d'aquest mes de E desembre, a les vuit del vespre, tindrà lloc al Centre de Cultura Contemporània de Barcelona la presentació de dos CD dedicats exclusivament a l 'obra. de Joaquim Homs. D'una banda, el que interpreten la mezzosoprano Helena Gragera i el pianista Jordi Masó, amb una bona part de la integral delliede1'isrne de l 'esmentat compositor, concretament inclou els cicles basats en textos de Salvador Espriu, El caminant i el mur i Cementiri de Sinera, i també Set poemes de Josep Carner, Nadal de Joan Salvat-Papasseit i Els ocells perduts de Ra- bindranath Tagore. El segon disc inclou la integral de l'obra per a clarinet del mateix lloms , en interpretació de qui ha estat el principal vindicador d'aquesta parcel·la de l'opus del degà dels compositors catalans, el clarinetista Oriol Romaní. Aquests CD han estat promoguts pel segell Columna Música. tat Cc 5 3, c/c Ea ac, bn Se , M, va de /in oc PANORAMA Lhús Rodríguez Salvà i Felipe Rodríguez, primer premi compartit al Primer Palau pianista gironí lluís Rodríguez Salvà i el violinista de Salamanco Felipe Rodríguez van obtenir ex-aequo el primer premi El Primer Palau amb una recompensa de 200 .000 pessetes per a cadascun. També la violoncel·lista russo Svetlona Tovstukha va obtenir un accèssit de 1 00.000 pessetes; a més a més, el baríton barceloní Enric Martínez-Castignani i el pian isfa sorià Emilio Gonzólez Sonz van ser mereixedors de dues mencions d'honor. Aquests premis van ser lliurats durant la Festa de la Música, al Palau, el passat 21 de novembre. El jurat estava format pel pianista Ramon Coll, el violinista Evelio Tieles, el director d'orquestra Albert Argudo, el coordinador de Catalunya Música Pere Burés i l'assessor musical de la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana, Lluís Millet. la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana, juntament amb Enciclopèdia Catalana i Catalunya Música, és l'organitzadora del cicle de concerts El Primer Palau, que eneuany Ien la seva cinquena edició) ha tingut una participació d'un alt nivell élels joves músics seleccionats. Aquestes tres enfilots promouran - tal com es va fer l'any passat per primera vegadauna gira de concerts per Catalunya amb els joves premiats que porfa el nom d'El Primer Palau en Giro. • 8 Gira de l'Orquestra de Cambra de l'Empordà als EUA, el Canadà i Panamà Nova temporada de l'ACC amil AvuiMúslca J a ha començat la quarta edició del cicle de concerts AvuiMúsica, dedicat a obres de compositors contemporanis, catalans i estrangers, organitzat p er l'ACC. El cicle consta de 17 con certs, en molts dels quals hi h a estrenes absolutes. Els recitals tenen lloc a les nou del vespre a la capella de Sta. Anna, a la Sala Polivalent de l'Auditori i a la seu de l'SGAE. El primer, es va dur ~ terme el 25 d ' octubre a l'església de Santa Anna i va comptar amb l'actuació del New lsraeli Vocal Ensemble i la Cot·al Mixta d 'Igualada. El segon concert vocal tindrà lloc el dijous 29 d e març a la sala d'actes de l'SGAE a càrrec de la Júlia Arnó i l' Eladi Dalmau, guanyadors del VIII Pòdium de I'E scola de Música de Joan de Vtlatorrada. A la resta, hi participen diverses formacions instrumentals: el Grup de Percu ssions de Barcelona -amb una profitosa trajectòria dins la música contemporània-, la formació lnsomnio -que portarà obres d'autors holandesos que aquí no s' ban sentit mai-, la Cobla Sant Jordi, la Banda Municipal de Barcelona -que tocar·à amb un solista de guitarra elèctrica-, el Grup Instrumental d e València -que estrenarà una obra d'Adolfo Núñez, director del Laboratori d'Electi·ònica del CDMC, que va venir a l'octubre a Barcelona a fer un seminari de composició j Ull con cet·t. Entre els concerts de cambra, cal destacar el de la pianista Naomi Kimura - guanyadora del Premi Ciutat de Berga-, que tancarà el recital amh una obTa d'una de les millors compositores contemporànies: Gazyna Bacewicz; el quartet de Saxofons 3+l -una formació instrumental molt nova-, i cine recitals amb solistes de l' OBC (trio de cordes, quartet de cor- fats d'aquests països americans. L'orquestra que dirigeix Carles Coll va oferir un total d' 11 concerts, 5 als Estats Units, 3 al Canadà i 3 a Panamà. Els programes van incloure obres de Manuel de Falfa, Eduard Toldrà, Pobla Sarasate, Joaquín Turina, Delfí Colomé, ). Fàbrega, Joaquim Serro, Joan Manuel Serrat, Lluís Llach, Enric Morera i Manuel Saderra Puiferrer. La gira va comptar amb lo col·loboració del guitarrista Jordi Codina i el violinista Chris Nicholls, que hi van actuar de solistes. • = = = ~ ...., =' ;¡· 194 *Vegeu el número de juny de la "Revista Musical Cutolnnu". Cicle Bach organitzat per JJMM de Barcelona el 29 d'octubre i el 18 de novembre la formació de FigueEntre J ha fet una gira per diverses ciures des, quintet de vent, i dos duets: violípiano i fla uta-piano), que podrem sentir gràcies a l 'acord a què han a rTibat enguany amb l'ACC . També es comptar·à amb l'actuació de Fumon - un quartet de flautes travesser es que du un nom xinès que significa "les traces que deLxa el vent danmnt la sorra"-, que ja va oferir un tast de les noves músiques, amb una obra de David Padrós durant la presentació de la nova tempor·ada. P el que fa a l'electr·oacústica, tindrem nn r ecital de Joan Izquierdo amb flautes i electr·ònica -que interp r·eta t·à obr·es de compositors de l' ACCi de Phonos-, i un del CDMC (Centro JHH"a la Difusión d e l a Música Contemporanea), interpretat p er un pianista i vi.deoartistes. L'actual president d e l'entitat, Josep Maria Balanyà , va fet· incís en la projecció de l'ACC als seu s 25 anys* i va destacar les publicacions d ' una pàgina web , del llibre d el 25è aniversari de l'entitat, del catàleg complet d 'obres dels seus membres, dels r ecur·sos pt>r· a compositors, dels concursos de composició i l'edició del segon compacte de la col·lecció Músics d 'ara, que es va fet· amb la presència d ' alguns dels compositors: Eduard Resina -amb una obra electrònica en cruè va participar l' Ovidi Montllor-, Anna M. Bofill - amb dos estudis per a pianofort.e-, M. Teresa Roig -amb cançons de Miquel Martí i Pol- i Moisès Bertt·an - amb una sonatina. El compacte també inclou obres d'Agu¡¡LÍ Charles, Sergio Fidemrazer i Josep M. Guix. e Maria Gratacós i Monllor oventuts Musicals de Barcelona ha organitzat un cicle de concerts dedicat a }.S. Bach amb m otirt d el 250 aniversari de l<t seva mort. El cicle va començar el passat 28 d'octubre i acaba aquest 16 de desembre. Hi han interv ingut l'Ensemble l'Albe ra (28 d 'octubre), la pianista llze Graubin (4 de novembre), el tria format per Olga Guerrera -soprano-, Nrlria Noguera - traverso- i Uuís Solé -clavicèmbaL- (11 de novembre), el duet format p er Josep Julià -oboè barroc- i Josefina Rius -clavicèmbcrL- (18 d e novembre) . El.s concerts que queden temm lloc el 2 de desembre amb el pianista Manuel. AngeL Ramírez , ellO de desembre amb la violinista Patrycia Bronisz i el pianista Emili Blasco. ellS d e desembre amb el quartet de flautes de bec Els Ministrils, i, fina lment, ell6 de desembre a mb el pianisw Víc tor S an.tapcm. Els con certs tenen lloc a l'Ateneu Barcelonès a les 19,30 h. D'alt ra banda, a.quest cicle s'ha complementat amb altres activitats; un curs d 'interpretació de piano a càrrec d'Ilze GmubitL (12 de novembre) i una conf erèTtcia. a càrrec de Joan Vives amb el titol " Bach , 250 anys d esprés" (21 de novembre). Le.~ (tCtivitatsfinalitzen aquest 22 de d~sembre amb la Marató Bach, a partiT· de les 12 h . Informació: JMB , telèfon: 93.215.36.57. • 13 613 PANORAM A TANGENTS La clàssica per televisió 194 Així com la música clàssica té un bon servei de difusió a través de la ràdio, no és tao clar que el tingui per televisió. Es un espectacle bastant avorrit, un concert d'orquestra retransmès per televisió. L' òpera -especialment si s'ha representat preparada per a la filmació- és una altra cosa. A la música, sovint no l'a juda veure lo caro del director, o un instrumentista eixugant l'instrument, o lo cara impertèrrita d' algun tutti que sembla que toqui amb mol humor. Per a ixò en la transmissió del cèlebre concert de Cap d' Any des de Viena, hi introdueixen imatges de ballet en alguna de les obres per fer-lo passador. En aquest sentit és d'agrair el concert gue ens va presentar el Canal 33 el diumenge 15 d'octubre. Eren un concert de violí i un de clarinet gravats per lo televisió suïssa que Alexander M ortho ler -deu ser parent del compositor Christop h M orthaler?- nodria d'imatges: músics pujant i boixant escales mecàniques, solistes molt expressius, una nau immensa acollint la petitesa d ' un conjunt de ca mbra ... , tot molt reeixit. Aquest sembla el camí. Un altre retret que no sé si atribuir a l'escàs interès de les televisions per difondre el contingut dels seus programes de clàssica o, en aquesta conspiració universal contra els valors de l' esperit, a la desídia de la premsa escrita per difondre' ls. Rarament quan s'anuncia una òpera se sap quina versió és, de guïn any, qui lo dirigeix -musicalment i escènica- i qui la interpreta. Sembla que en dir Tosca ja tothom estarà interessat o veure-la; però, com sempre depèn. I aixa quan no es produeixen coses ton divertides -almenys reproduïdes en tres d iaris- d'anunciar "Cosí fon tuffe, de Da Ponte" (el llibretista), tot oblidant-se ni més ni menys que de Mozart jel compositor). la promoció de 'òpera televisada contrasta amb lo gran informació que es dóna sobre les pel· lícules de cinema, en què tothom pot aconsegu ir les dades que esmentava i, a més, un resum argumental i una valoració crítica ... Jordi Maluquer 14 Com escoltar música, curs de la UPF E n una húciatha de l'Ins t itut d ' Edu cació Contín ua (ID EC) de la Universitat P o m peu Fab r a , amh la co l-lab oració d e la Ftmdació Orfeó Català-Palau d e la Música Catalana i el Grau Te a tre d el Liceu, s 'està desem·otllau t aquest cu rs, diJ·igit p el direct o t· d ' o rquestra tc r·r assenc formal a Vie na J oan G.-imalt . El c urs té com a objectiu d'ensen yar a esc olta r m úsica. E n aquest sentit, les classes pre te ne n orien ta r· els almtmes en els secr·ets d 'una a teu ció al concertisme sobre la base d ' uns c on eixem e n ts teò ric s i so bretot d e l a p raxi d e l'escolta. El m a teix J oan Grimalt h a asse nyal a t que l'o bjectiu prim o rdial d el curs no és tant adqujrir cone ixements teòr ics com ajud ar a vim·e l'experiència d ' escolta t música. El cm·s o fer eix l a po ssibilita t d e gaudir d e la representació d e La fla u ta mètgica al Liceu i també d ' assistir a diversos conce t·ts al Palau d e la Música sobre la base d e repertoris variats, que van del classicism e (Haydu, Mozart, Beethoven ) a l r om anticism e (Bra h m s, Schube r·t i Mallle r·), i també j azz, tot ofer·int un ventall suggel'idot· d e camps d 'aten ció musical. El curs es clonrà amb quatre sessions que tindran lloc els m esos d e maig i j uny am b e l t ítol d e "MílSica d escti p tiva: la vida , es pot traduir en sous? • El F estival de Música de Granollers, dedica t al mestre Ruera a 2 l a edició del Festival llll ernaL ciona.l rle Música de ha estat dedicada al mestTe Josep Maria Granoller.~ Ruera amb motiu del centenari del .~eu nai.,;ement. El festival. del 21 d 'octubre al 3 de desembre. ha comptat amb les actu acions de la Banda Municipal de Barcelona (amb Tres moviments sinúò nics de R uera); les cobles Sant }ordi-Ciutat de Barcelona, ta Principal de lct Bi.~bal, Montgrins (nmb obres de Ruern, Casals, Gnrret.a, Sen·a, Moraleda , f.Amote de Grignon. Ma rtínez Comín. Toldrà i Artiag a); el Uuís Vidal Trio: el flautista Claudi Arimany i el pianis ta Michel Wagemcms (amb obres de Dvorak , Ruera, Poulenc, Cuinovart, Ene.~co i Martinu); el Quartet Talía ( amb obres de Von llí'ebern, Mont salvatge i Rur ra); el pianista ./orc/i Masó (amb obres cie Bartóh· , Falla , Rakhmàninov, Gitwstera , Mompou, Casablancas i Ruem ) i l'Orquestra de C(Lmbra de Crcwollers. dirig ida per Sa l vador Brotons ( amb obres de Serra. Ruera, Brotons, Monén i Toldrà). • Zanfonia, nou segell discogràfic de música clàssica Joan Pons I o discogràfica MuXXIc ha preLsentat un nou segell discogràfic: Zonfonio MuXXIc Clossic. Amb una edició inicial de cinc compactes, la col·lecció està protagonitzada per intèrprets catalans de renom internacional, com el tenor Jaume Aragoll, el baríton menorquí Joan Pons, el guitarrista Carles Trepat, el pianista Josep Maria Colom i l' orga· nisto Montserrat Torrent. S'ha volgut donar a la col ·lecció no només uno qualitat estètica i in· terpretotiva - tant d'intèrprets com de repertori-, sinó que s'ha intentat oferir un so al més natural possible. Així, els enregistraments s' han fet en espais ol màxim d'es· caients amb vista al resultat final, tot destacant-hi lo novetat que l'enreg istrament del disc de Montserrat Torrent s'ho fet amb l'orgue de la basílica de Santa Maria del Mar de Barcelona, instrument enregis· trot per primera vegada. També col destacar com a no· vetat els textos q ue acompanyen els compactes, encarregats o artistes d'altres àmbits. Els autors són el pintor Ràfels Casamoda, els escriptors Narcís Comodiro, Pere Gimferrer i Pou Foner i l'orguener Gerhord Grenzig. Amb aquesta col·lecció es vol capta r un sector d el mercat internacional a l qual els catàlegs de les grans multinacionals del disc no tenen abast. D' aquesta manera i per mitjà de Gran Vía Distribución, els compactes es podran comprar a tots els mercats de parla hispana, ~ls Estats Units, Europa, Austràlia, Asio i als països de l'Est. D'altra bonda, MuXXIc està posant en marxo uno nova col· lecció dedicada o lo música sacra i que serà patrocinada per l'lstituto di Musica Sacra d i Roma. • PANORAMA Presentació d e l'Orquesll·a Òmnium E l passat 6 d'octubre va tenir· lloc a la Sala de Cambra del Palau de la Música Catalana, plena de gom a gom. la pt·escntació de l 'Orquestra Omnjun1, pr·omoguda per la Ftmdació Pro-Mèd ic i Omnium de Salut. Dirigida pd jove Josep Maria Sau ret1 aquesta formació té, entre altres objectius, r ecuperar i difondt·e obres de composítm·s catalans poc coneguts o gairebé oblidats. P er a.Lxò compta amb l'assessot·ament de distingits musicòlegs, com Josep Mal"ia Vilar·, Amta Cazun·a o Josep Dolcet. En aquest sentit , resulta indicatü1 que en l 'esmentat acte de presentació hom intet·pr·ctés la Simfonia núm. 12 en Mi bemoll major de Cades Beguer. , L'Orquestra Omnium s'oferirà a escoles i conser·vatoris amb tasques de complement pedagògic. • IV Cicle Internacional d'Influències Musicals D es del passat mes de novembre i fins a1 final del mes de gener té lloc a divc•·sos auditoris barcelonins -SGAE, CCCB, Tcatreneu, Auditori Eduard 1'old•·à- el IV Cicle l nte •·nacionnl d'[nflul-ncies Musica1s, cicle que tindrà continw'tal més endavant fms al mes d e maig. Es tracta d' una iniciativa promoguda pel flautista i guitarrista holandès fincat a Barcelo na Christian d e J o ng, <JUe intcntn ofe•·il· tma vast wostr·at•i de les relncious entre diverses tendèucies musica1s. Per això l'oferta és enormement ' 'ariada, umb un acusat caràcter expcrimenta1, en tm intent de mostrar la capacitat d 'obertura formal que viu la música en els nost•·es dies. Des de la concepció més acusadament contemporània a In transgressió del jazz i In músic ètnicu, Iu ha un ventall dc propostes molt ric i alhora de comple~a assumpció. En aquesta primera fase intervenen, entre d ' altres, l'Eusemhle Barcelona Jovi Músicn, e l grt~p Teo Loevendic 70 Años, el pianista Anandn Sukarlan, l'acordionistn basc contemporani lñaki Alberdi, I'Ensemhle Barcelona Nova Música, etcètera, com també solistes diversos, cata1aos i estrangers. També els autors que s'hi interpretaran obeeixen n criteris de m àxi m n obertura, tJIIC inc louen, tant clàssics contemrJorrutis catalans: Brucic, Guïnjoan, Lewin Richter, Graus, Brotons, Charles, Carles Guinovart, com tnntbé estrangers: Messiaen, )Iilhaud i I ves i Cristóbal lla1ffter, al costat d ' holandesos com K. Oc Vries, De Jong, e tc. Cal Ble d'Igualada, un espai cultural únic B proppassat 7 d'octubre se ceebrà el primer aniversari de la Casa de Cultura Cal Ble d'Igualada. En aquest període, el centre cultural ha esdevingut ja punt de referència al món de la cultura igualad in a i forana. Els tres àmbits fonamentals de Cal Ble -diàleg, música i gastronomia- són l'eix de la munió d'activitats culturals i artísti· ques que s'hi duen a terme. Per fer· nos una idea de la seva tasca, direm que en el decurs del primer any s'hi ha fet una mitjana de 20 esdeveniments culturals per mes. Cal Ble ocupa una antiga casa de primers de segle, propietat dels Boyer, industrials del tèxtil. La mon· sió és al centre d'Igualada i va ser rehabilitada totalment per encabir· hi les diverses manifestacions culturals, que acull en un ambient molt distès: restauració, fumacoteca, con· ferències, debats, concerts, etc. L'eix de Cal Ble rau en aquest sa· ber conjugar totes aquestes activitats sota el denominador comú de la cultura, amb un alt nivell de qualitat i en un marc idoni. Pel que fa a la música, no es defugen les propostes més innovadores i a_gosarades, com els "Dimecres off", dia d'experimentació de grups debutants, jam sessions espontànies, videoart, cinema ... Els dijous al vespre, en canvi, el protagonista és el jazz, sense oblidar la música ètnica i folk. Els criteris d'elecció d'intèrprets són rigorosos i s'exigeix cobrir, si més no, algun dels dos criteris de la qualitat o representativitat dintre d'un país o cultura. De casa nostra, per exemple, el mes de setembre van actuar-hi Big Mama, Manel Camp, i de fora, la música nòmada marroquina d'Embryo i Aer, grup de pop acús· tic internacional. Ens omple de joia que a Cal Ble s'agermanin les races per mitjà del llenguatge uni· versal de la música. Els concerts te- p 11 v, u r1 Ci 11 ti a nen moltes vegades, a més, un vessant didascàlic, quan s'hi fan jom sessions de participació, i això oni· ma iniciatives individuals que romanien en l'anonimat. A Cal Ble han programat també els diumenges al migdia audicions clàssiques per promocionar grups joves de ll)Úsica de cambra locals i forans. Es una inciativa lloable si pensem en la dificultat que tenen per trobar una promoció adient. Per a tots els temes culturals, Cal Ble ha creat una fundació que assessora i garanteix la qualitat de l'oferta. En resum, la Casa de Cu ltura i Gastronomia de Cal Ble es nodreix de propostes clàssiques que havien quedat un xic bandejades, com les tertúlies, amb noves propostes originals i innovadores. Cal Ble ens recorda que som un poble obert als múltiples enfocaments de la creativitat, que s'ha d'estimular en maments de crisi d'idees com aro, i reuneix persones de tarannà divers. La diversitat d'idees ens enriqueix i agermana amb vincles d'amistat que mai no s'haurien d'oblidar. e Jordi Badia S• p tt li p s lí n li d v 11 y Sl d 1.1 d h d t; 1 e t o q v u r d v p v F F El tancament del teatre La Faràndula de Sabadell trasllada les funcions d'Òpera a Catalunya [ ll a d D E l 1èatre Municipal La Faràndula de Sabadell està. tancat a cau,sa de deficiències estructurals , per la qual cosc¿. les funcions previstes del cicle Opera a Catalunya en aquesta ciutat es traslladen. Així, s 'ha habilitat el Poliesportiu Can Balsach, a la, pla,ça de la Creu Alta, per bé que es mantenen les dates i els horaris previstos del cicle operístic, que organitzen els Amics de l'Opera de Sabadell. • j¡ l d s )' e s PANORAMA CR TICA Gesta de Lluís elaret El gran simfonisme finlandès de SiiJelius al Palau Palau 100. Orquestra Filharmònica d'Hèlsinki. Polytechnical University Choir·.Johanna Rusanen, soprano. Esa Ruuttunen, baríton. Dir.: Leif Segerstam. Kullcruo de Sibelius. Palau de la Músicu Catalana. 17 d'octubre dc 2000. Per LLUIS TRULLÉN l 28 d'abdJ de 1892 E va estt·enar-se a HèlsiJ1ki ln Simjònia per (L soprano, barflon, cori orquestrrL "Kuller- vo" de Sibelius. Vincu lada u una línia musical tardo- romàntica i amb trn marcat caràcter· nacionalis ta, aquesta obra va consagrar definitivament Sibelius -que en aquell momen t tenia vint-iset anys- com el gr·an compositor· finlandès del seu temps. A tall de poema simfònic, de petita òpera, d'epopeia musicaJ, aquesta obra de Sibelius explica la hi.s tòria de Kullcnro, que apartat de manera \<iolenta de la seva família durant la infantesa, havia de seduir temps després la seva germana sense conèixerne el parentiu. La germana reconeix el seu germà i, davant els fets, decideix llevat·se la vida. Kull ervo, despnSs de passar nombroses vicissituds, no pot d esp r·endre's d'aq uest r·ecorcl i decideix també acabar amb la seva vida. Si bé aquesta obra ha estaL intcrpr·e tada des de l'a ny l 958 en diverses p r·ognnl!lcions de concerts, a les nostres latituds en comptudes ocasio ns es pol gaudir d'aquesta simfonia. Palau 100 va programar l'obra amb una interpretació a cànec dc l'Orquestra Filltarmònica d'Hèlsinki, el Cor de la Universitat Politècnica -dirigit per Tapani LiinsiO- i amb les veus de la soprano Johanna Rusanen i d el baríton Esa Ruuttuncn, tots dir·igits per Leif Segcrstam. Escoltar· Kullervo en la versió d'aquests at·tistcs s uposa les garan ties dc qualitat interpretatives més absolutes. Scgcrstam va introduit·-nos ja des de la introducció on¡uestral -pr·irner· dels cinc movime nts d e la simfonia- dius l'atmosfera de l'obra , el tema i Ics vudacions de la qual, dc t•efinada subtiJcsa orquestr·al, evocaven Ics his tòri es de joven tut del protagonis ta. Una or·- qucstra conjuntada, equilibr·ada e n les seves diverses seccions ens introdllia dins un discurs musical i una força interpretativa que va muntenir-se durant tota la ver·sió. T-es veus dels dos artistes fïnJandesos, Rusancn i R uuttunen, donaven vida als dos personatges de la l1istòria. Rusanen -que ba enr:egistr·aL en dues ocasions aquesta par·titura, a més d'haverla interpretada en nombroses ocasions- posseeix una veu nítida, clara, d'un timbre summa ment bell i que a més té la qualitat d'atorgar gran dramatisme a les se,·es versions, un fet idoni per rec r ear personatges de caire opedstic. El baríton Esa Ruuttunen ha esdevin.,aut ~a de les figures cabdaJs en l'Opet· a NacionaJ de Finlàndia. i ha aconseguit èxits en els més rellevan ts escenaris d'òpera del món els darrers vint anys. Veu dúctil, dotada d'un elegant r·egistr:e greu, grans c¡ualitats intet·pr:etatives, projecció àmpüa, van ser caractedstiques que van esdevenir una constant en cadascuna de les seves intervencions. El cor masculí juga un paper determinant en Kullervo, tot comentant l'acció dramàtica que s ucceeix entre els protagonistes. Cant que resulta en molts moments homofònic, amb passatges que han de copsar bé subtils pianissimi. bé forte majestuosos, les seves intervencions van estar en tot moment a l'aJçada del gran nivell interpretatiu d'orquestra i solistes. Com a punt final del concert, l'orquestra va inter pretar Finlàndia, partitura d'un cat·àcter himnic evident i que, com resuJta evident , Scge•·stanl i la seva orquestra van interpretat· amb el sentiment i la força expressiva tan característica d'aquesta obra mostr·a de Sibelius. Un con· cert, doncs, que va permetre gaudir aJ públic de Palau] 00 de dues de les obres més repr·esentativcs de Sibelius, en ma us d'uns intèrprets idonis. Euroconcert. Lluís Claret, violoncel. l ntegraJ de les sis Suites per a uioloncp/ sol de J. S. Bach. Palau de la Música CataJana. 20 d'octubre de 2000. Per F.TAVERN.A· BECH G eneralmrnt, l'audició integral de les Suites per a violoncel sol de J. S. Buch t•s r~pm·wix en dues sessions. i'edtublement és molta mú.aica i no fàcil per· interpretar-Iu d'una soluti•·udu, ja que tret de les obres de cuit·e eminentment pedagògic, Bnch soliu compondre de tulmnnenr <[UOl iutenta,•a anibn•· ollímir de les possibilitats musicals dels temes q11e posa va en joc i també tractava de donar l'ade<¡uur relleu als recursos tímbrics i tècnir~ dc rwstrumentper al qual escrivia. D'altra banda, Bach, dc qui enguany es commemonm els 250 anys de la se,•o mort, és un compositor essencialment polifònir. i firu; i tot en les obres que ' '" escriure per a on in~trumenr monofònic es produci" un diàleg. i encara que s'ha dit que aquestet. Suites violoncel·Üstiques 'an ~ ser concebudes com 11 duets, no deixa d·ésser udmirable aquesta llmbivalènria de tipus runcicmal d'abastar dues formes de lectura, com són Iu solística i el duet. Tamb~, però. si el violoncel o b1~ el sen antecessor, lo \'ÍOio de gamba, eren consideruts nu•joritàriament com o inslr:urncnts dc caràcter ucomponynnt, no dei." u d'ésser significariu qtw Bach l'escollis per encomnnur·-li 111111 funció d'irrefutable c1m'tcre•· solistu i eJ fes cantar com un violí. .. Ja que parlem d'artistes ver·it:ahles, dib'llem qu<- Lluís Clun;t er·a molt conscient que en In Cito de la commemoracicí bachíana. calia unu ucció que se sortís del cunú seguit mta vegada i nh ro, tot plantejant-se t•l repte d'interpretar tota la sèrie d'aquestes pàgines en una sola 8\'SbiÓ i disposar-les en un ordre especial. Ordre <¡u e en tot cas sernblll\'a posar en relleu l'e,•olució d!'l Llenguatge bnchíà. i que I amb~ reflectia el s!'ntil del plo formal de les si.• Suiies, jo sigui en cisen· tit de constel·laci6 o bé com unn arquitectura de ti¡>u.s harmònic. En tol cas, des d'nnH \'ÏSió suhjectiva i personal, escoltar les sis Suites en un concert vo perrnc· tre conscienciar-~e d<' com Burh infonia a I" acte crea riu un potencial el 'existèncin t¡ue t'S tlcsenvolupHva en mtíltiplrs tru jectòdcR. Així, per oxemvJt,, lo pur·n exposició de les tonnliruts dc cadascuna de les Suites eotubleix jn un ordre tonal: les tr·es primeres es11111 escrites rn Sol major, Re menor i Do major, <¡ ne d'nl~'lrno manera representen en conjunt la tonalitat de SoL Concepte arquitectònic que també es reflectei.x en les t..-es Suites restants: la quarta rs tà escrita en ~li bemoll major.la cinquena en Do menor, i pe1· acabar. la sisena està escrita ~n Re major, la tonalitat que cadencialment en llaça amb In de Sol major de la p.-imer·a Suite. Hi és eviden t. don cs, un sentit de constd·lució planetàda al voltant d'Lm centre gravitatori. D'altra banda, en l'establiment de la formo tenim un pla ben cw·i6s. perquè les sis Suites estan integrades per sis moviments de dansu, dels c¡unls. els primers quatre i el darrer resten invariables. Així. l'ordre es disposa de la Il18nera segiient: preludi. allemande, couran/e i sarabande: en el cinquè, s·hí troben dos minuets pt'r a les dut>.s primeres Suites, due• bourrées per a la tercera i quarta i due:. gavotes per a la cinquena i ;isena, mentre que una giga constitueix el final de totes sis Suites. Quant a l'evolució del llenguatge comprovem com Bach per nútjà de la composició dc les sis peces va t'ndinsant-se en el terreny dc la novetat tant en la disposició de les formulacions hurmòni<¡ucs com melòdiques, com el coutrap tlllt també s· a· llunya dels models estereotipats tiP I 'època per culminat· en l'exultació de la lliber·tat discursivu eu Iu cinquena Suite. que Clat·er vu contraposar precisament a hr primera, mt'na de punt de p:u·tida des d ·on Bach es posa en ca mi per culminu el procés creatiu amb r apoteosi virl110SÍStica de lo sisena, brillant corol·lari de les trobnlles de la cinquena que. albora, tenia com a l)arella la segona. en la qual Bach extreia coneixements i conclusions de r experiència :u;solida en la compo~ició de la primera. :\!entre que la tercera i la quarta representaven l"estadi intermedi: la tercera com n punt d·arribada de l'assumpció d ·uns models establert~ per la tradició i la quarta com a nexe d ·aquests amb la indagació i n•cerca de noves propostes sonores. Seb'IIÏr tots aquests suggeriments va constituir una vet;table i excitant experiència que ens va ofc1·ir Utús Claret am.b l'elan comuni ca riu del seu ar:t, n~cna d'emocionant i màgic trànsit enfJ•¡, llitn·e inspiració i rigor dis· cur·siu, b'l·àcios a un arc subtil en el matís i en Iu inflexió de la fraSl' i, és du1·. d'un vir·tuosisme sef,'llr i generós en ~'l.llressíó, com ranilié rt',·cstit de bella sonodtat. 194 17 617 PANORAMA CRÍTICA Més enllà del nacionalisme Música f Jlu•rc•:imt•ra. On¡ut•,tra ~~H·ional d'Hongria. Dez.só Raoki. piuun. Zoltúu h.ot·-i.,. dirt'<"<"ió. Debussy. Bartók. L"Audj. tm·i. Iï fi' oc· tulm· de 2000. Palau 100. UBS \ e•·bier Festi,·al \outh Orcbestra. Yadim Repin, violí. Pn two .liin i, dirertor. Kodai~·· Pagaoini. Bartók. Palau tlt' la \ fthica Catalana. 31 d'octubre de 2000. Pe r F.T.•8 . om u c·o n ·t•n t musit·u l, el nat· ionalismc ...~~u dir. la crraci ó rnu •icul c¡tw tr rom 11 basc el folklon·- s'es tén d!'s dr l ' c~ poeu •·o rnilnti ra i pussant pc•l$ avaut¡,'lnH·disnll's del principi dt•l segle \\ an·ihu a c·omposiltii'A dt•lnush·u tem pa, c·om poti Pn .~sst·•· LigNi , Bc•·in o fins i tol LutoHiowsld. I é~ uqut•s tu cx l<·ns ió en r i h•mp~ o ~i t'H v11l c•n c·l mu·s de Iu hi >tb riu In c¡uf' c·onfercix valitlt••a aluaeionalismc t•om u fon;u i r~sè u r· i n t·rea ti,•cs. Fiu ~ i tol dii"Ít•m qu(• mitjulll;unt t•l uur·iomtli-,mc podt•n tt·ohar-'1' punts clc co ntal'lt•, d'unió rntn• músies dc di ;,tinta ¡!l'nt•ració i I amb(- t•n mtí ~ iqu r. a iJtm)adc·~ gt•og•·àfir·anl!'nl. E, ui'í rom Drbuss). music·ieu fra nça is, M'n ~t· havt'l' c·~t..-il mai una nola ,o,o la la ino,piraf• ió d'un cloc·unH·ut folkliiri r, pogut~ t'o mpond•·c• una mtí sira inc·nufu;,ihlc·mc·ut fmnc·esa i t'Om la "''vn ob•·a més clcs¡·¡·iptivu, l'I !Wu Prélncle ii l'a près mir/i d 'un faune, pol pn•lutlia•· st•ns¡• pi'Oblemes un eonr·c·•·t dPdicnl gu i•·ehé nwno¡;rulic·umeut u Bc~la 13urtók, CO IIIJIOSilor fJUl' utilit:t.ii i ()S· tudiii la nnísicu populn•· Jd St'U 11uí~, i vu imprimil·-li un ra in· sc H·iol!.gil' i c·xpt·cssioni NLa l1~:n rlifídl dc detNta•· t•n altrl's I'J'l'ado•·s t•octanis. En ct••·tn matwt·a. l'u ucliri ó que· 'un p•·opos!ll' els intèt·pn·ts hongtu·e,;os \a t·csultu•· inlt•t·e~san l t• n ci \ eSsa nt ti' IHJUI'"t lhJICl' tl' dc 1111¡•ionalil,uw 'i0li10I't, pe•·ò ~u ­ pemt JH' J' u nu \ i~i<Í mé~ uuh c•t'Mtlihta ell• la rnúsira, a la vq;aclu ben •ati.,fui'IÒI'Íu en m olt ~ u~pc•¡·tc·s. co m podien Í'~se•· ,·a lot·;, I)UJ'u me nt c·o nrcrtant;. tuut t•nc•l &entitm·tísti c <·om e u t• l vessa nt dc ti•rni¡•u inSII'UUWllt!ll. \i..¡í, r·n Préludr>ii l'après midi d'uufaunl' dt' Debussy, m(os qu e c•l sr nsuulisnw meclitt·r·¡·uui, hi unm·il l'm,prcssió I> h [. la 11Htnifrstu<·i6 hídica del joc• ot·qui'~ Lral , que l'nIu id~·n dt·l directu•· Zolti:Ín Kocsis adquirí ur1a fc·Ko miu pmu nweànit·a pr•· l'u fun y eh- c· cw¡;a ¡· la nuhirnu fidc·litut en la lcl'lura. ¡\qu esta cxigt~ n riu a una rel'lll VCI'itat, la dl' la pre1· i ~ i1Í, lamh(o vn afcc ta•· C amb una certa rigidesa el curs de la interpretació dels Concerts per a piano mím . .'J i 1 (en aquest ordre es van intc q~t·etar) dc B éla Bat·tó k . Eu el primer, de fonnulu ció més dàssica i àdln1c romàntica ("'Ada¡,tio" ce ntntl ), el pianista Dcszó Rauki , bt>n secundat p el clirectot· i la notablc· eficàcia de l'Ot·c¡uestt·a Filllat·mòniea Nacional d 'H ongt·ia, va centt·ro·-se runb encert en l't>stil cont:c•·tant df' co nlo•·ns clàssics en els moviments ext•·ems, mentre que f'U el centt·al va p1·evaler l'ai•·r lf t·i c i nostàlgic en la introducció d1·amàticu i la pulsació fantasiosa en la par·t rf'n tral. Potse1· \'a ~sse t· aquesta la millor \is ió de Ja música de Bartók que es 'a ofcr·it· en el concert. ja que les ll·es peces de jo\'entut - FanllJsio, Burlesque i Scher:;o . ot·qu estrudes per Kocsis- no van aport ar ¡·es de nou a la pet·sonalitat creativa dc Bat·tók, si no fs el seu poteneial eolo rista, ah:ò sí, magnífi cament apt·ofitat en la ve t·sió rle Zoltan Kocsis . S'hu de re marcar que, en e l millot· sentit de la paraula, amb el Concertm'ím. 1 p er a piano i orquestra, en s trobc·m da va nt d ' una de les obres més cspeculative;; de Ba•·tók, en la qual sembla voler exploml' en tota la seva f'Xtensió la capacitat del piano com a instnmumt de per cussió i en Iu qual, <tlbora, les fo t·mttlacions l'Ontrap tm ús tiques són po•·tades a extrems de Iu màxima Uibet1:at. conceptes que d'alguna manera donen a la música - amb antològiques i exe mplars citacions del que s· entén com a folldo•·e im enta t- un carà ctCJ" ver itablement tel-lúri <" i ancestral. Fjns a cert punt la par·titm·a exigeix una di cció \'iolcnta i a la vega da l'agilitat per canviar sense dificultats a r expr·essió subtilment poè ti ca pm· donat· joc aJ contt·ast que I!S prodtwix entre una força r ebel i incon.fo•·mista i una mena de mís tica - no dit·em •·eligiosa, pe1·ò s [ humanape•· cxplicaJ·-se .l 'existè ncia del cos mos . Difícil comesa qu e, malgt·at l'acurada pm·fecció interpr·etativa tant dd piunis ta com d el directot· i r orc¡uestr·a, va quedar més aviat inèdita. Pe r F.T. -8. I .J S ón ma ..su coses i Iotes dc ni vr ll excepcional les que van rnvoltu•· t•l COIH'I' I'I dc Jli'I'SCnLaCÍÓ de la J ow Orquestra del Fl~s tivul dt· Youlh com pet· pode•· d l~ScTint·e amb cc•·• ordn: i clut·(l(lat ht impt·csa.ió <tuc pt'tJrluí uqut•Slll jove agruparió (un c·t·ntc•nur d 'csl'ollit~ músics, l'edat d els quals oscil·lavu eut•·c ris 27 i 29 anys) intt•gt'tHln pe•· vcdtuules solistc1:1 c¡ue tt•n cn la vocucic) i Iu il·lusió de se•·viJ· amh tola la se\ u fc iuesgotablc u Iu mú ~it'a. Tanmateix, uqucbta mt•na el' esdcn·nj ment es p•·oduí també per la pt·csènria d ·un direc tor ro ncertado•· que seu I ri nuir mu s ical com que lco m qur prt·tany a In se,·a pt·òpia hum anil!lt. Ve•·itab lrment. Paavo Jat· vi, nasc ut a Talín ( Estònia ) i qur ~s un dr ls fUreetors m(os sol·licitals uetuolment, té la vi ri ut dc• conHwiear no solame nt amu e l ges t , s inó l!nnhé umJJ lo mirada , l'actitud del c·os ... un l'Iu i•· sonor qur ma gnetitza iustnunentistcs i púulic pet· vi111·c en tota la seva intensita t el pode•· rr·ratiu dc· lt·s ob•·c•s i fet· oblida•· qualsevolt·eco•·d d ' audicions lllCIIIOI'Uhl e~. Jll' l'(!Uè. d'alguna manera , la mús ica solanwnt Í's a qu ella , la que e~tiis csc·oltant i se ntint en aqueU moment umb totes les tf'v es capucitats perceptives, i t'omplr d 'emoció per tots els cos tats. I hom es pt·egunl a: ¿dc quina ma nc •·a he m p ogut estimar Bartók i el st• u fonumcntal Concert p er (l orques/ ru , si mai l ' havíe m I'AC·oltat com una poclc•·osa vivència dt~ so humanit:t.ut?, o bé ;,com podem nwuystc•nil· t•l vh·tuosismr apu ssionnt dc Pnganini i explicar-lo solament com una oht·n diuhr)li eu , si és la més aclmintb lc c:o njun ció d 'esJ•cc·tar·h· ~o not· i•·onia romtmtica, u hé ocoutt'ntm·nos amh el folklo •·ismc vital ci e2 Vadhn Repl n que configuren les bl'illanb. Danses de Galania cir Kodaly que fins a cert punt és document fidedjg:ne de la c r eació musical popular? Certament, hi ha una tècni ca i una vocació per dirigir una orquestra que Paavo Jarvi posseeix amb la inspi•·ació í r espontaneïtat d'allò que és con substancial u 1\·spe¡·it i a Ja nat01·alcsa. Virtuts aquestes crue igualment posà de manifest el violinista Vudim R epin, qualificat, en paraules d'un ge ni com era Yehndi Mennhin, com "simplement , el millor¡ el més perfecte violinista que he escoltat". Vedtablement, la rnírsica d e Paganini en r arc dc Repin constitueix una expl'riència alliçonador a dc diàleg entre solista i orquestra. i , què podem di•· d'una orquestl·a que lot just iniciant la seva trajectòria ja posseeix la inapel·lable p erfecció i que es p erme t de supera•· sense cap mena d e dificultat els passatges més enrevessats, sense dcsequilibt·ar· el so o de puntum· amb justesa absoluta la f•·ase més apassionada? Potser el miUo•· comentari davant d' aquests prodib'ÍS seda dema •Jat· als rectot·s de Pala11 100 que, en les seves temporades, })OSsibililin més concerts d c Paavo .J iirvi, dr Vadim Rapiu i de la Jove Orr¡uestt·a d el Fest ival de Vet·bier. PANORAMA CR TICA Jove• •oll.te• am6 nota61e nivell El Prime•· Pnluu. -\frotli•o,, quurtcl tll' saxòfons. Cri~Lina Badia. arpa. EnriC' .\lat·títll'z-Castignuni, baríton. José Luis Larrahuru. oboè. Lluís Rodrígut'z Sal vit. Emili Conzúlez. Cri~tina Casnle. Kiev PorteUa, piano>. Tomúe llt•rnúnclt"¿, Fclipe Rodr4,'llez. ,;oüns. s,·etlana To,·stukhu, 'iolonrl'l. Ort¡nt•slm Simfònica del Vallès. Alfons Reverté Cm;as, clit'<'!'lor. On¡m•stm dt· Cambra Gon~-al Comellas. Joan Lluíb \1ontll'du, dirct·t•w, i Iu t•ol·luborarió eopecial del piatústn Jost•p Sur·in)nt·. Pnlnu dt•lu Músirn Catalana. 4. 11. 18 i 25 rl'och•hrt- tle 2000. Svetlana Tovs tukha va obtenir un " accèsit" Lluls Rodrlgue a Salvà, Primer Pre mi, eJr•aetruo, El Primer Palau Per F. T.-B. P odem dir que el eidc de joves intèr¡H·cts El Pdmer Palau s' ha refermat com una dc les propostes musicals més interessants dc l 'i nici de h1 tcmpot·ada musíral bat·r•·lonina, ja que els seus q uatre concerts han r·egis tral una assistència de públic bastant nodrida. Cer·tament, això s'ha assolit gt·àcies a la col·laboració d'tm qtlath·e el' artistes que, malgrat la seva joven tut, han most r·at una maduresa i personalitat musicals més que r·e ma rcable i a l'abast per ator·gar entitat i inter·ès a la seva acttlació en una sala de tan la històda i sib'llificació com Iu del Palau. En aquesta edició hi han par·ticipat unze solistes, i tots vu11 t·cbr·(• uno nodrida ovació. Vel'itahlemt'nl, és difíl'il clistingit· mèl'its i aportacions en la tusca dc Wts Plls, ja que e ls onze a r·tistes vun posar d e manifest una sin- guiar emoció inter·pr·etativa i la solidesa del n·eball en la p reparació de la seva actuació, aspectes que - i espet~ ialment el darrer-, 1wecisament en moltes ocasioniS tròbem a faltar en els n :citals de figu r es consagr·adcs. Podem dit·., clones, qu e aquests concerts van tt~nir Ja virtut d e suscitar l'a tenció constant de l'oient. ja que la mtísica hi adquirí el seu indestriable accent comunicatiu. És aLxí com, en síntesi, podem dit· que la violontcl·lista SYetlana Tovstukha va atorgar veritable màgia emotiva a la seva versió de lc~ Variacions rococó de Txaikovski; qtte l'arpa en mans de Cl'istina Badia va desplegat· sense cap mena d'obstacles Ja seva bella calidesa sonora en Ja inter pt·ctació del Concert en La major df' Dittersdot·f o bé c¡ue el grup Afrodisax và mo~tnw la seva ductilitat i com11cnetrarió -veritablement "cambrística"- en una sèl'ie d 'obres de contraposada significació estèlica. No menys atractiva t·e- -.. . ~ o ~ é ee Fe llpe Rodrlguez, Primer Premi, e1C·ae truo, El Prime r Palau sultà, en notuh lc grau, la versió del Co11cert Pll Do major cle Mozart que, amb acut·at fr·aseíg i mulisa1·ió. va ofet·ir José Luis Labat·but·u. P er la seva banda, en el capítol dc pianit.l<•s, Emilio Gonzalcz N• manifestà com un ar tis ta d'elogiable sentit constnu·tiu en Ics spves eq uiliiH'ad«·s inteq>retacions dr una Ollata de Haydn i del Preludi. coral i fuga <il' Crsu•· Frantk: igualment Lluís Rod1·igucz Salvà va imprimir sugget·enl car!tctt•t· poi-Lic a la m(tsica de Rukhmàninov i Liszt (J 'ariacions sobre un terna de Corelli i Après cl'une lectnre de Dante, r·es pi'rtivu nwnl), ment1·e que Kiev Portrlla amb f'l Concert en f..a major dc Moza rl i Cristi nu Casale nmb el Concer·t mim. I dc Cbopin van exhibit· un intc1·essant tr·emp vil·tuosistic, qualitat qur també va fer ni'Lc dc presènria en les traduccions lfUC van oferir els violinis tes F elipe Rodríguez (Con cert en Do major de HuydJl) i Tomàs Hernàndez (Concert núm. 2 de Wieniawski) . I ca l no oblidat· l'actuació del tenor Enric Mar·tínez-Castignani, amb una COlTCCta visiÓ lírica d«>l dde Els ctmors del poeta. de Schumann i d'una ària d e Rossini: Come un'ape n e' giorni d'aprile. 'o podem cloure aquest comentari sense esmenta•· l'acompanyament pianístic de Josep Stu;nyach per ambit•ntar· la música de Schumann , com també l'eficaç pat·Licipaeió de l'Oequestnt Simfònica de Vallès i de l'Orquestl'a de Cambra Joml ConwUas, que dirigides •·cspectivament per Alfons Revceté Casas i Joan Lhús Month•da vun peopOt·ciouar als solistes una ferma basc pt't' imprimir caràcter a les seves interveucions. 19 619 PANORAMA CRÍTICA Èxif de l'Orquestra Simfònica del Vallès Conct•rr' Si mfònic~ ol Palau. Orquestra Simfònica del Vallès. Cor \lon'-cn·ot i Coral Belles Arts. Ala Yoronkova. violi. Sal' odor Broton,., clio·t'I'I'ÏÓ. Joaquim Serra, ~1ontsalvatge, Enric Ferrer. :\1n o~org,ki. Palau de la \ loísica Catalana. 14 d'octubre el<- 2000. Pe r F.T.•B. n ys <•nr·e o·<·, sabe nt qu e e l públic n CllSil nostno ll~ mou pco· capcllctcij i qu e tnmbé l'ufec:~: i6 no r evela e ntr·c no aultt·es xifres clxoo·hi tnnts, es disr.utiu si J'obcl'lnrn d ' un nou ouditol'i no ocms ionuda Ja dispt•o·s ió d e ls nfcec•ionnts, lot pr·oduint com u c·csnltut que ni Ja novo su lo, ni e l Polou po¡;ues~in c•onvocor· pe •· o Ics se''cs uctivituts l'oudièn ciu nct·t·~sàriu. So rtosu me nt , els mol.s ovcronyo r rcn infundats: ja qur• e l PuJau s'o m1>le i I'AucJitoi'Ï turnbé, i pe l que se mbla al St! U voltant cstan sorgint noV('s ini ciu ti vr• quant o cicles si mfòni c~ i ro mbrístir;,. Éo ui:o.í <·om e n els tradic•ionol ;, t·on<·crH de l clissabte a la tarda al Paluu, I' On{ucs tra de Iu Ciutut s' hu vi!.L s ub s tituïda pe r I' On¡uestru Si mfònic·a dd Vullès, c¡ue amb seu o Snuudell tliri¡;t•ix actunlment Salvador B•·ol ons. J~ins a l'lWL punt cs dóna un cc•·t¡!at·ul· ldis nw nmb l'a ntign ÜnltH'K ll'u Munic,ipnl d e Btu·cc lo nu q U(' vn f u nd a r Edun•·d Toldrà i umh In qual Ri cur·d Lumot e rlt< Grignon i Rnfcl Fer·rc1· Vllfl co l·la bo o·uo· so vint. Arn. n Ja dc Snbadell uunbé unn sc! ri t• d e directors d l! cus n nos u·n hi han es tol o cstun es trc tnmcntlligo ts (A•·¡,rtul o, Mora , uls t¡nuls han seguit Brotou~ i tmnbé Estapé, i de rnnncra espo ròd icn Edmon Colomer , Sal vador Mas i R os 'l'laruà. entre d'ultr<'s). Aquestes són nlgune• de les rcflcxio n• que <'o va n susci tar e n comprovar c•o m la sala del Paluu s' havia om ple rt i corn J' llClUal'iÓ de ls miÍSiCSIIObadelJ t<n CS c¡u <· dirige ix Salva dor Brotons ''ll t-ssc r· acollicln amb evident s mos tn:s dc su tis fo c<'iÓ qu e obli¡;urcn a rc•pe tir ri fr·ugment finul cli'IS Quadres d'uua exposició d c Mussor·¡;ski. Unu lwlln o•·c¡ucstroció del poema Pttigsoliu d o .Joaquim Sc~JTa signuda pe r· Su lv udor Brotons vn inic ia•· e l co ncc•·t. Brotons, bon co ne ixedor d e l'ol'<¡ues tra i tumhé de la cobla, hu nco n ~cguit qu e l' obra conecbudu ol'i¡;i nnlm ent per· 11 cohln ronst••·vi lo seva especial A atmosfera popular en e l traclament simfònic, i all10ra que uc¡uesta ver·sió s'e nrique ixi amb noves color acions. El concert va continuar nmll unu obra de les primeries dels anys cinquanta pertanyent aJ catà leg de Xnvier Moutsalvatge. E~ tra c tava del Poema concertant per a violí i. orquestro que el compositor gironí va escriure per suggeriment del violinista Henryck Szeri~tg, que l' es tre nà l'any 1953 amb direcció d'Eduard Toldr·à i amb l'Orquestra Municipal de Barcelona. Pàgina d 'inne¡;al>lc vol virtuosístic, no exemp ta d 'evocacions jnzzfstiques i que , igualment. es r evesteix d'una e nca r a incipient nota indiana ton característica. d'altra banda , en la majoria d'obres posteriors d e Montsalvalge. Ala Voronl<ova va ser- ne una brillant intè rpre t. enca ra qu e la seva lectura va abocar-se excess ivament a In dicció e nè r¡,rica i monocolor d'un conlin¡,•ut que mai no s'aparta de l'efusió lírica i d'una lluminositat multicolor. La primera part va concloure amb l'estrenu d 'Amb ginesta, fanta sia per 11 cor· i orques tra del compositot· Enl'ic Serra (1952), inspirada en un poema dc Feliu Formos a. Com a primera impressió es pol afirmar que la purtitm·a palesa un cert r·especte pe r l es formes mus icals d el simfonisme tradicional, en què le& formulac ions contrapu11tístiques plantegen interessunls processos instrumentals. en e ls quals el compos itor -lluny de la pura especulació sonora- in len ta la cr eació d'un llenguatge accessible per al públic. En la segona pa rt i ocupant-la per comple t , Brotons i l'Orquestra van oferir UJlll bellíssima i impressionant lectura d e ls Quadres d'uno exposició d e Mu sso rgski, partitura que orquestrà de manera genial Mauri ce Ravel. Veritableme nt, Brotons va desenvoh•par amb magistralfac:tu1·a l'arc ascendent que , mnb c•·eixents processos dc: co lorisme OI'C[Ues tral i evocado1·a for·ça plàs tica, descl'iu r an ècdota pictòrica, la qual va més cnlJà d e l s impl e clihuix p e r endinsar-se e n Pespcrit \':Ïvenc ial d ' una è poca i d ' un poble. Nif d'estrenes a l'Auditori Temporada OBC. Ytmg Wook Yoo. piano. Dir.: Philippe Jordan. Simfonia mím. 2 "Anàbasi" de Rodríguez Picó. Concert per a piano núm. 1 dc Chopin, Simfonia "Escocesa"de Mendrlssohn. L'Auditori. 28 d'octubre d e 2000. Pe r LL.T. ombt·osos punts d' interès quant a interpretació i d ' obres progt·amades es reunien en el q11ar·t concert de la tempor·aòa d e l 'OBC. L'Orqttestt·a va invitat· Philippe Jordan , tUl dels directors que està emer gint amb més força en eJ panorama interpr·etatiu del moment i que està e~·idat a ser una de les batutes més prestigioses del circuit internacional. Graduat l'any 1994, la temporada 1998-99 va ser nomenat Kape!Jmeister de la Deutschr Staatsoper de Bet·ün i assistent de Daniel Bat'cnboim; despt·és dels èxits assolits a Viena i a diver ses ci u tats s u'isscs, té previstes actuacions al Metropolitan de Nova York, al Festival de Glyndebourne i al Cov~:nt Gat·den de Londres, entre altres prestigiosos certàmens musicals . Així mateix, l' Orquestra va acompanyat· en la interpretació del Concert per a piano núm. 1 de Chopin el pianista coreà Yung Wook Yoo, nascut l'any 1977 i que l' any 1998 va assolir el Gr·an Premi d el Concurs Intemacional de Piano de Santander. I pel que fa a les obres, juntament amb l'esmentat Concert per a piano de Chopin, l'Orcruestra va progr amar· la sempre suggerent Simfonia "Escocesa" de Mendelssohn i l'estrena de la Simfonia n!Írn. 2 "Anàbasi" de Rodríguez Picó, par·titut·a amb què va iniciar·-se el concert. En par·at!lcs de Lluís Millet, el llenguatge de Rodríguez Picó utilitza unes tècniques i uns procediments per "c rec'r una obra amb capacita.t de comunicació susceptible d 'incidir sobre l'oient amb relativa.facilitat ". 1 el cert és cru e aquesta simfonia estructurada en dos moviments conté una bcHíssima musicalitat, un acur·at treball d'orquestra- N ció, un missatge lú-il' bellíss im utilitzant recu1·sos estilístics summament moderns, però al mateix temps amb un poder absolut de comunicació . El treball acurat i delicat, in1aginatin per la profusió de colors orquestrals, i que pren la seva inspiració en el poema Ana.basi del francès SaintJohn Perse, va repercutir en una merescuda acolüda del públic en el que fou la seva estrena. A la Simfonia va seguir el Concert per a piano de Chopin. Wook Yoo va mostrar un domini notabilissim de la tècnica pianística, que ens propicià un Chopin bdllant, evocador, a moments apassionat i en d'altres poètic. Wook Yoo sembla sentir-se més còmode en eJs passatges de més exigència tècnica que en aquells que demanen una lírica m és subtil i refinada i que tenen en la "Romanze" del Concert el seu moment àlgid. El jove pianista coreà va demostrat· el perquè del seu èxi t dos anys enrere en el Concurs de Santander, i ben segur· que el seu talent anirà in crescendo a mesura crue es vagin succeint les seves actuacions als escenaris. Com a última obra del programa, Jordan i l ' Orquestra van oferir la Simfonia "Escocesa" de Mendelssohn, en una brillantíssima versió en què l'O BC va seguir en la bona línia mantinguda en els anteriors concerts de la tempo¡·ada , i en què Jordan, amb un gest impetuós, explícit i summament cladfi cador aconseguia transportar-nos cap a l'essencialitat romàntica que emana constantment en aquesta obra mestJ.·a del compositor alemany. L'Orquest1·a va trobar-se còmoda tant en els moviments ràpids com en el delicadissim "Adagio", totcorroborm1tla u·ajectòria durant aquests concerts inicials de la temporada. p .1. n ll a p r s a A a li l' si Sl l' ':'( d q e d " x If è. C• d n ll d il 8J si p PANORAMA CRÍTICA Ros Marbà i l'OSC en plena sintonia Temporada OBC. Dir·. : Antoni Ros l\larbà. Simfonia núnt.6 '·Pastoral" dc Br•ctho\Cn, Des llèbrides (obertura) de Mendr l•sohn, Impressions camperoles de Serra. Vals de les flors de Txaikovski. L' Auditori. 21 d'octubre de 2000. Atractiu mostrari al festival de Músiques Contemporànies Festival de Músiques Contemporànie¡, de Barcelona. L'Auditori. Octubre dc 2000. Pe r LL.•T. , 1\.uditori , i més concr·ctament Ja seva Sala P olivalent, va acollir la setena cdici6 del Festival de Mtísiques Contemporànies dc Bat·cclona , an1h un total de dotze concerts que incloïen una pt·ogr·amació plur·al r·efl ex d e les nombr·oses línies estètiques i els dj ver sos estils compositius i instrumentals . que pt·opiciaven un ampli ventall tant nacional com internacional de la m(tsica d ' avantgua t·da que s · està cr eant aquests dar·t·er s anys. El Festival , amb aquesta pluralitat i enfocant les distintes tendències que s'han desen volupat aquests darr·ers anys, proposava una programació eclèctica , amb homenatges a Kurt Weill -en commemoració del ccntenat'Í del seu naixement- , encàl'l'ccs a compositot·s i intèrprets (A lep in the light a CÒI'I'CC d e John Bucbtc t·, música electroacústica p e•· par·t de Saura , Lê Quan i H ahrdjian , Th e Catalan Project interpretat p el conjunt Barcelona Skyscraper... ). Concerts com els presentats pel conjunt Ba rcelona 216. que va set· dirigit p et· Alfons Reverté Casas . van aprop ar-nos a la música d'Ivan F edele, el compositor italià nascut l'any 1953 i les obres del qual han estat interpretades entr·e altres directors per B oulez , Mutti. Esa-P ckka SaJonen o M)'lm g Whun Chung. Música avantguat·dista t·egida p er la recer ca de nous colors i explotant al màxim els r ecursos sonot·s dels instruments i la veu cat·acteritzen aquesta m(rsica que no s'escapa de la influència d' autors com Bcrio o Nono, p erò que denota una línia compositiva summament elaborada. Les nombroses L Antoni Ros Marbà Per LL.T. A ntoni Ros Marbà torna va a dirigir l' OBC en un progt·ama summament atractiu pet· als melòmans i que a més va tenir la seva justa correspondència a nivell interpretaliu. L'any passat, de la mà d e Fostet· l'Orquestt"a va r ect·cat· les Simfonies beethovenianes amb resultats prou distints. Ara R os Marbà es posuva al capdavant de l' Orquestra p er r ecrear la celebèt·rima Pastoral en una vet·sió entusiasta, diàfan a. mesunda en tot el que fa refer èn cia a timbt·es . so i d' una poètica encisadot·a que r efl ectia la subtilitat i el detallis me que és ra pa~ d'aconseguir l' Ot·questt"a. Va ser tm Beethoven dibuixat runb temps JH'Opcusos a la lentitud p er assaborir tot el detallisme descriptiu que conté l'obra ; un Beethoven d'una profundi tat summament rellevan t , en tJIIè els mome11ts dc la tempesta, del captivador "AII egr·o" inicial o de l' oníl'ic final apareixien interpretats rom si ca tractés d ' nn bellíssim poema simfònic en qu ~ cap excés d c so. cap atac desmesurat trenqués el clima bucòlic i deliciós que queda r efl ectit en l' obra. Aquesta bona línia de l'Orquestra va seguir amb la interpretació de l' obertura Les R èbricles de Mendelssohn i en les delicioses lmpressions camperoles del compositor· Joaquim Serra, nascut a Pet·alada l 'any 1907 i mort a Barcelona el 1957, una obra farcida de moments Ürics de gran b ellesa, de gr·an ofici d ' orquestr·ació, amh moments nostàlgics compaginats amb passatges de gran vistositat i que en tm primer moment va ser composta p er a cobla i deu anys després presentada en la seva versió simfònica. L'obra. de gran bellesa, va SI' I' tractada arob el sttbtil refmament que sempt"l' ha caracteritzat la hatuta de Ros Mal'hà i que va precedir la interpretació de l'última obra del programa: el Vals cle les flors de Txaikovski , un bellíssim punti final a aquest concert, que va con·oborar·-nos novamt•ntla tantes vegades aclamada qualitat d e Ros Mat·bà i la bona entesa inter·pretativa que existeix entre Or·questra i director. dificultats d e les obres van ser· r esoltes pel conjunt Barcelona 216. Així, malgrat la confluèn cia de tensions . dificultats d 'execució tècnica , els intèrprets van r esoldre amb escreix totes les dificultats d ' una música que no s'escapa de la influència dels més r ellevants autors " clàssics' ' de l' avantguarda musical dels darr-et·s an ys . El conjunt Arditti String Quartet és, sense cap mena de dubte, la formació més destacada intet·pretativament parlant en la seva especialitat de les dues d arreres dècades. Escoltar els Arditti suposa endinsar·-n os en la més per fecta execució que pugui r eaJitzu-se de la música contemporània dedicada a quartet d e corda. i amb les garanties més absolutes que les seves inter·pretacions reílecteixen tots els aspectes impücits en les obres. Entre els anys 1983 i 1997 - F r ancisco Guerrero mor Pany pre maturament 1997- van pr·odu.ir-se nombt·oses tt·obades entre el composi tot· i els Arditti, per aconseguir una obra d 'una complexitat virtuosística absoluta titulada Za yin -que en h ebreu vol dit· "set"- i que queda integrad a pet· set peces diferen ts i q ue en total tenen una dur ada de 61 minuts (6 + 1). Música d ' una força extraordinària. sor gida d e les mans dels seus destinataris amb una amplitud i varietat de colors desbordants . d'una te ns ió que conviu amb passatges summament misteriosos, amb multitud d 'efectes sonors i que en les mans dels Arditti va sonar de la manera més p erfecta possible. No lú ha dubte que programar els A.rditti suposava la millor cloenda possible p e r a aquest setè F estival d e Músiques Contemporànies de Barcelona. 194 21 621 DESPRÉS DE 524 ANYS TREBALLANT AMB INSTRUMENTS DE CORDA I INSTRUMENTS DE VEN T -=.r-. . ,. HEM ACABAT AFECCIONANT-NOS A TOTS ELS ALTRES INSTRUMENTS + Port de Barcelona Autorh·m Portuàrh' dc Uttrcclonn Membre d'Honor de Ja Fundació Orfeó Cata l à- Pa l au de Ja Música PANORAMA CR T ICA Sobretot un gran llibret de Hofmannstltal Temporada del Gt·nn Tt•utt·c del Liceu. Die Frau ohne Schatten . de Rir h¡u·d Str·au~¡, (mú.,ica ) i Hu¡tb von Hoúnannsthal Qlibret). Eva \lurton. Sn.,llll .\nthon). Hanna Schwarz. Tbomas .Most••·· Wolfgan¡; Seho nn c. Wolfaug Raucb. Cor i Orqurs tra d el Gran Te u tro tlcl Lict•u i Cor Jove del Conser' ator·i Proft•ssioual Òf' Mt't~ icu de Badalona. Dramanargia: Andrcas llomoki. Oit·ecto•· musi ral: Pete r Schn eider. Liceu. 30 tl ' octnlll'c fit' 2000. Per JAUME COMELLAS Jil.anta anys dt~s­ prés dc la scv11 estrena , Die Frnu oh ne SciiCIUen ens continua apareixent r om una obra de contingut inabastable. Cada reposició tf el gust de descoberta d ' un món que continua oferint a l'espectador una fr·ondositat poètica , a la qual és m é;, fàcil a bandonat·-se cru<' no pas assumir· in tcl·lcctualment en la seva !"norm<' complexitat. La causa fon a mental és el Llibret amb què gairebé es clou la fr·uctífe •·a relació entre llofmannsthal i Stt·auss - Elelam, Salomé, Die i Rosenkavalie r Fratt.. r a manea dd colofó de llflelena egípcia ( 1928), titol epigònic que no ha fet històt·ia. El poeta i dramaturg austi'Íac planteja la •·elució enh·e dos mons, el dl'ls ésset·s tet-ren als i el dels éss~rs supedot·s, accepció aquesta que no cal entcncin' en el sentit d eífic wagnerià , r ncara que hom hi puf,rui trobat· unes detenninadrs conconutàn cies. És una d imensió menys fata lista , més, p er tant, subjecta a l'acció huruanitzadot·a . La dialèctica c ntr~ aquests d os m ons set·veix pcnruè elllibr·etista mosu;, mitjançant un pt·oeés argumental sorprenent., In seva fe en Ja t•ondieió huiiUIIHt , malgrat les seves misèries, contt·adiccions i feble ses . L'ètiea humnna , ens ve 11 dir implíc:it;aml'lll llofmannsthal , és l' {mic·n possible i .l a seva llei , malgr·at tot, és l'tínica univet·sal. 1 fora d ' aquesta , tot és il·lu- V! sió inútil. El tintot·er Barak i la seva esposa, personatges significativament situats a l'èscaJafó social mésha:íx, esdevenen els grans r·efet·cuts t·esp ecte del món de I' E mpet·ador i l'Emperadriu , que des dels setials pl'ivilegiats en què es ti·oben ban de cercar en la ternm ali tat la seva única raó de ser. Una terrenalitat, tanmateix , només assolible des de J' amor. des de la gen erositat. d es del lliurament; conceptes clau que d eterminen. enmig de les misèries i febleses humanes, l'essència de la condició httmana. I a<p.Ú el r efer ent wagnedà apar eix una mica , encara que sigui de biaix. El Jlibt·et, cal insistir-hi, és complex i dens i exigeix, d ' una part, una partitut·a tnolt dca, molt submissa, molL capaç d'il·lustnr el contingut més que no d' imposa t·-s 'hi. En aquest sen tit. la cl'Strauss no aporta t·es d'excepcional, en el sentit de nou, al conjunt d e la seva obra. É s una música que no se sobreposa al llibret, que el puntua i el remat·ca, per ò sen se que hi hagi el n ervi creatiu pod et·ós. Potser perqttè . ni que sigui per una vegada en la històr ia de la lú·ica , ai~ò és el miUor que podia passar. Com sempre que es tracla dc títols potents, la dir ecció artística de la ca sa ha j ugat a la segura. Una direcció musical competeutíssima - quantes vegades haurem dit quelcom aix í d e .Pelet· Schneider-, ptn· b é que amb un tercet· acte una nuca a gafat amb aguUcs . I un quadre d ' intèrprets, senzillament Hanna Schwan I Susan Anthony excepcional , per no dir immillorable . Les tres protagonistes es van repartir la glòria cadascuna de manl'ra especial en un acte difer ent -Han na Schwarz (Oida) . pdmc t·; Eva Muton (Tintorera), segon, i Susan Anthony (tercer ). Obviem una rniea la Marton per coneguda , que u n a vegada més va satisfet· amb una uova gt·an actuació els seus nombrosíssims addictes liceistes. Hanna Sehwarz, de qui t·ecordem una cxtnJordinària aportació al Requiem de Vercii cic la temporada 1983-84, hu confirmat la gran categoda ro m a artista total -veu i acll'iuen una vet·sió del seu personatge que esgota tots els epítets positius. El ter cer acte de la debutant üreista, la not·d-amet'icana Susan Anthony, simplement memorable . La manet·a d c mostrar el r anú anímic que la porta a compt·rndrc ela humans, era capaç de d eixat· l' cspcctadot· amb l'alè suspès. Magnífics també el t~not· Thomas Moser i el baríton Wolfgang SchOne. Són dos artistes fidels als r r pHtiments tle més categoria i aqttí van passejru· amb justa conseqüència la seva autoritat. La dr a matúr·gia d 'An- dreas H omoki, p eJ seu caràcter n o gens convencional. s' afegeix a aquest an y tan esp ecialment centt·a t en el tema qtte eus ha ¡>roposat el nostre teatre . Amb uns sis o set anys d 'existència, ha tingut eL mèrit de set· prou elegant i r efinat com per no desvetllar suspicàcies formals. L'estètica r ecorda molt -igno1·o què va ser el p rimet·- la de l'Alcina de Handel de Herbert Wernicke que es va ofer·ir en Ja mateixa temporada del Liceu, i al TNC , el mes d e març de 1998. En l' aspecte puran1ent escenogràfic, la idea d e despullar al màximl'eseena és, en principi, encertada, eoC81'a que la simbologia amb què es completa aquest concepte bàsic pugui merèixer més d ' una interpretació. Fet que. aleshores, ajuda fins a cett punt a confondre més que no a complit· amb la volwltat clal'i.ficadora del conjunt de la proposta. Tot això dit , sense negligit· el substrat d ' alta q ualitat del eonj unt d el muntat ge i també la manera com hom ha fet jugm· damunt l'escena els cantants a ctors i la densitat actoral que hom ha sabut extreure 'n. Factor que sovint s'oblida a l'hora de fer una valoració global de la parcel·la. PANORAMA CRÍTICA Una festa barroca per a l'emoció dels afectos Celos, aun dl'l aire , ma tan. Òpl'ra barroca en tres jornadc·' · Llilm·l: Pt'dro Çalderón de la Barca. Música: J uan Hidulgo. !.u Gr·unde Ecurie ctlu Chambre du Roy. Coro de la Orq111•, ta Sinfónica dc ~Jadrid. Marisa Martins. -\gustín Pmnr li-FI'ir nd, ~lur·ía MendizabaJ. Verónica Cangemi. Carlo Lt·¡Hu·e • .1 . Luis Fr·ontal, J osé ,\ntonio Ca rril. Soledad CurdiJRO, Toni Guhau. Gloriana Caset·o, Philippe J~roussky. Dire¡·c•ió music· al: Jc·an Claude Malgoire. Direcció d'escena: Picr· Luigi Pizzi. Producció del Tea tro Real de Madrid. 14 d 'ot tubr·c dc 2000. Per ROBERTO BENITO vegades les xift·es no són sinó disculpes pet· C'clebrar i justificat· detet·minades a<'tuaC'ions, però benvinguts Si!,ruin els aniversad s si ens ofel'eixf'n la possibilitat dt> conèixel' n ou repet·tori i amb tan bons t·esultats com aqu<'st treball. Con tin uant amb la política d ' inrloure dos títols d 'òpera espanyola en la progr·amació (un de contemporani i l'altr·e del passat), s 'ha imrugur·at hr 150 temporada del Teah·o :Real amb un homenatge al han·oc espanyo.! , tant en l' àmbit de les U e tn~s NHn en el musical , posan t eu escena la " festa cantada" Celos , mm clel etire, mC/Ian com u targeta de felicitació als q uatre-cents a nys d el naixement de P edeo Calder·ón de la Ban·u, ar·tí.fex del llibret d e r obra, la música d e la qual és dt• Ju an Iliclalgo , ar·pista de la Capella Reial de Felip IV. La r epos ició d 'aquesta òp er·a , la pi'Ïmcr·a que es conser·va senccr·a d' un compositor· espanyol , adquireix encar·a més importància, j a que en l' àmbit musicològic tothom la coneix , p et·ò només per· r·f'fcrència escrita , atès qu¡> com sol succeir amb la música escènica d' aqttest p e dodl~ (segon tet·ç del segle XV IJ), ningú no l'ha pogut vcm·e ni sentir pm· Iu man('a dc refer·èncics discogriifiques i per Ics escassíssimes posades en escena d ' aq uest r CIH' t·tori hisp ànic. A 194 24 El primer que caldria d estacar és el treball d 'eqLLip , que ba volgut presentar amb aquesta obra una r ecreació fidel de l'època. I començaríem p el mag.nific treball d el Dr. Francesc Bonastre, ca tedràtic de musicologia de la Universitat Autòn oma de Ba rcelona, esp ecialista en el barroc hispànic. filòle.g i. a bans d e tot. un gran humanista. Bonastre ha treballat des del 1997 en aquest projecte a partir dels manuscrits, estudis publicats i rep ertori col·lateral, cosa que ha donat com a fmit lm a edició crítica de la putitura publicada p er l'ICCMIJISGAE, els mèóta de la qual són sobretot dos: fixació del text calderonià i d e la complexa partitura per a o.r questra a partir dels manuscrits que contenien únicament la línia de cant i el baix continu . Com correspon als primer s passos d el gèner e op erístic, l' argument es desenvolupa entre el món dels déus i el dels homes, barrejant Diana i les seves ninúes amb els rústics. Sentiments contraposats : passions, gelosia , venj ances i amable final en què apareix l'enseny ament moral calder onià: "si celos del aire matem I también del etire favores I dan vida, [ ... ] que aunqu.e son nobles tal vez las venganzas, I tal vez blasonadas desclicen de nobles." La introducció a aquest món entre màgic i mitològic és presentada pel director d 'escena, Pier Luigi Pizzi , amb una cúpula imaginària Marlsa Martina qne ens obre a l g1·a n tapís de la p r·imera jomada , plena d 'efectt~s espcrials a la manet·a h a r·1·oca: a r·b res que s'eleven cap a l'infinit, d eesses muntad es en unicot·ns, temples que es cr emen - la q ual cosa pr ovoca la ira dels déus-: aspectes positiu s que tau sols es veuen deslluïts p er un decora t p la en gamma de colors i una il·luminació pobt·a i a vegades massa tenebrista. Aquesta crítica contrasta amb la l'iquesa , va.-ieta t i encert en el disseny del vestuar·i del mateix regista , a la moda dels quadres d e la fi del segle xvrr, dels quals també s ' ha servit per inspir·at· ci moviment escènir amb quadr·es plàstics, moviments lents, cerimoniosos i d.iscn :tmncnt sob r el!! etu ats. Si Ja poesia de Calderón ens delecta i qiiesti.ona actituds, la música d ' Hidalgo destaca pr·ecisament pel seu ser·vei fidel a la pat·auJa, en donar gaireb é més importància a la declamació, al recitatiu, que no pas a les à d es, de manm·a que s'apropa estèticament a J'stile moderno d(' Montevet·di o Cavalli , si bé amb l'emp remta espan yola en Ja introducció de melodies, ritmes ten1a ris ma•·cadament sincopats, sèrie d e progt·essions, avançat sentit de la tonalitat i fli visió d ' àr·ia i r·ecitatiu en diver·ses parts amb ritmes difer ents. Totes aqtJ estes ca ucter-ístiq u es van ser· des tacades per· la g 1:an inter·pn:taci6 dels somponcnts de La Gnnde E curie e t la Churnb r·e du Ro y, orqu estra d ' instr·uments odginals dirigida amb "conec ta quadratu- ra" per J. C. Malgoire, que va fer participar en diversos moments els seus músics en el j oc escènic. De l 'elenc vocal de la fun ció va destaca r· amb llum p r·òpia la mezzosoprano Mal'Ïsa Martins, establet·ta a Catalunya, on ha d esenvolupat Ja seva can:era d 'una manera notable des d els sens començaments a l' Orfeó Català i en el Cot· de Cambra d el Palau. La seva interpr·etació d el paper protagonista (Pocris) va ser impecable tant des del punt de vista musical - amb un fraseig expressiu, un ·r egistre gr eu i mitjà càlid , un contro] i una riquesa de dinàmiques- com en l ' asp ecte interpretatiu -en dona r· al seu personatge els estats i sentitnents tan canviallts que ret¡nereix, des de l' altivesa de la príme1·a jornada fins a la passió i desesp eració amorosa del final , i que v a aconseguir veritablement mover los afectos del públic. Confiem de veure-Ia b en aviat en altres teatr·es més pròxims a aquesta Revista. Igualment van sobresortir les veus del baix Cario Lepore (Eróstratos), del baríton J . Julian Frontal (Clarín) p er la seva versatilitat vocal i fan tàstica interpt·etació de pícaro , i del contratenor Toni Gubau (Tesífore) . La correcta aportació de] cor, dels baJial'ins i dels fie,"llJ:an ts van col·laborar a fer tm espectacle 1:odó. Felicitem, doncs, Calderón en el seu aniversari i el Teatro Real per aquesta apos ta de recuperar i de donar· a conèixer com cal el nostre patrimoni musical. PANORAMA . Sonimag 2000: convergenc1a tecnològica (I) ~ El darrer Sonimag del segle XX o primer del XXI. La discussió entorn de quina de les dues opcions hem d'escollir no canvia la decidida evolució dels productes electrònics vers una interacció i compatibilitat per generar un món de lleure en què música, DVD -en totes les seves aplicacions- i imatge utilitzaran la N digital com a principal suport. Es la denominada convergència tecnològica, que ens situa clarament en el segle XXI a causa del seu enorme potencial. Sonimag 2000 ens ha permès d' observar l'inici d'aquesta evolució de la tecnologia de l'oci. Per JORDI MARTINEX I CATALAN el 30 de setembn: al 8 d'octubre, Sonin1ag 2000 va p1·escntat· al recinte fi¡·al de Montjuïc, a professionals i públic en gene ral , les dar-rer es novetats relacionades amb el denominat llem·e tecnològic. La novetat d'aquesta 37a edició de l'exposició va ser inclout·e sectot·s clau en el desenvolupament dels n ous pr oduc tes d 'entrete niment: informà tica , multimèdia i telecomunicacions . Amb aquesta a mpliació sectorial, Sonimag intenta mantenir una posició capdavanter a en la presentació de noveta ts d ' un sector amb una fa ctul'ació dc 5,3 bilions de pessetes. 1 Sego.ns les dades que l'organització va facilitar- nos, enguany Sonjmag ha ocupat una suped'icie bruLa de 45.000 )112 , 1iist1·ihtüts entre els Palaus l , 2 i 3 (plaça de l'Univer·s). l gualme nt, l'or·ganitza ció va confil'mar Ja presència d' un total de 329 empreses, i un nombre de visitants D DVD Àudio, la dal'l'era novetat e n fonnat digital al voltant del mig milió. Segons Xavier PascuaJ , director de Sonimag -en entrevista publicada per la premsa escrita pr·èviament a la celebració del saló-, el DYD , els nous formats d'à udio DVD Àudio i Super Àudio CD , telefonia mòbil , cinema digital i MP3 esdevindrien els principals focus d' inte r·ès d'aquesta edició. I després de visila1· detalladament la fira , considero que caldria afegir-hi els àmbits dc la televisió i la ràdio digitals. I així mateix la cr eació de dos ptmts monotemàtics: el DVD i la fotogr a fia digital. El primer, ja present en l' edició anterior, va prioritzar l'objectiu de la consolidació per mitjà de la g¡·an oferta tant de r eproductors com de pel·licules . El segon es presentà amb la finalitat d'introduir el consllihidor en el món de la fotografia digital, en el qua l la informà tica té un paper fo na mental. El DVD Actualment el terme DVD no esdevé cap novetat (ho fou fa dos anys) i així s'ha posat dc manifest a Sonimag 2000, on les empt·eses van centrar el seu missatge en la consolidació del sistema . En 700 m 2 , t·cpartits entre Sony, Pioneer , Wa mc1· Ho1ne Vi deo, Columbia i Editorial Planeta , aquestes companyies van pr·esentar les darreres novetats . El darrer any ]es vendes de r·oproductot·s de DVD van superar totes les previsiOllS del sector·. El motiu d ' aquesta situaci.ó eaJ busca r·lo en n·es fa ct or s fonamentals . En primer lloc, el públic coneix i té for·ça assumit el nou format com a successo1· de l vídeo VHS i ta mbé com a intt·oductor del den omina t ' ·cinema a casa"' (Home Theatre). EI segon aspecte cal buscar -lo en el descens considerable del preu dels r e productor s, juntament amh la compatibilita t amb el forma t CD . El da n·er, i possiblement m és impor tant. és l' incr ement de títols publicats. Les noveta ts presents a Sonimag 2000 en r·elació amh r eproduct o t·s es va n centt·ar en les dues empreses a mb més implantació al nostre país : Sony i Pioneer. La primera p1·esentà nous models, en els quals cal destaca ,· la compatibilitat amb el nou format d'Àudio (SACD) cr ea t p e r Son y i el DVD portàtil més lleuget·. Malgrat t ot , l'estrella d'aquesta marc a és, sens dubte, la PlayStution2. EJ conegut aparell de jocs incoq )or·a els formats CD Àudio i DVD Vídeo, amb la consegüent miUor·a de les reproduccions, de mancl'a q ue podem parlat· d' una nova eta t>a dels vicleoj ocs . Pioneer , p er la seva banda. va exposat· models de la seva cinquena generació de DVD. que destaquen pet· Ja se,•a qualitat d ' im a tge. Cal esmentar especialme nt, com a n o ve tat, el DVD Àudio.2 Aquest directe competidor del SAC O pe rmet ges tionar fins a 24 bits/ L92 KHz si només utilitzem clos canals fins a arribar als 96KHz en el cas de voler· disposar de sis canals. El pr·oblcma més des tacable és la man ca de discs enregistrats en aquest fm·mat. També eaJ esmentat· la presentació, com a prototip , d ' un enregis- 194 25 625 PANO RAM A tr·adot· dr DVD Vídeo amb uns oi\ ells de qualitat realment impt·essionants. EI progt·am ad dl' caire enciclopèclie va ser presentat per Planeta amb obres en què imatge , element¡, intct·actiu s i cinc idiomes s6n les caracterí stiques més destacades. Les distriliu"idores \Varner, Columhia i Pionner· van ampliar l'oferta de DVD Vídeo a ]a considerable xifra dc 2.100 títols. Telefon ia mòbil i fotogra fia musica l 26 626 La telefonia mòbil és un dels secto•·s industria ls amb més crei..xement ac·u mulat durant els dan-ers tres anys, especialm ent a Em·o¡>a. Malgrat no se•·-lú presents e1s fabr·icants p•·incipa l~ - però sí els operadors- , s' hi va poder observar el que actuolment es denomine n els mòbils dc tl'reera genet·ació. És a dir, aparells umb Ja possibili tat d e pode r· con nectar-s(• a lntet·net des de qualsevol punt. United Electron ics prf•st:nta un model amb Microsof t Mohill' Explor·rt· incor·porat que perm~t uC'cedir a totes les pàgines d'lntet·nct.3 R esu lta evident la tendència dP convertit · el mòbil en una complctíssim a agenda personal debutxaca ami.> unes prestacio ns d espl·opor·cionades r espec:te de les seves dimensions . Accés i control a distància entre aparells connecta ts a la "xarxa sense fils" queda ober·t i és un dels ànthits on les empreses del sector estan dedicant conside1·ables recu rsos .'1 L'expet•tació que.> ha creat la música en fo1·mat MP3 -la nostra Revista li ha dedicat un artiele monob•ràfic i en publicm·à un altre pròximamen t-, ha arr·ibat fins i tol a la fotografi a. En un món on Ics núdes de les coses és impor·tan t, cal afegirhi , a més, l'increme nt de prestacions d c qualsevo l tipus dc producte , eu Ja lluita per· una quota dr mercat. El fab1·icant japonès Fujifilm va pr·csenta r· una camcr·a de fotog¡·afia digital d e 155 grams de pes q11e porta incorpora t un r·eproduc tor de fitxrrs MP3. Tota una demost1·ació de la conve 1·gència tecnològ ica, mitjançant la integt·arió d e S(~ t·veis en un espai de djmensio ns r edtú.des. A banda d'aquesta curiosita t, Ju resta de pr·oductes, més estàndar·d s, giraven entorn de la possil>ilit at dl' fer inte¡·acci onar· ramer·a i ordinador. La primera p er obtenit· les imatges i ri segon per emmagat ze- mat·-les i modifica r-les si es vol. E l procedim ent és molt compr ensible: la (•amera digital genet·a arxius d 'imatges en for·rnat digital, que poden ser manipul ats prr· diversos programes comer cials existen ts . Així mateix, podem imprimir -los en imp r essores d 'alta definició . És a dir, aquestes carner es digitals realitzarien la funció d ' tm cscànet· que pet·met captar imatges reals. Els avantatges d'aqu<'st sistema , a banda dels retocs possibles , rauen en el fet de pode1· emmagat zemar tots els "negatius'' en un espai 1·edu'it, com per exemple un CD o properamc~nt un DVD. L'alta fidelita t El món de l'alta fid elitat va presentar un cer·t d escc>ns en la seva presènci a a Sonimag 2000. Els clistril>wdors p1·esents van dedicar hona part dels seus esfot·ços a introduir el públic en els sist emes multicanal, que permeten visionar pel·lícule s amb les mateixes prestacions d'una sal a de einema. El principal atractiu que ofct·eixen aquests sistc>mes r especte dels més comercials és, segons els distril>uïdors i fabrit•a nts , l' aplicació dels mateixos criteris de qualüat dels sistemes estereofònic s tt·adicion als d ' alt nivell. Segons el Sr. Viguera, de l 'establiment barcelon í Wemer, la tc.>ndència del mercat va dirigida vers el denominat " cinema a casa", malgt·at que, tal com confes~>a, també disposa de material estereofò n ic per a un públic més redwt , bona part del qual els visita amb ce1:ta assiduïta t. Tt·es distr-ihuï dot·s van se r presents a Sonimag 2000, només dos d els quals tenjen connecta ts, per a d emostt·ac i,ons al públic, sistemes d'àudio- vídeo. Els a parells estereofònics només podien obser·var -se i eren utilitzats pet· mantenir el prestigi dc determin ades mat·ques. Tant Ear com Chemison COllÍio"Uraren sistemes multicana ls d ' alt niveU , i de ixant clara la seva tendènci a comercial, pt·oducte de la demanda del públic. Sarte Àudio Elitc, a diferènci a dels anterior·s , va utilitzar· a pl·oxjmadame nt 600m 2 per presenta r i demostra •· fins un total de vuit sistemes . amb majoria simple a favor dels àudio-víd eo a causa del pes específic del sistema pl"incipal entorn del qual estava consll·uïd a l'exposició. Els equips estcr·eofò nics pre- sents mostt·ar·en en certa manera la història recent de l'alta fidelitat, en utilitzat· des de reproduc tors del disc d e vinil an:tplificats amb aparells a vàl vules (Audio Research ) fin s als dissenys d'amplifi cació d 'estat sòlid5 més sofisticats (KI·ell) amb la utilització de cir.·<·uits intebrrats per controlar el funciona ment de l'aparell i obtenir en tot moment el rendiment més adient. El caire ober·t de Sonimag possibilita que tot tipus de públic s'u('osti a aquests pt·oducte s d'una manera natural i sense judicis preestablerts. L'aspecte més sorpnmc nt de les demostraci ons van ser els comentar is que moltes p ersones, sense experièn cies continua des amb discs de vinil, van r ealitzar. El sistema que estava instal-la l et·a d el millor que es pot aconsegu ir e n l 'actualit at, amb la presf•nta ció d e la dan·era càpsula fonocapt ora de la marca Van den Hui, amb la qual es van poder observar Ics car-acter ístiques d' unes r eproduc cions fetes amb discs de molta qualitu t i en perfecte esta t de conserva ció. Paradox alment, qualitat tímbrica , pt·esentació de profund itat, de realitat era supel"ior per a la majoria de persones que escoltar·e n amb atenció l'equip. Tot un contrase ntit en uns producte s que no es clidgeixen vers la convergè ncia tecnològi ca i que a més estan basats en tecnologia dc fa w1es dècades. La reproduc ció de la música no pol reduiN;e a la fabricació de sistemes amb els millors avenços tecnològi cs; cal escoltar, a cansa del comporta ment no exacte de l'oïda bumana . La psicoacús tica té molt a veure en elt·esulta l final d'aquests productes, malgrat que també les tendèncie s marquen clarament molts judicis. En tot cas, és un fet prou sorprene nt i en certa manera ens allibera de l'esclavatge ir.-racional de la tecnologi a. NOTES l . Estudio Escan~r 20001200 l r·ealitzat per lnte•·deco (grup Hachette) 2. Rotel també va presenta r un model, i Panasoni c, no present a Sonimag, també en :faht"ica un altre. 3. No tots els aparells tenen possibilita t d'accedi r al for·mat htmL 4. http://ww w.hluetoo th.com 5. Aparells que utilitzen tt·ansistors en comptes de vàlvules. TEM A . . / o cre1em que n1ngu pugui titllar-nos d'irresponsables si manifestem de forma senzilla i franca que a vegades hi ha Temes que ens és més grat oferir que d'altres. Ningú no pot evitar, fins i tot en l'exercici més pur d'objectivitat, que a la fi quelcom propi i íntim acabi traspuant en la seva obra. Per això no ens dol manifestar d' an tuens v1 que produeix una satisfacció especial poder oferir el Tema amb què es clou l'any, el centenari i el mil·lenni: una atenció especial a la iniciativa pedagògica privada catalana, amh tota seguretat, més transcendent de la seva història. I a més, fer-ho tot avançant-nos a la commemoració dels seus primers cent anys d'existència. No és la primera vegada que assenyalem que la música nostra pot lluir de molts mèrits, però pocs vinculats al món pedagògic. Feliçment, amb 1'Acadèmia Granados- Marshall es produeix un fet d'excepció, ja que en el decurs dels seus cent anys d'existència ha esdevingut un dels referents més marcats de la història musical del país. I en una mesura molt decisiva ha servit per donar cos a quelcom que, transcendint el fet intrínsec de la institució, assumeix la representativitat més genèrica i explícita d'allò que s 'ha anomenat escola pianística catalana. Aquest és, ens sembla, un fet cabdal a l'hora de valorar la importància que tingut han aquests cent anys ininterromputs de fidelitat a uns . . . prlnClplS pedagògics, a un ideari estètic i a un capteniment presidit pel rigor i per I' exigència. Pensem que al llarg del document que oferim, tot això es fa evident de forma completa i, per tant, ha d'ajudar a situar, des de les limitacions inevitables pròpies d'un producte com una revista, una via de coneixement i de reflexió útils per als seus destinataris. Acadèmia Granados-Marshall. U na escola en la millor tradició pedagògica catalana J94 27 627 TEM A Ce nt an ys de l'A ca dè mi a Gr an ad os- Ma rsh all , cen ts a ny s d'e sco la pia nís tic a a Ba rce lon a Per MÒN ICA PAG ÈS i SANTACANA elebrar· ~~ent anys de l'exis.tèn cia d 'una eseola de música és un fet rongratu lahle, tenint en compte les dificulta ts habitual s que el món cultural té per sobt·eviu re i tots els diversos factors que hi han d'intet·v enir per aconseguir-ho. Si a més a més es tracta d ' una acadèmi a especiali tzada en r ensenyament el el piano i que no té un n ombre massiu d 'alumnes , esdevé encara més destacah lc poder r emarcar aquesta perpetuï tat d ' un segle. Però per sobre d e tot. el més importa nt és fet· balan~,: dC" la història que s'ha anat constt·ui nt des d'aquest a escola dc música l'n el d<'curs de cent anys i que ha a n ·ibat a aixoplugar una llista molt llarga dc grans compositot·s, de gr·ans intèrpre ts i de gt·ans p1•dagogs del nostre país. C Enric Grana dos, el funda dor ( 1 90 1 · 1 916) 28 628 Els cent anys de l'Acadèm ia Granado s-Marsh all r epresen ten els cent anys de l'escola pianístic a sorgida a partir dels ensenyam ents d'Enric Gt·anados (Lleida . 1864-Ca nal de la Mànega, 1916), tm dels nostres composi tor·s emblemà tics i destacat pianista en la seva època. Granado s, juntament amb AJbéniz, Falla, Turina i Nin, per· destacar -ne els més importants , constitueix un dels exponen ts fonamen tals de l'anome nada " música espanyola", creada a les acaballe s del segle XIX i en les pl'imeres d~cades del >.X, caracter itzada per un estil que agerman ava la sensibili tírtt·omà ntica amh l'inter ès per les formes musicals populars . Al capdava nt d'aquest es incursions musicolò giques en les harmonies i els ritmes anònims ¡u·r·elats en ca d a t·egió d el país, la pauta científica del mestre Felip Pedrell, mentor d 'aquest grup de composi tors, alguns d 'ells grans pianistf'S, que obrien una nova expressi vitat en la música contemporà nia europea . Influènc ia a lemanya , també influènci a ft·ancesa , i especialment la influència mal'cadíssim a del tempera ment de cadascú que s'identificava pe•· sobre de tot amb l'espc>rit genuí del creador i del vit·tuós, her ència del segle XIX. En el cas d ' I saac Albéniz i d'Enric Granado s, l'ombra llarga de Franz Liszt marca la seva formació pianístic a mitjança nt el mestratge de Joan Baptist.:'l Pujol, deixeble de P ere Tintorer , que va ser alhora deixeble de Liszt. L'Acadèmia Pujol constituc>ix, doncs, el bressol del que anys més tar d s'havia de desenvo lupar àmpliament a partir de la fLmdació de l'Acadèmia Granado s i del seu dir·ector. Pujol va ser el mestr e d 'una generació extraord inària de pianistes catalans : els esmenta ts AJhéniz i Granado s, i al seu costa t Joaquim Malats, Carles Vidiella, Màrius Calado, Antoni Nicolau i Ricat·d Viñes, entre d ' altres igualmen t destacats . Després dels ensenyam ents fonamen tals d e] mestre Pujol, ]a r eferènci a principal era París i el seu conserva tori, amb mestres com Anton Rubinst ein, Lavignac , Godard o Cbarles de Bériot. amb crui Enric Granado s, Joaquim Malats i Ricard Viñes completa r·en la seva formació piarústica a final del segle XlX. Granado s va demostra r· un inter·ès esp ecial en l'aprofund iment dels diversos tractats i mètodes sobre tècnica pianística que s ' havien publicat en altres païoos d'Europ a i que havia pogut apt·endr·e amb els seus mestres. La seva pr·eocup ació fonamen tal f'ra Ja influènei a d el mecanisme de l'instrumen t en la sonoritat i va ser l'autor d el primer mètode sobre la tècnica tlel pedal publicat a Espanya (1912). Les seves circums tàncies persona ls -orfe de ben jove en una família nombro sa i a causa de la precarie tat de recursos que sempre ha patit un jove músic- van fer que s 'hagués d e guanyar la vida impat·tin t cla~>­ ses . El seu prestigi com a professo r de piano es va estendre amb rapidesa entre la classe burgesa calaJana de la mà del seu protecto r, Don Eduardo Conde, propieta ri dels magatzems barcelon ins El Siglo i una d e les forL"Un es de la Barcelon a preindus trial. Va ser d 'aquesta maner a que es va anar· gestant la necessita t i el desig de c•·ear una escola pròpia, una acadèmi a que du~:,rués el seu nom i a parli.r de la qual pogués aplicar la seva concepci ó de la interpretació del piano per 1nitjà de les obres clàssiques, dels autors contemp oranis amb qui es r elaciona va i , lògicament, de les obres que ell mateix componi a. L'Acadèm ia Granado s es va fundar el190l en un pis d el can-er de Fontane lla, i es trasllad à poc després al carrer de Girona, primer al número 89 i TEM A Enric Granados amb Marià Perelló al Palau de la Música el mes de maig de 1908 Enric Granados finahnent aJ número 20, cantonada amb Casp. Al seu costat, el consell i el mestratge de Felip Pedn:~ll i l'ofici aprofundit del compositor i orgm:ústa Domènech Mas i Serracant, una altra figura destacada de la musicologia a Catalunya. Mas i Serracant, encarregat de la part de teoria, solfeig i harmonia, esdrvingué el subdirector de PAcadèmia Granados pel que fa a les disciplines teòriques i hi féu classes durant tota la seva vida, des de la funda<~ió fins al final dels anys quaranta. Enric Granados tenia el carisma imprescindibl e per conv·e rtir una escola de música no només en un centre do<'rnt, sinó en un temple artístic on es r eunia el bo i millor de la vida musical i cultural que vivia i que passava per Barcelona: per exemple amb les classes magistrals d 'Edouard llislcr o d'Émile von Sauer, a <[UÍ Granadoa va dedicar els " R equieb r·os" de les seves Goyescas per a piano i el qual va compartir una forta amistat amb el pianista Frank Marshall. La presència de Pau Casals, que va dirigir els assajos de l'estrena de la versió operística de Goyescas al Metropolitan de Nova York i. un dels organitzadors i protagonistes del concert d'homenatge al mateix tcatt·e a la mort de Granados, era habitual. Del contacte amb Isaac Albéniz es pot esmentat· que l'última obra seva, Azulejos, la va acabar el mateix Granados i la va donar a conèixet· en un recital al Palau de la Música Catalana. Amb Apel·les Mestres l'unia una forta amistat, "el poeta preferit cle Granados" -com cita Joan Salvat en un núme- ro de la ·'Revista Musical Catalana'· de l'any 1916-, Granados va musicat· el seu poema Elisenda i va <'Ompartir la creació del Teatr·e Líric Català. També sobresurten el contacte amb Saint-Sat:ns i amb Massenet en les seves visites ft·eqüents a París. I l'entranyable amistat amh Manuel de Fulla, que el va seguir recordant en cada visita que va fer a l'Acad èmia en dècades posteriors a la mort del músic lleidatà. D'aquesta manera, l'Acad~mia Granados no només et·a un escola lligada als ensenyaments d'una personalitat artística, sinó que va marcar un tl'iple vessant difícil de pr·oduir-se alhora en una mateixa institució i que excepcionalme nt s'ha perllongat en els seus cent anys: la de la composició, la interpretació i la pedagogia. Fou un centre de t·elació entre compositors, d es de la personalitat eminentment creadora de Gt·anados, i un centre de difusió de les seves obres i dc les d'altres contemporani s, sobretot a pat·tir de l'any 1912, en què s'inaugura la Sala Granados a ravinguda del Tibidabo amb els auspicis del Dr. Andreu, i que fou el marc de l'estrena de bona part d el seu repertori. Tigualment fou centre d'ensenyamen t tle la interpretació a partir de les pautes de Granados , establertes especialment en la sonot·itat i en el rigor envers els autors. Ac¡uests tres components fo namentals del que significa histÒl'Ïf'arnent l'Acaclè'mia Granados-Mar shall a'han vist representats, curiosament, pels tres noms que han dit·igit i mantingut aquesta escola en tres èpoques diferents d'aquests cent anys: el seu fundador, Enric Granados, principalmen t com a compositor; el seu continuador, Frank Marshall, per sobre de tot el gran pedagog; i l'actual directora. Alícia de Larrocha. celebritat internacional de la interpretació pianística. Tres eixos que vertebren el pati·imoni cultut·al sot·git d'a- TEM A questa escola pianísti ca. En els quinze anys que Granad os va dirigi1· Ja seva Acadèm ia , hi d es taquen noms r ellevan ts en la memòri a musical del nostrt> país: pianiste s com Frederic Longàs , Alexan dre Vilalta , Paquit a Maclril,'ller a, Mer cè Moner, J osep Caminals, eutr·c d ' altr<'s; un composit01· clestac:at com va ardbar a ser Robert Gerhaa·d i una canta nt llegendàTia com Coru.ita Badia. Frank Mars hall, la conti nuac ió ( 1920 -194 9) 30 6,11) Pocs mesos d espt·és d e Ja fundació de l'Acadè mia Granad os, Frank Mat·sha ll, 1ill d'angle sos establer ts a Mataró i que havia estudia t tota la carrer a al Conservato ri Superio r de Música del Liceu, entra com a d eixeble d e Gran ados pe1· fer els cursos de perfeccion ament . Un any després , Granados el nomena stilidir ecto•· d els estudis dl' piano i el seu fidel assis tent t'U les (•lasses de r Acadèmia. Marsh all és un jove virtuós que tot just comen ça a fer-se conèixer per Europa i Amèric a, i el qual destaca t>n concerts diver sos a Milà , a P a rís i p er Alemanya. També t·ep el Premi Ortiz i Cussó de composieió amb l'obra per a pian o Suite Cataton ia, que va a rribar a orquestra i que h a quedat com una peça emblemàtica del r epertor i pia nístic ratalà. Ell mateix va deixa r escrit c¡uc Buson.i li havia anihat a fet· una pro·pos ta per treballa t· amb ell. Tanmat eix, la p er sonalita t de Grana dos és massa estimad a per deixar-Ja . Els compro misos del compositor són, sot·tosam<'nt, eada vegad a més fr eqüent s i Ma t·sh all es conve•·teix en la p et·sona impresc indible per preserv a•· el funcion ament regular de l'escola . Després de la mort de Granad os j dc la seva esposa Ampat·o Gal, ell916, eu plena guer ra mundia l, ofegats en l'atac al vaixell Su.ssex que els tornava dels Estats Units i que va ser torpedi nat pm· un submar í aleman y, Frank Marsh ali es manté al capd avant de l' Acadèm ia , se~:,'llint la seva pròpia volunta t i el consell amaten t de Felip P t>ch·ell , que li h o demana en u na carta poques setmanes després de Ja mort de Granad os. Edua rd Granad os, fill gran del compositor i directot· de l'Acadèmi a a la mort del seu pare , i que també va destacar com a músic, és l'enll aç entre l'escola i els hert>us, ell i el., seus cinc germans. De la catàstro fe que van viure aquells nois orfes es va poder obtenir un cert ajut econ òmic a mb una indemn ització d el govern a leman y i gr àcies a les apot·tac ions solidà ries de tot el cer cle d ' amics del compos itor. Els diversos problemes que derivar en amb l' her èn cia van afectar fins a tal punt el funcion ament d e l'Acadè mia que quatre anys després de la mort de Gr anad os, el 1920, es va decidir canviar el nom d 'Acadèm ia Gr an ados per AC'a dèmia Mar sh all. amb la qual cosa aquesta quedav a en p ropieta t única de Frank Ma rs- Frank Marshal l hali. El mestre Marsha ll, que ja gaudia d\m prestigi molt sòlid en l'entorn musical català i intema cional. va eon tiuu a r el ca mí r econ·eg ut pel seu m est•·e i adaptan t els seus princip is a aspecte s més concret s de la tècnica d el piano. L'Acad ènúa es trasllad a al princip al del nillncro 106 de la Rambla de Catalunya i comen ça una nova etapa en la qu al s'acons eguirà manten ir i r efor çar la categor ia de la seva escola vianística. Completa el mètode ptililicat per Enric Gran ados amb dos tractats més: Estudio practico sobre los p edales del piano (1919), on aplica les directt"ius de Gr an ados en obres clàssiques del r<'pertor i inclòs en cada curs, i anys més tard La sonoridad del piarw (1940), destina t a desenvolupar !'1 s!'ntit d e la sonorit a t a partir d 'obr es did àctiques bàsiques p er a l' apren ent. Des d ell920 fins all959 , any en q uè va morir el mest•·c Marsha ll, l'Acadè mia es consoli dà com un centre emblem àtic en la vida cultttra l dc Barcelona. L'amist a t amb per sonatges que conegu é al costat dc Granad os es perllon ga en els an ys i omplen la sala de l'Acadè mia de moltíssimes sessions musicals irrepetibles : amb el m ateix Manuel d e Fall a , amb qui Mar shall va interpr etar Noches en los j ardines de Espwïa , dirigit per Pau Casals i a dos pianos amb el mateix autor a l'Atene u; amb J oaqtún Tm·ina, que li dedica la seva Si1~fonía sevillan a ; amb Enril von Sanet-, q ue <·ontinu a imparti nt classes magistr als a l'Acadè mia en els anys vint; anili Joan i Ricard Lamote d e Grigno n ; amb Higini Anglès i el parc Antoni Massan a, tots d os deixebles de Granad os; amb Clemcn s Krauss , H enry Wieuia wsk y, Alfred Cortot i Wilhem Kempff , amb els quals coincideix en t'I Concurs Internacional de Piano de Vien a l'any 1932 i en diver ses visites a Bat·celo na ; amb Frederic Mompo u i Ar thur R ubinstt> in , gr ans amics d el mestre Marshall; amb Pau Casals i Lluís Millet, tol coutriJn únt PROGRA:\1 AC IÓ DE CATALl 1'iYA MÚSI CA DILLUNS, 18 DE DESEMBRE DEL 2 000 7:08 PRDfER TlnJPS "ú<it·n pl'r comc·nçnr t•l tha pre,cntodu pe•· Eulàlia lk·nito. Ht·<·ull d'oh~ breus. lndou lmillt·tin' in· fonnntiu~ i ag~ncl.r• nm,irul.,_. 9:00 BUTLLETI DE 1\0TIC IF..S 9:06REPERTOIU DF. CO!\CEHT \\AG!\'ER: P:t>lu~i dl' l'útw•·u "El> m~,;trí';, t•anl311'l'' . Orqut"'trn Sirnfïmif•a !lt' Ba•ilt•a. Oir.: Armin Jortlan. {I J m). MO:\lPOU: Conc;6idmtqu n. 6(u·mt~ c·tipdcí per uguitarru tlt•Cul'lt•;, Trepat). Corlrs 'fn• pal , f,'ttitm·rn. (5 m). POL1.ENC: Suitr frnnrt'Hil. Orquc~t•·n dc• Pu•'ÍM. Dir.: Gcm'f.WR Prêtr·c·. (12m). BOCCH ERINI: Quinh'l cic• 1·o•·du op. 46 n. 4. L'Euc·opu Gulanto. (24m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA LlSZ'f: Concrrt pt•c· a piuno i ,,,.. c¡urstro u. 2, t•u la mnjm·. Juliuq Katrhcn, piano. O•·cpwstra Filhnrmunit·a dc• Lontln·~. Dir.: Atuúlfo Argenta. (20m). HAl\'DEL I ELG \H: Oll('rtm·n dt· I'AIIlhl'm Chnndos n. 2. Tr'O'c·rilU per Edwnrtl Elgar. Orquc~lra Filharmònic·u dt.' Lontlre•. Dir.: L•onar·cl Slatkin. t6 m). TX \lKO\'SKI: Simfonia n. 3, op. 29. Roynl PhilhannunirOn•ht,.,trn. Dir.: • Gill><'rt Lr,int•. (51 m). \"ERDl: Quatrcran\'ou-.lt•l' \lhum dc sis romaner~: "lltrnmonto• i • \d una stt•llo" amb te'l tl' \mlrt•n Maf· fei. "La zinguc·a• i "l~l "JlU7.ZIIl'UUU· no" amb text dc• l\luufrlltlo \Iu¡;· gioui. Margorel Price, oorrHmO. Gt·offre) Pur8ons, pionn. ( L:i m). BEETHOVEN: Quurtl't tlt• tor·da n. 12, op.l27. Quartr.LTnlich. (37m). SAU DÀ: Xaloc. Orqurw·u Simfiinif•tJ dt~llcu·t•t•lcnu.t i Nncionlll!le Cntnlnnyn. Dir·.: Josep Pon¡¡. (l:i m). ELLINCTON: <\rllilo on 'l'ippon (Arranjament de \intlll'w Uarl~y) Viktorin Mullo\'n, violí. Juliun .lo scph, piano. (15m). 13:00 GRANS INT EGR ALS LES SL\1FO'. I ES DE 0\IITRI XOSTAKO\ IT\. Simfonia n. 1:). Orque~tra Filharrnònil'll tlt• Londres. Dir.:J3t•rnord lluitink. (16m). 14:00CL.\SSI CS OEL SEGLFXX COPL.\ "!D: Sunutn Jl<'l' 11 nulí i piano. Gil Shaham. 'iolí. \ndñ> Pnl\in. piano. (19m). BERNSTEI!\: Tr"' nwdittwions dc In Mis.n, pern violnnl't'l i piu no. Mcmhrt·~ drl '\l'ut·~ 1\liint·hrlt'r Kln· viet·trio. (l8rn). COPLAND : St·hf'1'7.o hurnorí;.tir: The Cat lrnd tJw Mou~•· (Ell(lll i In r111n). Leo Smit, piu nu. (4 m). BERNSTEIN: SN !llli\'I!I'MUI'Í•. Ll'onartl Bt•t·n~t til), pinno. (!Om). I S:OO UUTLI.ETI D EN01'1CIES 15:06 l<~l.'l OTI GUI!:S D E CATALUNYA Or gur clt• In Pnl'I'Ò!Jllin dt· Sant p,.. re dt· Bt•t·gn. CONCEHT rcu·c·gh;tt·n t ¡wr Cntn· lunya MÍI$i<·a d clin 16 cl'ugo't clt• 1997 a Ja PUJTÒquiu tic· Snnt Pl'rt' dl' Bl'r¡!a. CICLE ELS ORG OES DE C \T\Ll:~.\. BRAIDIS: Preludi i fuga c•n "'li m. BRAID1S: Quatre corni,. :\fE7\1>ELSSOH:\: Sonata \ I ~~~ l'l' rn. LISZT: Yariadons ¡,obre "\leinen IJa¡,'l'u.sorgen. ?.agt"n". Juan \faria Ped,..,ro-Encaho. orgm•. ( l9 m}. 16:00 LA TARDA DE L"OIEl\'1' Prol!l'Umaciórealitzada a partir ell' J~, J><'IÍ<·iou~do>ls nostres oienL•. Pre"<'nt:trió a c·àrrl'l' de Carmina '1a1ugun-i¡(u., 19:00 \ULSICA CORAL MAHLER: "Choru:; m)'l'tiMI5", fragment finnl dr la Rinúoniu n. 8. "Sinl· fonia dc•ls Mil'. Chc•t·yl Slllder. Angela Maria Bla~ i, sopr·unoH. Wnltraucl\feier, Nnzuko Nugui, con1ra h11. Cor Philarmonin. Cur dt> nois The Southend. Philarmnuia On·hestru. Dir.: Giuseppe Sinopnli. (6 m). VAUCIL\NWILLIAMS: "Una cançó ¡wr o tol~ els ma l'i<". primer movi11\l'rtt de la sinúonia n. 1. "Una S im· fouia del Mar•. Yvonne Kc:nny. soprano. Brian llny· nrrCook. baríton. Cori Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Brydc·n Thom"'"'· (20m). HOLST: "Oda >Obre una urna grega". frugmeut corni de la primPrd ~imfonin coral. op. 41. Cuildford Chornl Society. Roynl Philhormouic Orrh~tra. Dir.: HiIol') Da,·Ull W~tton. (11m). \Wll.ER: 'J're!.fragm~nt> final• dl' Iu •imfonia n. 2 "Re.'illl't'eCció'. Che!') I Stud<'l', soprano. Wa1traud \1rit>r, rontrnlt. Cor Arnold Schonlwrg. Orque.;tra Filham•ònica dr \ïenu. Oir.: Claudio Ahbado. , , (12m). 20:00 B UTLLETIDE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 R EPERTORI DE CONCERT MOZART: Qctintet amh clarinet, 1\.V 581. nu,-id Shifrin, clarinet. Quartet de t•on1a Em!'I'SOJJ. (32m). CH ABRIER :Havanera. Or'<JUC•lra drl Capitoli de Tolosa. Dir.: 1\lklll'l Plasson. (1-m). HA"'DEL: "Dall'ondoso periglio"rAure. deh per pi~tà". recitatiu i ñriu Jp l'òpera Ciulio CesllJ'C. Dietrich Fi•rber-Dieskan.. hariton. Bach-Orch~terde:\!Jmic. Dir.: Karl Rkht<'r. (9 m). 2 1:00 TE.,IPORADA DE L'O BC CO'.CERT t'nregistrat per Catael dia 15 de de!'ernbre lum o clt·l'2000 al Palau de la )[úsica Call•lana. SCH1,;8ERT: Sinúouio n. 8. D. í59 "Inac<lhada". BROTO:\S: Stnbat \later. BOllODDi: El prínC('p l¡tor. obertura. IIUll'Xa i dUllS!"' poll>\l•;Ulles. Joana Uabn:.,. ~oprnno. Josep Pirrt·~. bah. Coral Ciu-mina. Cor Lied!'r Càmt:>ra. Orqul•stra Sintfònicn ell' Bn•·rdona i Nacional de Catalunya. Dir.: Edmon Colomer. 23:00 AGENDA llUSl CAL 23:03 J AZZ D E NIT Lnu st·lt'I'CÍÓ d'Alht'tl Mallofré. 2:l:.._5 NOCTURN Mú•ic•u pN· ucabar el dia. P reseuturi6 u eun·~'<' d' t\)fred Celaya. PHOGR M JAClO DE NIT Ht•petkló cl~J, últims progr.·rutwt< 0:30 GRANS ~'TECRAL~ Pm¡,..,.anws emt'S<ls la setmruu• antt'r·iur (Ordrt• d'~missió: Repetició "mica dd Dillnn~, Din111rt,, DiJm~l"l_"!,. Oijous, Dh t'upn·,, dt• 13.00 u J1.()0). l :30AL'TOGR\F Emr- dijou• pu••at. 2:30 BLA.'\C I ~EGRE Emt-' diH•ncln•, pa•-ut. 3:30 REPEllTOIU DECO-..tERT Progrnm~ cme!'ooo ... Iu .. t·tn1unu an· terior. (Ordrt'tl'l'mi-•ió: Dillnn•, Di nwrt.•,Diml'<'n-.., Oijou,, 0;, t•n~IN-.., do: 09.06 ll 10.00). , 4:30 CAPSA DE Mt;SICA Pr·ogrume' '''"'''O' In ~t'lmanu anterior. (Ordr·e 1l'o•mi"iú: Rt•¡wtidó dl' I, progrmnestlt• Oillun,,Dirna•·t.,, Di.mrl'rt'~<. Dijnu~. Dl\tmdn·'· ell' 10.03 8 13.00). DIMARTS, 19 DE DESEMBRE DEL 2000 7:08 PRIMER TEMPS Mítsil'll pl'r c:omt•nçm· t'I din pro>so•ntadn l"'r Euliilin Bt•nito. Rt•t·uU cl'obn•R breus. lm·lou hutllc·lim, in· formatius i ugt·nd!'R mu•kuls,. 9:00 BUTLLETI D'E NOTI CII<~ 9:06 REPERTORII>ECONCEilT BRl ;CII: Cmm·rlp"r 11 \ioll i en·· c¡uc,lf·a, op. 26. AnnP-Sophit• Muttt·r-, vioh. Or que,tro Filhurmòniru dl' Bt·rlín. l>ir.: Urrlwrt 'nu J.i.urujun. (27m). BRAH\fS: Khl\it·r·•tilrkeup. 119. Cerhard Oppitz, piano. (17 111). COllELLL Sonata per a l'lln1a op.l n. 6. Quartrt Purrt'll. (5 m). 10:00 ACEl\DA 'U:SIC.\L 10:03 CAPSA DE 'Tf~ICA CHOPI\: E>tudi,, op. 10. Cyilrgy Cúffro, piano. (28m). YT\ \LOI: Conc·t>rl pt'r o \inlí. c·orda i baix rontinu op I. n. :.!, en rlli mcmor, R\ 279, tlc•l l'(lrtjunt "Lu StrnHlgan~a". I Mu<iri (I lm). KROJ\JMER: So•xtl'l d•· vt>nl l'li dom. Con•ortium Clu~'il'um. (li m). Vll.L\-LOBOS: Suite· popular hrasilrru. Julinn B•·t•nm, guillu·c·u. (LS m). HAYDN: Simfonia n. !J3 "Mt•r·c·cu·i". Tlw Engli•h Conc·c·rt. Oir.: 'lhmlr Pinnlll'k. (2 tm). PROKOFIEV: uc wntafc)('s. llnllt'l. St•gon al'lc. Orqur,tra tlt• Cll'wlund. Oil·.: \1adútur \..hkenn~y. {10 m). PllRCELL: Prai•1·tlw Lord, Om, · ¡;ouJ. O Lonl m~ C.Jd. Z 18. Soli'll'"' o><'Uk Cor dd 1\.i.n¡~'. Cun sort. Thr Kin,t' Cun•urt. Dir : R<>hl'•'t King. (l7 m). GRIEG. Edwunl· Otu•• pcc·t>, lírique•. op. 68. .\t"JÒt>myofSt. \lartin-in-tht~l-il'lck Dir.: ,,,,;Uc \larl;nc·r. (7 m). 13:00 GRANS 11'\'TEGRA.LS LA \fLSIC \ ORQt,E~TH \L D'AARO\' COPL \\D Simfonia ¡wr a ur¡;nt> i orctm•,trn. Simon Pn'~tun, nr¡¡uo•. Or·c¡uo•str·u Simfòniro olt' Saint Loui~. Dir.' ¡.._._ onard Slutkin. (2·1111). Mchica JWI 'n•nlrt•, Or<Jllt'~tru clt• Cnmbrn Simfc'lnic·u dt• Nuva Ytlrk. Dir.: Co•rurd Sc:hwurz. , (21m). :\lO MENTS LIRICS SOR 07.u\ BAL: llhwk, ••I Jlli)'UMJ. Lcdu Ho••dny. Alfc·t•do Kruc"· Henato Ce,uri. Cell'~ Líric·s l Ji,¡un'tlX. Orqul'stra dt• Courl'rtx dc· Mudricl. Dir·.: Pablo Surozí1hnl. (6:ln\). 15:00 Btl'rLLETI DE NOTICl ES 15:06 MÜSIQVF.S D EL MÓN I-t.,oo Unafin("otraobertaa J'px-pre.""iómu•it·;tl dt'i' poble.; .d'arr~u. OIUE:\T ' fiTJ\: Buda-0-]Ullf. \l~?hrunmed-Ali Tedjo. (ll m). \IE:VC: Chri•tmas in Oa,.aca. (Sm). 1\DI \ (RDllUiyanu): Hinme a llama. !:imt. \ l .S. SnbbulaJ,.'IIli. veu. L.Suhramauiom. ,;oií. (11 m). C \1\"TS DE \JAHL'\ERS(D""d'lr· lanrlual Paeífil') (11m). 16:00 Lr\ TARDA DE L'OIEi'I'T Pt·o¡,.'l'tliDació n•alitzada a partir dl' It'" ¡>l'tiriom;dd.s nostres oien~. Pro~ 'eutm:ió a c!trr~c de Cannioa Ma• lugur·riga. 19:00 J OVES INTERPRETS VI\ALDI: Glnriu en ReM, RV 589. R!I~U \1uteu, tiOprano. Mari•a !\lartim;, mezzosoprano. Cor Jove clt> I'Oc·feó CataU\ . .J ove O r·ques t rli Simfòuira. Dir.: Vírtor Ambron. , (39m). J 9 A 5 TRANSI\U SSJO EN DIR EjCTE D ES DEL PALAU DE LA -'tUSlCA CATALANA Ccmrert dcNudnlde Iu Fundació "la Caixo" IL\:\TDEL: "El \fessie,;•. oratori. \'utnli<' Karl. <ovrano. ~en •olistn dt• 1'..\url'liu• Süngerlmahen Cal"-, O(IJlrUllo. E" a '\\oluk. rontralt. T<>biu• Rapp. tl'nor. Rainmnd :\'oltt:. baix. Cor Auncn. Coral Sant Jordi. Parti<·ipan.sindh;duals. D~ \enc Orrhc-ter i Cborus )1u<icu.< Koln. Dir.: Chrutopb Spt'ring. 23:00 AGE.'\l l \ '\IUSI CAL 23:03 J AZZ DE :\1 T 1,., na ..t'lecl'i6 d' \Jbert Mnllofré. 23: IS NOCTllll'o J\lú•ira p<·r m•abar t>l dia. Presl'ntOt·ió ut>iirl'l'c d'. \)fred Celaya. P ROGRA.'1ACIO D E 1\'IT Rept'lÏI'ÍÓ del~ últims programe•» 0:30 GHANS INTEGRALS Pm¡;rumes emesos la setmanu untc•rior (Or·dr·e d'emis~ió: llepetiriii tleiDilluns, Dimarts, Dimecres, Dijou,, Div<·ndres, de 13.00 a 14.00). 1:30 SELECCIÓ DE .JAZZ 3:30 REPE RT ORI DE CONCERT Pr·ngrarn!'K emesos lu ~etmJma Wl· ter;ur. (Ordrt:>tl'enrusió: Dilluns, Dima~. Oimi'Ct·es,Dijoll6.Div('ndre!l. de o<J.06 u 10.00). , I :30 CAPSA DE MUSICA Pro¡,'l'tliDct> I'IIII'SO~ la oeunana anterior. (Onkc d'emisRió: Rep~tirió dc>ls programi'» de Dilluns, Dimart.•, Dimt•t·re•. Dijous. Di\·endre.;, dt• 10.03 a 13.00). 194 DIMECRES, 20 DE DESEMBRE DEL 2000 7:08 P RDIER TE.\WS \lú•iea p('r romen~ar el diu pl't'•t·ntudu per Eulàlia lknito. Recull d'obre;; bn:lb. Indou butlletins inforllllltiu• i ngl'nd!"' m115i~. 9:00 81-'TLLETI D E NOTICIES 9:06REPERTORIDECO!\"CERT BORODI\': 'iocturn el el quartet n. 2, ver·•ió p11r a orquestra de conlu. Orqtll';<tt·u de Camhru del Sudocst d' \lemannJU Pforzheim. Dir.: P aul r\ng\'t'er.{8 111). MA llAIS: Sonnerie de Ste. Gt-ni'· 'ihe du Mont-de-Puris. !o'ubio Bioudi. viulí. Jorcü Suvall, baix de \ltQin. Pien·e Hantaï. rla\'('I'Í. HolíLU.Ievand, tio1·ba. (8 m). SMETAt"!A: Polqut>sd!'sa1ó.!lp. 7. \Villi:un noward. piano. (llm). SATIE: Mercurc, bnll!'t. N<" 11 Ortrnestra de Londres. Dir.: Ronald Co1·p. (12m). 1 1\U.liNONJ : Concer·t ¡tr•r oboès i corda op. 9 n. 9. 11 dos Tlw 1\ing'o Con-.ort. Dir.: Robert King. (JO m). 10:00 AGENUA MUSICAt 10:03 CAPSA OE l\IÚSICA F_\L HE: Saluda per a piano i orqut>,lnl, op. )9. RutniJII Coll, piano. Or·<¡t~<'Sira Ftlluumònica el•• .Mo'!Cou. Oir.: Va~;Silv Sinai,ky. (15m). 00\IZETT J: "Donna! \falvagio". .\h! fuggi du morte ...• i "li suon dt•U'tu-pe ant(l'lidw". 3 àr·ii·H dc l'òpera "Poliu to". )1unt-.errat Cahallf. •opruno. &rnaM Murtí, ll:nor. (13m). BRi\ IIMS: Quurtet amh piano op. 60. WalterTram ph·r. viola. TrioBeaux Art•. (34m). BJt:l~Tf{OVEN: Sill1.fooia n. 9 en re IDt'llOl', op 125. Soil•· 1-okoFki, •oprnno. llo"''marif' L:mg. t>ontralt. Robert GambW, t!-'· Uflt'. H<•né Pnpt•. hui,. Cor· de 1'0pt•rn r·,tataJ tlr• Bt•rlíu. L'Siuatskupelll' tlt• Berlín. Oir.: Oanit'! Bart>nhoim. (ï7 m). BACil : Tocca ln i Fuga en Fn M. BWV540. Jt>un Guillou. tlrb'IIC. (11m). \Al GUAl\ \\ lLLTA..\15: Funlll<!ia whn• "Gret-u"lt•l'vcs". Simfonia dc Lon1lrel!. Oit·.: John Barhirolli. (5 m ). 13:00 GRA.~S 11\TEGRAlS LA "ÚS fC \ ORQLEST RAL D'Ai\llON COPLAND Conc·••r·t per u piano. "íQI'I Lee. piano. Orqut"><trn '\acionul•lc Ft11nçu. Dir.:.\aronC opland. (15 llt). Shcil'l Symplwny. On¡ut... tra SimfèmicadeSü.ittl Lo oio. Oir.: Leononl Slatkin. (I lm). Stub'ments. On¡tii'Slra d t- Iu RCA Vicl<u·. Dir.: Lcunnrd Bern,lein. (2 m). El •olc)n \1hit•o. On¡w-.,rra Simfònif'B.dr Du llaR. Dir.: Edum'flo MutaH. (11 m). Mr.-ic• for· Radio . On¡cu"<traS inúònic'Udc Suint Louis. Dir.: Leor~unl Slntkin. ( 11m). 14:00 MUSi f.S OE CATALUNYA SAL\AT: Quurlt'l rn Do (1935). Quurtrt de Corcln Gaudi. PROGR\\I ACJÓ DE i\l.T Repetició elets úhims progranw~ 0:30 GRANS INTEGRALS Programt•< rme;;o• Iu M~tmaun untrrior (Ordre d'¡-mi..ió: ReJWiició del Dillunk, DimartM, Oiml!('rl'l!, Dí- jous, Divend r·PA. dc J3.00 a 14.00). I :30 L'AUDIOVISl;AL Emb< diumenge pa••ot. 3:30 REPERTO RI DE CONCERT Prograntt·~ t'mesos la •tmuuna unlerior. (Or¡lt·rcl'emi~'i(¡: Dillunl'. Dimnrto,Dimt> t'res,Dijuu,,U ivcnclrcs. de 09.06 a 10.00). , 1·:30 CAPSA DE JHUSICA Progmuw.s t'meso• In setmnna unlt'rior. (Orclrt• d'Pmi"ió: Repetició tlt>l.sprogntm esdP Dilluns,Dim ae'1s, Oimeçn·~, Dijom, Dive ndrPs, de 10.03 ll l:tOO). DUOUS, 21 DE DESEMBRE DEL 2000 7:08 Prtli\1ER TEMPS Música JIIW començar· el din pre•¡,ntadu per Eulàlia B!'nilo. Rt>t•ull Enn·gislran ll'nl fc•t per Cutalunyn d'oh~ bn•er.. Inclou butlletin~ infonnatiuH i agcudy• musical!~_. VAwlitori. Hurc••lona. (25m). 9:00 BUTLLETJ DE NOTICIES Mú,kn el diu '~ clt• maig dt•l 2000 a S.-\ '\OIO MARRACO : Glo••t>s so- brr le mes popular~ cataluns. Banda Munidpul de Baredonn. Dir.: Alhf'l·t A.rgudo. (4 m). BL\NCAFO HT: Sonatina unf.i.,"U. Anumi Be&e,, piopo. (20m), 15:00 BUTLLETJ DENOTICIF..S 2 s!·ntació o càrr·ec de Cnnninu MuConjtutt ' 'ocnl i iru;trwmmtu l amb Elisabc•th Leouskajo , piano. Orlugurrign. in,LrumenL ' tl'è'poca •n llnggiero•. quesu·a Filharmò nio·a Txeca. Oir.: 19:00 PJUMERA \-El Dir.: Emanudu :\farcante. \1adimir \bhkennz). (32 m). Un e..ptti perconèi~t'rt'L'>músir,d'o­ (10m). PROKOF.IEV: Somnis, op. 6. r·u. Pn•MI'nl.tll per Jflna•i Piñl)l. SCHUBER T: Sinúouiu e.t. 5. OrqueMrud elConrt•rtge bouw. Dit·.: 20:00 Bt 'TLLETI OE NOTICI ES On¡u~'->lro Filham1Òui ra 1l!' Viena. Vladúnir \.•hkenll7.y. (9 m). 20:0.J. AGENDA \1LSI CAL Dir.: Karl Biilun. (28m). SffiELlt iS: Luonnotor. 20:10 REPERTO RI DE CONDEBUSSY: Si~ epígraf. un tics, J>l'r· ElisahNh Sode r·sl!'ilm , sopruuo. CERT 11 piu no a qutllre mans. Philatmoni a Orrlwsu·u. Dir.: VlnHERLIOZ: El Rei Ll'ar, olwrurro Claude Helff'r. llonkon Au,tbo. dimir AshkenazJ. (9 m). op.-l. (15m). 16:00 L\ TARDA DE L'OIEI\"l' Orquetilr'U Simfòuit·n dt> Lomlrt'•. ABEL: "Frenu lc heU!' lub'lime• àriu Progrumuc ió r·e1llitzoda a partir· de Oir.: Golut Da vis. (16 m). dc l'•)peru Sifal'i. lcs petit·ion~ dc)¡¡ noHir·osoienl!!. PreBRAHMS: Vnriarion~ subn• un tl~ Juliune Banst'. soprano. Sicgfried sentació n t'àrrec cic Cormino Ma· ma dl' H uydn p!'r u dos piuno<. lagornf!u. P unk , 'iola dl' ~uuha. Cunjunt baop. 56 b. rrut· d¡, Leipzig. Conjunt cl'illStr'U· 19:00 PENTAGRA.'fA Martlw \rgcrich iAicxuudJ·p Hahi- uwnL~ rle-vetJt tll'l CoDegiuurde LeipPr·ogrnrnn tiP divulgut•ió mu~irul. novit.cb. piuuo. (16 on). zip:. {lO m). Çuió i r·eo litznl·ió: Pere But·Í's i HANDEL : The Alrhym~. \lex Robl.-s. CASELLA: So•rt•nata rwr o petita TheAcudemyofr\ncicntl luoic. Dir.: ESPECI.\L NAD.\L OrtJIICblra. op. Ui bis. Chl;SLCJJlltcr Ho~~ood. (16m). 20:00BlJT LLETÍD ENOTÍCI ES On¡ucRtra F~stivaJ Villa J\!Rr'igoln. 21 :00 SELECCIO DE NOVE'f\'fS 20:04 AGENDA MUSICAL Dit·.: GiuSt'pfll' G01·burino. (21m). Pr!'senta<·ió tle ~~-' c'Litimes nowtah 20:10 HEPERTO R I DE C01'1Kl IIL.\U: Fantn~ia pc•r a flauta •li•cogràfiqut.,. apun·¡:udes aJ mt•rCERT bol u. c·nt, a rtirn•c d'Aifr•·tl Cdaya. MOZAUT: Missa bt·o~'~s KV 110. P(•lt•f'-Lukas Graf. (11m). 23:00 AGENDA ~{{ !SICAL Doroelwu Rosc huumn, soprano. 111NDEM1TII: Hngtiml'. 23:03 JAZZ OE NIT Elisabt•th von ~lngnus, contrnh. Ort¡ucslra Filhonnònic a BBC. Dir.: l'na st>lc:c·c·ió d'Allwrt 'tallo~. Herlwrt Lippert , tl'nor. GWI'~ Cu· luu P a!'Cal Turtclier. (:J m). 23:45 NOCTURN c·hemnillc•, baix. Cunc·c•ntusMttRirus BACA RISSE: Concertino ••nin mcMúsil:o pt'l' acaba r t•l elia. Pr·r•,t•ndc Vi~nu. Oi.r.: Nikulnns Hurnonnoi'. court. ( lú m). lui'ÍÓ n t·itrrl'l' d'Aift't'tl CPJapt. On¡ut•stra Filhurmòui •·n d'Espa- !5:06 MÚSICS DE CATALUNYA H0\1S: "Cenwntiri o Sim•ru", cicle cie' uit poeme• ell' Salvador E-.priu. .\brio Curnwn Durún. lltf'ZZOSu· prancl. Me r·vin F••rniíndo•z, piano. Em·l'¡...¡strat ¡wt· Cutalunpl Mtrsica rl din 6 de juny 1lt'l 2000 ui tt-alrt' Mt•lropol dt- Tnrrugouo. 110:\IENATGE A JOI\QUIM HOMS. (Mm). BHOTOl\'S: Sonutn per o Ouuta i piano. Salvador Brolous, llauht . \lbert Nii'IO, ~iano. (I I m). BOHRAS: TorJ'I'nt, op . 146. Quartet dl' bt·c· "Fnillato•. ( 15 m). 16:00 LA TARDA DE L'OIEI'l'T Pro¡,'l·amoci ó r·Ntlitzada u pu r·ti.r dc ll's ¡wticions dl' l' no!ltre!o oien I,. Prt>- 9:06REPER TORJDEC ONCERT RAYEL ; \lhoradn del grario,o. Orqoestr·n Simfònit·u de :'.IontrÍ'al. Dir.: Chul'leH Dutoit. (7 m). Del ENZIN <\: ").tó~ vole· trocar".' illancico. \laTLU Almnjano, oopmno. Eru.t•m- hle Lu Romanf.S(:a. Dir.: Josú Miguel Monmo. (4 m). I L\YD:\ :Concert ~·ra orgue, !Job. '\Vll1:1. TouKoo¡un an.solil'lu i clil'C<'tor. Ot·questru Barroca tl'Amstercl um. (20m). \'\CHO'\: Quartt•t el!· corclu n . 1, op. 5. Quortt>l Lt•' \dieu.'<. (8 m). BRIDGE : An Irub :\tclod) llnn melodia irlande;.a). Orqne~U1l!lo~CnnLirruAnb..Jcsa. J)ir·.: \Villiam Boughton. (8 m). 10:00 AGEI\'DA ~U:SICAL 10:03 CAPSA DE ) J(;SICA MONTE\'E RDJ: "M<•nlrc vugn ungioletta", tl•·lllihn• VIII de mudrignl~ amoro,o,;. ll}U· '\arciso \ ~,>e~. Dir.: d1• Burgos. (23 m). Friihbeck NmUiEN: Simfonia n. 5. Ort¡u~'tra d~ Iu lliiclio:\'arionalDn- m••a. Dir.: llf Schirmet·. (36 m). 13:00 GRAJ\S 11\'TEGRALS LA MÚSICA ORQUEST RAL 0' t\HON COPL.t\.t\'D An Outdoor owrture. Orc¡ul'stra Cincinnati P11¡». Dir.: Edt•h Kunztl!. (9 m) . Quif'l dty p!'l' n corn an¡di'•, tromJli'UI i corda. Arudt'myof St. ~1ortininlhe Fielcls. Dir.: Nevillt• MorTiner. (9 m). John Henr y: (Una balada deleren per o orque:.tra). Orqm·,tra Cinrinnnti Pops. Dir.: Eridt Knu.zel. (1m). Rf'll'ltl cie Lincoln. Henr; Fonda. natTador. Orquf';tr·o Simfòrú•·u cie Londres. Dir.: .Auron Copland. (15 m). Fan fum de l'home corn'nt. On¡nestra Filhormòoicu de la Ciutal d l' :\Ihil·. Oir.: Enriquc Bótiz. (4 m). Juhilrt> voriu tions. Orc¡m•,tra Cinrinnati Pop•. Dir.: Eri rh Kunzt'l. (!i m), Dnn.z6n Cubnno . On¡twijtt·a Filhnrrnòni co d c Novo York. Oir.: L'(mard Bt>mo,lein. (ÏIIl). 11:00 MÚSlCA ANTIGA SCilÜTZ: Orutor; de Nudol. R. Yokar. mi'ZZfHopr ano. l l . Hopfn er. tl'nor. HoraldStan un.boix. Cor de Motet¡¡ de Munic. Rc•sidcnzor- cht•sl••r de Munic. Dir.: liuns Ru- dolf Ziibeln (37 m). Bt:'\TEHÜ DE: "Das ucu¡.teborne Kindl'lt'in", cantata. Gnito De Rey¡:lwre, soprunc1. Heuri U'(lroit. conlnttenor. Guy Dc Mey, tenor. '[a.x vnn Egmond, boix. Riccrc·nr Con>mrt. {7,m). • 15:00 BUTLU:TJ DE NOTIClES 15:06 AUTÒGRAF Lt•• \ t'r'Sion• finnades pt'r li"' çaru. batutes. Vloclinúr Alibkt•rutzy Cll OPlN: Com·c•rt per o piano i or·IJlll''tra n. 2 op. 21. GTULr\.\1:Sou:ttut>n Do~f.op. l5 David Rus.-eU, ¡;uiwrra. (16 m). HOSSlNl : "Tanti ufft•tti in enlmomento". dc> La Domta del La¡¡:o. <\goe' BaJt,.a. meun. Orqu¡,;;tnr de la RàdiodPl\fu oir. Dir.: Hcim \\ollber¡;. (5 m). CHOPIN: Bnrcarolu. op. 60. Yladímir ·\.•bkenV). piano. (9 m). 21:00 A LA l\:lM~ERA DE..... Un convido! en;; proposa i conwnta lo nuÍl!it•o que li agnda. Guió i pre'l'ntació cic J oan Yiw,. R1CARJ) GILIT 23:00 AGENDA ~1USICAL 23:03 JATl DE NI T Una sclecció d'AILt•r·t \fallofrt23:-1-5 NOCTURN Música pt•r· acabar t•l •lia. Pt~·sc•n· loció a cilrTcc d 'Alfred Celuvu. P ROGRAl\tACIÓ DE l'I1T. Repetició dels úJti.m, proçamc• 0:30 Gn ANS INTEGRAL S Proç¡mwKemcso~ Iu Hetmana untenor (Ordre d'emi-.icí: Rt'pi'Lidó ddDillun~, Di:mart.•. Dimecno;.. Dijous. Oinmdres. df 13.00 a 14.00). 1:30 JOVES lNTEltPRETS Emès cliqtnrts passo t. 2:30 ~n;SICA XXl Emès divendres po,~ot. 3:30 REPERTORI OECONCimT Pr·ogrami'H eme¡¡os In ~etmann nnterior. (Onlred'emi-.icí: DiJJun,. Di1118118, DiniN' res, Dijou•, DiveJrdn-s, (le 09.06 u 10.00). , J.:30 CAPSA DE MUSICA l:>rogrnmc•• emesos Iu -etmann uulerior. (Onlre d'emi"ió: Re¡¡clÍC'ÍCÍ dels prflb'l·nmesd e Dilluns, Dunru·e", Dimec rt'S, Dijou~. Divendt·cd, dt• 10.03 a 13.00). DIVENDRES, 22 DE DESEMBRE DEL 2000 7:08 PRIMEH TEMPS \fúsicu JI<W romençnr cl din pn•· .entaòu pt·r Eulàlia Benito. ll!'('tLII d'obres breus. Inclou butlletins informulin• i ngr.ndf$ musicals_. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06REPE RTORJ DECONCEHT VERDI : Oberto, Conte di Sun Bunifncicr, ob!'r·turo. Orquestra Filhnrm{mica deliu Sr·uln. Dir.: Rict>ardo .\1uti. (6 m). PROGRJ\J'\L\CIÓ DE CATALUNYA UÚSICA 8\CH. W.F.: Durul!·OuntM<,F5<.1. Barlholcl Kuijkl'n. \Iure• lluntai, On ulL"' tro\ t'><('rt•,. (ll m). LORCA: Cnnçon• popul!U" espu• nyolr~. Yirtòria cJ¡-(, \ngt>l~. ~ooprano. Mi rud Zam·ui. 11iono. (26 m). SCIT.\1TT~ : '1mic for un lmuginary Piu), nní•iru tlt> In pl.'l.lírula. Orque•tra Simfi;nic•u Cim•muto¡.,'TÒ6tudri'Anti¡;n llnió Sovii•tic·u. Dit'.: Emin Khn('hnlln;un. (7 m). 10:00 AGENDA MUiiCAL 10:03 CAPSA D E MUSICA HANDEL: "Tc·u lt· fiucunw" IIWV 170. CUJI!atn itnliuno prr u ~opru­ no, viola dll!(Uillbn,2 Onuh'IICJc• ~~~(', oboè, 2 violin~ i hnix c:ontinu. Juliant• Bunse, Boprunn. Sit•gftit•d Punk, Yiolu !lc•gnmh11. Huhlll'l Eln·tich, llnutn el~ hcr. Conjunt hn cTOt' clc Leipzig. Conjunt ri'instc·umc•nts de vent clel Collt>giwu ric• 1.eipzig. (19m). SCHUMANN, H.: Tl'io umb pinno, n• 3, en sol nwnor, opilO. TrioFloc·c•stun (27m). Al~Ò]Io¡U;1 : Ciintic•o i Cull'rtín. Juan 1\lllrio Cuéllnr,~citac·c·u. (3m). ROl\fERO, A.: Pn•illn J nan ~1ario Cu~Uar, guitarra. (3m). BJUTI'E~: Gctia d'orqut'!ltc·u pt•c· u jo,·es. Orqut'!ltra Simfòniru dc• Londrt>.,. Dir.: Benjomin BriHt•n (Jï m). BLOW: Antlwm "I •nit! iu thl' rutting oiT o f my do) ,•. Robin Bluzl'. contratenor. Jo•cph CornwcU. Willium Kendnll.H•nu..,. Tbe Parler oflnstnnurot•. Cor dl' lnCatl'dr·nlrle Wint'ht••h•r. Dir.: Du,;cl Hill. (11m). 'lOZART: Sc•renuton. 7 "l lttiTnc•c·" b."V 250, t•n r·r mujor·. AcadrmyofSt. Mtll'lin in thc• F'ic•lrl~. Dir·.: Jonn Brown (52 m). BOFILL: Sturlio pcc· piunoforll' n. 1 i n. 3. Lilüwu Muffiuttu, piu no. (9 en). BRAllMS: Dnn~rH hcmgnrc•NilS n. 5, 6, 20 i 21. Or·questrn Simfònieu dl' 13uclnpt·~t. Dir.: Ktu·t Redel. ( 12 en). PUCCJN I: "Un vd di vo~ l rcmw", de l'aNc 8rgon cic Muclom11 Buttc•r·O). (Gravnció rlc•ll951) Rl'nntn Tebaldi. Orqcu·~tr·n tlc·ll' \ccademia di Snnhl Ccdlin di Romu. Dir.: Alberto En•dt•. (5 m). 13:00 CRANS ~TECRAJ..S LA MÚSI C.\ ORQl ESTR <\L D'AARON COPLAND Sinrfonin n. 3. Orqut••trn Simfòmrn dc Lomlrc·'· Dir.: \ar~n Coplnncl. (10m). 11:00 ~fUSICA RELIGIOSA CH.\RPEr\TJER: In nuthitutt·m DominiJcsu\.hri,ti.oc·ntori H 111. ArtR Flori•sunt,. T>ir.: \\1Uiunr ChriRti~. (16m). COMPERE: l\li"n in Nnvititntc JX.u, Noster J rsu Chri,te. Odondo ConHort. (17m). T..ASSUS: Lc•rtionc~ Mntutimw dc• NntivitulC' Çhl'iHti. Inl<irmo vocnlt• Dnhr·ocunto. Ar¡•udenriu rlol Rict·c·t•un•. Dic·.: Onrio 'l'ahbia. ( 16m). PRAETORlUS: Pm•c·nutmcin IMhlcm. Cor del1'rinily Collt•gc•, Cnmh.-idg{•. Di c·.: Richnrcl ~1udow. (ll,m). 15:00 B UTLI .ETI m; NOTICIES 15:06 MÚSICA XXI Les cíhinws lt•mlt•n!'Ït»~ ell' lumcí•icn COntt'lllf){)I'Òilill. w Rllf\1: Ohnl'titel(:'l'llsetítol).qnartt:l dc t·orda n. 5. Quartt'l, d!' corda Ardjtti. (26m). RODRlG"LEZ-PICO: El vol de ~uan¡:Tzu. Qumtel de Ouute.. traves.."''n>> Fu\1on. (6 m). Ll l\DBERG: Quintet per a clarinet. Kari Krükku. clarinet. Quartet de torda Arditti. (18 m). 16:00 LA TARDA DE L'OIENT Pmgramució t'í'Oiitzadu a partir de Il's pt'ticions dels nostresoienllo. PreSI'nturió 11 rim·ec de Carmina Malugurriga. 19:00 BLANC I NEGRE La m{ll!ira l)!'l' 11 piano. "Eh! concerts per a p iruco de W. A. Mo7.art" Com•ec·t pcc· u piWlO n' n, KY 413. Oc·quctitl'U de Cambra Anglesa. Solista i director: Danid Barenboin1. (2'~ m). Cont•t•c·t pt.r a piano i orquestra n. 12,KV414. Io:vgeny Ki~•in. VirtuoHideMosr.(lu. Dir.: Vlndínúr Spiyakov. (26,m). 20:00 BUTLLETIDENOTICIES 20:0 t AGENDA ~fUSICAL 20: 1 0 R E P E RTORI DE CONCEnT BR.\.ffifS: Quintet amb clarinet op. 115. SabinP '\ll'yrr. clarinet. QuartetAlhun Barg. (39m). C.\\ A LLI: "O re dc l'unh·erso", òl'ia de l'l'o;ccna IY de l'acte IU. drl drumu La Cali;;to. ~lo tia Bayo. Conrerto Vocnle. Dir.: Rcné Jucobs. J6 m). 2 1 :00 LA l\nJSJCA A DEBAT Programa a l'rntorn de temc>.s mn~ic·als d'intl'rès. Presentat i condcüt per Joan Vi\'es, i realitzat amb la t•olahornció del CooseU Català dc la Música. EL "MOLINO" DE BAHCELONA 23: 00 AGENDA J\nJSJCAL 23:0 3 JAl:L D E NIT Uun selceció d'Alhert Mnllofré. 23:4·5 NO C f URN Mú~icn per acabar el dia. Pre~en­ Larió u c·lu·rec d'Alfrt'tl Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Re¡wtil'ió del. últims programl'S 0:30 CRANS INTEGRU.S Progrrune.• emi'Sos la St'llnana anterior (Ordre d'emissió: Repetició ddDilluns.Dimort.s.Dimecres,Dijou~. Divenclrc;;. dl' l3.00 o ]4.00). 1:30 C ICLE DE UEO Fmi-s tli·~obtl' pa,.ut. 2:30 CLASSJCS DEL SEGLE~'­ Emès dillun~ pa•<ol. 3:30REPERTORI DECONCERT Programes enwso.s la -etmuna anhTior. (Ordred'emisàó: Uilluns, Dimar.,, Dimecre-.l>ijous.Diveodres, dc 09.06 o 10.00). • 4:30 CAPSA D E 1\IUSICA Progrruncs t•mc;,os Iu setmana anlt'dor. (Ordrt' d'emi~sió: Hept>ti6ó dels progrunrc>sdl' Dilluns,Dimart-'1, Dimt't·r·es. Dijous, Divendres, dl' 10.03 11 13.00}. DISSABTE, 23 DE DESEMBRE DEL 2000 8 :00 l'lliMER TEMPS Mcí~it·u pcc· romcu~ar el din prcsclnturlu pc•r Pilar Subu·à. Rt>cull d'obreslll'eus. Inclonbutlletidcootíc·ies i ugenjla musical. 10:00 MUSICA P E R A COBLA PHENAFETA: A Bt'l1cm me'n vull unnr• .mrdnna. Cobla 'fontgrin~. (5 m). VEVfURA: :"'oclult•~. •nrcluno. Cohlu 'tonl¡.,..,;n,. (5 m). GIL: F'um. fum. fum. gln""n ¡wr u l'ohla. Cobla \1ont¡...,;n•. (5 m). :\L\RTNEZ: Rnp•ilclia d1• '\'ndul. giO"'a pcc·at·ahla. Cobla 'fontl(rin•. (8 m). CRJSTAU: Lo t•nnc;ti clt'l Rahudu, glo••a pcr a t·ohlu. Cobla ~fontgrins. (10m). MAYRAL: F:lr·nlmdò. Cohlu Ciutat cio Gil'llnu. ( ~ m). LLUNELL: Estl'l• clt• Ntulul. Cobla Ciu tnt d1· Gim1111. (5 m). CAMPS: lleR•uns Nudnlt•m·~. Cohlu Ciutat clt• Cinmu. (4 m). GIL I M EM BRADO: GloJR~n del Noi dt•ln Muri'. Cohln La Pr·itwipnl clc• La Bishul. Dic·.: Ft·unccsc CusHcÍ. (tm). 11:00 OISCOTECA UNJVEitSAL El t•nl.lrc!'ionahlu clt• la nuí,ic·n indisvc·n~nbiCI. "Nadnl: Eo!pirituulM i Go~¡)l'li' BERLIN: Whittl Chl'i,tmuk. The Golclen Cnte Quorlt•l. (3m). TRADICIONAL: •sw(•rtliult• k•u~ bo,·". \f~huliu .Tack,on. (5 m). TRADICI0~\.1.: •Silt·nt '\ildct". Tbe Sta..- of Fnight uf Bltwk :\toti,·ity. (4 m). REESE: "Swrt"t Liuh· Lonl J•·-u•"· Llo)d Ret•>,('. (3m). TR \OI CIO 'i \L: \tle•lt' Fid..J(·•· i\larion Williom-.. TlwStun<ofFuitlt. Alex Brutlfonl. Tlw Bratlford Singers & Pl'im·r•• SU·>Htrt. (1 m). BR\DFORD: "Ciu;,t is born'. Blat·k 1\uti ThP Stm1o of Faith víty. (3m). TRADICIONAL: "TIII' Fir·st Noc·l". CyruR Cht>slnut. (lm). TRADICIONAL: "0 lloly Night". The Bloc·k Gospl'l Pt•ui'IM. (1(, m). Tf-IOM PSON: "\Vh(•n l Think ofChristnulR". .l ohnoy 'l'humpRon. (Ien). TRAD IC IONAl,: "Mnr·y hncl u Bahy". Odrlln. (2m). ESPIRrTUJ\L N I~GHE: "Gu tell it on Lhc monntuin". Tlw Bluck Gospd Pt'ark (5 m). FRYSON: "lnqnl'"l nml udomtion". The Voin·M-Snpn•nw. (:lm). 12:00 AGENDA ;\1t;SJCAI, 12:03 PENTAGRA\1A Programo dl' el i' uJgnciti mu~ir11l. Guió i t·enlit1ac•ic): P en• Bcm:, i ill'x Roble•.Rt>¡)l•tit-ió <ld (H'o¡:c·n mn emè ... d.ijou~ l,u~~ul ESPECt \L \ \D \L 13:00 SALA DE CO!\f.EitT l"OR •l'lt'cl'iÓ el l'is millot-., ellri'¡!Í.'i· tranwnts ((e ronl'crt. 1 5:03 SAL.\ DE CONCERT Lna sclet•c•iú cll'lo, millo~ t·nrl'gi•tromenls dc• t•unrt·rt. 17:0 0 A LA ~1AI\ERA I>E .... l/n 1'011\;dul o· u~ ¡H·opo•n i t•omt•ntu In mÍisic:ll tpcc li ugrnt lu. Guj(, i jii'('S<'ntnt·ióclc•,Jonn Vivo•. Ht•¡x•tic·io)tl~l pc·ogc·umn c•ml•s dijou~ pu,~ut. IUCA RD GI LI 1 9:0 0 CI CLE U E U E O EJ¡¡ "vintges" de Sl'huhcrl i Kt•t•twl< E cidt Wolfgnng Kol'llgoltl KRENEK: Qnnrtn purt olc•l "Liihc·¡• de viat gt• pt•ls Alps nn~ti'Í:ws". Wolfgang Fl olzmait·, hoc·ítnu. Górord Wyss. piano. (1 tm). SCllUTI ImT: Sis lic·dc•t· ch·l dt•lc· "Vialgt' d'Hívt>m", D. 911. nr Wolfgung Ilolzmuir. baríton. Imogt'n Cm>¡wr, piano. (17 m). KOR\GOLD: •Li rode "\larieuu• de l'òpera "l)jt' tote Stndt" (La ciulnt mortu). op. 12 {arraojamt>nl pet· a \l'U, piano i quartt'l de corda de Bt>ngt Fo,...berg). Anne So fil' ~on Ouer, m!'ZZO. Be ugt For-bet-g. piuno. Kjell L)<ell. L1f Fm·.bt•t-g. violins. :'\iJ,.-Erik Spurf. violo. :\tnt' Li<L•tríim. ~;oloocel. (6 111). f..OR'\'GOLD: "Stiindchen". op. 9 n. 3. Boj .. Sko•·hus. bal'Ítou. l:telmut Dt•ut•ch, piono. (2 m). KOHNOLD: "Lic>be~brieieben", o¡). 9n.4. Annc So fic vnn Otter. mezzo. BPugt F'm·l!hcrg, piano. (2m). J<OHNGOLD: "Giückwunscb", op. 3fJ u. 1. 1\.cuu• Rofic VOil O llet', mc:zzo. Ben gt l•'oc·slwrg, piano. (3 m). KOHNGOLD: "DI'r Krunke", op. 38 n. 2. Bujt• Skovhus, baríton. Helruul 0<'ut~cb, piu no. (2m). KOR"'IGOLD: "Ait-Spanisc·h", np. 38n. 3. \nm• Svfic "on Ouer. mc:zzo-sopnwo. Bengt For.berg. piruto. ¡2m). KOR.'\GOLD: "Oid engli!:h son¡(. op. 311 n. -1, ·~ty ~listress e)·e• •. op. 38 n. 5. \ngc•lika Kir,clw·hlag!'r. mt•zzo. 1-lc>lmut DeuL•ch. l?iauo. (3 m). 20:03 SELECCIO DE JAZZ Ln pro~:rama d' \Jhl'rt ~1alloln. 22:00 AGENDA :\nJSICAL 22:03 CRANS OBRES BER LIOZ: "La infantesa dc: Ctist". Ol'lllOri. Stc.~:m Gc·ahum. Françoix lr Roux. John l\lark Ain~ley. Philip Cokorintl~. Anclrc•w Went:zel. Gord on Getz. l\1ni-c Bclll'au. Cot· c!e l'Orquestra Simfònica dc- Mon u·éal. Orqnesh·a Simfònina dC) Monh·énl. Dir.: Cbat·lc•s Dutoit. (94 m). 0:00 NOCT UUN Músirn pl'r ucahíy' eltlia. l' ltOGRAMAClO DE NIT Rt•petkió dels últims programt•ò 0:30 LA TARDA D E L'OlENT Rcpt·tidó dels ¡wogram~ emesos dilluns, tlimurt,. i tümccr~. 194 DIUMENGE, 24 DE DESEMBRE DEL 2000 8:00 PRDIER TE.\1PS \1úsíra pl.'r c-omençar el dia prewntadu per Pilar Subirà. Rrcull d'obrt"'hrem..lndoubutlletíde notícies i agl'nJ:la out-,icol. 10:00 MUSICA DE CA.) JBRA TELEl\t\X\ : Quartt'l per a OauIu, du"' \iolt:S de gamba i continu cm Sol\[. Bartbold Kuijkcn.flauta. Sigiswoltl Kuijkc•o i Wielaml Kuijken, ,;oll's dt> gamba. Robt-rt Kohnen. dan•rí. (15m). F'ASCli : Quartet en Si b M per 11 Ometo dr bt'C, o bot:, violí i baix continu. Cumec·ntu Küln. (9 m). HAYDN: Quartet runb flauta op. 5 n. 4. Uob TT:l. Burthold K1Lijken. Sigiswald Ku.ijkcm. Fl'llnçois Femandez. Wieland Kuijkt•n. (22 rn). l l:OO MlSSA D K \JONTSERRAT 1'runsnús~ió en directe dr la Mi•~n Conventual de~ del .\1om•stir dc l\1ont~l'tTut. 3 ~~~',l\ J>ROGRA!UACI Ó DE CATALUNYA MÚSICA 12: 17 J)I\EHTIME." 'T ln t-•¡mi prNmtut ¡wr Pilur Sul1irà. 13:00 AGENDA \ JUSICAL 13:03 S.\L.\ DE CO!'iCERT l na "'lt·r'l'iÓ del, millor• t•nrt•gi•trnmt•nr- dt· tonrert. 15:03 SALA DE CO:\CERT L na •elt>t-l·ió tlt•J, millor, t•nn-gi,. tramPnh tll' runrl'r1. 17:00 TE:\JPORADA D'ÒPERA DO'IlZETTJ: La Favurita, ÒJ'll'ra l'li t¡llllll'l'lll'lt•s. (H'r•iú odgiJJal l'n f ran•·<-.,.). Vt-''>l•linu ~•nrovn. Ramóu Vur¡mq, IUJthouv ,\1it·ha~I~-Moort•. Cario Colombar~. Fran¡·('•t'O .Pi<-roli. Ahbic Furmun•ki. Cm· ell-la Rü,Jio Bo\'8· rt·~u. On¡ut•strn dc• In Hiiclio dt• Múnit•. l)ir.: Murt•t•llo Viutti. {150 m). 20:03 L'AUDIOVlSUAL llu progrnmn d'ÀII'x G<.,·inn.fntc- gral Mikló~ Róz•u. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:30 MISSA l>EL GAIJ. OJ.: S DE MONTSERRAT Tr·an$nlÍ!.•icí en din•Nt' tll' la Mis•u dt•l Cull dt'l' cM Mont"<tÍJ· cie 'lont~~~rrut . 0:30 L'OilATOR I DE NADAl. DE J.S.DACII \utliriú ínu·p·a tll' l'Oraturi dt• i\ ada! dr Johann ~t'hn,litm Ruc h. DILLUNS, 25 Dl DESEMBRE DEL 2000 10:00 l\AO\L \ CAT\LU"'\'A \l(:SJC \ Pro¡,:ramuc·lót••¡H'I'ial tlel el iu de '\'adnl. 1-'HOKOFIE\: Troiku I PNil a ciutalò<'B.,tlt•m Els 2-1 violoru·t·l~ dc •T!w Londcon CeUo Sound" (fonnuc•ití creoda ri 19<)3 amil ¡•ls 'iolonrl'ls de 4 grnus orqucstr·¡·~ ,¡,. Loll(lrt•,¡. Oir.: Gcoffr1') Simun (1 m). CORF;LLI: Cont•t•r·to gro,.-«~ n. 8 en sol tnf'nor· op. 6, "Fet prr· lo nit dí' Nudal". Eurupu Gulnntt:. l)ir·.: Fohio Bioudi . (13m). TORMf:I W I~Ll ,S: l ~II'UIIÇÓdoNu­ 4 dal. On¡m•Atr·u Siuút)nit'tllh' \~rnu. Dir·.: Vjeko~lu~ Sutt·j. (·lm). Lt.Jl.LY: "R•~na Cot•li", petits motet. ~s Arts Ftor;••:rnt,. l)ic·.: Willium Cbristie. ( lm). \ lLLA-LOBOS: Poni• Ull!lt•liriL•. Corydon Singt•n. i Onlll'''tra. Dir.: ~latthew llt•st. (lm}. .\IA'YFREDI\1: 3er m"'iment dt•l ronL-erto gn1"0 op. 13 n. 12 'Pel 'anu"im 'íudnl" Cu¡wlla lstro¡IOiitannDir.: J nro-lm Kffi•k. (3 m ). SCII(bBERC: \llí•il'o de '<adal flt'r a piano. bnrmoni~ttn, 1lo~ ,;olins i violourd. Canwnua <lr Vi·..,.allt-.,. Dir.: \mont') du Closl'l. (7 m). :\'EWELL: Tlw \lo~t Wouderfnl Birthda} nf All. Kiri Tt• Kanuwa. AOprano. Lonrlon Voict•s. Philtii'DlOilÍR On•hc... tr·u. Oir.: Cari lJa,~~ - (S m). GRUBF.H: "S tillr Nucia, Lcili¡;e Nuchr" (Nit dt• pn u) Nens Gunwrs clt· Vi1•nu. (4 111). LJSZT: Avt• Mul'iu , S 182. Leslit• Howunl, piurw. (5 111). VERAY: Villum•it·c¡ Yuuruno Plútidtl Domin~o.tennr. Orquestra Siuútlnicn d1• Vit•na. Dir·.: Stl'\'1'11 Mt•rcurio. (•t m). l\tORALES:KYrieiGlòriadela)1i,. •a De Beata \'irgme. Soli,te' ,·ocals. Ül'((lll'•tra dd R,~ naixement. Dir.: Richard Cbectbam. (12 m). ''T\.ALDI: All.egro dd concert per a ,;oü rn ': Unt. RY 270 'D Ripo•o 1wr il S. :\atalP". Giuliano Carrnignola. Yiolí. Sonatori dl' la Gioio.a )larc.a. (8 m). YSAYE: Cant d'hi.-ern. poema per a ,;oií i orquestra. J~:n·old Rubenstein. Orquc..tra ~~~­ dona! de Bèlgica. Dir.: '\fpodi R odau. (13 m). 'IIELSE:'\: El somni de Nadal. Minu Miller. piano. (2 m). "Veniu al pessebre• dl' lrs lliher·tuts d'orgue del Cicle dc Nadal. Montserrat Torrent. org~w. (2 m). PURCELL: Dos interludi¡. d e Nudui. Not·thwcst Chamher Ot·¡·h<>stt·u of Seattle. Dir.: Ahm Franci&. (5 m). HANDEL: "For unto us a t·hild is born" dPI ~1es:!ies. The 1\lormon Tabernacle Cboir. The Coluniliia Brassaod sud Prr·cus.,ion En"t'mhiP. Dir.: Jerold Ottle) (4m). FAlrRE: Piejesu. Kathleen Bade, soprano. Phlilliarmonia Orchestra. Dir.: Cario :\Inria Giulini. (4 m). n L'GHAI'\ WILT~V\.MS: Cançó infantil de nadal: "We've been nwlúJc•. 'llimne d<> '\'adal'. Cor de la Catl'dral de Worce-ter. Dir.: Chri.•topher Robin<On. (3m). COlJPERJN. F.: "Regina codi lat'tare. Al.lehria". motet. JiD Fddman i lsabel.le Pouleuard. soprano&. Gregory Reinhart. bariton. Jaap Ter Lindeo. haix dt> viola . Davitt Moroney. orgue. (4 m). SCHUBERT: "Mine cberuhini in coro". Recital t~r·P.gistrat en directl' l'I 23 de desembre de 1992, Nadal a Vil'na. Jo~t>J) Cru-reras. Orquestra Sinúònica de Viena. Du·.: Vjekmúav Sutej. (4 rn). RESPlG.HI: "Nadal, Nadal!" per a piano a quatre mans. A<lt;ano Bas,;i i ~1assi.tuo PnlumllO. (2m). CASALS: ' Preludi". de l'oratori El Pe>•ehre. OrquL'Stra Simfònica de Barcelona i ~acionalde Catalunya. Dir.: Lawr ence Foster (5 m). B:\.CH: "Gosti.stmeinFrew•tl"(D~n é:< el mru amic). ària cie la cantata "Feliç aquell que se'n •a amb Déu". BW\' 139. Ian Boòtridge, tl'nor. Europa GalantP. Dir.: Fabio Biondi. (5 m). CHAPLJ:II: Candilejas ruite. Dir.: Ricardo Vantel..lini. (7 m). CASAXOVES: \fagnifirat. Escolania de Montserrat. Cor i Orqurstra d'Antks Escolans. Grl'gori E~trada. orgue. Dir.: Ireneu SP.garra. (·~ m). J:IAYDN. M.: Laudate Pueri Vicenç Pnmés, piano. El<colania cir Mont.<e~rat. Di~.: Jordi-Ab'DStí Piqué. (4m). WINSTON: 'l'banksgiYing Georges Winston, piano. (4 m). PACfJELBEL: Gott ist tmser Zun•raicht, motet. ContusColln. Dir.: Kom·adJunghiinel. (4 m). MAR.X I GERDA: El~ àngels guardinns. (Gravació dell959). \1arin LruiZa, tt-nor. Cor i orqnl"stra. Dir.: Puul Baron (·~ m). \ n \LDI: Ctmt·t·rt n. ~-op. 8, R\ 297 •L'lli' 1'1'11° (LA'• Quutre E.ta- Cor i Orquestra de l'Arademy ofSt. "lartin in the Fit>lds. Dir.: :'\evillr '1arrint'r. (5 m). BACH: 'Sehafp konnen sieher weirion~). den wo ein guter Hirte wacbt" (On Orqu<>,h·a '\al'ionn l d<> Cumhra hl ha un bon pastor, les o..-elle,. pod'Anclorra. ~oli~tu i l)irt'i'tor: Gedt>n all•myar-se). ària de la cantata rard Claret. (9 m). "Was mir behagt. i;t nur die tnun\ \Ò\ L\1: "Burna... llU t'\ a< clt• tre Jagd' (L'únic que m'agr-dda é'la alegria". th•l Cnllf·ionl'~o el!' la Co- ca~era alegl-e).~'.BJltata de caça BWY 1omhia. 208. (Ver9ó per a quartet de manAmh-.•1\ Lawn•nct>-King. arpa. dolint>.s). (2m). Quartet mod<>rn de mandolines. LLO'\'GlERES: "'on-Non. ft·b (4 w ). \on•. El cant dels oçells. \.nnu \lonfor·t , pinno. Cm· ~fadri­ \ ïctòria dels An¡;els, SOjlrano. Ge¡:td. Cor \Jhuda . Dir.: Mireia Jlaoffrey Par·sons, piano. (3m). rrt>ru. l~'li'vl) Nohonn. (3 m ). SCHELLE: "Machet die Tor•e weit" GR.\i'IIDI: Co ntnho Domino. Otlul(Ei:~ampleu les portes). t't' llOllll'll.lll~ll<. La Capella Duçale. MIL~ica Fiat ude llf•nri Lt:d roit, t'IU1ll'O tt·nm·. RkerColònia. (9 m). ('or Cou~o1·1. (8 m). CRJEG: Nocturn, op. 54 n. 4. BEHNSTI<; IN: Glòrio i M..ditari6 2 Jouquin Achtícarro, piano. (4 rn). dc la Mi•~n. HOLST: "In the Bleak Mid-Winter', So li Mtt•s \ot·als. Th1• Normou (En el cru cor de l'lúvern). Sc:t·ihm•r Choir. Tlw Bt'r·kshiJ·c Boy Cor del Saint John CollegP dl' CaruChoir. St:tl-(l' Mu •ida ns. Oir.: Leobridge. Dir.: Ceor¡;l' Guest. ('lm). nard Bl'rn,tein. (I J m). Les campanes de Dublín. SCIIL\SSI: Sinfonin pn~tot·ull' per The Chleftains. (3m). il Santi-.imo 'llutnlt•. SCARLATTI. A: Recitatiu i pa~to­ 'ortlw• l'•t Chumll('r Ort•lw•tra of ral, fragments finals de la cantata St>.nttk llir.: •\lun Frand,. (9 m). •o di Betlemme altera'. GLAST.\\lt\0: Conlt•rito. l\ancy Argl'uta. soprano. Cor i Or.\lar¡;ot Pare- He) no. 'lliH1U\O. Gcqu~trn The English ConCI'rt. Dir.: Qr¡;l'• Rubol. piano. (2 nt). . Trevor Pinnocl.:. (7 m ). ~L\..\C.IlTCOt,HT: .\ 1i-.o \¡•niSnn<'BIBER: La )\lativitat. Sonata n. 3 te Spil;tu-: Glòria. (Sonates del Rosari). Huelj.ta• En•l'mbll'. Dir.: Pau] \an John llolloway, violí. Conjunt Tra'\ cvd. (5rn). gicomedia. (ï m ). .t.\DERSO'\: Sonia Clau• nrriha THü:\IPSON: Al..leluia. Orqut••tra Pop• dt• Bo,tou. Dir.: Robert Schaw Chrunh<>r Singers. u'tlmr Fil'tllt·r. (3 m). Dir.: Robert Schaw. (5 m). CllARPEl'ITIER: •Solut tlt•la \ei- "\Ve three kings". {Xosaltret;, cls lrP-!1 UP òcs "O': •o •ol ut ari• ho,tiu". de reis). Ics \ntífou¡•, •o• <lc· l' \dnmt, H. 36 Cyrus Chestnut, piano. (4 ru). o43. 'l¡uJales•olm.•t•lúustrumentll , Pupw-ri de cançons de Nudal. Il. 53-k PlacidoDomingo. Dionne Wan,ríck. Ll's Ar!Jl F'lor·i~sunt~. Oir.: \Villinm Nens cantors 1\fozart. Orqueoh·a Cht·ilitit•. (:$ m). Simfòruca de Viena. Dit·.: VjckosPHAF.TOlUliS: DumrR de Tcr·pRilav Sutej. (8 m). chol't'. SCHUMANN: "Traumerei" (SomTht• Pul'lt•y oflnt~ll·umt•ntR. Dir·.: Penis). de les Escenes d'I nfants. let· Hohuau i M:u·k Caudle. (8 m). op. 15. NAD \L,\ 1 'RAD1CJONAL CATA- Clara Haskil, piano. (3 m). LANA: Le¡¡ hl'tlnmwR d., Dnnid. SCHÜTZ: "Auf dem Gebirge hat Orfeó Cat~du. Dir.: Jordi Casa.,. mru1 ein Geschrei gehoret" (S'ha sen{2 111). tit rut cl'it ala muntanya), SW\'468. 14:00 NAOAJ, A CATA LUNYA Conjunt vocal i instrumental de La i\ll 'SICA Petilt> Bau de. Dir.: Sigiswald KuijProgramurití e•pet· ini dl.'l dia dt• Nakeu. (5 m). dal. flA.'\'DEL: 'LettheJ.\ferry Bel.b ~ }lO'iTE\ EROl: Glòria u 7 ~eus. Round' (Que sonin les alegres ram· & hiitz-•.\kotlt•nuc.Dil'.: Ilownrd \rpanes). mau. (12 rn). The Canadiau Brass. (4 m). Pl'CCL"ff: •o mio hnhbiuo caro'. SEVERAC: Cant de :\fada!. (arranjamt•nt per a clurinet i rouGabriel Bacquier,hariton. Jacqul'l' junt in,h·umeutal dt• Jt~remy Wall). Beruier, piano. (4 m ). Conjunt inotruuwntul dirigit j'll'r RiIREIA"\''0: "The Hol) Bol" (L'Inchard Stolzrnun, darirwt. (-1m). fant Sant). una nadala per a or'Santa :'íit", "Que tin¡~ul'u un bon quPRtra de corda. 'luda!". d1w,; nurlalcs. Orquestra Simfònica de Londre!<. \mw Sophie mn Ot ter, nwzw. CouDir.: Richardllickox. (3 m). jwrt instrunwntal for·mut entri' al•GlòriaAI.leluia", tema tradicional. tn" JX:I'Jan &•JW>Itlll, S vante Hl'nryThe Golden Gatc Qnru'tet. (3 m). &ou, Mar·ku• U>o,on, UlfF'or·slx•rg. BACH: ' Jesus bleihet mdne Frru(i m). de" (J esús, que l'a.legl'ia quedi en \10M POL: Con~ó dt• hresNol. mi), coral de la cantata BWV 147. :\1iq1wl FUI·r é, pinno. (1 ~ m). (Versió per a dos pianos de Jacquco BHT'lvfEN : 'Noel" (vnl'iució final) Loussier). dr "A I!r,y WuRilol'll 0 {riu nn,¡·ut un Güher· i Süher Pekin~l. pianos. uen). (3m). Cor· d e Iu Cnu·th·ol de Sr. Poni. T1·es nadales rradidonals Clltalane.: Thc Sixll't•n. Dit-.: IJ1u-ry Clwisto"Nit de vetl..la", "El desemht·c congepbPrs. (9 m). lat", "El pt>tit vailet". "Still. ~till, Rtill" (Pou , puu, pau), Polifònica rlc Puig-Reig. (6 m). "Sin¡.;t unti klin~t" (Cnnto i toca), ClL i 1\~ffiRADO: D urs glos>es due~ nudalt'R. nadalenques. i PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA :\lÚSICA - Cobla Sant Jordi Ciutat dt• llruTt'· lona. Dir.: JC>rdi Lecín. (8 m). DARKE: ''In tht' blrnk \lid-\\ín wr", (En el cru t•or dr l'hi- r·rn). Cor de Camhrn ~;x Catlwdra. Oir.: Jeffrer Skidmor.,, (5 m). THO'\ISE:\: Sonuln per u l'im· trompete,;. Ta,crnrrCoruoortnnd Playe~. Dir.: Andrc" Parrot. (2 m). Due>o nadoJe, tradil'ionul• un¡:h•,;N: ' O little 'fown of Bt>thlehem" (Oh. p<•tita riu tnt de Betlt•m), "God Ht•st you Met'r), Ct·ntlPnwn" (Cu' ultt•a·s, que Déu u~ conservi l'ult>¡,rriu). Cor dt-1 Saint John Coltf'g<' tle C:umbridge. Dir.: Ceoq~•· Cm•Ht. (7 m). •o Tannenbuum" (Oh, ul'ltrt• ~IIJtt), "Tu scendi dallt• strllt•" (Tu v~nij de les csh·t'lles). CudoBm·gonzi, trnor. Conlc l'u~gl6~iu de Gumpoltl. Or!pti'Ril'lt Sirnfòni~u dr la Ràdio An~trínt·u. Dir.: Paul Angrt·er. (4 m). BARTOK: Segona s~dt• de lt·~ nndules romoni'Rt'M, BB 67, Sz. 57. Zoltún KotKis, pinntt. (6 m). AD \M: Càntit· d(• ~udal. Ramon VargnR, tenor. C11r <11' nl'ns de Lucerno. Concüium '\Ju,icumdt• Viena. Dir.: Paul \ngerrt·. (8 m). BROUWEH: Cançó de lm·~,ot. Gornn Solbcbcr, guitorra. (3 m). Tres nadal l'S ttndicioamJ, ro talune~: "El noi de In mare", "El dimoni e'ocuat•, "El cant dd, occU,• Cor Liedfr Càmera. Dir.: Jo,rp \1la Casaña•. (6 m). STRAVINSKI: \'ua'Úldon.,l'nral•'-<1bre el cant de nadul "\iom llimmd boch, da kommÏI'h h~r· (Buho del cel) de Bat• h. (Arranjament d'l¡:or Stra,;n~ki). 1 ¡ Festival Singi'N dl' Torunto. CBC Sympbony On·heoll'tl. Oir.: lgor Str¡IVinski. (lO m). "L'Angel i els pustorK", mululu hurmonitzada per Antnni Pét·czMuyu. Polifònica de Pnig-Rt•ig. (3 m). ANDERSON: Tuhu Lullub). The Cannrlinn Bru~s. (3 m). LAMOTE tle CH ICNON , J.: Ounsa dPispaAtors cxtrt•la dt· "Lo Nit dt• Nadal". OBC. Oir.: Snlvudot· Ba·ownH. Enregistrament fet pt•a· Cutulunya )lúsica t'I din 19 de dcst•mht·t• de 1998 al Paluu dc lo Mú-it·u Catolana dins del marc dt• lo tl'mpnrada de l'OBC 98199. ( ~ m). 18;00 NADAL A CAT-\Lt:N\A MUSlCA Pro¡;ramarió l'!;pecial tlcl diu dt• ~~~ dul. USZT: "Les Ber¡:cno à la Crh•hd In dulci jubilo), "Schcrzo4o (On allume les bougies), "Berccn,e•, lrt'<pt~ ce, dc l'Arbre dc 1\atloJ. Frédéric Gt>ver.;, piuno. (lO m). SCHELLE: "\rh ntein lwrzlit•hes Jcsnlein". La Cupella Duralc. \lusiro Fiutn, Koln. (4m). HAOLEY: "I Sing or a Muid~n•, u udata. ConlPI Saint John Collt•gt•dr Cnmbridge. Dir.: Gcoq¡¡> Gtw~t. (3m). RAVEL, Noi'! tlt•Hjonetij (Nndul de Ics joguirwa). Fclidty Loli,S(lpruno. Duhon.Huldwin, piunc!. (3 m). TllADLCJONAL: "0 lilllt· town uf Bctltlehcm" (u t·t·unjumPJ:tl Vuughun \Villi11mR). Audrew Dovi~, orgue. Tlw Choir of IGJtg's Colh•g(' <h• Cumbri¡.w. Dir.: David W'illt·ocks. (3 m). CASA'IO\ ES: Angelus ad Pustol"l'"'· E•rolnnia de ~1ootserrnt. Cori Orque,tra d'Antics Escolans. Gregori E.<truda. or~·ue. Dir.: Ireneu Segarra. (6 m). GIL 1 MEMBRADO: Glossa del Fum. Fum, Fum. Cobla La Prindpal dc La Bi>bal. Dir.: Francesc Cassti. (4m). BRlTIE~:: "Procesion". "Wolcum yole', "Tht'rl'is no rose". "Tbat yonge child' , "Balulalow•, "As d<'w in aprille". "This liule babe", fragment~ Òt• "A Crremony of Carnis". Siont>d Williums, urpa. Cor de la Catedral de Westminster. Dir.: David Hill. (11 m). TRADICIONAL: "Jesw;mettht>womau atthe wt'll". Mudon Williums amb "The Star s of Fnith". Al ex Bradford amb 1'Tlw Brudford Singers" & Princes.• Stewat·t. (lm). HANDEL: Quatre primers fragnwnts, ,)pla primera part de l'orat01·i "El Mf'ssies". Charle• Danids. Gabrieli Con~ort & Playet'b. Dir.: Paul ~1cCreesh. (13m). 'r10MPOU: Pessebres. Fred.-ric '\lompou. piano. (10m). JETER: •Creat dny in decembt'r". The Swan Silvertones. {3m). SALAS: Pastorela: "¡Oh niño sobcra no!. ~1onje>< Benedictins de Silils. Cor E."<audi de Cu ha. Dir.: )faria Felicia Pérez. (7 m). ~ lELSE~: O..eam o f" Silent "'light". Elisabeth WestPnholz. (3m). Arrunjament per a ¡;tútarra de Mique! Uohl't de la cançó "El noi dl' la \tare". Jnlian Bream, guitarra. (2m). POUJ..ENC: Quatremotctspeltemps de Nadal. Cor del St. John'a College dc Crunhddge. Dir.: George Goes!. (10m). 20:00 NADAL A CATALUNYA MÚSICA Pru¡,'l·amadó especial dcldia de Nn- elal. 'l'RA.D ICIONAL: "Rin, rin clnu", cançó nadalenca medieval. The Sixtt'l'n. Dir.: Harry Cbristoplu~rs. (2 ru). BACH: : "Siis;;er Troot, mein Jesu.• kiimmt" (Dolç consol. el meu Jesús arribu). cantata B\VV 151. Seha,rian Henrtig. nen soprano deJ Corde nens de Hanno.-er. Paul E:.&wood. contratenot·. Kurt Equüuz, ll•nor. :\Iu' van Egmond. baix. Cor de nert;de Hnnnover. CoUI'gium \'ot•alt>. Loonbardt-Consort.Dir.: Gnstav Leonbardt. (16m}. ESPIRITliAL l\"EGRE: "Go tell it on tbe mQuntain". Tbc Bluck Gospel Peark (5 m). TR.ADlCIOl\AUA.'i'GERER: "Adt•stc Fiddes'. Cario BPrgonzi, tenor. GmnpoltbkirdUler Sl>lltzcn. ORF- Symphonil'-Orrhesu·a. Dir.: Paul Augcrer. (,Jm). OLTRA: Nadales Arreu, stútl' prr u ('or i cobla. Oa·rt•6Català. Cobla SantJordi. O a·fc6 C11tulii. DiJ·.: Jordi Casos. {23m). BUT.GARL\: "Un petit garçon est n~", "U u enCant est né la mrit dernière". (3m). CllARPENTIER: : "Sobre el naixrnlt·nt de Nostre Senyor .Tesu-Criot", \t(u;ica per començur el dia. R('CU]l pa~toral ¡~t•r n •oli"ll''• rur i ord'ohre.bn>us.lnclou butlletí denotítr•e•tra. 11.·182. , t'it·' i a¡;rndn mu.o;!cal. Conjunt 'oc· al i ""tr·unu-ntnl lA', 9:00 Bt;TI..LETI DE NOTICIES Art;, Flori•-unt~. Dir.: \\'ülinm Cb10:00 AGENDA ~n;~ICAL ri.<tic. (19m). l 0:03 CAPSA DE :\fUSICA ~10ZART. L.: Simfoníu dt• ,,.., joGRTEC: Concert per a piano i orguiue.•. t¡uc:.tra ~~ 1a meno.-. op 16 Aradem\ of St. \lartin-in th~-FiJran-Yw~ Tbibaudet. piano. Orled~;. DU-:: "-•••illt> \furrint•t·. (18m). queslra Filharmònica dl' RotterCUERHERO: ""iiiín Din' <l'amor dam. Oir.: \ alery Gergie'. (30 m). hPri<lo' . "Los reyc~ si¡,'lu'n Iu t•,lrcFORQUERAY: Suite n. 2. lla". du~• \-illane,ru~. Jordi Savall. baix de viola. Ton KoCor dl' Camhr11 dt•l Palo u de Iu Mtt opman. clavet·í. Cbristoplw Coin. sira Cntalana. Dir.: .Jm·di Cuolls. bah: dl' violu. (23m). (4m). PACANIN: 6 rapl'ids per a >ioli sol ROBEY: "'l'ulk uhout .ft>sus". (n. 19 a 2J.). 'rhe Alahunut Singt'rs. (2 na). Rug¡,:icro llicci. (22m). SOLER: "Drs!'mht1'" ."Pm·mo dt•tot SCARLATTI, A.: Arianna, canl'u ny•, dos ¡>oem¡,s tlt• Miqlwl Mar·tJ tuta. Pol. Cht·iRline Bt•a ndes, sopt·ano . .ArcaCinta Mussip. VI~ u. Tot i Solrr·, veu i diun At·ademy. Dir.: Nlcbola~ Mcguitut·r·a. ('~ m). Gr.gon. (20 m). 22:00 NADAL A CA1'AI.UNYA WEBER : Ohet·tura de l'òpera MÚSICA Ohet·on. Progntmut•i6t•spt•riul tlt'l diu tir NuThe Philharm.ortia. Dir.: NeemeJardut. vi. (9m). TRADICION\LPHANCRS'\:QtwDANZI: Concertante per a flauta, Ue el'l reti<' otlcur u¡,,oTÍ'uhlt•?, nodurlarint>t i orQlH.'.Stl'a op. 41. la drl srglc '-\'11. \. ~i1•olet. flauta. E. Brunner, elaTavcrncrCon•ort, Choir &.Plu)t:n.. ruwt. OrqucstrddeCambradcWürDir.: Andre" Pau·rull. (~ m). ttmberg. Oir.: J. Faerber. (19m). \ :\LE\'TJ'I: Simfnniu a tre, prr ü 'fOZART: Si.utfonia concetunt per Santi;..imo ~lll¡t(e, op. 1 n. 12. "'lorth"rst Cbambt>r Ort•ht•,tro of a ~iolí. viola i orque:.tra. KY 364. \ ladimi.r Spinkov, violi a;olista i diScuttle. Oir.: Alun Frum·i,. (lOm). ret·tor. Shlomo )fintz, ''iola. \~tr"Haw youn;elf a merr> little Chtnm·o' de Moot·ou. {32m). ri~tma••. temo clt•l film \1t'<'t mt• in 13:00 AGE!\'DA ~IUSICAL St. Loub". 13:03 SALo\ DE CONCERT Jud} Garlant!. (3m). Una oelccció dels millors enrt'~SBI.JSO!'.l.: Sonutino ¡)('r u Iu tliudu trament~ de concert. de '\aclal. 15:00 SALA DE CONCERT CPoffrey DouglAA \1ud¡;r, piano. t. na <eJecdó dels millor; enregis(8m). trumPnts dl.' concert. BACH: "Dnsneug(•h11rnt• Kintldt•in" 18:45TRADIOONALCONCERT (L'infant nounat). rantatullWV 122. DE SA!'t'T ESTEVE DE L'ORFEO \ 'asiljkn Jt"UJ\ H!'k, ~opt·ano. Sudt CATALA CormoUy, coutr·olt. Murk PutlmnTRANS~USSIÓ EN OffiECTEDES re, tenor. Petct· Knoy, baix. CotiPDEL PALAU D.E LA MÚSICA CAgimn VO<'nl1•. Dir.: Philippt' llt>tTI'· TALAN'A WC¡(hC. (14m). VlLAI CASAÑAS: Nadal2000,canBLANCAFORT: "Cnnçoncta humil wtu (tlt?tra de Miquel Martí i Pol). de mitjanit", "El~ rt•i~ 1' , "Lu Ullin dc Cor Infantil dc l'Orfeó Català. Cor nadul". dc Noies de l'Orfeó Català. Dir.: A1cla Vera, 'oprmw. Eft'Nn Gnn·ia , IJws Vtlamajó. piano. (5 rn). Olwesdc THOMAS, RlBÓ,PÉREZ RlMSKI-KOUSA.KOV: Polom·•ndt• MOYA, RU'ITER GUINOVART, "La nit de Nndal•. .\IENDELSSORN I ~ADALES Ortpn••tru Simfònku dc l' \<"mlèmiu THADICIONALS. de l'uRSS. Oir.: I::vgucniSwtlànov. Cor Jo' e de l'Orfeó Català. Oir.: (5m). Couxita Garcia. BIELORRtSSTA: Cant dt> 'iudul. BACH: .\'li><•n en ~im, (fragmrnts). (lm). ~Jon~<oPrrat Torruella,contralt. JoofBl'tb).AD \LES: 'Oh liult• to"n -~P Benet. tenor. Orfeó Català. Orfpbem• que•tnt ~acional dc Cambra d'AnThl' Cuiden Cat e QnurtN. (3 nt). dorra. Dir.: Jo-ep \'ila i Cll!'aña,;. CRL' MB: Pt•tita Suiw dt• 'iudul. 21:00 MO:\lEt\'TS 1\fGSICALS Lambt>rt Orki,, piano. (15m). 1\tEr'\DEl..SSOa.': SaltareUo. quart ESTEJUL<\ZV: llamumio Cut•le,_. moviment de la simfonia n. 4, op. IÍs. Cnntute~ dc ¡>,u;Jul (t·~t·octl'.<~). 90. "Italiana•. ~faria Zndtwi. CopeU u Savuria. Dir.: Ort)lte:>tra Filbarmònira de Viena. Pul11wnwtb.(ím). Dir.: J ohn Eliot Gnrdiner. (5 m). SOMS: A l'infant del pt'''t•ln-c. C.\PPUS: La pien'l'tte, rondeau. Cohln Cint ut dc Girona. (4 m). Philippt• Piedot,RaiuerZipperling, MOZART: Una Jlíltita míasiru nocSophie Watillon, baiXO$ de viola. lltrllll. ~-y 525. Robert Kobnen, clavecí. (J. m). Quitrlrl Amndt•ns. R. Z1•pperitz, DVORAK : Dnusa eslava op. 46 conu·abaúx. (17m). n. 5. FLET:\A: Lu Nt>gr·ino, '""olndu. Onptrstra Simfònicn de la Ràdio de , La Colomltinu. (R m). Buviet·u. Dir.: Rafael Ku.beUk. 0:00 NADALA CATALUNYA MU(3m). SICA POPULAR: Waly, waly. Rcprt.ició dc Iu pt·ogramuritÍ l'SP\'· Andrt-us Scholl, contratenor. Artciat del din dt• Notlul. drens Mnrlin, Uaiit. (3m). DIMARTS, 26 DE DESEMBRE MOZART: PriJnet· moviment del com·crl per u ,;oü i orquestta, KV DEL2000 216. 8:00 PRIME!l TE,tPS :! = .... -~ a ~' ~· 194 ~· S> a e; ;:r Q S' = .... 5 ~~t~t-• PHOGRMIACJÓ OE CATALUNYA 1\fÚSlCA 194 llt·no: k Su·ryng, ,;oií. On¡ue,tra \Pw Pbilburmonia. Dir.: .e\lr•xnnclt•r· Gibson. (I() 111). MARTINU: Finul,tt·mpo di 1tun·dn tir "La revi•Lu 1le ruïna•. Conjunt dl' t·umhra Lahti. (3 m). ELGAR: "La dun~t·. priml'r frugnwnt dt> 11'~ "E,..·cneo de fp• Trrrt•s •\Iter, Bo\'urt'~t·.,•, op. 27. Ric·hnl'clMur·khum,piano. TlwCiLy ofBirmingh:un Syrupbony ChornH. l>ir.: Simon llulw). (4 m). BACH : Cont•Prt de Brandt•nhuq; n. 2. BWV IO.Iï. Tlw Engli~h Cmtft't·t. Dir.: 'l'rl·vor Piunoc:k. (12m). 11 \YDN: Finulc-: ¡westodPI quartet tfp rortlu. op. 7(, n. 3 {Hob.Ill:77 ) •Em¡)t'rador". Qnnrli'L Aeuliun. (6 m). SIRELIUS : Vuls lirit•, op. 96. Or·c¡ut>Jlll'tiNu!'ionaiEscoce~u. Di•·.: \lt•>wnd~t· ca•• on. (4 m). " .h il'!: J'm <1ld fu,hionetl. S) h in :\lr:\uir. \('11 •.\ndrf Pn.•vin, pi uno. David Fiuc·k. rontrubuix. ( ~ 11)). I'HOKOF!EV: Prinwrmovimt>n ttle Iu ~uúoniettu. up. 5ll8. On¡ue,"ll'lll\nl'iunal E'CO('t',tt. Dir·.: \t'l'me Jiirvi. (5 m). VTVALDJ: Cono•(•rt ¡wr a violí' \10hnwcl, RV 517. l•'ut.io Biontli, violí i dire<wió. Mnul'iúo Naddco. violuneel. L'Europn Gulante. (9 ru). \ \l. GHA'i-\\ ILUA\JS: Think uf mc. lluthGoldt•n,Hnp mno. Thonu•s Woodman.baríHm. l Rvr•ing Rothfu~~. piuno. (2m). I'Ol'LE:\C: Ra¡:· 'lazurku. tt•r~er mo\ imcut d<· Iu ,uíte "!Rs birhr·••. O•·•¡uCbl:ro ND!·ionnl de Frontu. Di•··: Chudes Dutnit. (6 m). CRANADOS: HundaUaaru¡;one~u. rlnnsa e;,panyulu n. 6 (versiÍ> pt•l' n 'iolonl.'cl i piano). Ramon Jufftl, ~iolonrel. Atulrt>ns Fri:ilit•h, piano. (·I m). RECER: Pl'imc••· moviment olt• Iu •nite <'11 l'.stll unLir, op. 93. Ort(Ut'Slra Simfònica ~orrkiipin;(. Dir.: LeifSegt•,...tnm. (6m). CI JO PD/: \'ols pt'l'll piano, op. 12. Vluclím.ir AMhkt•nuT.y, piano. (1m). STRAUSS,R.: ElcuntdelndunM n, fru~ment dc•l poc•m11 ~imfònir "Així 'u parlar Zurutl•u"tru•. ( >•'<(llt!:>"lrtlSimfimit•ndeXira¡:o. Dir.: f>it•rrc Bouh•:t.. (8 111). U \CU: Dut•L "\Vin~ilen mit Hdlwa<'lwn". de lo o•antutu B WY 78 •Josn, tlt'l' du mt•int• So•t•lc•" (JesÚM, tu qtu• Inme• u ànimu ... ). Julianne Buirtl."<tJli'Bno. Allun F u-t. t·untratenor. Fmnk Kelle\ , tc•nor. Jnn Opalul'h, Louix. Tlw fl111·l• EnHemhiP. Dir·.: J oshnu Rifkilt. (5 m). 2:J:OO AGENDA MUSICAL 23:03 JA'J:l DE t\1T lnu St'leecií. ri' \Ihcrt :\laUofr·Í'. 23:·~5 NOCTllllN M1íoicu per uruhnr ri diu. Pr·•·••·ntlll'ió a eàr.'l't'c ti 1Alf•·ed Ct'luyu. PROGRAMACI Ó DE NJT Hc•¡.ll'tició cll'h 1Íitim.> pro¡,'l'amt•s DIMECRES, 27 DE DESEMBRE DEL 2000 7:08 PRJMEll TEMPS 6 M1ísica p('t' cmurnçur el din pr·e~c·ntada p<•t· Eulàlia Bcnito. Rl'cull d'ohres hn''"· J•wlou butlll'tin-" infm·matius i a¡:t•ndt·~ musit-uls. 9:00 BUTLL~'TÍ DE NOTÍCIES 9:06 REPEUTORl DECONI:I<~RT BEETIIO\ Ei\ : Comrc•rt per a piano i or·t¡ut'Stra n. l, op. 15. Stevt•n Lubin , piuuofm·te. The Acuolt•my of Anci<-nt Mn~ic . Dit-.: Cbri•tuphcr IIogwood. (:!3 m). BACil: "Bbt du bei mir·". àriu del llibr!' d' \nnn )1agdnlt•no. Eli.•nlwth Schwarzkopf, ~oprano. Cerultl Moor•e, piano. (3 m). ROUSSr•:L: Trio dc corda, op. 58. Jamwkt• van der l\tt't'l\ 'iolí. Henk Guittart. 'iola. Violo de Hoog. violom·d. (11m). 10:00 AGENDA i\IU~ICAL 10:03 CAPSA DE MUSICA SCHUMANN, R.: FantuHicstücktJ, op. 88. Trio Fiu...,., tan (18 m). TELE\t \:\' ;\': Coll(•ert ~n la menor pera Dnutn de be!', \'iola drgomha, violl, violo i IJO.ix continu. Robt•rt Ehrlicl1. Jlaul11 dolça. Siegfried Pank. violo cJ,, ¡:umba. Conjunt d'in,trumen~ dt> 'eni dels Solistt', Barrocs de Lt>ipzig. Conjunt d'in~trrnut•nt~devcntdt•l Collegitun de (..¡•ipzig, (16 m). BRUCKNER: Simfoninn. 6 (versió ori¡,(inal). Ort(lll''lra Ftlharmònira de Bcrlln. Dir;.: I fl'rbert von KuJ·ujnn. (58m). MUSICA DE LA COHT DE DOM DINIS: "P urque bc•• Sunlu Maria suht• o' "''US docs dar". "Pm· Deus,ui dona (..;·nnor• i Un l'll>alo non <'0nwu" ~ tn·~ C""nntiga"'. Paulllillic>r,' euidin;o·t·ió. 'targriet 'Iinclt·muns, viella. Tlwutrc o f VoiCilS. (! lm). BRAI IMS: Concert pt·•·n violí. violoocd i orr¡ueh1ra. Op. 102. Mi•rhn 'fi-rhakoff, violí. Frank~li­ ller, 'inlonrel. On(Ut•,trn Simfòni<'U dt> Iu NBC. Dir.: Ar·tnro Toscanini. (29m). P6QU:E: Qunrtetdctordu n. ~."Qua­ si un u fonto<ia". Quut"lt'l de corda del ThéiiLt'e Royalt· dt•ln ~lonnaie. (20m). CLUCK: "0 toi qui prolonr;cas mc~ jour·H" tf¡• I phigénic 1'11 Tuur•idc. Kiri To• Kunawu. Orqnc•H•·n Royul Orrru Ilolhe,CoventCni'Cit>u. Oir.: Jeffre) Talc>. (4 m). 13:00 GRANS ll'iTECRAI.S LA \1ÍJSICA OHQlJESTRA L D'AARON COPLAND Couet'l'lpc•· a clarinPl. Rirhnrtl Stolzmun. rlu•·iuet. Orqu¡><;tru Si111fònicu dc Londrc'l. Dir.: \1ichur11il~on Thomn•. (17 m). Vadodon~ orqoestruiH. O•·qucijl ra Simfònira tlt• Suiul Louis. Dir·.: I.A'IIIInrd Slutkin. (13 111). Connotntion,;. Orquo·,tro Filhannòuit·n dt• Xo\ u York. Dil·.: Lconard Bt•rn,tl'in. (19 111). ' 14·:00 MUSICS DE CATALUNYA BENEJ •\M: Trio pt>t' u tfo, ,.¡olins i viola. )lcmhrt•, drl Qoartl't. do• corda de Ban·donn. (21m). PLA: Sonatu en trio t•n l"aM. Diotc·~•nr·on. (lO m). CEREHOLS: l\1i.•su dc• Batnlla. Escolania i Capella dt> l\fontst>rrut. Ar> 'Iu~ica dP Ban·c•lona. Dir.: Ireneu St·¡:arrn. (2} m). , 15:00 RUTLLETI DE NOTICIES 15:06 MÚSICS DE CATALUNYA M.O.RALEDA: Suite ~•·¡:arrl'nca. Cobla Sant J ordi. Dir.: Joan U llÍ.!! ~1orulcda. (13m). PCEYO: Quintet de vt>nL. Quintet ell' vent Ciutat tic• Burcdona. (llm). LJ.\,"'AS: Com·l'rt p.¡r a durint'l i Ort(Ut'.l>tr8. Salvador Vidn l. Orqut.>.~t•·n Filhan·mònita dc• Londres. Dir.: .I o~é Luis Temes. (28m). 16:00 LA TARDA DE L'OlENT Progran10ció n·ulit.zada a J>ttl'tir de les petidonsdt'ls nostresoients. p,..._ ~cntnrió :1 l'Urrl'f• de Canninu MaJugat-riga. I 9:00 PRIMERA VEU Uni'Spaipt•rl'on~h.erebmú,it•sd'o­ rn. Pn'$1!nlat JM'r J.gna.•i Puit¡l. 20:00 BUTLLETI DENOTICIES 20:04· AGENDA l11JSJCAL 20: lO REPimTORI DE CON· CERT I·L\YD:'Ii: Qunrtt'L de corda op. 50 n. 3. Hob. Ul: 16 "Prussià". Quartet Nom11s. (25 m). POULENC: Conel'rL per a doH piunoM. S) h ianeDc•ft••·ne, PaS<-'8! Rog,5, pianos. Philam1onia Orcheotru. Dir.: Cborles Dutoit. (!9 m). 21 :OOSELECCIO DENOVETATS f',·eseulllci6 tlt•lrR últimes non>.tatH di><I'Ogràfiquc•s upUI'\'!,'lldes nlmc•rc·aL, a càrret• d' \lfred Ct'laYu. 23:00 AGENO\ :\lliSicAL 23:03 JAZ:l DE l\1T Una selecció ci'Ailll'rt MaUofro'. 23:4.S NOCI'UitN Mú~ica pl'r :wuhar el diu. Pr•·•c•ntució a càrrec· d' \)ñ·ed Cel u) u. PROGRA.'\IACI O DE NIT ({l'petició tli'IM 1íhims pro¡.Tamt•s 0:30 GRANS INTEGRALS P•·og¡·antt'M c•nlt'sn~ la setm11n11 unu•,;or (Orcl•·c• tl'o•missió: Rt>¡wt:irió drl Dillun•. Di mort~. Dimt•cr~~. Dijou~. Dl' cndre~. de 13.00 u H.OO). 1:30 L'AUDIOVISUA L Emè.<l diwucuflll pa~sat. 3:30 REPEHTOJU DE CONCERT Pr·ogrames cnw~os Iu sNmunu untenor-. (Ordn•tl't•ntk,ió : Dillun•, Dimn~.Dime<"n'><, Dijous, Ohomdres, dl' 09.06 u 10.00). ' •I :30 CAPSA DE MUSICA Pmgt·ame_,¡ enw~os la setmuua nntel'ior. (Ordn• d'!'rnissió: U!'petició (lt•l~ programt'><dt• Dilluns, Dimurt.~. Diml'cres, Dijous, Di'•endrl'~, dc 10.03 u 13.00). DIJOUS, 28 DE DESEMBRE DEL 2000 7:08 PRmtEU TE.'\IPS \!oí-ica per comen~ar eJ diu prl~ ;;entada per Eulàlia Benilo. Ht·cull tl'nhres bren~. Tu clon btllllNinH informatius i ugundps muHit•nl~t. 9:00 BllfLLETI DE NOTICIES 9:06 REPERTOitJ DE CONCERT SCHL'BERT : Polonesa per a 'iolí i Ort(Uestra, D SBO. Gioloo Krcml'l', violí. Orq\u•su·o de Cmnhra d'Enro¡>n. (6m). SCRlABIN :\ol~. op. 38. B!'~a Davidovitx. piano. (6 m). li \:\l)'EL: Sonata pera oboèic·ontinul'n Si ~f "Fitzwilliam•. Cumerata dc Colònia. (7 m). IIAH N: "Lo• HosHigool des lilas". "Fumée" duo·~ ('(mçons. Snsan Graluuu, me-ao. Rogt•r Vignolt':-. piano. (5 m). ltoSETTI : Simfonia eu Rt• 1\1 "La Cuçu". Concerto Küln. ( 17m). LANNER : Mnrin, vals op. ll:l. QuarLM. _\lbun Bc•rg. (8 m). 10:00 AGENDA }IUSICAL 10:03 CAPSA DE ~fÚSICA PURCELL: Xacona per· u ¡•ordn (urrunjamenL dl' Bl'itten). The Lonclon Philhunnonic. Dir.: ~tuu·cl Slatkin. (7 m). TAUHEGA: "Capticho •ínhe", "RccucrclnK dl'l AllluntiJI'u", "Las dos hcrmnitns", "Marit•tu", "Trutgo i\fa. ria" i "Rosi ta•. Pe1w Rom('rO, guitarra. (13 rn). GERSHWIN: Un auw•·it·à a París. On¡uf'Bil'tl RCA Vicw•·· Dit-.: Leonard Bo•t·nstcin. (18m). RAM EAU: Els amant- Lru'its. Cantato. Grc~;tor~ Rr.inhat"l,John Elwe.o;.l.t'f< Dnmino~. (21 m). POUJ .ENC: Alhutln, eono'f't'Lrort!Ogròli" pe•· a piano i W instt·uments. FP SJ. Cabrit•! Tacchino. piano. Orquc•,. tra dt' In Societat dt• Conceru drl Cnn~t'rvnw,; de Purís. Dir.: G~-or­ ges Pr·llu·c•. (21 m). TMl KOVSKl: Ft·unc·r•hca da Rimini. op. 32. Orque~Lru Filharmònio·u de Lo~­ b'l'lld. Oit·.: Ev¡;eni Mmvin,ky. (23m). COlli~LJ .I: Sonoia pt••• u violi it·ontinu, op. 5 n. l2 "La Fulin". Trio Lcwntelli. (11m). BEETHO\'Et"'i: Simfonia n. 3. op. 55 "llt' I'Oira". Lc Corwe1·t des Nntion~. Dir.: Jc¡rdi Snvull. (44 m). 13:00 CRANS INTEGRALS LA MÚSICA ORQuESTRAL D'AAROi\ COPLA..'\lD Mú.ic·u per a una Gm u Ciutat. Ort¡m•Htl'll Simfònic•u dll SantLouis. Dir.·.: I.o(•onurd Slatkin. (25m). - l lnst'tlJ.ll'. On¡uc... u·u l\acionaldo• Fnmçn. Oir.: Aaron Copland. (12 m). lh-H •·shos<os llatinoumcricao s. Thc PhOt'nix Symplwny. Dir.: James St•dm;es. (ll m). 14:00 l\fUSI CA ANTIGA "Com()O"ilors an@.l"'(>'~ nuterion; a Purcdl" I.AWES: "Beauty in I'A-lipsa", "Justitin fitll'nun", "Wlwn man for sin¡¡ Lhy jud¡¡cment ft'els". tn•s l'ançom•. Ren¡; Jul'obs, contrntcuor. Tovohiko Sutoh. llaüt. (9 m). • GillBONS: Fant.asiP~ \Il. Vi Il. Jordi Sn vall. ChriRtoplll' Coin. St•rgi Cnsu.dcumnt. (9 m). AMNEH: Mngnificut. ConJ .. Iu Catedrald'Elv. DavidPri· Cl', org¡u•. Dir.: Paul Trepte. (6m). BLOW: Odu per a Iu mort de 11r. Henry Purccll. Rt>né .h1cobs, .Tumrs Buwmnu, contrato•ntH'I!. ConjwltarnbinRt runlcnlll otiginu), dirigit per Gu,tav Lconhardt. (25 111). , , 15:00 BUI1..LETI O E NOTICIES 15:06 AUTÒGRAF Le.~ ""'·~ions firmndt·~ ¡¡t••·les gran$ bututo•s. Vludimir Ashkenuzy 110Z \.RT: Coocf.'rt per u piano i orqul'~otrn n. 12, KV 11 I. Vluclfmir· ARbkem11.y, solista i diret:tot·. P hilharmouíu O•·rht•stra. (28m). RAKliMA.'\'1:\0V: 11-c.·" cants ¡>0· pular·s ru•sos, op. 41. Con! i O••questra del Conccrtgebouw. Dir.: Vla.ulbnil· Ashkt•nu:t.y. (14m). 16:00 LA TARDAm; L'OIENT Progrumació realit:u1dnn partir dc• les pt•tir•icmsdels nostre< oients. Presenl~ció a còrrec dc Cnrrnina Mu Jagur·ri~u. 19:00 PENTAGILUfA l PROGRA~tACI Ó l)E CATALUNYA MÚSICA Pro~ma dl' divulgació mu~iral. Çuió i realització: Pere Buré• i Alex. Robles. • RETRAT: Eh, i)U~~orci.S. 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA ~IUSICAL 20:10 REPERTORI DE CONCERT SCHUMJ\..~N: Carnaval. Op. 9. Alícia de Larruchu, piano. (32m). FAURE: Pel.loo;¡ i Melisandn, suite op. 80. Academy ofSt. Mn.rtin-in-the-FiPid~. Dir.: Nevilll' Mu.rriner. (18m). 21:00 A LA ~1ANERA DE...•. Un convidntl'n• proposa i coml•ntn Ja música que li agrada. Guió i Jm~ !'el1tació dc .Joun \¡,·e¡;. ANA MARL\ SANCHEZ 23:00 AGENDA MUSICAL 23:03 JAZZ DE NIT Una selecció ci'Aihcrt Mallofré. 23:45 NOCTURN Música per acabar eJ dia. Prl"'l'ntnció a ràrrec d'Alfred Celnya. PROGRAMACIÓ DE !'.1T Repetició dels IÍIIintR programes 0:30 CUANS fNTEGRALS Programes cmt·~oH Ja sebnana nnterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dillu.ns. Dimarts. Dimccre;;, Oijous, Dívendn·~, dt' 13.00 a 14.00). 1:30 JOVES lNTERPRETS Emès d.ilpm·ta pns•ut. 2:30 MUSlCA XXI Emès divendrt•R pa~sut. 3:30 REPERTORI DE CONCERT Prognun~ emt-.o• la setmana un· tt>rior. (Ordred'rmL..,ió: Dilluns, Oimarts, Dimccn~, Dijous.DnendJ-..... de 09.06 a 10.00). , 4:30 CAPSA DE MUSICA Progr·ames t>mesos la setmana anterior. (Ordre d't'rnútsió: Repl'tirió de!RprogramNdt- Dilluns, Dimnrt•. Dimecres, Dijou~. Divendre•. dl· 10.03 a 13.00). DIVENDRES, 29 DE DESEMBRE DEL 2000 7:08 PRIMEU TF..MPS Música JWI' t·omt•nçor el din pn·sen tnda per Eulàlia Benito. Rl"t·ull d'obres breu~. Im·lou butlletins infonnatius i ogrmiJ·~ musical.,_. 9:00 BUTLLETI DE NOT ICI ES 9:06 REPERTOIU DECONCEHT STRAUSS, Jf.: Die tnnzende Mu,e,op. 266. Orque-Stra Filhunnònica de Vlt•nu. Dir.: Clauditl Abbodo. (4 m). .-\RRIAGA: Quartetdeeordu n. 2. Quartet dP corda Sinr ;'(ominc. (24m). BRAHMS: Tufdli<'d, per· o t•or·mixt i Jliano, op. 93b. 1 Cernol Kabl, piano. CordeJa ND H, llambu.rg. Oir.: Giintt>r Jen a. (3m). :MOZART : Divertimento per a 6 iustnunenu. dc vent, 1\.'V 210. Conjunt d'iutnnut'nts devl'nl de Iu Filbamlònit•u t.lt• Br.-l.ín. (12m). LISZT: Curct·onçons JlOpular·~ hongareses, S 245. Ll'slie Howard, piono. (6 m). 10:00 AGENDA ~IUSICAL 10:03 CAPSA DE ~IÚSICA SCHUBEHT: Quintet l'n do majtw, D 956, per u dos violin~, violu i tlns violoncels. Quartet Alhun Bcrg. Heinril'lr Sclúff. (.u! m). BACH: Xarona de Iu Partitn pt•r o violi sol n. 2 BW\ 1004 (transcripció per a ducs gttitar·res). Amadeus Cuitar Duo Plny. (15m). SIBELIUS: Lcuuninkii.ine.n i lr~ wrge;¡ de Sari. Orqu.e:.tra 1'\urional Ü.Coct>..a. Dir.: A. Gíbson. ( 16 rn). HOTTE1'EHR E: "Roques...ou ,;ordes", en Rol nwntll·, per a flonto lf·ovcs~era i buix !'onlinu. Le Trio Roayl. (9 m}. CUERE: Simfonia n. 1. op. 8. All-{; niou Rodi o Orchestra. Dir : Reiuhold Glit·n·. (40 m). BRUCH: Kol 'fiflrd. pern violoncel i qnJlrcstra. up IJ7. Puu Casals. Or·questra Sunf(onit·u dr Loudrr•. Dir.: Landon Ronald. (12m). HALFFTER. R.: Homenat¡¡en \n tonio :\lachndo. Alberto Gómez, piano. (l l m). 13:00 CRANS lNTEGUALS LA MÚSlCA OHQUESTRAL D'AARON COPLAND Grohg. bollt>ten un arte. Orque;.tra dt• Cle,·dand. Dir.: Oli\ er K.nm-eo. (:mm). Billy the Kid (Billy el nen), suite dt· ~L\HLER: "Ot•r Einl\lllneim llerh,t" (El solltad a lo tardor) del Cant dl' Ja Terra. Stt>pban Cen7, hutiton. Roger Vi,_noles, piano. (9 m}. UOCCHEH IN I: Conrert per o violo ocel en Si h M. JuC(JUelinl' <Iu Pré, violoncel. Orc¡ut"'trn de Canilira AnglC!'o. Oir.: Daniel Ban.-nhoim. (22J!1). 20.4-5 TRA;\S:\USSfO Er\ O lRECTE DES DE L'AUDITOru ENHIC GRANADOS DE LLEIDA FESTIVALDI~VALSOSIDANSES Obre¡¡¡.!" POl\C(IJELLl, BOHGUNYO, LTSZT i STRAUSS (11). no~a Tanrarit, '>l•prnno. Orqtte,tru Simfòni<'ad!'l\all~. Dir.: Salvador Brotons. 23:00 AGE!'.DA MUSICAL 23:03 JKO.. DE NIT Una selecció d'Albert Mallofrt~. 23:-l-5 NOCTt:RN ~fúsica per at·abar d dia. Pn•,t·n· tació acArrt'!' tl'-\lfrt'd Celn)a. PROGRA.,tACIO DE l\1T Repetició del~ ítltinu; programi'' ballet. 0:30 GRANS INTEGRALS On¡uesiJ·o Simfimil'a RCA Victor-. Programeij t'llli'Hos la setmunn anDir.: Leon.u rd Bern~tein. (20 m). terior (Ordrt• tl'Pmi,.sió: Rl'petici6 14:00 1\IUSIC.\ RELIGIOSA del Dillun~. Dimarts, Dimeere-.., DidasJnbr B -\CH: "Gottlob! nungeht jou.s. Diwndn••• de 13.00 a l UlO). zu Endc" (Lloat •ia Déu! L'an) ja 1:30 CICLE DE UEO s'acaba). t•antuto BWV 2-8. Emès di;,~ubtt> pw,.¡¡l. N¡•n soiL'!la dds Pt?tits Canton. dt• 2:30 CLASSU:S DEL SEGLE XX Viena,soprnrw. PauiEsswood,eonEmès dillun~ pu~•nt. tratenor. Kurt EquiJuz, tenor. Sig3:30 REPERTORI DE CONCERT mund Nimo,¡(Cnl. baix. Petit• CauPrograme~ t·mt·•o• la St'tmano antors de Vlcno. ChonL• Vienncn•i•. terior. (0rdn•d'enlli.:iió: Dillwr-.DtConcentus \1u•iru' dt> 'Iens. Dir·.: mart.•.Dimt'l'rt"', Dijous.Dí,endn-,.. 1\"ikolaus Harncmt·ourt. (16m). dt- 09.06a 10.00). , CHARPENTlER: Canticlllll ad s.~ 1·:30 CAPSA DE MUSICA un alam Virgineu1 Mariam (scgo Pro¡,'l'amtl~ l'lllt'Hos Iu sctmnnn nnpart). Lf'rior. (Ordn• tl't>mi~sió: R<•pt•tirió El Concertdt•IP,Nucio m. Dir.: Jm·dt'I.,]Jrograml;,tlr J)illuns, Dirunr·t '· di Sa,•all. (39m). Diruccn•,, Oijou•, Dï-·endl'l',, dl' 15:00Bt;u.LETÍDE~OTÍCIES 10.03 o 13.00). 15:06 !\ffiSICA XXI 30 DE Les últimes ll•ntli'rwics de Ja IIIÍI'iro DISSABTE, DEL 2000 DESEMBRE conlt>mporilniu. TE!\fPS 8:00 GUERRERO: Oelta Ct>pei, per n Música per· c·nmt•nçar el dia pr·edosclarincH. viuli, violai ,..¡otonl'rl. sentnda prr Pilar Subirà. Rt't·ull Grupo Cír(•nlo. Dir.: José Lui' Tt•· d'obres breu•.lndou butlletí dr noti mes. (Sm). cie., i ogt'nJIO nm•irol. BOGLL\."\E: El t·uctus riallt>r i Iu 10:00 Ml'SICA PER A COBI.o\. senyoreta l(lW tt•rüa uno ~el in•o- VlCEXS: El t•unt del batrr. N:l t" t·iable. dnna. Ot·questru Simfònica de Qucht•t•. Cobla La Pr·im·ipol de La Bi~hnl. Dir·.: Sinron Stnmtíeild. (23m). Dir.: Jo•t•p Ca•'IÍ. (11 ru). HOSOK.\\\ \: Enlaprofunditatdrl FO:\'T: "R~mirü,t·~ncies", ohru ¡wr temps. a cobla ;;obn•lt•ml's de sanlonr, •l'JuliusBerger. ,iolonrel Stefan nu ... 'e•. Versió pt•r o tro- coble;,. song, m•ordió. (20m). Cobla Sl'lvatona. Cobla Prinripul 16:00 LA TARDA DE VOlENT dr la Bisbal. Cnblu Sant.Jordi-Ciudt• par·tir· a Programat-ió n•rtlitzada tol de llnrt'clonu. Dir.: Frunc'''"'' l~s petidon;, dt'l~ no•tt-esoients. Pr~·­ Cussú. {11m). >~'ntació n í'Òrn-c de Carmína Ma\LUITINEZ \ l ~AROZ: Pulln~Su­ lagarriga. birà. suitl' J>t''' o tlnt'S cobles. 19:00 BLA1\"C I NEGRE Santi :'\folu, i Joun Torras. pt•reu•La música pt•r a piano. •ió. Cobla SuntJordí-Ciutatclf' Bor"Els coneertH 11er 11 piano de W. A. ct>lona. Cobla Principal dl' LLoMozart" bregat. Dir-.: Jordi León. (14 m). HOMS: "Albada". "Dia Clur", "Nit Concert p1•r u piuno i orcpwKtr·a de festa". n. 13, KV 415. Cobla Sant Jortli. Dir.: J ordi l.e<ín. 'furray Pt•rahiu. piunkta i diret·(11m). tor. Orqtu·•lt"<.t dt> Canilirn Anp.lt••n. D.\..'\SESTR\OJCJ O"\ALSC,\T\(26m). l..ASES: Ln Mori<ca <it' G.. rri d" Iu Concert prr· n piu no i orqup,¡tnl n. Sal Bull dt'l Vnno i el Ram rlf' St. 14. h.'T 449. RudolfSerkin. Or·questra Simfòni- Cugat del\ ttlli'H. Cobla Sant Jordi. Oir.: Jorcli Wn. t'O de LmuJr·1•R. Oir·.: Claudio \h• (6 m). • bado. (20m). 1 l :OODJSCOTECA l JNTVERS.\L 20:00 Bl 'TLLETI DE NOTICIES El rol.lerrionalllr de la mÚ•il'U in20:04- AGE!\01\ )lliSICAL 20:10 REP ERTO RI DE COi\- disperuahle. ADA..\1: CiAt'lll•, ballet (extractes) CERT PRmmn Ot·qnestrn Filharmònica tlt' Virnu. Dir.: H. \On Kurujan. (60 m). 12:00 ACEl\ O.\ \ICSICAL 12:03 PE!'.T\GRA.'IA Pr·ogroma tlt· divulgació mu<il·ul. Guió i realització: Per!' Blll·és i ÀJex RoblrK. llt•pctició ciri progruma emi'_s dijous passat. RETR..\T: EL, pru-lot·ets. 13:00 SAL\ DE CO~CERT (;na st>lt't'I'ÏÓ dch. millors enrl'gi•tnunenl!; eh• t•onrl'rl. L5:03 SALA DE CONCERT Una sell'rt•irí th·ls millors l'lll'l'giMtram!'nts <lt• ronrcrt. 17:00 A LA MANERA DE.... Un romidall'Us pt"Oposa i conwnta la mú..-icu qul•li agrada. Guió i pn·bl'nladódeJuun \lves.Repelit•iútlt'l programa l'lli~" dijous pas~nt. ANA MAR IA S,\NCHEZ J 9:00 CICLE DE LlED SCHUBERT: El cantdelcignt'. John .\fark \in,lt>), Anthon) Rnlft• Johnson. ,1i,.hud S!'hade. tt•nol'. Graham Joh.n•on. JlÏnoo. (58 m). 20:03 SELECCIÓ DE JA'l:l. Un pr9grnmu d' Uber·tMallofn~. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:03 GRANS OBRES BACH:L'Arlllt•laf~J!!U.BW\ 1080. Herbert Torluv1i. rlavccí. (73 nr). 0:00 NOCTURJII .\1ú.sieo pt•r ucub~r el dia. PROGRAMAClO DE NIT Repetició tli'IHúltúr\g p~·ogr·ames 0:30 LA TARDA DE L'OlENT Repetiriódel•¡rrugramesPmt>•oo,tllUuns. dimarts i dímccrrs. DIUMENGE, 31 DE DESEMBRE DEL 2000 8:00 P RIMEH TEMPS Música ¡uor <·omt'u~:ar el dia ¡m•:<entada ¡wr Pilar Suhirà. Rl'rull d'obres breus. Ind ou butlletí dt· notí cie., i agcmpo nn,.iral. 10:00 lrt;SICA DE CUfBRA BACH: L'ufr·t•no mnsical, B\V\ 1079. BnrLbold lo.uijkcn. Sigiswald Kuijken. Wielantl Kuijken. Robert Koh Dt'D. (49m). 1 1:00 .\fiSSA DEl\IOl'"TSERRAT Trao,mi-.ió en dirt'Cte de In \1i-.a Convt>ntual dl'> drll\lone,tir tll" 194 .\loot~cn·ttt. 12:17 DIVEilTI.l\1ENT Un espai prest•nlat pt'r Pilor·Subirà. 13:00 AGENDA .\IUSICAL 13:03 SAl..\ DE CONCERT Una ;;elecció dt'l- millors enn:gi~­ trament.• de concert. 15:03 SALA DE CONCERT Una ~clcrri6 1lt'ls millors enr·egiR· traments dr rorwt•r'l. 17:00 TE1\WORADA D'ÒPERA Verdi 100m'>"· VERDI: un !rinrno di regno. mdotlrammo git>I'O•U in due atti. .Jt';;syel'lormun. Fiorenza CossulltJ. JoM' P Correr·M. lngvur Wixt•U. \iceute Sart.linrro. AmbNsinn Singcrs. Royal Philhur·monic Orrlwslrn. Dir.: Lomht•rto Ganlt>lli. (119m). 20:03 .\JOUEt\"TS ~lliSICALS Especial eap cl'an). STRAUSS, J.(ll): Obertura dt'l\} pereta "El hurr) b.;lnno". Orquestra Filhnr·mònica de Bt•rlín. Dk: Herbert \OO Karajnn. (8 m). TELE.\f..\.\"\: On~ funta,;ip, de lo 'uite "Culli\ tor' per a dos ,;olin' Andrew i\lumw, Carolinl' Bnlding, violíno. (2 m). 7 I>\ORAK : Tt•mp' de vaL-. •e¡ron moviment de la •l'l't'nata J.>er nt·m·du. op. 22. OrtiUf\!;Lra dr Cumbru Sain t Pnnl. J>ir.: Hugh Wolff. (7 m). BRAElMS: El JWQmè,;.lied per u t•m· clt• done"S i piano o¡1. 44 n. 3. Cordi' IB Ri'idi•HI•• U.ipzig. Gerhard Erber, piano. (2 m}. FALLA: Dun~a finnl(Jota)d!'lu st•¡:onu part dl' "El Sombrero dt• 'l'reK Pit•o•"· OrqutstraSunfi'm ira deXj¡,a¡;n. Dir.: Danid Bart>nJ,oim. (6 m ). REBEL: Eill curitl'll'r~ de la dunso. I .esMusidens•lul .ouvre. Du·.: Marc Minkowski. (8 m). STR\USS. J(ll ): Tre$or, 'ols. op. Ull (Arranjwtll'lll per a quart<'l de c·urda d'Anton Wt'11ern). Quartet AJI¡an Bcrg (7 m). MENDELSSO IJN: Srhel-zo•.~vgun mo' iment de In mú,ica d'csct'llU "El 'nmni d'una nil cl'e,tiu". op. 61. Orquestro d!'l St·gle X'\11I. Dir.: Fran• Brü¡;grn. (5 m). SOR: Vals, op. 17 n. 4. Margmitu Escuqm,guitar·r u. (:3m). CHAUSSON: Sic-ilinna,l!Cgou ruovimPnt del c:-ont·t·rt per a \iolí. piuno i quartl't d!' t•orda, op. 21. hzhak Perlmun , violí. Jorgt• Bolrt, pimrp. Quartet Julliard. (4 m). PI{OKOFLEV: Dunsn final d!' In Mnitt• "El conte d•·l bufó P chuut•, op. 2lh. Orque..tt-.1 Simfònka de Londrt"<. Oir.: Clnudio ·\ hbudo. (4 m). MOZART: Prirncl'lnovim!'nt dt'l tlivcrtimento pt•r· n 6 instrwncnll< tlt> 194 Vl'llt, KV270. Grup dt' vent dc In FilhamJònica clt> Bt•rlín. (4 m). 1\.HEfSLER: l.it•lw<frcud. lsmoc· SLem, violi. Orquestra dt• Cum· lwn Franz Li•zt. (3 m). F.LLINGTO:'í: A single petal of a ro... ~. Jt•un-Yves Thihuudet. piano. (4m). BIZET: .\Jinut>l de la KC¡!;ona suitr d'nrque::rlrn tlc J)¡\..Jesiana. On¡He$traCiutn tdcGrnnadu. Oir·.: Ju•wp Pons. (lm). R \ZZC\1: La .-undn dels follet.-.. Gil Shahwu, úolí. Jooathnn Fl'ldmon, piano. (5 m). STRAUSS, J .: Vals Simplidu;;, up. 427. Onrtre~otra Fillutnuc'onicadc Ber·lín. Dir.: Nikolnusl lumoncourt. ( 10m). PI \ZZOLL.\: Tungtrl'dia lli. \~tor PiazzoUu, bnndeó. Tlw 'llt•w Tnngo Quintt•l. (5 m). UEETHOVEN: St·herzo. allt>g¡·o vivut·c. tercer mil\ iml'nt de Iu ,¡mfonín n. 3. OJ). 55 ' III'roica". Orqru.'JJtru dc Cumbra d'Europa. Vir.: Ni.kolau~ llurnoncourt. (6 m). GJUEG: Tl'stimu, lied op. 5 u. 3. Bnr·harn Bonnt•y, soprano. Antonio J>nppano. piu nu. (2 m). HA \JEAC:Tre, fra¡;menL•fmaL,de l'nc·u• tl'rcer dt• la suitt> per u ortpwstra de la tragèdia liricn "!liJlJlOLytc et Arkic". Lu Pt'tite Bandt•. Dir.: Sigiswn ld 1\.uijl..eo. (5 m). OLTR-\.: •pu.,tornl d'hivern•. dt•l'ohra "Tres estarion'•. Bt•rnat Cn$tillcjo, flauta. AdolfPiu, piuno. (4m). 22:03 FSPEClAJ.DEC AP D'ANY Programa .:.pi'Ciol per a la nit tlt• rupd'any. SPI('(>t'iói Jl~Dluc·ió: Ol- 8 ga Cnrdú.i. STHAUSS. JOSEF: Dt• VllCUJU'I'~. Polka rà¡Jitlu op. 133. Orc¡ut"»lraSimf òuicuJohunnStra n•' de Bndapc,t. Dir.: J,t,·ún Bogar. (2m). MONTSALVATCE: Vivo (en forma t.le vals-jota). Tres OiwrtimentOll. Raimou Curr'iga. piuno. (2 nt). STRAl SS.JOH.A.'\~: PolrnPizricato. Orc¡upstr·u Simfòoit·u F.nropca. Dir.: Chrigtiun Flcorea. (3m). BR1rl'EN: Nadala d'Any Nou. ThcSi'tt('('n. Stepben \Xt·~trop.pia­ no. Dir.: Harry Chri•toplren.. (2m). PROKÒFIEV: Vals Felicitat (Suite de \'uJMoR op. lJQ). Grrut Ort¡u~>Strn Simfònirn de laUàdioilaTc•lt•,isió.Dir.:Gt·rurot.liRozhde»tvrn•ki. (3m). BOYCE: Oda nJ rei pr>r a I'An) Nou.(Obcrtura}. The llnnovt'l· Baud. Dir·.: Gr·nham Lea-Cux. (7 m). LECUO'XA: \'nh MnraviUoso (Trt>- c:e ,aJ.,.,,¡. Hulx-rnl Ht•rrera, ¡>iuno. {3 m). STRA USS FILL, J.: Vul~ El beUDanubi blnn op. 314. Orqtt('•tra ¡.~ilhornròuiru de Viena. Dir.: Ilcr·bc•rt von Karujon. (lOm}. FLET'\ \, :\1.: La bomba. Ensalada. St1rtlium 1\fm•irae Valt•rwia. Hespèrion XX. l)it-.: Jót·di Suvull. t3 m). BRAIIMS: Val•n.l, n.2.n.6op. 39. B)TIIn Ja ni.,. piano. (3 m). STRAUSS.Jo.•ef: J>olku \tazur"Dil' LibcUe' op. 2(}1. Orqtll'~tt·a ~'ilhnnnònioa de Vienn. Dit·.: Rit·c·nnlo Mnti. (Sm). BARTOK: Can~oosd' \n) l\'oun.2. n.3.n.I.(Qunrantn-quuu·rdllf~tsper a \iolí). Ki""· Feren¡, Bulogh. violins. (1-m). BACil: ''Lobcden Her-rn,mPineSe ele". CUJJhJta B\V\i 1·13. Andrú~ Eva C'uf>Ò. Adalbt·rt Kruus. Wolf- gang Srhüne. Frwtkfur1t•r Kantorei. But·h CollcgiumStuttgnrt. Oir.: Helrmnh Rilliug. (13 m). SARASATE: Zapatcudo. op. 23 n.2 Idu llu~ud('), ~ioli. Atlda Kotow,. ka. piano. (4m). BIZET: Grllll val' d" c·nm·~rt. Seu-a~, piuno. (im). , LJi:HAJt: Duet de Lu vrduaulegr(!. VPronikn Kincscs, soprano. Jósef Csak. tt>not·. Orqnestru Sinúòuica Jobonn StratL•s dl.' Budnpc,l. Dir.: lstvún 13ugar. (4 m). LEÓN: El \'Ol d'unoc•••U, gi'Dn vals per 11 Llohiol somia. Pt'rc Hubu•seda. Cohla Principal de La i3i•hal. Dir.: Fntnce-<t· Cassú. (9m). TXAJKO' SKI: Mclluc•llo·st·ben:o· sp op.51n.:l. Sviato~luv Hirlllcr, piuuo. ('lm). STRAUSS, J: Vals dd tr·c,or d'El bnró ¡;itano Orqm.,.tru Simfònit'U Johunn Stran.<s de Budupclrt. Dir.: Jwt\lÍn Bogar. (11m). .BACK8H.DAVIES, COOK, GREENAW\\.: El món sl'riu. Maria llarbenu. nena -oli<ta. Daniel _'\ogli·.~. Pili Cap.. llucle• i ;\f110u Gui;,, n•u,. Cors 'El Momni de Mozart". Rnul Lorenzo, hute•ia. Cbristian fll'rmcU, baU.. Rtoger Rodés. Jordi HOI[UPr. guit11.rrc' orú;.tiques. lfanu Guix. piano. (3 nt). 0:00 CA.\IPANADE S DE CAP D'ANY 0:01 ESPECIAL DE CAP D'ANY Pr·ograma c•Jit'l'ial per a la uit cie c·¡tpd'an). Selctt·i6i preseutucitÍ: 01gn Curdús. VERDI : La '1\·nviata (Brinrli~). Thf' Tallis Cira mLcr Choir. ·\~ncs Unlt~a. Jooep Currern~. Or·<¡u!'>;lrn Simfònica dc Londrec. Dir.: Plút·ido Domingo. (:i m). STRAUSS, .H.: Aquarellcn, Volti op. 258. Orquestra Filhunnòrúcu de Virnn. Oir.: Claudio Ahbudo. (8 111). PI \ZZOLLA : Tnngazo. The New Wodd Symphooy. Dir·.: Michael TilKon Thomas. (14 rn). ngRNSTEIN: Olwt·tut1t d" Cundidr. Orqne;:rru Sin•funicn de Milwuukre. Dir.: Lukns Fo·•· P·m). Cl !OPlN:Jmprom ptu n.l en Ln lwmoll Major O)J. 29. Claudio At·r·nu. pinnp. (5 m). ELLINGTOX: Freedom (fr·ugmcnl~). Cm·al Sant Jordi. Dir.: OriPI \1artort>U. (3 m). STRAUSS,.J .(11 ): Dcbut-Quntlr-illc, "Jl· 2. Ot·t¡uestra Filhurmòuica E,;lo~nea (1\o<ice). Oir.: \!fred Walter. (6111). W\LDTELFEL : Minuil, polku. Urqnt>stt·a Fillull·mònicaEslovnC'a. Dir·.: Km-t RPdc•l. (5 m). Cl..AZUNOV: Vals de conrt•r·t u. l. Orqucstt-a d~: Iu Su.isse Romnn•~". Dit·.: Ernest \n•ermet. (8 m). S\1ETAl'iA : Hccords dc Bubl·min rn forma de polkn op. 12. Anrlras Schiff, pi11np. (lO m). STRAUSS. J.(rt): Vals de l'Emperador. Orquestra Filharmònku dc Cyor. Dir.: Júm>' Srindor. ( ll m). CIIOPJ.:II: Mnznr·c:a l'n la m "Nott·e l(•mp~". Vlndimir Al;hkf'nnzy. piano. (4 m). STRAUSSJ.(U): Fledermnus-PPIku. op. 362. Or<ruestra Filluu-mònil'.a E>lovaca (Ko~ice). Dir.:Alfrcd WnJter·. (4 m). BEETHOVEN: M1nuet en Lab M, Hess 33. ll!!gcn Quarlt'tl. (1m). Bl'LOW: Val., t•oracteruti(' n. l, op. 18. Dnniel BJumrnthul, piano. (7 m). \ ILLA-LOBOS: Dansa de lt•A Bnclúanas BrwiJc•irns, o. 5. \1oria Ba)o, so¡1rano. OrqrJl•.,tra '1/acion!Ú dc Lió. Dir.: Euunonucl Krivine. (ll m). I'IAZZOLLA: Tzigane tango Duniel Bawrtboim, piano. (3 rn). HOFFSTEN, L.\RSON: Cutnrzt· horl.., d'amor. \fpniea Gret•n. \1cmhres d'Ellllll~ic·ol més petit. (3 m). .IOHfi\1: Sombu tlu una notu. I Snlonisti. (3 111). DOS ESPIRITUALS NEGUES.: Creat Day. Ob, Glnl'). J••s.ye Nom1nn. Kathcleen BniiJt>. Cor i OrquPRll'll diligits per .Jarn('s I ni,ne. (7 m). STRAUSS,J: Polkaràpida Expn'"' op.3ll. Orqne:.tra Simf?mira Johann Stnll.b> dt• Budapest. Dir.: lstvan Bo¡,'1Ír. {2m). LLOYDWEBBJm, W: Bndiuagcde "ifli'l. Sis peres per a piano. John Li1l, pinnu (2m). TXAIKOVSK.I: Gran vals 6nal dcl ballet "El 'frcucunous•. Onruestra dc• Kirov. Dir.: VuiPry Gerb'Ícv. (S rn). KRElSLER: Petita 'tana Yit·ne¡¡u. I SalPni~tj. (4 m). BACil: Got· "Jr.su, nun sci g~:~pr·ei· set" (Jt·•IÍ~, sigues glol'ifit·ut). cantata 8\\"1 41 per a l' \t1) Nou dP 1725. Matthias Rittcr. n~n ~oprarto. Jo- nas WiJI, neocoou·ult. MarkusScbiifcr, tenor. lfnrry van dcr· Kamp, b~. Cor dt• ~eU!! do Bor! Tiilz. Orque~ll-u Barroca. Dir.: Gusta•· J..e. ouhnrdt. (9 m). STHAUSS FILL: \ni• Sang vienl'sa op .i$54. Or(JlWhtr·n Sinúòuit·u .Johaunn Struu•s d<> Budnp~stDir.: lsl\an Bogar. {9 ml. DVORAK: Daru:n E..ln'a n.2en :'lli Jncnor op. i2. 01·qtu·~¡tt·u Sinúòni<'u dt··l Vullès. Dir.: Snlvudm· Br·otons. (6 m). STRAUSS, J: Vt, done, i cnu~on,, •·als. Orc¡u•.,.tru Simfònic:-o d('( Vallès. Oir.: Allll'r·t Ar¡;udo. (1 O nr). DILLUNS, 1 DE GENER DEL 2001 10:00 ESPECIAL D' \NY NOU Pro¡;rarna!'iÓ espc:-cial cl'an) nou. STUAUSS, J.(ll): Anm•n-Polka, op. 117. (aduptació M. SrltHnhen). Orqm•str·u Filharmiinic-n dl' Berlín. Dir.: ll erbert vou Kun1jon. (4 m). LEH. \.R: "Voldriatoruor u la me•·n pàiTia" dt• "El paí.' dl'ls ~omrilfl'el," Marilyn JliU Smith, sopr·ano. The Chandus Concert On·hcstra. Dir.: Stuur·t Ban·y. (2 111). l.ANNER: Dan.sesd'E.~tíria, op.l65. Qmn1t•l .\ll¡an Berg (6 111). SCIIl \1\\'N: Polt•a i \fnzurca de l'AJhum per a la jovPntut, op. (18. Kad Engel , piano. (2m). SUljPE: Cavallcl'iu Lleugera. (Obet·tura}. Orque,tra Simfònica tlt'l Ft•stixal. Dir.: Loui" Bertrand. (8 m). STRAUSS, .T. : Stadt und LamiPolku muúrrca. Orquestt·a FiUJarrnònil'tr dt> Viena. Dir.: Clt'ml'rts Krnus~. {lm). STU.\liSS, J.(ll): Ollt'rtura d'El rat-pt•nut. OrqucYtra Simfònic• u t.lr Viena. Oir.: Willi Bo.~kovsky. {8 m). BENA'fZKY: "La posada del t'avall blanc:-•. vaiR deroperetu. Gran Orquestra dc Paríx. Dir.: Paul Bonneuu. (3m). OFFENBACH: Le Uoi Caroue, A. 616. (Oloc>r·tura). Philhannonia Orchcstru. Oir.: An· touio dc Umeida. (5 m}. STRAl SS: Pizzicnto-PPikn (versió per a cor i piano) NPns Con tors de Vicmu. (3 m). MOZART, L.: "Passeig mu>'ical ••n trin~u·. Ontul',lrn Pops de Bo~ton. Dir.: Arthur fiNIJer. (3 m). WEBEH: Invitació ol vnls, op. 65. {Tmnscdpd6 per a orqucstm) Orqw•strn Filharmònil-a dt• Berlín. Dir.: H. \OD Karnjan. (9m). GIRA,fO: "Festa,ri•o,gioro egioia" ("FP•tu, rialees. goig i joia"). Cori t·n~cmbleBalthu~nr-NermJwm. Dir.: Thumu$ Heogdbrock. (2 rn). STRAUSS, J.(II): Ac•·clerutionen. vals. Orqtw;tra Filhannòuira de VIena. Dir.: I lnn;,Knappertsb n"C'h. (10m). SIBEI,IIJS: Vals romiint.k, op. 62 df'Kuolemn. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA .MÚSICA Roynl Philhannonir O•~·ht•,tru. Dir.: - Yondani Bull. (5 m). BIZET: 3 pel'!'• p~r a piano: llomançn '"""" puranll'~. Tt•mu i Vuls en do.\1. Setrak. piuno. (8 m). B \RRY: "Deha manar lu•·;•,tu drl món", vak ( Frngnwnt del cu¡¡ cl'un) de la banda "!>nora de Iu prl.límlu ~lemòric>ei'Afrit·a"). (3m). WALDTEUFEL: El• Patinudoro. vnl> op. 18:1. On!l•estru Filhannònirn E~lnv¡¡¡•a d~> Ko;;ice. Dir.: Alfretl Wulter. (8m). MORE.RA: Tempo dt> mozmTa Jo•·di Mu•ó, piuno. (3m). SAJNT-SA ENS: lntrothu·t•it. i rnud6 capdccioso, op. 28, pt•t'll viull i ()•·quest ra. Hcm·yk Sze.-yng. OnrneRLru Nudonal cic l'òpcrudr Monii'-Car·lo.Dit·.: Edouard VIUI Rt·nullll'tel. (9 m). MOZART: Obl'l'turu i 3 cuntradanses, KV J06. Ens¡,mble Mozm·t dc Vieuu. Oir.: Willi Boskov~kJ. (6m). STRAUSS, JOHANN (I L):: Murxu espanyola, op. 433. Orque.•tra .imfònica dt• RTVE. Dir.: Peter Guth. (5 m). KAL\1.A1'\: Prince•-c CzortJa,,' als de l'opereta. GranOrque,tradeParíJo. Oir.: Poui Bonneau. (3 m). CHOPII\: Gran '"l' lu·iUant. op.l8. Rudolf Firku'il}. piouo. (5 m). STRAUSS, JOSEF: Polcu dd molinet. Ürqlte!itra Simfòtút·u del \'ull;.;.. Oir.: Alhet·t Argudo. (3m). LEEIAR: "L'ht'ure c>:qui><c", vnls de l'opereta La Viutlu nlt·~re. Gran Orqtteslrad!' Purís. Di1·.: P:tul Bonncun. (3 m). FUX: Rondó a 7. ConcentJtij 1\tusiru~ cic Vit•nu. Di.r.: Niko.laus Ilurnon<:o•u·t. (4m). RUBTNSTELN: Vuls t•n mim, n. 2, op. 109. AJcxundcr Bukhchicv, piuno. (5 m). SCRTLIXNGS: Ou usn dt: lc~ flor'~<. Orquc~lra dr la Ràdio clt• Colònia. Dir.: Jan Stukn. (5 m). MONTEVEJWI: Pròleg d' Ol'fco. Cont:erto Vocalt•. Dir.: Ht•not .I UI"ObN. (2m). W\.GNER: Obrrtura dt•lu t•anlnta "L'entrada del nou any 18.35". Cori Orquestra Sinúònit·n clt• Bomberg. Dir.: Korl "\nton Rickt•nhachcr. (8 m). STR.AUSS, J.: Rittt•r Powu111c~arda,. ,' Orque,tro Filharmònicu dt> \ l~na. Dir.: Carlos Klt'ilx•r. ('lm). ME~-oELSSOIIl\ - HE:\SEL. L De~embrt>, dt'l rrrull tir pt'r<'~ "L'any•. Linno Serbescu. piamn. (5 m). OFFENBACII: Ohertnru de l'op~~ reta "Orft•u al• inft't'll,•. Ot'ti'II'Stt•a Filhurmòniro oie Virna. Dir.: Loriu Muuzl'l. (JO m). LUMBYE: Chompn¡;ne Gulop. Orquestro Fillull'm(mi!'n dt• Nizn. Dir.: Mjchucl S!'homvundl. (:lm). ST RAUSS, J.: "Moton·n", vulij, op. 265. Orc¡uesiJ•a J?ilhunnòuicu tlu Vii'IIU. Dit-.: Riccurdo Muü. (7 m). XOSTAKOVI'l'X: Morsn ,¡,, Fm·tinbrus. On¡uestra Simfòniru clt• Gott'bOI'f:l• Dit-.: Ncemc Jlit-vi. (2m). ELGAR: ]..e;¡ pt'lil!''l ¡·umpnnt·-~. Orqut"stra deJ'Úl•ter. Oir.: Bryden Thomsou. (3m). STRAUSS. E.: "Amb plaer•. polca ràpidu. op. 228. Orqut.,.tru Filhannònica de Viena. Dir.: Lorin 'raazel. (2 m). 14:00 ESPECIAL D'AI'\'\' NOU Pro¡:ramarió ~pecial d'any nou. STRA(.;SSJ.: Sang,1ene.;a, "als. Orque~b<J Johann Straos,; de Vicnu. Dir.: W9liBosko,-sky. (8 m). ÇER\ ELLO: Perpetut•m mobile. 1\n!(d Jesús Garcia, violí. 'M anuel Gartía l\torantl', piano. (3 m). MUSSORGSKl: Sche1-zoen Si bM. On¡ue.tt·a Filharmònica de Berlín. Dir.: Cluudio Abbudo. (4m). PAGA.~JNl: Caprici o. 13. Gil Shahum, violí. (3m). OFFENBACFI: "Les oiseaux dalli! lo ¡·hut·mill!l1' (Els ocells aJ bosc tl11 bedolls), canç6 de lo nina dels Conte~ d'Uuffmunn. Joan Suthcrland . .TacquesCharon. Cor de la Riid in de la Snisst' Romunde. Orquestra de la Stússe Romande. Dit-.: Rkhard Booyoge. (5 m). GJNASTERA: '\filon,"ll. 'fhomas F fui. violí. Lorenz Has!er. ,;ols. FereocSzedJak. violo ocel. Bi~ laSzedclak,contrahaix. WernerGi¡tt•r, piano. (3 m). KERl'\: All the tlúngo you are. Brad 'feWdau. piano. Larry Grenadier, baix. Jorge Rossy. percus- sió. (14m). : Polka de.s tambourins. Orqueotra Fllhannònica Eslovaca. Dir.: KurtRedel. (3m). CAIX D'UER\'ELOIS: Minuets dc la suill.' n. 3 en i\li M. Philip pe Pirrlot, baix de viola. Rio·erca•· Consort. (3 m). GLAZUNOV: Vals de concert n. 2. op. 51. Üt'qJIPslra Simfòuica de Bambe•·g. Oir.: Neeme Jat";· (lO m). SATIE: Gymoopédie n. 3. John H uckett, flauta. Ste\•e HackN, b'UÍ.lal'ra. (3 m). TXAIKOVSKI: Marxa eslava, \~'.ALDTEUFEL (1)). 31. On¡uestra Filharmònica de Berlín. Dir.: Claudio Abbado. (ll m). \1Ei\DELSSOID- HENSEL. F.: Gt>ner, del recull de peces "L'any•. Liana S~:rt-cu. pÍRIIo. (4m). GERSllWIN: The ManI Lo,e (L'home que estimo). Surah Vaughan. Conjunt iostrumrotul. (4 m). HANDEL : :'olúsica per nis Reials F oc' Artifidals. l..t> Concert des Nations. Dir.: Jordi sa,aiJ. (20m). TAJU,EFERRE: Dos vulsos. Philippe Corre i Edouard Exer:jean. duet de pianos. (3m). STRAUSS, Jo~ef: Pol.ka del molillet, op. 5i. Orque~11·u Filhannònica dl' \llenu. Dit·.: Cudos .Kleihct·. (3 m). BR.AHMS: MàximPs festivesicomm!'mo•·ntives, per a cor a cuppella, op.l09. Cnr de Iu NDR, Hamburg. Dir.: Güulllr Jeno. (lO m). 1'XEREPNIN: Dansa de.Knzukhstun, dc les l'ançons i danses per a violoncel i piano, op. 84. AlexnntiN· hnshkln, violoncel. Gcoffn•y Tozer. piano. (3 m). ARRIAGA: Allegro cou moto, íutim moviment de la simfonia en re (versió original). Le Concert d"" "'arion<. Dir.: Jordi Savall. (7 m). BOLLNG: Yelot·e, 1Íilimmovimcnt de la .uite per u flauta i piann. Jeon-Pierre Rampol, Ooutu. Claude Bolling. piano. ( ~ m). GOL"NOD: "\In ou hil-rt>" (\i o cer\"esa). dc l'òpera Fou•t. Gilles Ca<·hemoille. Cor i Onrue-· tro Simfònica fie la Ràdio de Ba'icra. Dir.: Colin Du,;s. (5 m). STORACE: Pa•tornlt· L'Amoroso. Dir.: Guiclo Bul<'.,.tt·oc- ci (12m). KAR.AJNDROU:"Vorut·lmall'"i"'I't·ma de l'etenlitat•, dm. Iem('>! tlt• la banda sono•·n dt• In ¡wl-1((-ulu "L'Eternitat i un dia". E.lcni Karuindrou, piano. SoliHIC!! i O•·questrn La Canwratu ti'Au•m•A. Dir.: Loukas Kiwylino8. (4 m). MAHLE.Rl "Ln cançó drl ht·ut'tl d~l clolor dc Iu tcn·u", primer·lied d'El cant de la terra. Siegfried Jc,·uRolr·m, t<·uor. Orquestra Filarmt'iniru de Berlin. Du·.: Jan1cB Levine. (9 m). D.EJ\lUllCIA: "FoliaR Go.ll<•¡w'", "Folias Españolus", "La Chambt·r¡¡a•, tresdaul!t'li dt•l Code' Sal!livut· n. 4. Ensemhle Knp•hcr¡:t>r. Dir.: Rolf Li.•levund. (8 m). SZTIL\.SO\\'SKJ: Oan•u. t!'r!·er del•lieder d'una prin<'t·•a, op. 31. BarbaruZagononka,"<~pruno. Ot·que,trn ~orional Pulont:,u. Dir.: Robert Sntano-.•ki. (2m). JOPLIX: 'Hormnn) Cluh Walz". rngtime. Jeun-Pit>rre Rampa!, fluutu. Joltn Ster.le lliur.-. piano. (5 m). ROSSI Nl: Oherttu-u de l'i,IK'r.t "Gui· UrruTeiJ'. Orquestra dr la Rt,yol Opt'rllll ousc, CovcntGard~n. Oir.: Ca l'lo RizzL (12m). SCHUBERT: Cançó del ht'u•·c, D. 183. John Mork Ainslcy, Jamit• 1\tucDouguU, 1t•non1. Si mon Kccn.Ly~idl.', bai'Íton. Michucl George, huix. (2m). SMETANA: 'fre>! donsi'A dl' "Lo nú- via ''rnudn". Orqut'strn Filhormònirn dr Novu )ork. DÏI·.: Lconunl UvrnMtein. (Sm). 18:00 ESP ECIAL D'ANY NOU Programació c~pecial d'u ny Mu. ELGAR: So,piri. l'\e-.· Philormoniu Ort•ht"ll'il. Oir.: John Barbirolli. (5 m). STRAUSS:"C't"<tla'ni"md'amour", mL, de l'opereta "I.t> troi• \ut....,.•. Jaoine~1irheuu. •oprono. Cor Ruymom!Saint-Poul. Orqut•,traSinüonica. Oir.: Poul Bmuwuu. (3m). \tONTS.\L\ \TGE : Tre,. diwrtimenb. Alícia dt> Larr!ll'hn. piano. (6 m). TX.UKOYShl: Oht't·turu "1812". op. 49. Orquestru Simflmico de Londr.,~. Dir.: A.ndré Pr~vin. (17m). STIU USS,J.: "On flcm•ixt>n ds llimont'rs•, vuJ,. op. 3(~~ fK'I' u <~lpro no i orcrne~Lro. EdiiQ Gruhorovu. On¡ueAit"U de Iu Ràdio d¡•l\lunir. Dit·.: Rudolf 13ihl. (6m). WAGNER: "IAniJ·udn drl nouuny 1835". Cor i Orqul:l!ll.'O Simfòuirn dt• Bumbcrg. Dir.: Knd Anton llirkeobucher. (17 m). LOPEZ: "La hl'lll' dt• Cudix", val~ dc l'opc•·eta. ~ Gt·anOrqueotradePa.r:í!I.Dir.: Paul Bonneau. (3 m). TELE\tAJ'f.\: Suite F~tiva. \ortli\>'CSt Cbamber Orebestra of Seattll'. Dir.: AlunFraucis. (17m). FALRE: Yuls- caprici n. 3. op. 59. Paul Cros~ley. piano. (8 m). :0.10RRICO"'\E: Cinema paradiso (tema). (3 m). BRl'f1'EN: "iudaJa d'Any "\ou. The SixtL't'n. Stepben Westrop. piano. Dit·.: HRrr) Christophers. (2m). KHATXATURIA.."'": La dansa del sabn:'. del bullet Gaynneh. OrqJH'btru Nacional Escocesa. Dir.: Nccme Jiir,i. (3 m). SCHUBERT: Trio amb piano op. 100, D 929 (2on moviment). T•·io Borodin. (10m). TX.AlKOVS Kl: Vals de les flors, del ho llet "El Trencanous". Ot·questJ·u Kirnv. Dir.: Valery GergiPv. (6 m). 20:00 ESPEClAL D'ANY NOU Pt·ogramució especial d'llJly nou. SERRA.: Júpiter, vals. Orque!itro deCanilira de I'Empòrdà. Oir.: Caries Coll. (5 m). CHOPIN: Tres escoceses. op. 72 n. 3 i Contradansa. \ 1udímir Ashkenazy. pillJlo. (4m). CH.A.PL~: ":\fodern times", tl'.mn del film. ltzhak Perlman. Boston Pops Orchestra. Dir.: John \\illiams. (3m). GERSH\~: Rbnpsody in hluc, ver•ió original per a banda de jozz. \.odrew Litton. pÍRIIo. RoyaJ Philbarmonic Orchestro. (17m). SOLER: "Gener" .dospoemesde:.\1it¡ud Martí Pol. Cinta Mal'.<ip. veu. Toti Soler, veu i b'UÍ.tana. (2 m). BTBER: Sonata a 6 en Re)!. "Jncuncla". Mu~ica Antiqua de Culònia. Dir.: Reinhnrd Goebcl. (6 m). RUERA:Tocsdefesta,sardanaper a piano. .Jordi Mlls6. (4m). STRAUSS, J (U): Vals de l'Empet·ndot·, op. 437. Arranjament d'Arnold Scboenberg. Quurtet Alban Berg (11 m). BOYCE: Oda aJ rei per a l'Any Nou.(Obertnra). The Uanover Band. Dir.: Gt·aham Leu-Cox. (7 m). SHER.\lAN: "Chitty, chitty, bang, bung" (temo del film). Orquestra dirigida per lrwin Kostul. (2m). POXCHIEW: Dansadeleshores, de La Gioconda. Orque~tra Filharmònica de Berlín. Dir.: llerbert vou Ka.rujan. (11m). BEETHOVEN: Dotzernriacionssohrt: una dansa n1ssa del Ballet "Dus Wuldmlidl'hen" dePauiWranitzky, WoO 71. Rudolf Bucbhinder, piano. (11 m). WALD'fEUFEL: Estudiantina, vals. O•·que«tru Filharmònir.a Eslovaca. Dir.: Kurt RedeL (6 m). MOZART: Cinc contradanses, J(V 609 "Non pii:1ondrai" En$Pmhle Mozart de Viena. Dir.: Willi Boskovsky. (6 m). ROOt;ERS: Do, re, mi. Petits Cantors dc Viena. (2 m). SANTIAGO: Pessebres i sar danes. Coblu Cintat de Girooa. (5 m). 22:00 ESPECIAl, D'ANY N OU Programació especial d'any nou. GRANADOS: Valsos poètics. .Antooi Bcs"CS, pÍRIIo. (15m). 194 9 PHOGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA WEBBER: • \n) 'wu•, temu th-1 mu•ical Tu, jo. t•U, ella ... i Wehlwr i Schiinberg. El \faNcal ~~~~~ ¡wtit (Pili CapeUade>i, veu. Su•nnnn Domt·n«>eh. veu. Daniel \n¡:Jj.,;, '·eu. \funu Guix. veu, piano, ¡;uitnrru acaht:icu i acordió. (3m). BERLIOZ: '\lunu hongpn>so Rnk01'7.} ", dt.-In Comdemna de Fau•t, op.2~. Orqu~troSinüonicu 194 Europt•a. Dir.: Clu-blinn Flor't'!l. (Sm). MORAl.ED \:Jnguina,funtn;;íaconccrtnnt pt•r a t·ohla. Cobla Montb'Tin~. (13m). SCTJUBERT: Olwrtura de la miÍsicu incidental "Rosurnunrlu". On¡uc..tntdcl Hoyu.IC<moot'lgt,bouw. Dir.: Bornor·d llailink. (lO nt). SAI.NT-SAENS: llnvaner·u, Op.83. Kyung Whn Chung, violi. Royal PhilhnrmonicOrche.«tna. Dir.:Charlcs Dutoil. (9 m). WAGNER: Lu Walquirio (cavalcada de u-~ Wult¡uír·it•,¡). Orqut>.;stru Filhurrnònicu de Berlín. Dir.: Cluudio \bbado. {5 m). STRAUSS: L't.,.perit vienê~, vals, op. 116. Quartr•t Alba o Berg (ï m). CU\1 LLER: "Oh! In trou.hlnnte vol u ptt~". vuls cantat dc l'opereta La Rt·in~ jo)t'U,c. Janinl' '\licheuu ...oprano. Cor Raymond Saint-Paul. On¡ue-tra Simronira. Dir.: Poui Bonnt•uu. ( lm). RAKHI\fA:\1)10\': Primer moviment dt'l conrt'rt per o piano n.2. Jo~e Bolet. Orque,lrn Simfònica de Moulrett.l. Dir.: Charlr~ Dutoit. (12m). MOZART: "Ein 1\flicJclwnodcrWeibrhen wiin•c·ht Papo¡~eno ,jcb! •, ària de l'acte Hun dc La Flauta Milgicu. Dietrich Fi~c·her'-Uieskou. Or·c¡uesLt·u Filharmòniro de Berlin. Dir.: Ka l'i Bolnn. (Sm). SCHONBERG: Tr·rH vegad<'s núl unys, ¡Jcr u cor mixt n rll]l)JI'Ua, op. SOA. BBC Singt't'll. Dir.: Picm· Boult-z. (3m). KABALEVSK!: "Petita cançó", Cançó de breH~ol", •Joc•. "Broma•. "Pallasbos", "Un viatgt• divertit", sill p~tites ¡w.·t•A dc• l'op. 39. Marina Rodri¡,'ltt'Z. piano. (2m). BURRULL: Oivertimrnto. Jordi l\Tolina, tl'nora. Ramon El.rolé, piano. (S m). ZELEl'IK..\: "Glorio". cir Iu \fissa Cirtumci,.ioni' Domini 'io.•tri Jeou Chrut:i. (Mi,.,u ¡wr u la Fr-to dc la Circumri,.,ió. l'I clin d' \n) ~ou). Soli.•tf'lnocuk Corde nen' de la capella dP 01'1'<dcn. Cor de In catedral de Dr.,..dcn. Dir.: Konrud Wugner. (~lm). 0:00 ESPECIAL D'ANY NOU REPb'Tlf.lÓ dl' Iu progr'ilmució especiul d'no) nou. DIMARTS, 2 DE GENER DEL 2001 7:08 PRIMER TEMPS Músicu per· començar el diu prt•Acruuda per Eulàlia Brnito. Rt'fuU d'obres breu~. Inclou hutllt•tins i.nformutius i ugend~s musicul~. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 REl'EflTORI DE CONCERT TELEMA.i'I/N: Divl'rlimcnto en ual\1. 10 Múo·ka Antiqm1 dl' Colc)niu. Dit·.: Rt•inlrnnl GodM'l. (li m). SCHUBERT: Melodia hongaresa. ZAlllE: D. 817. ha.~a. Andras Schiff. piano. (4 m). BOCCHER.L\'1: )finuet del quintet de corda, op. 13 n. S (transcnpri6 per a orquestra de Leopold StokoWEki). Orqut'!<tra de Filadèlfia. Dir.: Wolfgang SawallL<ch. (3 m). TXAIKOVSKI: PareNostre.. extret de la Litúrgia de Sant Joan Crisòstom,op.41. Cor de cwnbra del Ministeri de la URSS. Dir.: ValeriPolyan.•ki. (4 m). ELGAR : &nata per a violí i piano en mi rn o¡>. 82. Midor~ violi. Robert McDonald, piano. (26 m). 10:00 AGENDA )fUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BRUCKNER: Quintet de corda en FaM. Enrique Santiago, violo. Quartet Melos. (44m). ARRIAGA: Erminia, gran ària per a soprano i orquestro. Angeln Denning. soprano. Orqul'8tra Simfònica deBilbao. Dir.: Jesús Lópe-.t Cobos. (15m). RAK1D1Al'i'1NOV: Preludis per a piano op. 32. Peter Katin. (39 m). JOPLIX: "Tbe Entertainl'r", •sugar Cane Rag" i ")laple Leaf Rag". Pasquale Cardillo. clarinet. Jerome Ro,en. violí. Orquestra Pops dl" Boston. Dir.: Artbur Fiedler. (10 m). BRITIE~ I ROSSTh'l: ~atinées musicales. National Philhannonic Orcbestra. Dir.: Richard Bonynge. (13m). ffiERT: Bistoircs... per a sn.xo i piano. Pekka Savijoki. MargitRabkonCIL (18 m). DVORAK: Danses eslaves n. 1, 2, 7i8,op. 46 Orquestra Simfònica de Praga. Dir-.: Pell· Altric.bter. (18m). 13:00 ÇRANS INTEGRALS LA .MUSICA ORQUESTRAL D'AARON COPLAND l:lear Ye! l:lear Ye!,balleten un acte. London Sinioniettn. Dir.: Oliver Knussen. (32m). Quatre episodis de dansa de "Rodeo•. Orquestra Simfònica deSaintLonis. Dir.: LeonardSlntkin, (23m). 14:00 MO.MEl'iTS LIRICS KAL.\IA.i"j: Comtessa )!ariza. oper~la (extractes). GretelHartnng. Fritz WWJderlich. Christine Gomer. Benno Kusche. \Villy Hofmallll. Cor i Orquestra de Iu Ràdio de Colònia. Dir.: Frnll.Z \farszalek. (53 m), , 15:00Bu;TLLETI DE~011CIES 15:06 lfUSIQUES DEL 3JON UIUl fine..1ra oberta a l'expl'eSl>ió rnu~ical dels pobles d 'arreu. ~ORUEGA: .Música de le.. valls escandinaves: 1\ystev et Stiennur og Tungledh. Farvel. Lill'Lisa. Bestelandttn. Knut-Heddis minne. (8 m). SALONICA: Lcvantose el Conde Niño. Monl.~errat Figueras. Pcdro Memcladorff. Yait· Dalal. Yuir Dalai. Ken Zuckermun. Arionna SavuU. Jordi Savall. Xavier Díaz. Pedro Estc>van. (Bru). FLAMENC: Buleria. Alegrías. Pepc de la Matrona. El ~iño de Almaden. La Joselito. Pedro Soler. (9m). \1úsit¡U<~ urbanes a Kin<~­ Ç>rque,lro Bambaln. {9 m). 11\'DIA: Cuot dl'l Ramayana. \IÏ.nay Kumur Bhide, veu. Pramod Sunhe. tabla. (9 m). 16:00 LA TARDA DE L'OIENT Programa cic) renlitzuclu u partir de leo. peticion~ del~ nootres oirnt.~. Presentodó a càrrt'f dt> Cnmtina Malogarrigu. • 19:00 JOVES 1.1\'TERPRETS ROSSNI: "Come un'u¡w rw'giorni d 'oprile", ària dc La Ccnercntola. Enrir .Murtútcz-Cu~li¡;noni, baríton . .Jo~ep Sunnyac, piono. Enregi.~trullll'llt f1•t per Catalunya Música l'I din ·t cl'orlllhro del 2000 uJ Palau 1lc In Maísieu Cotalanu. PRIMER PALAU (V Temporudu) . (6 na). HAKHMANrNOV: Variacions solm~ un tl'lnu dc Cordli, op. 42. LIUÚ! Salvà Rodríguez, piano. Enregistt"Urnent fN ¡Jer· Cutulunya Música el rliu l d'o!'lubr·p dt>l 2000 al Palau üe Iu Múijico Cutalana. PRD1ER PI\.LAG (\ Temporada). (18 m). SCHUMANN: Dichterliebe,op.48. Enric 1\{urtínez-Ca~rignani, bariton. Jo-ep Surinyac, piano. Enregistnunent frt per Catalunya \lúsiçu t>l dia 1 d'octubre del 2000 al Palau de Iu \túsica Catalana. PRD1ER P·\ LAu (\ Temporada). (28m). , , 20:00 BLTLLETI DE NOTICIES 20:t» AGENDA MUSICAL 20:10 REPERTORI DE CONCERT BEETHOVEN: Conctort ¡:wr a piano i orc¡rw"tra n. 5, op. 73 "Emperador". Steven Lubin, piunoforte. The Ac:ademy of Ancicnt MuRic. Dir.: Chriqtopht>r Ho¡,.woocl. (38m). BELLINI: "Oh" s~o potrssi diSllipor lc nubi", ària dc l'òpcr•a •n Pü·uta". Mon[l!()r·rot CaiJuUé,ijopmno. (4m). 21:00 PERFII.S Raimon Colomer convenia 1mth un compositor uJ voltunt de la seva obra. TOT! SOLER 23:00 AGENDA 1\IUSJCAL 23:03 J AZZ DE NIT Una ule<'ció d'Allwrt MaUofré. 23:45 NOCfURN Música per arabar el dio r Presentació a ràrn>r d'A)fn'd Celuya. PROCRA.,IACIO DE NIT Repetirió dels últims programe¡, 0:30 CRANS 11\'TECRAI.S Programtt' t'mrsos la setmana anterior {Ordre d'emh.,ió: Repetició del Dillun~.Dunurt,;, Dimecres, Dijou•, Diveodres,,de 13.00n U.OO). 1:30 SELECCIO DE JAZZ 3:30 REPERTORI DE CONCERT Programe>; t•mt>,.O~ la setmana antt•nor. {Ordred'emi•<i•í: DilluOJI, Dimlll'U!, Dimt'l'res, Dijous, Diwndret!, dt• 09.06 a 10.00). , 4:30 CAPSA DE MUSJCA Programes emesos la ~etmnno anterior. (Ordr!' d'!'.mis~i6: Rcpet:irió deL! progrmnl!6 de Dillu0Jj,Dimru1s, DinH'Cres, DíjouK, Divt'nclrt•H, dl! 10.03 11 13.00). DIMECRU, 3 DE GENER DEL 2001 7:08 PRm1ER TEMPS Mú~icn per <'Omt'nçnr· t'I dia presentada per EuiUJia Berúto. Recull d'obres breus. Inclou butlletins ínformatius i agend,es music~. 9:00 BUTILETI DE NOTICIES 9:06 REPERTORI DECONCERr SATh'T-SAE\XS : Allegro uppl!l.>ionato, op. 43. ~Iaria Kliegel. violoncel. Bournemontb Sinfonietta. Dir.: Jc>ao, François l\lonnard. (4 m). MOZART : Rondó. KY 485. Vladimir Horowitz, piano. {6 m). STRAUSS,R.: Suitededansessobre peces de Couperin. Sinfonielta de Montreal. Dir.: Charles Dutoit. (~6 m). CERVELLO: Fid'l {per u violi i piano). DavidBallesteros, violí. Manuel Cnrcin Morunte, piano. (9 m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE 1\lÚSICA GRAGNANI: Quartet per a dues guitarres, clai·i.net i violu, op. 8. Consortium Classicum. (20m). BERNSTEIN: Daru¡es simfònic¡ur.:~ de "West Sirie Story". Orquestra Sinúònioa de San Francisco. Dir.: Seiji Ozawu. (22 rn). DELIUS: Concert per o piano i orquestra. Benno Moiseh•itsch. piano. Philharmonia Orchestrn. (Gravació del 19-~7)Dir.: Constant Lambert. {21m). MAHLER: Lieder eines fahrendrn Gescllen. (•Cants d'WJ C'Ompau} errant")arranjamentdc>Schiinhfrg per a flauta, clarinet. harmònium. piano, perous...W i quintet de corda. Anna Holroyil. mezzosoprano. Cumera ta de Versalles. Dir.: Amaury du Closel (lí m) . VIVALDI: Sonata per a violoncel i baix continu en si b m. Roel Dieltiens. Antbony \Voodrow. Robert Kohnen. (11 m). GOUNOD: Simfonia n. 1. Or.qnestra del Capitoli dc Tolosa. Dir.: Miehel Plasson. {28 m). BANCJTIERI: La pazzia scnile. Socictà CametisticadiLugano. Dir.: Eclwin Loehrcr. (32m). .FAURE: Nocturn per a piano n. 5, op. 37. Paul Crossley. piano. (9 m). 13:00 GRANS INTEGRALS LA MÚSICA ORQUESTRAL D'AARON COPLAND Primavera apalatxe, ver<ió original. Conjunt instrumental. Dir.: Aaron Copland. (33 m). Dance Panets. Orquestra de Cwnbr:n Simfònica dt' Nova York. Dir.: Gerard Schwarz. {26m). , 14:00 liUSfCS DE CATAUJNYA GERHARD: Quintet de ''ent. Quintet de vent Harmonia. (19m). LLONGUERES: "Les figuret~ del pessebre", i "Les f est&~ dels reis". Anna Monfort, piano. Cor Madrigal. Cor Albada. Dir.: .M ireia Borr:era. EsttoveNahona. (20m). TEIXIDOR: Sonata en Re l\1. Pablo Cano, clavic;èmbal. (l{ï m). 15:00 BUTLLETIDENOTJClES 15:06 MÚSICS DE CATALUNYA GREBOL: Aquàtic. PercussionsdeBru·celona. Dir.: Xuvier Joaquin. Enre.,"ÍSI.rament decil pel Ccntrt• dc Documentació i Difusió de la Mú•ica Contemporanio, dins la Setmana Internacional de Música Contemporania (1992). (lO m). - PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA. BROTONS: "PenH&mt"nl i Rt·~or­ dunt". I '-':' j - Patrícia :\1azo, Oauta. Jo~cp Surinync, piano. Enregistrament fet pt'r Catahm}a "úsica el dia 13 de gener dPI 2000 8 la Snln d'artrs eh> l'SC.\E. Tc•mpornt!_a AVUT \tl:STCA. (Im). ,\CUNA: \•.;aigdt>tñnticl'ncltt•rnple. Coral Clllltiga. Dir.: Jo"<ep PrnL~. Enregistrament fet pt>r Catalunya .Mú;;ica. (7 m). SOLER BACUS: "Blat no• ell", "La gent s'amuga t'I seu amor", "Al pali creixunarl:weestr·ony", "Paisotgt•". "En rJ lluc T ung-ting'', "Pt•titll ft>«ta", "El color dolu l'idn", " L't'~JICru inútil". JoijC¡l Cabré, bur·ítou. Montscrr·nt TotTt'nt, piano. (15m). CASABLANCAS: Cinr interludis pet· a Qllltrll'l cic• cord u -Quasi Vurinzioni-. Quart!'! Eul¡•t· dc Zuric. (8 m). 1 6:00 LA TAR.OA DE L'OI ENT Pro~:;ramn!'iÓ realitzada o partir de lrspeticiolllldel"no~tt·e;.clit•nt~. Prt•· sentació a càrrct· dt• Cnnnina "t1nla¡;arriga. 19:00 PRIMERA VEU Un esplli percon{•ix!,rl'b mú•it-,. d'u· ra. Presentat per l_gnn•i Piñql. 20:00 BUTI..LETI DE NOTICLES 20:(H AGENDA "t;S ICAL 20:10 REPERTORI DE COlliCERT DVOHAK: Suit•· T,et·a. op. 39. Orquestra Simfònica dl' D••troit. Oir.: Antal Dornti. (2:~ 11)). 20.45 TRANS MISSIO EN DlRECTE DES DEL PALAV DE LA .MÚSI CA CATALANA Obre~ dc VON SUPP~. \\ALOTEUFEL, POPPER, OF'~'EN­ BAC H , DOP PLER, STO LZ, STJl4USS (I), ST RA USS ( li ) i BOGAR. Rlta Csñky-B6gar, violí. Ot·c¡ut•sira Simfònica J olumn Str·a\ IKS tle Budapest. Oil·.: !et vún llogtÍI·. 21:00 SELf:CCJÓ D E NOVETATS Prt:scnlaci6 dt> lrs 1Íhimcw novetuts clisco¡,'l'àfiques apan•gurlt•s ni nwrcat, a càrrec d'AliretI Cc-luyu. 23:00 AGENDA MUSICAL 23:03 JA1Z DE NIT Una selecció d' \Jbert Mullofrío. 23:!5 NOCTURN Música per n('abar el dia. Prt'scntació a càrrec d'A.Jfred Celaya. PROGRA)fACIO DE MT Rcp<'tirió dels íutim~ programl's 0:30 GRANS 11\"l'EGRALS Programes l'tn<"l<<S la o('tmano llll· terior (Ordre d'emi.'>iÓ: Rc¡x•tidó dcl Dilluns, Dimart.s, OimC(•res, Dijous. Divendres, dc 13.00 ol4.00). 1:30 L'AUDIOVISLAL Emès diumenge po<>at. 3:30 REPERTORI DE COl\ CERT Programe~ em~"«Js lo Kelrnann untenor. (0rdred 1t>rnissió: Oillun•. OimarLq, Dimecres, Dijous, Dlnmdn.,., de 09.06 n 10.00). • 4·:30 CAPSA DE MUSICA Pro¡,'l·amcs emesos Iu Aetmnnn untel'ior. (Or·dt•ti d'c•rniJ<.si6: H••pclici6 dclsprogt·um¡•sdc DiUun~. Dhrmrts, Dimecr es, Dijou~, Divoncln·s. dt• 10.03 a 13.00). DUOUS, 4 DE GENER DEL 2001 7:08 PRil\fER TF~IJ>S Mtísieo p¡or ronwn~nr l'I 1liu presentada p<'r Eulillia Benito . Uecull d'obres breus. Inclou butlletins informatiu• i agendf'l' musi~. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 REPERTORI DE COl'\CERT \ULH \lJD: LI' boeuf sur le toit (El bou ui teulat). Ort¡u~'>-tl'ft de París. Dir.: Semyon Bychko•. (l'im). P I CC NI: Tocc.ata per a arxillaüt i clnvecí. Lura Pian('.n. o.róllaül. Otta~'Ïo Dantont:, clavecí. (4 m). DVORAK: Arnúda, oi:ICrtora. Orquestra Filharmònica Eslovaca IIPKO!!i('P. Dir.: RobcrtStankovsky. (6m). ltEJ CHA :Trio de flautes, op. 26. Ml'mhres dl'l Quartet Kuhlau. (14m). SCH1JMANN: Tres poemes d'Emanuc! Ct·ibcl, op. 30. OlorB!ir, baríton. Hclmut Deutsch, piano. (8 m}. 10:00 AGENDA ~fUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA DE VISÉE: Suite per à ¡;uitut-ra n. 9. Hafarl Andía, ¡,'11Ítarra ban·oca. (12 tu). KAST:.\LSKY: wr:úrgia deSant.Tolill Cribòstom (cants de l'esgli\sia ortodoxa ru'•a). Cor de Mn~ del Teatre Boh:oi. Oir.: Andrey Zalx!ronok. (29 m). FR\SCK: Pbique. poema simfònic pt'r a cor i orque..tra. Cor' de la Uàdio TV Belga. Orqu<·~ru de Lieja. Oir.: PaulStrau.<S. (17m). WEBER: Sonata per a piano n. l. op.2·L Dino Ciani, piano. (24m). STRAUSS. R. : Macbeth. poema simfònic op. 23. Orque.~traNacionn!Escocesu.Dir.: Nccme J iirvi. (20m). SIBELIUS: Cuvnlcada nocturna i albada, op. 55. Poema simfònic. Orquestra S imfònica de Londres. Oir.: Colin Dnvi~. (17m). H ANDEL: "Dall'ondoso peiglio", "Aure. dt>h, per pietà spiratc", dues à l'ics d e l'òpera • Juli Cèsar a Egipte". Anrlrl'as Scholl, contratenor. Sara Fulgoni. Orquestra de l'Època de la D.lustraci6. Dir.: Rog;t'r Norti.ngton. (im). 13:00 GRANS INTEGRAlS LA :\fGSI CA ORQUESTRAL D' \ARO~ COPLAND "Our town", (La nostra ciutat). Orquestra Simfònica de Saint Loui>:. Dir.: Lconard Slatkin. (9 m). Tbt' Red Pony. The Phocnix Symphony. Dir.: .Tamt-s St'darl's. (26m). The Reircss. Ot'tluestrnSimfòrúcadeSaintLouis. Dir.: Leonard Slatkin. (8 m). 1·1:00 :\JÚSICA M'TIGA "llency Porcelli la música oficial" Rejoi!'c in tbc Lord nlway, anthem Z49. TtJtO~a Bouner. Patrizia Kwella. Kai Paul Agnew. W'tlliam Kendall. Pc•ter Kooy. CoUegium Voealt'. Dir.: Philippe H l"rrewt'.ghe. (ll m). Now doos the glorioUB day HI>PI'.ar, odu per l'anivcm¡aridelaReinaMary, Z332. GilliiUI Fisher. TcssaBonner.James Bowmun. Micbacl Chan.ce. Cbarlc,.;Dnniels. John MarkAinsJey. )lidtat•l Geor¡,re. Citaries Pon. Tbe w_.s,cl. King's Con-ort. Dir.: llolwrt King. {24m). O Cod. l'hou lta,l rast u' out. Antbemz36. Dijl'k Koster, ,;olonrcl. Kin¡:'- Collegi' Choir dl' Cnmbrid~t'. 1.-t>onhnrdt-Cort>ort. Orgut' i <lireçtor: Go.st.l\ Lconh:tr~h. (5 m). Welrome to al.l the Plen•llrt'•, oda pel dia de Santa Ct•<'ília. OeOer Consort. Stonr 'lu•it• Ft•,ti'al Chamber Orrlw<~tra. Dir.: Al• fred Oellt•r. (19m); 15:00 RUTLU.ï'l DEl\ OTI CIES 15:06 Al;"l'ÒGRAF Les vet'l>Íon~ finnaclt•s p<>r lt•,; f:,'l'llll8 .batnlell. Vladirnir Asltkennzy SCII0NBE1lG: La nittmn•figut·nda. Vcr·sió p••r u onlu t•stt·u tle corda. Ot-que.qtrad!' Cnmbt·n Anglt>Ntl. Dir.: Vlndítnir Ashkf'nRzy. (29m). STRAVIJ\'SKJ: C01we•·t 1m· n piuno i ittstr·umf'ntM dr w•nt. Olli Mustont•n, piano. Orqtwstt·u Simfimica de la Hòclio Alemanya dt' Bt>rlíu. Dir.: \1aclirnir "-"hkt>nazy. (18m). 16:00 U TARDA DE L'OIENT Programació realitzndn a partir dt• les peticions dl'!~ no,trto;, Clients. Pn'sentació a <·àrt-er de Camúnn 'talagarriga. 19:00 P EI\IAGJLUIA Programa dt• divulgal'ió mt.-irul. Guió i realització: Pere Bur~¡¡ i Àlex RobJe,. TOCAR TOTES LE~ TECLES: Suite Pull'int'lln. AVúlSO:'iA 20:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA ~1USICAL 20:1 O REPEnTORI DE CONCERT KODALY: Hary Jr~nos, ~uite p~r a orquestt·a. Ot·QlteJttra Simfòn.ieu dc Iu RIAS de Berlín. Dir.: Ft'rrnc lo'ricHay. (23m). WAGNER: Oberturu i bucnnul de l'òpera Tunnhihrsc:t·. Orqnestru dl'IM'ET. Dit·.: Jamt·~L·­ ,;ne. (23m). 21:00 A LA MANERA DE..... Un convidat !'lli> ¡¡r·opo•a i t•oruentu la música que li ngruda. Gui<Í i pt't'· ;;ental'ió dc Joan Vh·c~. JOSEFINA llJGOLFES 23:00 AGENDA :\H.iS ICAL 23:03 JATL. DE NIT L na ~el eec.ió d'Aihl'rt \1alloft'Í'. 23:45 l'\OCTt:R :\fú,icn per aeabur t•l dia. PrcSI'ntació a ('àrrec d'Alfn.'tl Ct'ln~a. PROGRAMACIÓ DE "IT. llepetició dels tíltim.' programes 0:30 GRANS IIIITEGRALS Programes emc,os Iu .et mana anterior {Ordre d'enú.-ió: lle¡wtició deiDillun;,, DimarL,, Dimccre,,Oijou,, Oiwmln·'· ~~~· 13.00 a H.OO). 1:30 JO\ ES INTEUPRETS Emès düpnrl'. pa!>~llt. 2:30 MUSI('..A XXI Emt-, divendres pnHsnl. 3:30 REPEllTORI DE CONCERT Progrumt•s <'m!'SIIs la M'lmttml tUl· tcrior. (Ordrcd'<•mi!<sió: Dillun~. Oimar'l\1, Dimtlet-cs, OijouH, Diwntlr·<'!!, de 09.06 n Hl.OO). • 4:30 CAPSA DE 1\fUSICA PrO{,'Ttllll<'S Cml'•n~ Iu ;,rt tonnu unterior. (Or·drt> ti'Pmts,i6: Reveti<·ió delsprogrmnt.,dt•Dillnn;;, Dimarts, Dimecres, Dijous. Dhcnth·•·~. dc: 10.03 a 13.00). ~ DIVENDRES, 5 DE GENER DEL 2001 7:08 PRBIER TEJIPS _\1ú~ica per començar el dia pre¡.entadu per Eulàlia Bellito. Rt>eull d'obre' breus. Inclou butlletins informatiu, i agend,es musical~. 9:00 BU'JU.ETI DE NOTICIES 9:06 REPERTORIDECONCERT BACil. J.Ch.: Simfonia en solm. op. 6. Conrt>rto Koln. (14m). SCllt.')i.\4\~: 'SonntagsamRhein' (Diumenges a la \'Ora del Rin), op. 36 n. 1, "Rose, Meu und Sonne' (Ro~o. mar i sol). op. 37 n. 9. Vt..,;,eJina Ku~nrova, mezzo. Frieddcb Illlider, piano. (7 m). BEETHOVEN : Quartet de corda n. U. op. 95 (Transc l'ipció per a orqucsh·a de corda de Gnstav Mahler). Soliste~deMoscou. Dir.: YuriBashnwt. (23 m). PROKOF.lli"V : Manen de "L'amor de les trc.~ taronges' (transcripció per u violí i piano de Heifetz) Gil Shaham. 'ioli. Akira E¡,rochl, piano (2 rn). :\IOZART: •Du et: Cinque... dieri...venti ... trenta ...•. de les ~oces dt• F'r¡;aro. Cecilia Bartoli, mezzo. Bryn Teríd. baix-baríton. Orquestra de I'At'ndèmia ::\ucionul de Santa Cecili a. Dir.: )lyung-Whun Cbong. (3m). 10:00 AC~DA mi~Ci\L 10:03 CAPSA DE :\fUSICA HAYO:\: Doble concert per u riolí. piano .i orquestra. Hob XVIII:6. Olivicr R oberti. Orquestra de Cambra An¡;.le;;a. (19m). RA.KIDIANlNOV: Simfonia n. l. op.13. Ort¡uestra del Conce.n.,"llhouw. Dir.: Vlndímir Ashkenazy. (42 m). MOREL: Xacona en trio. Philippe Pierlot, baix de viola. llicen·at· Consort. (6m). 1\1ASSENET: "Divertissemcnt", de l'aelC' 2on de l'òpem Tha:is (les 5 primet·es parts). Ot·qucslrn Nocio nal Bot·deiL'! Aquitània. Du·.: YvesAhel. {ll m}. LECLAJR:: Sonata n. 10. Fnm~ois Feroand~. violí. Philippe Pi<•rlol. baix de viola. Pien-eHnntlli, clavicèmbal (15 m). SCHUBERT: ~lissa en La h :M, D 678 (ó<!gODa versió}. Stt'fan PreyPr. Thomas Wcinbappel. Jürg Hering. Harry van der Kamp. Petitscantorsde''iena. CborU'< Vienneusis. Orquestra or the ~ o f Enliglrtenment. Dir.: Bruno Weil. (39m). WIILLL'ffi: Els cinc arbres sagrats, concert per a fagot i orquestra. Judith LeClllir. Orquestra Sinüoni<-a de Londre,. Oir.: John Willilllllb. (26m). J 3:00 GRANS INTEGRAlS L A MÚSICA D'ESCENA DE HENRY PURCELL Thcodosius o Ja força de l'amor. Judüh l\'elsou, soprano. Oayid Thoma~. bai.,. J ames Bowmau, conlmtenor. 1\Inrtyn Rill, te.nor . Tbe Acndmny of Ancient Music. Dir. : Cbt;stopht't' Hogwood. (22 m). Su· Barnaby Whigg. Rog.en; Covey-Cnunp, Let1or. David Tbomas, baix. TheAcademy o fAncicntMusic. Dir.: Cbristopber Rogwood. (4m). The HíJ;toryofKingRicbard theSecond (The Sicilian Usurper). 11 \TA.U '"''U . \ll"'l \ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSiCA Judith '\t>l'!On . .•o¡u·nnn. The '\cudem) of \.ncirnt Mnsir . Dir.: Cbri'toph••r Ho¡;wo()(l. {3 m). Sophoni,ba. Jmbth '\t>l•on, •oprono. Tlw \rod"m> or ..\JH~it•nt \1u.ic. Dir.: Chri•toplwr llo¡:wood. (2m). \ Fool'. Pn-ft•rnwnl. Ro¡;t•N Co\1')'-Cmmp. tt>nor. Tht' ..\each•m> of ·\.nl'irnt "'"ir. Dir.: ChriMophyr llo¡,-w(l()(l. (9 m). J kOO \llJSICA RELIGIOSA TLIUN \: Evangeli, op. 12. On¡up"troCiudodllt'Gt'Unado. Dir.: Juun tiP Udu~la. ( 13m). BACH: "Lit•hstl•r .Je•u. m¡•in Vl't'langt•n• (.11-•ú~ t•slionot , el meu onlwl). l'nntutu BWV :32. \VuhN·Gomlwr·t, nt•nsopr·•mo. Max Vltn Egmorttl, hni.x. Cor de 11e11s de Uanuvt•o·. LA•onhorclt Ctlltsor·L. Dir.: Gust.uv (_,¡•onhunlt. (23 m). TELI':MANN: Cuntutu rlt'l din dc l'f\i~, pt•t• U ~Clfll'tlllO, Ouuttl de bec i huix t•oootinu. Rost't' G:u·rpll, HOJII'anu. Trio Undumnri.~. Enregi•trumt'rtt fl'l Cntulunyu Mút•l din 18 1lt• dr••·mlwc 1ft• 1990 u l'llo•pitol tic• Sant Puu lli' Barct'lonu. (lO m). Strllu '\ovo {Lauda d•• l'Epifania dt>L• llt·i• d'Orient), anònim dt• l'edat mitjana. En..,.mhlc· \1crroln¡,'l... Eon•{!i,trumt•nt fl'l pt•r Cot.ulmt)'ll MobiC'u ••I diu 13 dc muig de 1997 al Saló del Tinell dc•l \1u<eu d'IlistòrÍll dt• lu Ciutat. X'. f¡•,tival dt• "ú•it·a \.nti¡m. (8 m) .• 15:00Bli,TI.LETI DENOTÍCJES 15:0(, \1lJSIC.\ XXJ Lt•• ttltimt·~ trntlt-nt·i¡·~ dt• Iu rnoí•i<'a cuntt•mpurUniu. l't1ARTLAJ'<D: l>nrwcwork~ (Tr·ehnlls dl' dan•u). Tht• Sti'Vt' Murtluncl Hnncl. Dir.: Stt,Vtl Murtluntl. (22 m). CHILCOTT: .Juhllute. Cor dc comho·u i ronjunt d'inslmmt•nts tlc•olwtull de Iu Uni.vtlr~itatde Konsus. OnngiUAO'Nf•il.pinno.Oir.: Simon Cunington. (17m). UO.ISGAAHD: Pnisutgt• pòl.litl. Conjunt Cuprif•or·JI. (12m). 16:00 LA TAJU>A DE t'OIENT Pr·ogi'Omul'iú t•t:uli~ndu u pm·lir de lt>;.pt'Lit·ion'flt>L. n•>~tn•soic•nts. Prestmla•·ió u t•àrr·t'fl dc Curmina Malugardgu . 19:00 BLANC l l'IEGR E La mtÍ•it·n pt•r 11 piano. "Els ront't'rts per a piano de W. A. Mozart" Conrt>rt prr u ¡¡iono i or!Jlll'>trn n . l6, K\451. ~turray Pl'rohio , ~ooli,to i dirt.'Ctor. OrtJUI.">tru dr Cumbru \.ngle•a. {25 m). Conrl'rt pc•r a piuno i ortflll'slro n. 15, K\ 450. Alfrt'(l Bt·t•ndt'l. Acudem) ofSt. \fartin-in-tlw Fit'loiM. Oir.: ~e•illl' ].1orrinrr. (25 m). 20:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 20:0-t AGENDA :MUSICAl, 20: 10 JC E I'EilTO IU DE CONCERT SCHUBF:HT:'Iliudt·cot·du, D .. 581. Component11 df•l qu¡u·wt Kocion. (2~ ot). HAN))~:L: ~t·gonn ohm·ttlrn en ~ol m i il¡iu "Vt'drui s'o tuo tli•rH~tto" ri~ l'c)peru 1\.Jmiru. Enuuu Kirklty, Kopruno. TheBrand~nhurg Consort. Dir.: Roy Goodmun. {9 m). ~if'a ¡;;¡¡ ;;;;- ...=s ..::;:! e;- ;.:¡· 194 ~ ::i. :: e = .... ¡¡¡;¡· iii ¡:¡:; ê; .... 12 STRAUSS. R.: Les entremaliadures de1lliEu!enspiegel(Poema sinñonie op. 28). Orquestral\'ocionoJEscoceso. Dir.: '\ee me J iirri. Jl5 m.). 21:00 LAJIUSICAA DEBAT Programo a l'entorn de tem<'> mu•icaJs d'interès. Presentat i conduït per Joan Yi\'es. i reali1zat amb Iu colohoració del ConseU Català de la ~1úsico. ELS PASTORETS DE FOLCH I TORRES 23:00 AGEt'WA 1\fUSICA.L 23:03 JAZZ DE NIT Una ~rlecció d'Albert l\1aUofl'é. 23:4.S NOCTURN Mtíska ¡>er acabar el dia. Pn·.sentuc·ió a càrrec d'<\).fred Celoyu. P ROGRAMACIO DE NIT Repetició dels últim~ progmmes 0:30 GRANS INTEGRALS Po·ogrurnes emesos Iu Stltmanu untenor (01·dre d'coússió: Repetició dl' I Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijons, Divendres, de 13.00 a U.OO). 1:30 CICLE DE LIE D Emès dis~ahte passat. 2:30 CLASSICS D.EL SEGLE XX Emès dilluns passat. 3:30 REPERTORI DE CONCERT Progromcs emesos la ~elDUUUI onterior. (Ordre d'emissió: DiJlun,, Oimarts. Dimecres, Dijous. Diwod.re,.. de 09.06 a 10.00). 4:30 CAPSA DE ~IÚSICA Programe» emesos Iu setmana onlt'rior. (Ortlre d'emi•,.ió: Rt•petidó debprogromesdeDilluns,Oimnm , Dimecres, Dijous. Dheodrt's. de 10.03 a 13.00). DISSABTE, 6 DE GENER DEL 2001 8:00 PRIMER TEMPS Mtísica per començar el dia pr·eseotado per Pilar Subirà. Recull d'obres ht-eus. Incloubutllt'tídenotícies i agen¡lo musical. 1 0: 00 MUSICA PER A COBLA FONT: Regal de Reü;. Cobln Montgrins. Enregistrm.nent fel per Caluluoyu Música el dia 28 de febrer dt' 1993 al Pavelló del)\1ar, a Con et de Mur. Ier CONGRES DEL SARDANIS)tE. Concert de Cloenda. (4 m). CRISTAU: La "entafocs, ballet pt>r o ducs cobles i percussió. Bernat SeiJents. Cobles La Principal de La Bisbal i Selvatana. Dir.: Jaume Cristau. (13m). BONASTRE: Sardanes o la plaço. Cobla Selvatana. (4 m). :\IOR..\LEDA:Joguioa.,fontosioroocertont per a cobla. Cobla '1ontgrins. (13 m). )fO:\<'TSALVATGE:Madrigolcnfot'ma de sardana. Cobla de Cambra de Catalunya. Dir.: Jesús Ventura. (6 m). GLOSSES POPULARS CATALANES: L'hereu Riera, Elmnrincr. Ramón Piu, tenora. Cobla Barrelona. (8 nt). S ERRA: La moixernngo d'Ngeme.'i. Cobla Barcelona. Dir.: Antoni Ros Marbà. (7 m). 11:00 DISCOTECA UNIVERSAL E l col.lecrionnb1e de la múijicu indispensable. "l\fÚi!ica per a nens" DEBUSSY: Childr('n's cororr·. 1\.rturoBenedctti-Micbclangeli. piauo. (16m). FAURE: DoUy, op. 56. On¡uo>~tru Simfònica de Boston. Dir.: Sciji Ozown. (19m). :\IOZART: Petita mú•ica nocturna, h."V 525. Orti'te•lru Filhunnònit'u de Yienu. Dir.: James Lnine. {:!0 m). 12:00 ,\GENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRA\IA Programu de divulgodó multicol. Çuió i realitzal'ió: Pt>rt" Buré~ i AJex Roblrs. Rept'tició del pro¡,rroma Nni'M tHjow1 pm-~at. TOCAR TOTES LES TECLES: Suiu• Pulcinello. AVUl SON\ 13:00 SALA DE CONCERT Una sd!'crió del~ millors tmregisll'lffill'lll~ cJ¡• C'OllC'l'l'l. 1 5:03 SALA DE CONCEftT Una st-lt•cc·ió tlt•ls noi.llor~ enrc,..;stntmentR dtl cc¡nç<H"l. 17:00 A LA MANERA DE.... Un convidut •·n~ proposo i comenta In múHic•a que li n¡.,rrudu. Ctúó i ¡>rt.'S<'ntució de Joun ViV('s. llPt>Ctició del pt·o¡;rumu t•mi:•s tlijou~ ¡uossot. JOSEFINA RICOl...f'ES 1 9:00 CICLE DE LIED l\tclodill'l d'Emmnuuel Chnbrier "Le ot•ntier stunbre", "L'lle heureus<·". dm•' melodit•s. Agnè~ \tt>JJon , soprano. Françoi~e Tillard, piano. {5 m). "Lied {dt> Bain,ille)", "Le ~oldat dn roi". dtws mt•lodit·"· Franrk l..e{luí-rinel. buriton. Françoise 'Fillanl. piano. (5 m) . "Cban•oo pour Jeannc•, melodia. Agni';, \1t'llon , M>prono. Françoi•e Tillurd. piano. (4 m). l..iPtl (C. Mrndl-to). Fronrk L'@orriucl,bariton. Françoisr Tillord, tJinno. (3 m). 'Couplrts dc Maricw·•, melodia. ~'llès Ml'llon, soprnno. Ft·lut~oise Tillard , piano. (4 m). 'L'Imitution ou v<oyugr". mclodiu. Agn(.s J\III'Iloll , ~o~mmo. Fl·ançois Churmyeo·,fugot.J.i'l'llnçoi~eTillonl, pinno. (6 m). "Bnlludc dc~ !!l'OS dindon~", ''Vdluuclle rlcij ¡wt.its t'llnanlK", dues melotli""· Ab'lli;S Ml'llon, so¡wono. Françoil!e 'l"illnrd, piano. (5 m). "PuklOrall' <lt•s co<'hons rost"!", "A!Ht•ux it Suzon''. clut•s melodit'ij. Franrk l,e¡,'ll~rirwl, baríton. Frauçoi'e 1'illurd, piano. (7 m). "TeM yt•ux blru••, melodia. Agni:~ Mellon, soprano. Fronçoise Tillard. piano. (4 m) . "Toutt'~ le~ flt!ur~·. m~lodia. Fntnt•k Leguér:ind, buritoo. Françoise Tdlurd , piano. {6 m ). 20:03 SELECCIO DE J A'O. Un J>rogrwna d ' \.llwrt l\lullofré. 22:00 AGENDA ;\fUSICAL 22:03 GRANS OBRES STRAUSS, J {li): Sirnplirius, opereto t'o tre.' octt•s. J\licluwl Vollt·. :~1nrlin ZyHsl.'l. Rolf HuuMtein. Elizalwth Magnuson. Piotr Bwzulu. Olivet· Widmer. Lonist• Ma o·tiui, t•ntre nitre~ ¡¡oli~tes vocals. Cor dt> l'Òpcwu d~ Zúri". Cor d" N«>na de I'Òprra dc Zúric. Orque~to·a dc• I'Òpr t·n cln Zúl'ir. Dir.: Ft•unz Welscr-Milst. (U8m). 0 :00 NOCTUUN Músi10u p••r und1Ó· 11l tlin. P R OGJWfACI DE N lT Rt•petidó ddA últim~ pt·ogrmnP.s 0:30 LA TARDA DE L'OIENT Rept'tidó tleiH progromes••mrsofl ttiUun,, di,mnt·ts i dinl!'rres. DIUMENGE, 7 DE GENER DEL 2001 8:00 PRIMER TEMPS Música per començar el dia pre•entada per Pilar Subirii. Rt'Cull d'obres breus ..Inclou butlletí de notície, i agen$la musi eaJ. 10:00 :\U:SlCA DE CA,1BR..\ .. STAJWORD: Sonata pt'raclarinrt i piano, op. 129. Thea King, clarinet. Clifford BPn· son, piano. (20 m). RUERA: Meditació. Oriol Romoní, clarinet. Àngel Solcr, piano. (5 m). REGER : Sonata per a rlarinrt i piano n. 2, op. 49. Eduard Brunner, clarinet. Ccrhanl Oppitz, piano. (23m). 11 :0 0 MISSA DEl\10NTSERitAT 1\-anijotissió en directe de la M.issu Convt'nl\ull des del Mone~tir dc Montserrat. 12:1 7 DTVERTIMENT Un espai presentat perPilnr·Suhirñ. 1 3:00 AGENDA MUSICAL 13:03 SALA DE CONCERT Una selecció dels millor.. t•m·cgio;. truments de concert. 15:03 SALA DE CONCERT Uno selecció delti millors coregi'lrli.Olents de concert. 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA HAYDN: .- \nnida. drama eroic en tres actes. Ct'Cilia Bartoli. Christoph Pnlgar· die o. Patrícia Petihoo. Olhier \Vid. mer. Scol Weir. Markus Schiift'r. Concentu~ ~1usicus de Viena. Dir.: Nikolaus Barooucourt. {129m). 20:03 L'AUDIOVISUAL Un programa d'.-ilex Gorina.lntt•grall\1iklós Rózso. 22:00 AGENDA l\IUSICAL 22:03 LES VEUS DEL SEGLE Un espai recopilatol'i amb l'IB miUors caotoots del uost.n - temps. Kalia Riccio.relli, so pl'lln o. (Naseutl.à cll8 de gener de 1 946). VERDI: Primet·o i segona escena el e l'acte IV de ròpern OteUo. Ka tia Ricdarelli. Petra Malnkovo. Orquestra del 1èatro ulla Scala. Dir.: Lorinl\faazel. (17 01). VIVALDI : "Sposasonttispt-ezzuta", "Agita ta da dne venti". Katia Ricdarelli, sopruno. Vicenzo Scalern, piano. Enregistrament fet per CatalunYa Mú.•ica el dia 4 d'abril de 1992 al Gran Teatre del Liceu. REClT<\1.. KATL-\ RICCIARELLI. (9 m). PUCCil\1: Duet de l'ocu~ primt>r de l'òpera Madama ButterOy. Kotia Ricciarelli. Josep Carrera•. Ambrosiao Opero Chorus. OrquE'straSDnfònica de Londres. Dir.: Lamberto Gardelli. (17 m). DONIZE'ITI: Duet de l'acte Ilon "Quooto amore!". "Una teoera oc· chiatina•, de l'òpera Elisir d'Amor~. Katia Ricciarelli. Domenico Trimarchi. Orquestra Simfònica tir la RAI de Tori. Dir.: Cloudio Scimone. (7 m). TOSTJ: "ldeaJe" , "Lo sereoatn", "Cbanson de l'adien", "Segreto", "L'niba separa delia Juce l'ombra", cinc cançons. Katio Ricciarclli, soprano. Vkenzo Scalera,piono. E11registrameot fet per Catalunya Música el dia 4 d'abril de 1992 al Gran Teatre del Liceu .. RECITAL KATIA RICCIARELLJ. (14m). I ~ PROGHAMACI Ó DE CATALUNYA ~IÚSICA l I ' \'ERDI: "Tu pur! o sui dit' ruclit·t>!, •Di suo innocc•nza dubilj? , •se tu dun<¡ul' potere non hui", trt'" dut•tsde l'acte pritnl'l' dc• 1 Duc• Fo-can. tra#din lírica t•n Lr{'~ uc·te,, Katia Ricriardli. Piero Cappucc·illi. Orque,tro Simfòni<'n dc• Bari. CorrleCt'ntrl' Líri<' Ot• Paclun. Dir.: .AJlK'rto li·clda. (9 m). ROSSINI: "Inflnmmutus et OC'<'c'nsu~'. dt> l' Stabot Mawr. !\atia Ricciarelli,,mprano. Cori Orqul'stra Pbilnrmonia. D1r.: Cndo Mooin Giulini. (5 m). VERDI: "Immensa Ft.hil ... O H•rro, ¡¡drlio (Aida). Kntiu Rirdot'f'lli. Plúcido Domin go. Luciu Vult•ntini Tt·t-rnni. Orc¡u~~h·a del Tt•utt·o ulln Sonia. Dir.: Clnudio Ahhado. (5 m). BÀNDEL: "0 slrep why doat thou lr.nve mc", "Oh hnd ay juLal'~ ly1•c•", "Tc>rnruni a vaghcgginr". Katia Ricciar¡•lli, xr>prnno. Vlc·c·nl'Al Scu.lt•ro, piano. Enregistranwnt fet pi•o· Cutnlunyo J'vhít.ica cl dia 4 d'nlu·il cic• 1992 ui Gran Tt>atrt> del Lic·c•u. RECITAL KATIA RJCCl\HELLI. (12m). ROSSINI: Esc·c·nn lS,dcl'a<'lt> llon dclmclodrruna en dc>" artt•s La ¡;azza ladra. Ka tia Rkrinrelli. Cor Filharmònir dl' Praga. 01'CJU!!•Lru Sinfònit'u dt• la RAI de Torí. Dir.: Giunluib.¡ Ct>l metti. (9m}. 0:00 NOCTlíRN ~lú~ica per arnbl!r t>l tlin. PROGRAMAC IO DE i\1T Repetició dels ítltim' pro¡:rames 0:30 LA TARDA DE L' OI EI\T Repetició dels progt·umr~ l'llW•os dijous i cliveudrc". DI"UNS, 8 DE GENER DEL 2001 7:08 P RD1ER T EMPS Músic-a peo· c·Qmen~·ur el dia pn·· semada pcw Eulillin Bruit u. Ht•rull d'obres ln·eus. I nclou hutllet in~ informatius i ngc•ndes nm~it:nl¡¡, 9:00 BUTLLETÍ OE NOTÍCI ES 9:06REPERTORJ DE CONCERT MOZART: Concc•t·t per· u olwi" i or·questra KV 3l·t (KV 271 k). Hei:nz Holligí'r, oboè. Ac·utlrmy uf St. Martin·in-the-Fidd~. Dir.: lft'irtz Holligcr. (20 m). 'WILLlAM'S: L.u nw'n petita l'usa galesa. B!')'ll Terfel. baríton. Orqtw,tru dl' l'Òpera Nadonnl Gnlt•<u. Dir.: Cureth Jone,. (3 m). SCHt,MAJ\:\ : Qua t re• Fugut•s, op. 72. Karl Engd. piano. (12m). UCCELLI"\1: ·\rin sopra "Iu Ber- gamasca". ll Giardino Annonico. (1m). BORTNlANShl: Conc·t·rttwt·u doble c:or. CorGlinkn c.le Sant Pl'let'l<httr¡;. Dit·.: Vludisla'' Txcrnut...:t'nkn. (lO m). 10:00 AGENDA ~fUSICAL 1 0 :03 CAPSA DE MÚSICA GRIEC: P t>er Cynt, tm1siru inridental. lls(l Hollwrg, sopnurQ. Socit~Lat Coral Bt-erhum. Jloyal P hilhu1·monk Ot·cl.tl'stra. Dit·.: T homl\8 Bt:ílt•hurn. (42 m). BACH, C.Ph.E.: Conrcrt Jlí'l'n violonccl i or questra Wq 170, H 432. MikJÓll Perényi. Orqut'htl·n rl<' Ciu obra F1·1mz Li¡¡zt. Dir.: Júno• llollu. (26m). BEETAOVEIS: Sonata per a piano n. 26, op. 81 a "Els adéus•. \1ad.ímir Asbkenaz). (18m). ROSSI: Gelosia, cantata. Julianne Baird,soprano. Colin'itlnl'), cln~icèmhal. (8 m). SIJK: Pruga. poema simfònic, op.26 . Orqut"<tra Ftlhannòoíca Txeca. Dir.: Libor Pet!ek. (23 m). llAYD~: Quartet de corda op. 17 n. 1. Hob. lll:25. Quartet Tatrai. (20m). ROIG I F ERRER: 'Tot és en tot•, "Avurument, Senyor, vivint les bol'l'S" i "L'instant", tres cançons pt'r a Cant i Piano sobre pot'mes de Micruel Martí i Pol. Olga Guen·et·o i Miracle, so¡mlno. M. Tet·esu R oig i Fen ·er, piano. (Sm). SCIULLINCS: Un diàleg, op. 8. EliMW>clh Gllllls, violí. Alban Gerhnrd t, violoncel. Orquestra de la Ràdio dl:' Colòniu. Dir.: J an Stulen. (13m). 13:00 GRANS INTEGRALS LA MÚSICA D'ESCENA DE HE:'ffiY PURCELL Amplútryon. or The Two Sosias. Murtyn Hill. tenor. judith ~el•on, ~oprano. Cbrü;topher Keyte, baix. The Acudemy ofAncientMusic. Dir.: Chrü.topher Hogwood. (19m). Di•Lrt>•.ed lnnocence or Tbe Princt·S!! of P eroa. 111t'Academ~· ofAw:ientYusic. Dir.: Christopher' Hogwood. (9 m). Sir Anthony L<n·e orTbe Rantbling Lady. Juriith Nelson, soprano. Christopher Keyte, baix. Tbe Academy of Ancient Music. Dir.: Christopber Uogwood. (16m). Tbe nu1ssucre of Patis. .J uclith Nelson, soprano. David TbornnK, buix The Academy of Anril'ntMu.qic. Dir.: Clu-istopherH ogwood. (6~). 1.4·100 CLASSICS DE L SEGLEXX MARTIN: Missa per a doble cor a t'UJteJl u. Cor Modriga.l. Cot· Lieder Carnera. Dir.: J osep Vtla. Enrcpstral pt'r Catahmya MílSica l'u d'ogost de 1998 a l'es¡;lésia de Sant Gruís, din!i del marc dcl~'lll Fcotivallnt~rnarional de Música dP Torroella dt• Monl{,rri. (26m). BARBER: Concert per a Yiolí, op. 14. Hilary Hahn, ,.¡oií. Orquestra de cambraSaintPaulDir.: Hugb Wolf[. (23m). • • 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:06 ELS O RGUES DE CATALl:NYA Ül'fltle del O ao:.tre de la Catedral de TarrOf!iorm. CONCERT enre~trol per CotaJunyo ~H.sica el dia 21 de juny de 1996 n la CapeUa del Claustre dc> la CuterlraldeTarragoua.FESTIVAL INT ERNACIONAL D'ORGUE. Obres de CABEZON. CAVAZZON I, CORREA DE ARAUXO, ROD R1 GUEZ COELR O. SWEEU NCK, CABANILLES i BACH . MontSNTUL Torrent, or¡,'lle. (52 m). 16 :00 LA TARDA DE VOlENT l?t'og•·umari6 reu.litzadn a partir de les pl'lkions rlel8 nostres oients. P t-esentadó u cò.t·rec de Cartttin.a Malugurrigo .• 19:0 0 MUSICA CORAL JA!\ACEK : Mio~a Glagolítica. Eli<a.hctlr Sodert.Lrüm, 'Oprnno. Oraho mira Drohkovú, contralt. Fruntiseküvora, tenor. RirhortlNoník, baix. Jan Hora. or¡:u¡•. Cor Filhannórúcdt' Praga. On¡ut•,trn Fil harmònica Txtoca. Dir.: Chnrlt>s.\1ur· kerro~. (I{) m). SCHO~"'BERG : Tr e, run~on' populars per a cot· mixt, op. 49. BBC Singers. Dir.: Pierre Bouln. • • (11m). 2 0 :00 BU'I'LLETI DE NOTICl F.S 2 0 :04 AGEND A ~flJSICAL 20: 1 5 TRANSMISS IÓ EN IHR ECT E D F.S OE L'AUDITO RI CONCEJlT DE LA J O\ E OllQUESTRA NAC IONAL DE CATALUNYA (.JONC) 23:00 AGEN DA MUSICAL 23:03 J AZZ 01<: NIT Un a Rell'cri6 d'Aihcwt Mullof¡·(.. 23:45 NOCTUltN Mú¡;ica per ucuhur el ¡lin. Pr¡·¡,c•ntaci6 u <'ÒlTCil d'A}fn•rl Ct>lnya. PROCRM1ACIO DE NIT Repetició dels últim• progranws 0 :30 GRANS IJ'iTEGIW..S Programes ~mc~<o~ Iu scunnnn anLI'rior (Ordre d't'mioRió: Hrpt•titio del Dilluns, Dunart~. Oiuwrrt•<, Di jous, Divt>npre~, 1lt> 13.00 a 11.(){)}. 1:30 Aú'TOGRAF Ernè!. dijou~< pas.ut. 2:30 BLAI'iC I 1\EGRE Emc'., divendrt's po--ot. 3:30REPERTORJD ECOISCERT P1·ogramt"< eml''"' lo •f'lmanu unterior. (Ordrc·d'emi"i(t: Dilluw;. ))i nmt11;. Dimecrt.,., Dijnux, Diwndrrs, de 09.06 a 10.00). • 4:30 CAPSA D E MUSI CA Progrruuc.'> crncso~ la o<'Lmann unterior. (Ordre d'cmi~•ió: Ht•fiPLirili el l'ls progrumeM de OillunN, Dinul.l'l~, Dunetres, Dijous, Dinmlr·cs, de 10.03 8 13.00). DIMARTS, 9 DE GENER DEL 2001 7:0 8 l'RIMER T EMI'S Músico pm· comcnçnr i•l din prr.senLadu per Eulillin Bcnito. Rct•uU d'obreR breu~. fnclnn but.II~Lin~ informatius i agt•ndc•H muxic·nk 9:00 B IJTLLETÍ O E NOT ÍCl ES 9:06 REPERTO RI DE CONCERT SAGUER: Simfonia n. 16, rn SoiM. Lonc.lon Mozart Piu)~'""· Dir.: Maulúas Bnmrrt. (li rn). POULENC: "Lt's rlwmin• dt• l'a· monr• (EJ¡, t•amin~ dt• l'nrnor), vuls contat sobre lt>'t clt• Je1ur \nuuilh. Cutlwrine Dubu•t', •uprnno. Pn"<'ltl Rog(>, piano. (3 en). \'IVALO I: Com•t•rt up. 10 n. 3. R\ 90 "Dcl¡ltlnlellino• . Frans Brüggcu, nuuto trU\I'"IlrU. Ml'ntlm:•s de I'Orqttl"olra del St•¡¡ll' X.'"Vlll. (12m). BEETI-IOVEN: Ronc.ló ¡,n Do \1, op. 51 n. 1. Alft·ed Brendel, piano. (6 m). MA RT!N U : Trc• couçouH Hucrtls pern veus ft'mí'ninr~ i violí. Pctr· Mc·s~il'rt'ur, viulí. Coo· Mixt Killm. Dir.: Pnwl Kilhn. (8 m). FONTAI'IA: Sonata n. 12. Ensemblo Sonucritl. (5 m). 10:00 AGENDA MUSICAl. 10:03 CAPSA D E MÚSICA 1RELAND: Coucertino pahLOI'uh>. Th.e Bournemoudt Sinfonirttu. Dir.: G. H urst. (20m). )10ZART: Conccttpi'l'll Ouulu,urpa i or que¡¡ll·a l(V 299. Claudi Arintan). )farina Pnecognrllu. Leopoldinum, Orq_ut'l>tra de Cambra Wrodaw. Dir.: J.L . .\foraleda. (31 m). SATIE: ..\fusa dels pobres. Chri<topber Bowe~·Broad.bmt,or­ b'lle. (l ï m). RAKIL\L~"\INOV: Concert pt>r a piano i orque:.tra n. 2. op. 18. \un Cliburn. Orquestra Simfòtúca dc )Jcogo. Du·.: F riu Reiner. (3-1 m). HASSE: Requiem en Do l\l. Crt>Lu Dl' Reyghere. Susanna Monl'll)'ovouHm;e. I an Houe)1nnn. Dirk Sm•llin{9i. DFondamento. Dir.: Pan,l Dombrcrht. (50 m). HAVEL: P avana per a una infanta diftwtu. Acuderuv ofSt .1\'Lu·tin-in-tbe-Field.s. Dir.: N¡;,.-iJie Marrincr. (7 m). 13 :00 GRANS INTE GRALS LA MÚS rCA D'ESCENA DE HENRY PURCELL Cirre. Elizabcth Lone, soprano. ]ames Bowruan,contrutenor.MartynHiU, tr•nor. Chri.<tohrr Kevte, baix. The '\t'udemy of Ancient ,'\olusic. Dir.: Christoplwr Hogwood. (15 m). The Gordian Knot t;uty'rl. Tbc Acudent} of.Ancient:Mmic. Dir.: Christopher Hogwood. (10m}. The lndiun Emperor. Emma Kirkby. •oprano. Tbe Acad!'my uf Ancient 1fusic. Dir.: Chri•LophPr Hogwood. (2m). Tht' Wiveú·.xcu~>e. Rogcl'l! Cove)-Cruntp. tenor. Emma Kirkhy.~oprano. TheAcndemy ofAncientMu~ic. Dir.: Christophrr llo¡:wood. (7 rn). Clroment's. thc SJ>artan llero. Enuuu Kirkby, soprano. The Academy of Ar1cient Mu&ic. Dit'.: Ch1-islopher llogwoocl. (3 m). lh•nrytheSC('ond.KingofEngland. Emmu Kio·kby, soprano. The Acudemy of Ancient Music. Dir.: Chr·ÏJ!toph~r· Ilo~,owood. (2m). llt>~llll8. Judith Nt-lsorl, soprono. Tbe Ac·udemy of Ancicnt M usic. Dir.: Cllristopbcr llogwood. (3m). Anrcne;-Zcbe. Jurlitl1 Nelson. SOJll'ano. T he Acadrmy òf Andeul Music. Dir.: Ch,;stopht•r llogwood. (~ m). 1 4·:00 MOMENTS UBICS LEONCAVALLO: Acte segon de l'òJ}{'ra eu do~ acte;; "Pagli.acci". Jo•é Cura. Barbara Frittoli. Cbarle• Ca..•Lrono\'0. Cor de la Ràdio holande¡,o. Cor Jnfantil"ia<'ionu.l. Orqm··tro drl Concertgebouwcl' An:Lo;. tcrdarn. Dir.: Riccardo Cbailh-. · (22 rn). WAG:\"ER: E:.ceoa tercera de l'acte tercerdd'ò)>t'raen tres acw Siq;frit'<l. Deborah Voight, soprano. Plarido Domingo. tenor. Orqut>t;tr.t dl' la Roynl Opera House, Covenl Corden. Dir.: Antonio Poppano. (341'9)· 15:00 B QTLLETI DE NOT~CLES 1 5:06 ~fUSlQUES DEL 1\10N Uua fine~>tra obertu u l'e.,-pl'ellSiórnusit-ul d~lM pohll!l! d'on·en. lJZBEKISTAN: Kim avvu.l kim ilg~t~i. u~bsbaq. Mnufijllt Yullchicvn. (15m). PORT UGAL: Sclecció de fados Fre it't' & C. di"Souza. J o~r'Joaquirn CuvuUteiro. Estevoo da Silva Amorull te. Joaquim Pin1entel & A. Fet't'l'ira & a. Roddgues. (11m). AFGANI STAN: Ragairi bairo. 13 \ 'fAU \\:\ \t{ !ll \ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA .\fÚSlCA E-.o J\.o,,itni.l\n7ir Khnn. (19m). 16:00 LA T<\ROA OE L'OlENT Programar ió n>nlitutdu a partir d e 1!"< J*til:ion.,dds mHn., oient•. PreFt'ntarió a t•òrn'<' dt• Cnrminn \falag¡¡ rriga . , J 9:00 JOVES 11\TERPRETS CHOPI\': Cunt"t'r1JH'r 11 piano i orI(Ul''tra n. 1, op. 11. C1istina Ca•ale, pia11o. ON[Ut'•tra Simfimít•n tld \ ulli·•· Dir.: Alfons Rt•wrto! CasaR. Enr..gistranwnt fN per Cn1alnnya :\tú•if•n t•l diu li d'ot·tuhr¡• dcl2000, al Pnluu d1•ln MIÍ.~iru Catalana. EL PRL\1EH PALAU (v TEMPORADA). (10m). TN\IKOVSKI: Yuriadon~ sohreun tt•ma rot·oi'Ó, op. 33. Sw1lanu 'l'ovKtukl111, violonrrL Orcrucstrn Sinlft)nirn dt•l VullèK. Dit·.: Alfo11s Ho•vt•rtfo CnKns. Ent·l·gi~IJ'anwnl fN pt·•· Catalunya MúKicu t•l tliull d'tlt'lubt·t•tlt•l2000, ul Palau dc Iu MIÍ•it•n Cutulunu. PHJMER PAl~<\ U (V TEMPORADA). (19m). • • 20:00 BUTU,I:."TI DE NOTICIES 20:01 AGEI'OA MUSICAL 20.15 TRANS:\'IISSIÓ EN OlRECTE DES DEL GRAN TE.\TRE DEl. LICEU ¡¡;¡ so ...a .!!! e:!' ;l' 194 i\107-AH'I': Lu Flnutu \1ugica.,ing.,pid ~~~ do' uc·tr•. \t•rorúqul' G.-ns. Vnll'rie E.po•ito. Í)(>(m mn dt•r \\'uit. \Volfgnng Rmwh. Cori On¡ut•>tra dt-1 Gran Tt'ntrl' del LÍI't'U . Oir.: B¡•rtruntl clt• Billy. 23:00 \GENDA 'tfiJSICAL 23:03 JA1.:Z. DE NIT Unu .,dl•t·<·ió d' ·\Uw•·t Mullof~. 23: 1.5 NOCTLJRN Mt1~icu pt••· uc·ultor d dia. Prr~í'n­ tudó u cÒt'J't'l' d't\lfrl'd Celaya. PROGIW\1ACIO DE N11' H1•petki6 cli'IH ÍlltimN p•·ogrruncH 0:30 GHANS fNTEGRAI.S l'I'Ogrttnws cnwsoH Iu scununu anterior (Onlro d'l'mis~ió: Rt•petidó dt•l Dilluns, Dimu•·t;¡, Dimt\crçs, Dijouti, Uivlllulr•l•s,.dt•1 :~.00 u 1 •~.00). 1:30 SELECCIO UE JAZZ 3:30 REPEilTOHI DE CONCERT PI'Ogranll'~ t'lllt'HOS In st•tmnna unwrim-. (Ortlr<•cl'emi"ifl: DillunR, Uimori$, Dinlt'rn.,;, Oijou~. Diwnth·es, d~ 09.06 u 10.00). • t:30 CAPSA I>E MUSICA Pro.,'Tnmt•s t•mt•,n• Iu >H'tmuna Rll· tcrior. (Ordro• d't•mi"ió: Rt•petil'ió di.'L•pro¡,'Tllmt"!dt> Dillum, Dimarts, Dimt>rr('~. Dijous, Dhcndres, de 10.03 11 13.00). DIMECRES, 10 Dl GENER DEL 2001 7:08 PR1:\1ER TEMPS \1ú•i¡·u I~~''' comt•nçar el diu pre~l.'nlutlu per Euliilia Bt•nito. Recull d'ohrl'< breu~. lnrlon butllelinA informatiu" i ogendps mn~icul~. 9:00 BliTLLE1'1 DE NOTICIES 9:06 1lEPERTOIU DE CONCERT F'RANÇAJX : Com·et'l pe•· a claveci i t•onjunt instrument1tl. J••an Fran~ah, clavo•t·í. Orquestra Si mfònirn de In IHulio 1lc Suurbr!kk<'n. Dir.: J~milo Nnonmo!f. (17m). SCHUBERT: "Lu~:lwn uud wcinen" (Riure i plor·tu·),lit•d D. 777. CemldincMt•C•·ccvy, 8opruno~. Gnt- 14 haru John~on, piu no. (2m). MAR AlS: Alfiom•, segunn ijllite. k Com•ert cl!'s Nntions. Oir.: Jo•·di Sa vull. ( 12m). LlGETl: Balada i dnn•o per u do• Y\LLS: Cun~<m•de lot·odn dellemps violin s. (Sahndor Espriu}. Anoa Rkt•i, ml'zzo-•oprnno. Grup ln.•trwm•ntal Barcdona 216. Dir.: Quartet Arditti. (3m). i'lELS~~ : Amor i el Poeta. obt·•·tura. Orquestra Simfònica Sooder Jutlond. Dir.: John Frandsen. (5 m ). TELIDIA.'\-=": Sonata 'fe1òdicn en Re ~f. op. 13. F'rnn~Brüggeo. flauta. Armer Bylsma, \'ioloncel. Guslav Leonhurd. ela' i cèmbaL (10 m). 10:00 AGENDA ~fiJSICAL 10:03 CAPSA DE l\IÚSICA VALENTE: Teuore de ¡>aso e ntezzo-Lo Bnllo dell'lntorriu. ClliCI/ f>TCClNlNl: Lamorúche. L'Amoroso. Dir.: Cuido Balestracci (11m). MUSSORGSKI: Cinc caoçou~ pN· a veu i piano. Bol'is Christoff, baix. Alexandn' Lubinski, piano. (22m). WALTON:A WartimeSkct<'hbook. MademyofSt. "Mnrtin-in-the-Fil'lds. Dir.: Ncvillt' Murríuer. (25m). UNLEY (el jove): Oaughterofllcav'n, fa kart thou! (Dtu'l.hulu), cun- tala. Julia Gooding. soprano. Cor i Ot·<rue~tra The Parleyofln.•trnml'nts. Oir.: Paul Nichol~on. (17m). ELGAR: Coocertperaviolí,op. 61. Yl'lmdi !\'feouhiu. 'cw Philhannonir Orchestra. Dir.: Adrian Bouh. (48 m). LISZT: \'ah )Jephisto u . l. Le•lie Rownrd. piano. ( 11 m) . BOCCHERIJ'il: Quintet amh guitarra n. 5, G449. José Lo is Lopalpgui. Quartet Travnirek. {22 m). 13:00 ÇRANS INTEGRALS LA MUS ICA D'ESCENA DE flENRY PORCELL Etlip. Duvid Tbomaij. bai."X. JanlPS Bowmnn, contral¡mor. Mottyn Hill, trnor. The Aeademy of Ancienl Music. Dir.: Chrislopher· fiOb•wood. (9m). l'hr Libcrline. Juditlt Nelsou, sopr·ano. Mn1·tyn llill, tenor. James Bowmun, contratenor. David ThorniiB, bai'<. The Atndemy oí Ancient Music. Dir.: Christopher Ho¡,'wood. (13 m). The Mani.age-Hater Mntt'h'd. RogersCovey-Crump.teoor. David Tbomas, baix. TheAcademvofAn<·irnt~1osic. Dir.: Cwtoph~ •. Rogwood. (4 m). Ep""m Welk Emn1n Kirkby, soprano. David Thomas, baix. TheAcudt•mvofAncieot ~lwñc. Oir.: Chri:<lopl{l'r Hogwood. (2 m). Thc Douhle Oeuler. Judith Nel~on, oopnmo. The Arndemy of Ancieot Music. Di!-.: Christopher Hogwood. (14 m). Rnle a Wue aud Ha,·e n \V'úe. Rowrs Covey-Cnunp, tenor. Thl' Academy of Ancieot Music. Dir.: Christopber Hogwood. (lm). Thc l?emale Virtuosos. Judith Ncl•on , Emma Kirkl1y, sopranos. The Acndemy of Ancient MUAic.Dir.: Christopht'r Ho¡,owood. (2m). The Mai d's Last Prayt•t·. Jutlith Nelson, Emma Kirkby, sopranos. Rogers Covey-Ct·ump, tl'no•·. The Academy of Ancient Musir. Oir.: Christopher Hogwoorl. (8 m). • 14:00 MUSICS DE CATALUNYA Ern¡-,1 \1arlÍntoz bqu.it••"<lo. (20 m). BRLOIEL: )1i"a Pro Oefunt·ti.~. Capt'llu CJi,_.i,•a Polifòniro tld FAD. Oir.: Enric Ribú. (2~ m). 'l'OLOR\: Vish·~ ui mur. Orqut•,tra 1\ot'ional de Ca mbra d'Andorr·a. Oir.: Gt't'nrd Claret. (16m). 15:00 BU11.LETÍ DEI\OTÍCIES 15:06 MÚSICS I>E CATALUNYA GRAUS: "L'•·~tli•·". Ensemble Konf•·onlnlion dc Iu Fil- hannònit·o dt• ll ttlll'. Dir·.: Thomns MiUit•r·. (17m). GlllNOVART: Con1:e•·1 per a clm-iucl i Ol'l(III'Kt l'li. Lul'l'y PnsHin, clnrinc·t. Or<IUC~Lt·a Simfònio·u cic• Burt·elonu i uucionul de~ Catulun yn. Dir.: Lnwrt'n ce Fosu·r. Eun•¡;í.o;LI'IUIII'IIt fl'l per Catalunya Mtísit·u t•l clin 2 1de març dt'l 2000 a l'Auditori, Bun•clunu. Tcmpm·mlu OBC J999/2000. (28 tu). 16:00 LA TARDA DE L' OlENT P•·o¡p-umucií• n~nlitzadn o partit· de lt>s llt'lÏI'Ïons tiPI" nn•trt>s oit>nts. Prl'•enlnrió u t•nrn-c dt• Carmino \1alugurrigu. 19:00 PtmtERA VEl l nt-.p!Ú perconèi,l'reiR nui<icsd'ara. Pr!'-t'ntal per T,.gmt•i Piñ~l. 20:00 BVTLLETI DE NOTICIES 20:0 J \GENDA :\IUSICAL 20: lO ltEPEUTOIU DE CON- CERT PIAZZOI~ \ : Tango "Milongn delk1gt·1'. Pablo Muinl'lti, handoncó. Orqm·stru dd Teott•t• l.liur<•. Dir.: Jowp PonH. (6 m). VAUC UAt'{ \VI LLIAMS: ~'IoR Campi, lll'l' n \'i!JIU, VI'UH i OriJUI'SU·u. F••c•tlrrick Riddlc1, violn. Tlw Uom·IICIIIIOuth Sinfonif'lta Choil·. Bourtwrnouth Sinfonil'ltn.l>ia·.: Nornmn dc1l Mm·. (21m). BEETHOVEN: Grnn Fugu t·n Sib M, np. 133. Quut·h'l Tnlirh. ( 16m). 21 :OOSELECCIÚ OE NOVETATS Prt•st•ntarioí de l!'s últim!·~ novNat~ dio;t·o¡;rufiqm·~ npnre~'lult•, ui mercul, u ç¡\t'rt't· tl'Aif•·ed Ct>loya. 23:00 AGENDA '\IUSICAL 23:03 JAZZ DE Nl T lna "•lt•ct•i6tl' \ll>t•rt Mullofré. 23: IS 1\0<.ïUI:tl\ Músir•u J)('r acubar t•l diu. Prcsenlnt"i6 u <'Òrn>e d' \lfrt'tl Celaya. PROGRAlllACIO DE NIT Repetició del~ últim, pro¡,"Tome, 0:30 GRANS rNTEGRALS Progrunl!'s t•rll(••o~ In ~el mona anterior (Ordrt• cl'c•mi·~ió: Rt'lletit•ió dciDilltmK, Oimorll<, Oinwcres, Dijous. Diwndrl's, dt· 13.00 n 14.00). 1:30 L'AUOIOVISUAJ. Emi's cliumengl' pnAsut. 3:30 REPEHTORJ DE CONCERT Prog•·nmoR t•nwstl~ Iu HCUnanu anLe•;or. (Or'tkt•fl'cmiHsiú: OiUunR, Dimnrts, Dinl('cre~,DijllloR, Diwndn's, de 09.06 11 LO. OO). 11 ·:30 CAPSA DE MÚSICA P•·o~;~·nnwti o•mc••os In srtmonn anterior. (Ordn• d't•miK~ió: RcpNicl6 dcls prob'Tanwsdt• Oilluns, Dimurls, Duncct·es, Dij ous, Divendres, de 10.03 u 1:!.00). DIJOUS, 11 Dl GENER DE.L 2001 7:08 PRil\IER TEMPS ~Iúsica per començar el dia prl.... st>nlada per Eulàlia Berúto. Rerull d'obres breus. Indou butllet:in,. infonnutiw, i ageud!'S musicals. 9:00 BUTLLETJ DE NOTÍCIES 9:06 REPERTORI OECO~CERT HAYDN : Conl'ert per a \'iolonN•l Hob. Vlll>:2. o\nuer Bylsma. ,.¡o]on~'('l. On¡ups. lra Tafelmusik. Dir.: Jeun Lamon. (23 m). PIAZZOLLA: Revirado, tango. Ema o ne! A_.._, Pablo Zil'glcr,Jlianos. (3 m), GALAI"'f : "Al espejo qtw rclratu", villlll1cico. Al Ayre Español. Dit-.: Eduru·olo López Bauzo. (6 m). MENDELSSOHN: PPç.ndcconrt•rt per u rlRI·inet, corno di bassctto i piano, op. 113. Trio Werther. (9 m). LISZT : Rapsòdia hongaresa n. 3. Orquestra de la Gewandhuus dr Lepzig. Dir.: Kurt MilS ur. (8 m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA 1-L\YD:\',,1.: Simfonia o. 18. P. 10. Orquestra de Cambr a Eslt>nra. Dir.: Bohdan WBl'chaJ. (36 m). ROUSSEL: Suite per u piano, op.l4. KJaus Schilde. piano. (24 m). DE 'fORALES: "Proc~~ional: Jubilatc Deo ornis terra". Pater nov ter" i O ~ac rum convi,;mn". Orquestra de la Renaixença . Dir.: RiehBl'd Cbeetham. (11 m). BEETHOYEN: Simfonia n. 6, op. 68 "Pastoral". Orquestra del Segle X.'V.ITI. Oir.: FransBrüg¡;en. (42m). TAKEl\flTSU: Sento l'aigua sommiant. Patrick, Onutn. Or<Jltestrn simfòrúca de la BBC. Dir.: Andrew Oavis. {ll m). SffiELIUS: Quatrepccesperaviolí i piano, op. ns. Nils-Erik Sparf. Bengt Fot·sl¡erg, piano. (lO m). MONTEVERDJ: "Questi vaghi cou· certi", Vorrei baciarti o Filli", DamigeUa tutta bella" i "A quest'olmo'. CoriensembleBaltlta.nr-Nemnann. Dir.: ThomasBengelhrock. (19 rn). DEBUSSY: Rêverie. Kathryn Stott. piano. (5 m). 13:00 GRANS INTEGRALS LA )JÚSl CA D'ESCENA DE HENRY PURCELL The Oid Bacbelor. Mrtyn HilL tenor. Judilh i\el•on. soprano. Chrutopber Keyte. boi,. TheAcadeinyofAncieot1\lUJ,;<'. Oir.: Cbristopher Hogwood. (15m). Tbe Riclunond Heirt-& or a Woman once in tl1e Right. David Tbomas, baix. Jutlitlt Ndson, soprano. TheAcaderuy of Au· cient Music. Dir.: Cwtopber Hog- wood. (9 m). Lo,•c Triumphaut. .Jmlith Nl'lson, soprauo. Tbe Arn· demy of A11cieut MW1ic. Dit-.: Ch· ristophe•· Ho¡,owood. (2 m). Tbc Canterbury Guesl.l!. J nd:ith Nelson, soprano. Th11 Ami· dcmy of Anclent Music. Oir. : Chl'istopber Hogwood. (3 m). The Fntal Marriage. Emma Kirkhy, soprano. Tht! \tou dcmy of Ancient .Mu.oúc. Dir.: Cbri.stopher Hogwood. (5 m). PROGRAMACIÓ D E CATALUNYA l\IÚSICA ~~~~,t Tlw ~larricd Bl'au or The Curiou~ Impertinent. Joy Roberts,sopmno. Thl' ArndPmy ofAncicnl 'lt.-il'. Dir.: Chri,topher Bogwood.,(15 m). 14:00 :\ll:SICA Al\'TIGA "He~, PurccD: In mú.,icu im.trumcntnl Tre, fantn•il's 1,..r 11 violt•s, Conjunt dc viol~s dt> l' \ c•cudt•miu Strumentnlc ltnliann. Dir.: Alhl'rto Rasi. (ll m). Trio sonata per o violi, hah dr vioIn i orgue, Z 780. Mt•mbre;; dl' I'Acadt1my of Anril'nl Music. Oir.: Chl'ist oplll'r llo¡;wood. (7m). Suite n. 2, en Sol M, Z. 661. Colin TiJn,-.y, t•spinNa. (9m). Tres fantasieN n. 5, Z 736/ n. 7, Z 738/ u ,9,Z740. Lonclon B nroqu11. (13m). Suite n. 8, en Fn M, Z. 669. Colin Tilney, cspin,ctn. (7 m), 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 1 5:06 AUTÒGRAF Les vcrAion~ firmudrM per lo·~ b>TUIIK botutl'd. Vlndimir Asbkennzy STRA\lNSKI: Movimenlll rwr u piuno i orqurstrn. Olli Mnstonrn. Orc¡ut•Mt·n Simfònica dc la Ròilio Alemunyn de Bt•t•lút. Dir.: Vlodimir A..hkenaz). (lO m). PROKOFIE\': Prinll'r acte drl buUet "La ventafocs•. Orquestra de Clrvl'lnnd. Dir.: \ladímir Asbk(•nnz). (36m). 16:00 LA TARDA DE L' OIEl\'T Programació rrolitzndn o partir dt• lt'<> peticions clrb no,trrs oients. Pn>· scntadó u càrrt"C dc Carminu \lalagarriga. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgat•ió musicul. GuitS i realització: Pc•·c BurÍ'~ i Àlex Hohl~s. RETRAT: El Museu olc Iu Mtísicn. 20:00 llUTLLETÍ DE NOTÍCI ES 20:04 AGENDA MUSICAL 20: 10 REPERTORI DE CONCERT BONFA: Mnnha dt• Cat'mtvai, Lcmu exLJ·ct deia pcl-lículn "Orfeu Nt'l,'l't>". ltzbak Prdmon, violí. Orquesu·u Sintfiltút•ndl' PiiiAburgh. Dir.: J ohn Willirulll!. (4 m). TELEMANN : Obcrtura i ~uite prr a dos oboès, corda i hui." coutinu en Si h .M. (Mtí~i1•a d1• Taulo). Concerto Antslerdant. Dir.: From Brüggcn. (23 m). BO RODIN: Quintet amb piuno. Qnanet Minguct. Thomns Leandt•r. piano. (20 m). 2 1:00 A LA ~IANERA DE..... Un convidat ens proposo i comento Iu música que li agrada. Guió i presentació de Joan Vhe~. MARTA ALMAJ 'u"iO 23:00 AGENDA MUSICAL 23:03 JAZZ DE NIT Uno selet·ció d'Ailwrt Mollofré. 23:45 NOCTURN MúRira prt· ocabu•· el Jin. Pn·~<tn­ tació o càt'l'f'l' ri'Alft·ed CPinyn. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims pr·<.gttunrs 0 :30 GRANS lN'fECRALS Progrn mtll! t'Jneso~ In ~t1tmnno nntet·ior (Ordt·ll d'rmiRsió: Ho•¡Mit•ió del Dilluns, Dimarts, Dimt'I'J't'R, Dijous, Oivendt·!'M, d{' 13.00 a 14.00). 1:30 JOVES INTERPRETS Em('s ditp11rts pnAAnt. 2:30 ~IUSICA XXJ Emès dh·endres possut. 3:30 REPERTORJ DE CONCERT Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Dilluns. Ditnurlb, Dimecre..,Dijous. Divendres, dc09.06 alO.OO}. 1:30 CAPSA DE MÚSICA Programe-" emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: R epetid6 dels Prot.'~'ante<i de Dilluns, Dimarts, Dimt•t•reo,, Dijous. Divendres, de 10.03 o 13.00). DIVENDRES, 12 DE GENER DEL 2001 7:08 PRmiER TEMPS MúNira pllr començar el ilia pres~nludu per Eulàlia Benito. Recull d'obre~ lm•ns. lnclou butlletins infonnatins i ugend,es music~. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 REPERTORI DE CONCERT BACH : Concert de Braudenburg n. 1, BWV 1046. lJ GiiU·dino .¡\rmonico. Dir.: Giovanni Antonini. (18m). A URIC: Sonata per a violí i piano en Sol J\1. Frunk Peter Zirnmermann. violí. A1exandcrlonquich,piano.(l7m). VAUG HAN WIU.IA.l\15 :Fantasia Hobre un tema de Thomas Tallis. Simfotúa tle Londres. Dir.: John Burbirolli. (16m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE ~IÚSICA RAKIUIA.'I'INOV: Rapsòdia sobre un temn de Paganini. op. 43. Juli us Kntchen. Orquestra Filharmònica de Londres. Dir.: Adrian Boult. (22 m). TOMASEK: Missa~>olemnis,op. 81. Jottu Jooó8ova. Marie Mrazova. Vloilimír Doleznl. Richard Novak. Cor Mixt Kühn. Jun Hora, orgue. Orquestra cie Cambra de Praga. Dir.: Po vel Külm. (47 m). SCHOECK: Concert per a trompa i ot·qnestra, op. 65. BnmoSchneider, tt·ompu. Orquestro cic Cambra de Gènova. Dir.: Thit>rt·y Fischet·. (17 m) . PARRY: Blest Pair of Sircns. Cor i 0l'Cf1lestra Filharmònica de Londred.Dir.:AdrianBoulL(ll m). DOWLAN D: "Orlondo sleepeth", "Tndton's Re;¡urreetiott", "Sir John Stnidt's ,\lmoin". "Mistress White' s NotJUng". quatre cançons per a llaüt. "CopLain O.igory Piper", pavana i gullarda 1>er a corumrt. Ro!M>rt S pen cer, llaüL Tbe Cousort ofSix. (U m). HA\TIN: Simfonia n. 23. Philhurmonia Hungarica. Dir.: Anta! Dorati. (15m). GERSHWlN: Fnnny Face, comèiliu mu•ical. Aud.t'(')' Hepburn. FredAstaire. Cor i Or1¡uestra. (28m). IJER.E.'IGUER: In Fractnndo. Miquel Gaspà. clarinet. (4 m). 1 3:00 GRANS INTEGRALS LA :\1ÚSfCA D'ESCENA DE HENRY PURCELL 'JYrannir LoveorTbc Roya!Martyr. Juditb Nelson, sopt·ano. David Thomos. baix. TheAcademy o fAncient Musi c. Dit·.: CbrislopberHogwood. (9 m). Thl' virtuotls Wife or Good luck at Just. ThcAcademy ofAnoientMusic. Dir.: Cbristopher Hogwood. (13m). Tlte Sponisb Frinr. .I uilith Nei8ott, soprano. The Acaclemy of Ancient Music. Dir.: Cbristopber Hogwood. (3 m). Abdelazer or The \Joor's rrH•n¡:e. J oy Robert~.soprnno. Thc \cademy o f Ancienl Mu,ic. Dir.: Christopbt•r Bogwood-,(16 m). 14:00 :\IUSICA RELIGIOSA COUPERIN: Gloria de lo \le-•t> dt"S Pnroi.<es. Michel Chupui.•. orgm·. (Um). BACH. J. Chri,tian: Gll>ria en Soi:\J. Edith \\'iens. Cohrielt• Srhrenekenbach. Adnlbt>rtKrnns. Em,.t Gerold Schramm. Cor de Cumhru RIAS. Sinfonicllo RlASBcrlín. Dir.: , Uwe Gt·onostuy. (4) m). 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:06 ;lfÚSICA XXI Les últimes ten&ncirll tle In nu'\sicu contemporà nia . BRADY: Cançottst·f\volucionòd;os. Nntbnlic Pnulin, sc>pruno. Lonist>· Andréc Bul'il, piuno. Murie-J oHée Simard , percussió. Gordon Clt'lu)l(l. violoncel. AndréLot·oux, suxo. Tim Brody, tl'actament d('<'lt'Ònir. Cinta. (39m). DUSAPJN: Extt·n~o, Holo n. 2 pt•r u orquestro. OrqueRtrn Nacional dc Lió. Oir.: Emmanut'l Krivine. (12m). 16:00 LA TARDA DE L'OIEl\T Pro¡,tramació t·ealitzada a porti•· dt• les peticionsdelo;nostrrsoit•nl~. Prt·sentnrió a tàrrec dl' Cnrmino \la logarrign. 19:00 BLMC I l\EGRE Lo música per 11 piouo. "Els eonr ert>< per o pinno de \l. A. :\1ozart" Concert per 11 piano n. 17, K\ IS3. Josep Colom. Orqut•stra d(• Cambra Anglesa. Oir.: Enri que Curcío Ascn!'io. Enrcgjstrpment fet per Catalunya Mtjsicll el dia 27 d'ahril <lc 1987 al Pnluu dt•lo Mú.~irn Cutnluno. (31m). Concm·t pl'r 11 pinno i tll't Jllt!htru n. 18 KV 456. Daniel J.dgol'io, piolno. OBC. Dit·.: , Andt·cw Pat·rot. (3) m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:0·1· AGENDA MUSICAL 20:10 REPERTORI DE CONCERT BACH: Sonata BWV 1001 (tt·ottScripció de J osé Migucl Morl'lto). Jo;,é :\1iguel Moreno, lluüt LJnrl'oc. (20m). lffiNDELSSOILi'l : Simfonia n. l, op. 11. Orque~tra Filhnrmònirn de Londres. Dir.: Bery11rcl Haitink. (27m). 2 1 :00 LA ~IUSICA A DEBAT Programa a l'l'ntorn dt' tt'mcs mn'-icul~ d'intt•rè,. Prt'-t'ntat i condtüt per Joon Vhe.,, i realitzat amb Iu colahomció del Consell Cotulii dc Iu Mú.orica. ALTERNATIVES AL CONSE RVATORI 23:00 AGENDA l\IUSJCAL 23:03 JAZZ DE NIT Uno selecció d'Aibl'l1 Mallorní. 23:45 NOCTURN Músic11 per ot•abor el dJu. Pt'l'M(~n­ toció a càrt·ec d'A}frPcl Cdnyu. PROGRAMA CIO D E NlT Repetició dds últimA pt•ogr¡¡mcs 0:30 GRANS IN1'EGRAl.S .Pt'Ogt'llllle8 ('ntCSOS Jo IWIJI1Ullll Ull· teriot· (Oo·dt•c d'emissió: Rt•pctit·ió dèl DillunR, Dimnt·LS, Dim~tt•t·t·~. Oijous, Divendn•s, de 13.00 u l•kOO). 1:30 CICLE DE LlE O Emès diS!!tthtP 1>a~snt. 2:30 CLASSICS D EL SEGLE XX Emès ililluns passnL 3:30 REPERTORJ DE CONCERT Programes emesos Ja setmana anterior. (Ordre d'emissió: Dilluns, Dimarts.~.Dijou.... Divl'.ndres, de 09.06 o 10.00). • ~: 30 CAPSA DE :\fiiSICA Programcb eme:.os Lt setmana untenor. (Ordrr d'<·mis..-ió: Repetició el els progrnmesdeDilluns, Dimarts. Dimecre~. Dijous, Divendres, de 10.03 o 13.00). DISSABTE, 13 DE GENER DEL 2001 8:00 PRIMER TE:\1PS MúijiC"a per comooçar el ilin pre~<·ntada pt•r Pilar Su.birà. R ecull d'obresbrous.lnclou bntlletídenotí~ies i ugendu musical. I 0:00 AfÚSICA PER A COBLA ROSSELL: "En Nar cís de la Pineda", "En t'I ceUer d'en lJnch", sarduucn. Coblu Catalunya. (6 m). MARGAlEF: La batulla del'Ebro, glo~sa en 4 temps per a cobla. dos pert'JJSSÏoniste8 i narrador. Bentot SuJJ.enta-CarlesAguerci, l>errut<Sió. Montst'rrat Juvanteny, narradoru. Cobht Seh alUlla. Dir.: Joun ~111ncl.\lnr¡;alef. (20 m). ALBERT: 'Placidesa". ~ardana. Coblu Cudaqués. (4 m). YE:'iTURA/LEO:\: "Per tu ploro•. Marduno. 81Utda MunicipnldeBarcelona. Dir.: Jordi León. Enre{!isLrament Íl't pE"r Catalunya l'tltl'icn el dia 28 d'agost del2000, a Iu pluçu del Rei (Barcelono) dins el FESTIVALD'ESTJU'GREC2000". ( ~ m). DANSES POPULARS: L'as d'oro, Gulop de cortesia. Coblo Mura vella. Dir.: LhúsFert·er. (4m). VILADESAU:AenJosepColi,Cors Gironins, Xet·inola, sardanes. <.:obln Muri.ttoda . Dir.: Francoso 8mt.ítcz. (15 m). 11:00 OISCO'fECA UNIVERSAL El col.leccionoJ¡le de Jo música in· dispensable. H EG.E R: Sonata per o clarinet i piuno, op. 107. Ni.koluud Friedrich. ThomasPalm. (31m). BRAHMS: Sonatu per a clarinet i piiUtO, op. 120 n. 1. Guy Dungain. ]l'un-Françoi.~ Heis-cr. (21m). 12:00 AGENDA MUSI CAL 12:03 PEI\'TAGRA..'IA Programa de divulgar.ió mw.ical. Çui6 i reolitzaci6: Pere Burés i AJe, Roble8.Repetició del prograOIIl emè, ilijous pas.•at. RETRAT: El Museu de lo Músicn. 13:00 SALA DE CONCERT t: nu ticlecció dels millors ettt'egiSLrrunenls de concert. 15:03 SALA DE CONCERT Unu ~elecció drls millors enregistt·aments cie concert. 17:00 A LA MANERA DE.... Un ronvidot l'm proposa i comen ta In músicu que li agrada. Guió i preS!'ntuciódeJoan Vives.Hepeticiódel prog~omu emès dijous passat . MAllTA AUWANO 19:00 CICLE DE L1ED SCHUMANN: Anlot i vida d'una dona,op.42 . Motúca Groop. me-aosoprano. Rogct· V't.gnoles, piano. 15 PROGRAMACIÓ Df; CATALUNYA MÚSICA Eurt>¡ó'ltramenl fel l>el' Cutolunya \(ú,it·ot'l29d'ugo•ldel2000ol'E-.¡;Ié'in tir• Sunto 'tarin dc Vilaht>rtrau dins tlt•l rmtn• de lo 'uitena Srhu()l'rtí;oda. (21 m). SCIIL'BERT: F:ls umon; dl'l pt)l•tu. op. 18. ChrÍl-tion Gerhulwr. burítun. Gerold Hu.lu•r, piano. Enr<'~•troml'nl fet pt•r Cutahtn) a ~Tú•il'u t•loÜil 25 d'ogo'<l del 2000 a l'E•gl<-•itt dt• \-ïlulwrtrnn din~ dl'l more de la vniU•no Sd1Ulwrtíoda. (:32 111). ' 20:03 SELECCIO DE JAZZ Un pro¡,'l'umu d' \lbt•rt Mallofré. 22:00 AGENOA MUSICAL 22:03 GllANS OBRES KEISER: Cmesus, <•Jlc•·n en l!·cs IINCK. DomtJwa llfiHchmnnn. Wet·n¡•rGiiru. RomonTr1•k¡•J. Klnn~ Hil!(ct·. .Tohamw~ Munnov. Markus S1·hllft't', Snlum~ li ullo•r·. Cor tlt• t•nml•ra dt•la RIAS do• Ht•rlín. Cordrnt'nHd(l] funnovcr. Aeudi·miu tlt· Mú~icu Antiga tiP Bt•rlín. Di•·.: RcnÍ' Ju¡·uL!!. ( 1!1.1 nt). 0:00 NOC.TllRI\ per Rt'llht¡r t•I¡Jin. PUOGRAM \CIO DE NIT .Mí~Sit·u Rt•fK'Iit-ió tlt•l• últim• programt's 0:30 LA T\RO.\ f)f: VOIE!\'T Rcpetit:ió dels programl'~emtNb diUun•. dimurt>< i ditnt't'rt•s. DIUMENGE, 14 DE GENER DEL 2001 8:00 P ROJEtt TEMPS i\hísit·u 1wr roml'n~nr el rlia pre•t•ntudu ¡wr J>ilur Suhiru. Rt-rnll d'olm·• hn•u•.lnrlou hutllt•tí dt•notíCÏI.'s i op;<'IHiu mu•ieal. 10:00 ~IÚSJCA DE CAl\ffiRA \IOZART: Dh•t!rtimento per u trio de corda, KV 563. Gidon Kremer. violí. Kim Knshka•hian, viola. Yo-Yo )fa, violoncel. (49 m). 11 :OO~fiSSA DE:\IOi\lSERRAT Transmi,,.ió en directe dt> la ,fu,a Conventual dl'S dl'l 'fonestir de \lonL-errat. 12:17 DIVERID1EI\'T Un ('spai presentat perPilar Sub irà. 13:00 AGENDA :\rt;SICAL 13:03 SALA DE COI'ICERT Una selecció dels núllors eru·e¡ri¡;traments de conrcrL 15:03 SALA DE CONCERT Una selecció dels millors ent·l'gi~­ traments dc concert. 17:00 TEMPORADA D'ÒPEICA Ve1'Cii 100 anys. VERDI : Oberto. Ruza Baldani, mezzosopr~wo. Carlo Bergonzi, tenor. Rolando Pam~ rai, baix. Gbeua Diuútrova, sopmno . ..\lison Brownet\ mezzosoprano. Cors de la Rtuüo Bava•-e~a. Ot·questra de la Ràdio de Munic. Dir.: lamberto Gardelli. (120m) . 20:03 L'AUDIOVISLAL Un programa d'Àlex Gorioa.Inte¡,<ral \liklós Róz,a. 22:00 AGE.'\'DA l\lliSICAL 22:03 LES VEUS DEL SEGLE Un espai reeopilatori amb els millon. caolanlo del ool<lrt> tt·mpo. SheriD \tilnes, baríton. (N~ut el 19 de gener de 1935). Chrbta Ludwig, roe-ah.>Oprano. GRIFFES: "Au dl'u wind", "Am Krcuzweg• wird bcgraben", "Mt>e- I'ETICION~ 01\ I, A TAll DA DE VOlENT: Trllofon: 1-~ MuU : lurdutld<llrul.t·rnutloa@t•ntrntliu.t.•om 16 re~ titillt>", "A uf gl'lwinwm wu.ldr.spfath·"- quutn• ran~tll" alemanyes. Sherrill~1ilnt•,, baríton. JonSpong, piano. (7 m). DO!'IIZETTT: "C rudu, funesta Muwtiu". ' La pirtadt• in suo favore•, dm·, iitit•• d l't)Jlt'I'U Luda di Lamnwrmoor. Shl'rrill \filnN. Orqu~"<h11 de lo Ro) al O¡wra lluuw Coven! Gunlen. Dir.: Ridlui'CI Bon)ngt'. (8 m). ''ERDI: "DiPnj\t'nzuilmur,il!<uol\ "Né n~vonrli d'un padrt' oU'offetto? ... Nu, non udt·ai I'Ímprovt•ri", dut•q àtit>~ tlt'l'òpN·R Lu Tnn inta. Slwrrilll\1üm·s. OrtJlJ!'!<lrU Estatal dr Bm~t·ru. Di•·.: Clll·los Klt>ibt>l'. (7m). BIZET: "MuiK...jr nt•mt•lmmpepas" i duet ".TI! HliÍK Est•u mill o, un·ét·o dc Grt•norh·". Phít·irlo Uorningo. lltlllll!l Co1111ha.~. Shtt•·riU Milncs. Ort¡ucql!'ll Simfòni¡·u dc Lnndr·t•s. Dir·.: Claudio Abbudo. (iJ.m). VER Dl: "Snlennrin quf'stora", dul'l rlr l'òveru Lu Forzu del de;tino. Plúrirlo Domingo. Sbcdll '\1ilnt'S. OnJut''lt'U Simfbnit>u dt· Lomh-es. Dir.: Anton GuuduWto. (5 m). '\tASS El\ ET: "Sitti, vuit•i venir nue lwurl' fortuuPe•, "lm dt.'lire Jlieux a l'" tromrwr to·~ ytLx", rlut>s ii.rie• de l'òpt·ru t•n t•inr at'l¡•s Roí dc Labor.-. Sht'rrill i\hhw,. 1\otionul Philhurnlmlit• Or1·he~tru. Dir.: Richard Bon)n¡w. (JO m). ROSSf\J: • \llor dw •t•orre dt''forti il •an¡nll'". "Confu~o da que! bosro•. tlut'~ òa·it·~ dt•l'òJlrra t•n !Jll8lrc at•t~.>s Gu¡;lidmo Tdl. u· Sht•rrill )filnes. National Philharrnouic Orchestra. Dir.: Rirt'llrdo Cbuill~. (16m). WOLF: Liedersobre ptwm~dr 'lichelangelo. Chri5ta Ludwig. mo>uo-soprauo. Dietrirh Fischer-Die,¡kau. baríton. Daniel Blll:('nboim, piano. (12 mj. SCHIDt.A;..¡~, "Webmut• (Enyorança), novè dl'ls dotze lit>dt•rclel recull Liederkrei;;, op. 39. Christa Ludwig, mezzo. Erik \Verbo, ¡>iano (2m). 1\WILER: "Icb hin det· Wclt ah. handcn gekommcn" i "Liebst du um Schonheit" dels lieder extr:e~ dt•l•·o>t•ull Rilckert-Lieder. Ch1·ista Ludwig. Orqucstrn l'iJ. harmònica deBerün. DiJ'.: Herhct•t vun Kurujan. (10m). ROSSINT: Cavatit1u de Roainn d!' l'acte primer de l'òpem "El burhr•· de Sevilla" (versió en alemany). Cbrista Ludwig, mczzo. Orqur~tru drl'Òperat\lemanyadeBcdín. Dir.: Heintich Holkeist•r. (7m). STRAUSS, R.: "Geftwdt•o" op. 56 n.l. Chrústa Ludwig. contrnlt. Churlt"Spencer, piano. (2 m). FRANCK: Nocturn. Ch.rkta Ludwig, meuo-sopraoo. Orquestra de París. Dir.: Daniel Burcnboim. (4 m). 0:00 NOCTURN M•>l'ica per acal)ar el diu. PROGRA.,IACIÓ DE MT Repetició deb últims programo·• 0:30 LA TARDA DE L'OJEI\T Repetieiódelsprogramesenwso~di­ jous i divendres. 93-202-35-35 F~t<: 93-306.92-0 1 l""rt'fJUi\twit•t~ fh• C111U1unyn Mú"'ic.-UJWr(·onutnJllf''i (FM). Baix Ebre. Mootl'ià i J~ro d"•~hr•\: 102.5. 'l'crru i\lhu ')7.!). l'r1o.-nh 92.2. Ah Ctunp, Rtt.ix Ct~n1 p, Uah: Pt•ut-dh, Cuncn olt• Undwril 114orca~on~•; 105.4. lloúx Penedès: 105.9. Garrlguo,., No¡tUoru, Plo o.I'IJrl!•ll, StKnrrn, Se¡¡rlit l lr~t•ll: 91.9. Currur: 91.9. Alll'•ned~,;, AJ:nia. Dull''' i O~l"f!l• ..lil: 102.·1. Oni• IJohregot, Tloreelont•R, Vo.llèa Oeddento.ll Volli·• Ori••n111h 101.5. Mur.•onlN 96.1/1()1.5. O•onu: 100.5. Sobonèa: 89,7. Giron~• ¡Plo dr I'Jo:otway: 96. 7. l.n S••'-•• 9(>. 7/88.7. Onil< Empordà: 87.8196. 7. Alt Em¡HJrtlà I Oo••clló: 90.8/87.61<)3.7/96.7. Garrotxa: 97.1. llitH>llè•: 100.51105.8. Cortlnnyu: 88.1. Ah tlri!•U• 88.6. PoUnna Ju ..a i l>auo,... Sobirè: 88.6. Vnl d'Arruo: 92.8/101.2. TEM A . :I e 5 e :E . ! :E o ~ "•;¡ e o i 2 Frank Marshall a mb Émlle v on Sauer, deixebl e de Frans Llsld Fre de ric Mompou, Arthur Rublnsteln I Frank Marshall a rorganització del festival de la SIMC {Societat lntCI·nacional d<• Mtísica Contemporània) que es va celebrar a Barcelona ell936; i pt·esidint des dell923 l'Associació de Cultut·a Mu sical a Bat·celona, que oferia una d c les mill or·s Lt>mporades de música al Palau de la Música Catalana i que es va poder mantenü· d espt·és de la GucrTa Civil Espanyola. D" altra b a nda ' tamhé apat·eixen els noms d" algtms d estaca ts entre els st'ns jovetú ssims alumnes qu.e començaven a meravellar el públic amb les seves interpretac-ions, com va ser Mer cè Roldós; els germans Carles i Giocasta Kor·ma, que deixat·en una empremta llcgt-ndària a l 'Acadènúa des dell926 al 1932, admirats per personalitats del món musical com Ouodno Hespighi; Blanc.a Pujades, Rosa Mada KucharRky, Rosa Sabal'er, Maria Vilardell, Alh cno Giménez Attenelle, Àngel Soler, Cadota GaTriga, en un rc:pàs massa .-àpid dc les dècades del seu mes tratge. I a l seu costat la fi.-Lelitat incondicional del meslt·e Mas i St~nacant i del violinista Marià P et·elló, que ja a I' èpoc·a dc Gt·anados s'encarregava de les classes d e mtísi<·a de cambra. Una altra personaHtat que c·al dt's taca r de 1'Acadèmia Marshall va ser l'esposa de F t·ank :vt'arshall , Teresa Caharrús, filla de diplomà tics francesos i descendent d'lma de les h eroïnes dc la Rt•volució Francesa que es d eia com ella pet·ò a la quaJ van posar el sobrenom de Mada me de Te nniclot". La scnyot·a Mars hall va ser, doncs, het·eva d' una sensibilitat artística que la por·tà a la pintura i a escriure poesia i Leatt·e, i a cr ear a l 'Aca d~mia una aula de literatura que enriquia la formació arlls tica dt•ls joves pianis tes i convertia la sala de c·onc1wts en un sa ló amb regns t d 'altre temps. Fedc.-ico GarC'Ía Lcu·ea li va dedicar un exemplar d e l'edkic5 del Poema et la muerte de Sanchez Mejías i deixat· a l ' at·xiu his tòric del centr e el seu Epita.fio a la m11e rte de Isaac Albéniz, poema inèdit d 'aqucsl gran escr iptor anduhís. Durant la guetTa del 36, el matdmoni Marshall va haver de fugit· al Marroc, a Casahlanca, p erò l'Acadèmia va mantenir lf's seves classes amh Mas i Serracant i la sect·etària Mat·ia Davalillo al capdavant en el mateix pis de la Ramhla de Catalunya. A la tornada, Marshall reprèn la cürecció de r escola i la trasllada, f'll94L al principal del número lO del can-et· del Comte de Sah•atien·a. per sobt·e de la Diagon al, en un pis d e pt·opon·ions senyorials que con ser va fins als nos tres dies aquf'll temps en cada objecte i en cada racó. Alícia de Larrocha, l'hereva ( 1949·200 1 ) Fins al 2001 , uny del centen ari, hi ha una contínua activitat a nu) Alí.ciu de Larrocha com a successora del testimoni immens de tots aquests artistes. Així, entr·e altres fets es pot esmentar el r ecord de la seva presentació el ] 929 en un con cert conferència amb Mas i Serracan t sobt·e els n en s i l'aprenentatge del piano amb una pr<'sentació de Joaquín Tur ina imp.-esa t-n el programa en què es reflecteix l'admiració i la s01-pr<•sa del talent r ecentment descobet·t d ·aquella nena. Els èxits d 'aquella dei.'"ebla es van succeint en el temps i s Ïntcgt·a a l'Acadèmia tot compat·tint els concerts amb les classes. amb joYes alumn es C[tH.' de sf'guida destaquen, com Maria Teresa Monteys, Marta Fus té, filla dt>l baríton Ricard Fus té, o Montsenat Santacana, actuals ¡wofessores d e l'Acadèmia. Són molts els nom s q u e en acruests íutims cinquanta anys ompl<'n les classes i les sales de concer·ts; pe1· esmentat·- ne algu ns més : Enric Cervelló, Jawne Padrós, Josep Audcnis, Oriol Bohigas , Rosa Margarita Sans, José Ramón Hicat·t, i molts d'altr es qu e malauradament é5 impossible d ' anomenar d ' una manera exhnnsliva i que f'Spero yue comprenguin i excusin per un put· límit d 'extensió de l ' article . També cal destacar les classes d'harmonia i compo- TEM A Fra nk Marshall I Allcia cie Larrocha, als anys cinquanta ;¡ .... ;;;¡- i Is ..:: f» ¡¡;¡ ..., ! 194 " ~ -;;;r ~ ~· a e ~ ¡¡¡o ¡¡;¡ = "" ~· ¡;i ¡¡¡o ........ ACADEMIA MARSHALL Condo Sa!v•llel'r•, tO, pral. · T . terono 727!16 RECITAL DE PIANO --- OA.ROI:l.OHA --- PER LA NENA RECITAL DE PIANO ..À\lLICIA DE LARROCJEIA por la nfñA IIENSIONAD.A PER L'EXCM. AJUNTAMENT DE BARCELONA RO SA SABATER INVITACIÓ S'L.•do dra 21 da marao tle ltU A )_._. •lclc dc. I• nrde Ofa•Nt.••· •1• del, .....14 de 19''· • lo• .;:a.a.ru dc Mt . . . . . 1. tud• 32 632 sició del mestre Xavier Montsalvatge durant els anys quaran ta, i l'amistat amb el mestre Marshall i especialm('nt amb Alícia de Larrocha, a qui li va dedicar el seu Concerto breve i amb qui fa molts anys que continu a compar·tint la vida artística de l'Acadèmia al rostat cl'altt·es destacats autors contempot·anis, com Narcís Bonet i Joaquim Nin-CulmeU. El prestigi de la seva tradició pedagògica arriba als nostres dies amb el Màster cle Música Espanyola que s'imparteix amb la supervisió d'Alícia de Larrocha i que acull joves pianistes d 'arreu del món. Entre els actuals, Raimon Garriga, Katia Michel, INVITACIÓN AJfrt>do Anner·o. Akiko Nomoto, Mac McClure, Marta Zahaleta, Alba Ventura. i molts d'altres que ja són rt>conegu ts o han començat a d estacar gràcies als con<·erts i els concursos. L'Acadf> mia Gr·anados-Marshall, amb tot el seu p<>s hístòr·ie entranyable per a la nostra ciutat i per al nostre país, homenatja amb aquest centenari tots els noms que han apar·cgut i , molt particularmenl, la figur·a emblemàtica i fonamental d ' Enric Granados, compositor i mes tr~e creador d 'una escola piarúsLica indiscutihlc en l'àmbit mundial i preservadora d e la nostra identitat musical. TEM A Respecte per la # • mUSICa Eduard Toldrà, Rosa Sabater, Frank Ma ... hall I Victòria dels Àngel.s Per CARLOTA GARRIGA E l fet de poder celebt·at· el centenari de la fundació d e l'Acadèmia ens omple d'alegria. Primer E n ric Granados, després Frank Marshall i, actualment, Alícia de Larrocha han dirigit aqu<>sta escola de piano. Tres grans personalitats difet·ents amb un denominador comú: el respecte per la música. Una pedagogia dirigida especialment a la qualitat d el so, el ritme just .i l'estudi aproúmdil dels pedals. Precisament sob re els pedals, va fer Enric Granados un mètode minuciós, i el mestre Marshall el va ampliar amb nns estudis pràctics, exercicis interessants amb els quals tots els alunmes comencen des dels primet·s cursos de la SE'Va carrera. La sonoritat del piano és un altrt' exemple de l'interès que va tenir sempre el mestt·t> Marshall a obtenir una bona sonoritat des dd ('Omençament. Amb exemples extrets de diver·sos autors, indica quines són les notes que necessilt>n més so en relació amb d'altres, amb la pressió de cada dit, tot combinant-ho amb la utilització dels pedals. Un veritable estudi exhaustiu dels recursos pianísti<~s! Amh molta impot·tància i cura hem treballat sempre els matisos d'atac, que són múltiples. L'atac del dit és tan important que pot anihar a canviar totalment el so e-mès. Un atac vertical sempre serà rígid, dur. Canvia ell matt>ix si es fa pesant o a l'inrevés, cap a amu nt , rom expulsant-lo. El so penetrant i pt·olonga t 1'obtindn>m atacant la nota , horitzontalment, com si volguéssim empènyer el piano. Recordo les classes dd mestre Marshall, agafant el meu braç i reprothlint-hi amb la seva mà la frase que treballàvem. Rt>ahnent, així l'alumne sent la pressió de cada dit i facilita el fet de reproduir-la sobre el tecla t. E n música espanyola, l'atac de la "guitarra", com esquinçant les cordes, o el so del cantaor, quan el tema és la cobla ... Penso que és importantíssim acostltmar els qui s'inicien en el piano. a distingir el legatto i el non legatto, el tocar amb pes o d'una manera lleugera, i sobretot , el saber "cantar" una melodia, una nota, fer-la vibrar. Crec que cal insislir molt en aquest tema. Tot això amb el braç i el canell, que facilita que els dits puguin fer més fàcilment el que s'exigeix en cada moment. Penso q ue és tan i tan difícil adquirir tants matisos, que pet· això, precisament, el tr eball per obtenir-ho és apassionant i satisfactori. Actualment penso que l'Acadèmia gaudeix d ' un privilegi únic, si pensem que tots els professors han estat alumnes del mestre Mars hali i d'Alícia de Lat·rocha , i que avui dia un grup important de pianistes joves st>guE'ixen t'ls cursos r·egulars que imparteix Alícia de Lat-rorha t>n forma de master-classes de música espanyola. Alícia ens tt·ansmet tot el seu saber, en dedicar part d el seu temps a format· nous valot·s. Crec sinceramen t que és un privilegi poder gaudir d 'aquestes hot·es mer·avelloses. en les quals, amb gran sensibilitat i intt>l·ligència, imparteix les classes, i crea una manera de tocar, un ambient apassionant de recerca, sempre amh naturalitat, com si es tractés d'una cosa molt simple. Gràcies! A Enric Gt·a nados, el gran compositor per havet· et·eat aquesta escola. Gt·àcies! A Fran k Mat·shall , el gran pedagog que va dedicar la seva vida a l'Acadèmia. Gràcies! A Alí.cia, per dur arreu del món el segell que va heretar i pel seu treball de perfecció d ' un art que s'anomena Música. TEM A La pedagogia musical a la darreria del segle XIX Per XOSÉ AVIÑOA E nsrnya t· música als iiúants i joves ha estat una activitat present en el decurs de la històt·ia de la música, perquè, a més de satisfer un possible anhel dels estudiants, et·a una manera de perpetuar l'ofici. Si en la major part de la història l'en sen yament musical havia estat en mans do l' Església , per mitjà dels mestres de capella , i de mestres par-ticulars, l'entrada al segle XlX, que convertí la pt·àctica de la música en una acLivital dc bon gust pet· a la bttrgesia desvagada, compot·tà arreu d'Eut·opa la creació d'institucions de titular·itat pública o privada destinades a l'ensenyament musical. Aquesta pràctica incrementà la divulgació de la música, justificà l'existència del concert simfònic i el concct·t per a solista, augmentà el coneixement tècnic dels dilettanti i donà lloc a oficis com el de la crítica musical tan arrelats en la nostra actual manera d ·entendre t>l pt·océs musical. A Cata lun ya, en i-~Cl'Íecta sintonia amb la resta d'Europa, l'ensenyament estava en mans dels mestres dc capella fins que la desamortització de Mendizabal (1835) acabà dràsticament amh els l)rivile¡,ris eclesiàstics i calgué la creació d'entitats pedagògiques ci vils. Tr·es anys més tard, el 1838, corne n~:avc>n Ics classes al Conservatori del Liceu, especialitzat, eom tothom sap, en el món de la lírica. Aquestn c>ntitat, com d'altres que es dedicaren es~ pecialment al com·eu dc la lidca, combinaren aquesta activitat amb la de les sessions concertístiques, denominades "acadèmies vocals i instrumentals", en què els deixebles avantatjats oferien els resultats dels st>us estudis i foren un complement necessari de l'activitat ordinària dels teatres lírics del moment. Pet·ò a la vegada també començaren les classes particulat·s de rt'putats professors de cant, com Marià Obiols, Antorú Rovira i Ramón Vilanova; de composició, com Mateu Fet-rer, Josep Maseras, Antoni Passa,·ell; de violí, com J oan Baptista Dalmau i Joan Saurí; o violoncel. com Joan Llinàs; o d'instruments menors, com l'arpa, el clarinet, el cornetí, el fagot, el figle, la llau ta, l'oboè o la guitarra, com Josep J nrch, J aumc Brotan, Rafael Carreus, Joan Colomel', Cario Grassi, Andreu Maseras, Felip Pons, Pau Benet, Josep Cladana, Ignasi Cascallte, Pau F<ugas, Gaietà Llagostera, Bonaventura Bassols, Pedro Gt·cgorich o Joan AuJès. Amh la pedagogia institucionalitzada o particular arribà també el debat sobre els objectius i els mè- todes, que donaren lloc a polèmiques famoses, com la d e Clavé contra els germans Tolosa, directors de l' Orfeón Barcelonés, entitat pedagògica i de concerts; o a t·ticles a la premsa del moment de plomes significativcl', com les de Climent Cuspinera a "La Espaíla Musical" (1872), 1 més tard director de l'Acadèrnia de la Casa PJ·ovincial de Cadtat, on també va ensenyar Francesc Lapotta, oncle de Jaume Pahissa i un dels seus principals mestres. La polèmica entre Clavé i els Tolosa sení per debatre la impot·tància de l'ensenyament en l'activitat coral, mentt·r que els articles de Cuspinera foren una reflexió sobre la necessitat de la pedagogia i la ronveniènda de dotar-se de procediments adequats. La fundació de l'Escola Municipal de Música de Barct>lona ell886 fou provocada també per una intenció particular, el servei de la reorganitzada Banda Municipal, destinada a oferir millor qualitat que el nttinari i funcionarial servei que havia ofert fins alesh ores. J osep Rodoreda dirigí l'una i l'altra fins all896, moment en què, amb direcció d'Antoni Nicolau, se'n canvià radicalment l'orientació i es pensà en un centre p~dagògic de l ' altura dels uúllors del moment, entre els quals l'Schola Cantorum de París que dit·igicn Charles Bordes i Vincent D'Indy. A pat·tit· rl 'aq ucsta data podem considerar que Barcelona eslava dotada d'entitats de pedagogia musical de pdmera categoria. Tanmateix, el servei que el Conservatot·i del Liceu i l'Escola Municipal oferien nocobria ni de bon tros les expectatives dels potencials alumnes, perquè a la mateixa vegada existien centt·es privats com 1'Acadèmia Nicolau dii·igida pel mateix Antoni Nicolau , l'Acadèmia de la Societat Catalana de Concf>rts que dirigí Matthieu Crickboom i que probablement derivà en l'Acadèmia Ainaud, esperialitzada en l'ensenyament del violí, i molts altres mestt·es particulars, enh·e els quals és notòria La tasca que exercia Enric Morera o el mateix Felip Pcdrell. A la vegada també es crearen entitats pedagògiques en les pl'incipals localüats catalanes, com Lleida (Escola de Música de la Casa de Misericòrdia, 1854), Vic (1859), Tenassa (1864), Tarragona (Aten eo Tanaconcnse d e la Clase Obrera, 1874), Sabad ell (1876) o Git·ona (Escola Municipal de Música, 1892). L'cnscnyanwnt musical regular va implicar ràpidament la necessita t de mètodes d'aprenentatge de les diverses disciplines, a l'estil dels que escriviren Ct·amer, Czerny o Herz, i una cet·ta especialit- TEM A Frank Marshall amb Carie• I Glocasta Corma, deixebles cè le bres de l' Acadè mia e n e ls anys vint zació en alguns centres que tenien un professorat especialment dotat en alguna àr ea , talment com l'Escola Municipal de Música d e Brussel·les. seu de la més r eputada escol a d e violí de la història . El r ep às de la publicitat inserida a les publicacion s b ar celonines d el moment i nforma sobre els mètodes d 'en sen yament d e la música , atès que er a també un n egoci en auge que d on ava feina als músics. Tot aquell pedagog que adquiria una reputació com a tal o que ocupava un càrrec de r elleu e11 una institució important publicava el seu mètode de solfeig, com fou el cas del famós Método de solfeo de Marià Obiols, i escrivia estudis p er a l'in strument q ue ensen yava . Aquests estaven formats, naturalment, d e romances, barcaroles, valsos, schotisch , havan er es, polques o redowes . La tradició pianístka tenia a casa nostt·a tm caient paral·lel al crue hem descl'it fms ara. En els anys quaranta exercien cie professors, músics d e la categoria de Mateu F en er , Antoni Nogués o J osep Sirvent i Ramon VIlanova . La creixent d em anda no era satisfe ta p er les entita ts r egl amentad es i molts pianistes derivaven part dc la seva activitat cap a la p ed agogia . De tots ells, d s més significatius i con sider ats pares de l'escola de piano catalana for en P er e Tin tor er , mallorquí (181 4-1891), que estudià amh Liszt i es fuwà a Ban·elona, on fou professor del Conser vatori d el Liceu , i J oan Baptista Pujol (18351898), home emprenedor, que havia estudiat a París com toth om l(Ue tingués expectatives i mitjans i q ue de tornada a Barcelon a fou animador d 'iniciatives variades, com t'I mantenimen t d ' un a editoxa de música , la cr eació d ' nn p r·cmi d ' interpretació a partir d ell872 vincula t a la casa d e pianos Bernareggi i l'activitat p edagògica. L'afecció al piano venia donada p er la moda mu- sical del moment, fon amen tada en la cap acitat expressiva d e l'instrument, en la seva ver satilitat. que p ermetia la inter pretació d e les obres simfòniques i líriqu es d"èxit. i en la indústda que havia avançat considerablement en la línia de cr ear uns instruments apropiats a les necessitats de la burgesia, p ràctics, adequa ts a les mides dels habitatges i decorats segon s el gust un pèl r·etor~at d el r omanticisme. L'existèn cia d e fàbr·iques de pia no com la Bernareggi, que arrihà a produir deu pian os p er setmana, l'Estela , més tard aliad a amll la primera , la cr eada p els germans Chassrugne, els Cussó, etc., va facilitar una demanda cn:!ixe.n t dels potf' ncials alumnes dels dos sexes. Tanmateix, cap de les institucion s p edagògiques existents els da n-ers an ys del segle XL"'< no havia p otenciat p r·ou l'a¡n·en!'ntatge virtuosístic, d estinat a educar futut·s intèr·pr ets amb voluntat de carrera internacional. P er·ò era un proj ecte molt arriscat. El pes de la rutina de l'ofi ci de músic era molt feixu c p er a aquell qui ap ostava p er una carrer a intern acion al si no s· aspirava a d onar la volta al món. Era un cas p a r·al· lel a l de la dedicació a la cr eació musical. La manca dt> t r·aclició compositiva a la Barcel on a fin isc.>cu la r i l'escassa activitat de les entitats decidides a ot·gan itzar concerts n o animaven els p oten cials candidats, i menys encara si no disp osaven d e s uport p edagògic ad equa t que els forçava a trasllada-r-se a París p er r t>ln ·e el b ateig inicià tic n ecessari per emp rendr·c una can-era d 'intèrpret o de compositor dc p r·t>stigi. E n aquest context, l'aposta p er la fundació de l'Acadèmia Granad os, una entita t p edagògica que garantia l'ensenyament de q ualitat i proporcionava al director uns ingressos estables p er ordir projectes m és aveuturosos fou una ap osta a tr evida que amb el p as d ' una c·entrh·ia ap ar eix com a en certad a . E n ric Granados tt·ab'l.U~ profit de l'èxit com a intèrpret de les seves pròpies obt·es per crear· la seva escola, el prob able èxit de la qual descan sava en el p restio!ri del seu dirertot·, en la defensa d ' un mètod e aval at internacion alment com a esquet· dels p oten cials alumnes i el vigor d t>l cat·àcter d ' un h ome amb iniciativa que sab é t>n volta r·-se de p r ofessor s capaços de seguir· la línia marcada per· ell. Al ma rge de les ci rcumstàn cies biogràfiques p er sonals que n'incrementa t·en el pt·estigi, l'Acad èmia Gr an ad os-Ma rshall no fou mai. una acadèmia més sinó una en titat esp ecialitzada q ue servia d ' indicatiu del p r oeés de millorament del servei p edagògic que BareeJona podia oferit· en l'inici del segle XX. 194 NOTA L. Clim~n t Cnspint•r·n l,oen.~('tÏan::a m1uical a ·'La España Musicar' dr 1872, núm. 335, 336, 337 i 338. 35 6.35 TEM A Marshaii-Falla: crònica d'una amistat Per JORGE DE PERSIA L 194 36 636 ' amis t at de Manuel de Falla amb F rank Marshall ressegueix gairebé tota Ja vida musical del compositor de Cadis. Es vau con èixer a l'inici de la seva ca r-rct·a a Madl'id, ell905, quan tots dos optaven al Prem.i de Piano Ortiz i Cussó, i a pat·tir d'alesh ores els seus per·fils pt.·ofessionals es van anar· defin.int. Falla va optar· per ser compositor, Marshall va seguir les passes de Granados a l'Acadèmia i dedicà la seva vida a la interpretació i, especialment, a l'ensenyament. Deu anys després Falla visità Catalunya per primer cop i va r·etrobar-hi els seus amits, per·ò la seva r elació més in tensa amb el món català va tenir lloc en la tercera i quarta dècades del segle, com r·eflecteixen la seva correspondència i els seus projectes, quan ja s'havia traslladat a viure a Granada. Des d'allà va t·etre homenatge a Albéniz, a Pedrell tol tr·eballant en La Celestina, i si les seves c~otn'nes més importants les h avia fetes a París, a partir· del ] 925 la seva refer ència esdevingué Barcelona. Així és com la seva relació amb Marshall adt¡uieeix importància per a ambdós a partir d'aquelles da te¡; i fi n!l a la seva marxa definiti va d'Espanya el J939. Conta J au me Pahissa, que va prendr e n ota de les seves eon verses amb Falla a Altagracia, c¡uina gran expectació va desvetllar entr·e els aficionats de Madrid la presentació d'alguns pianistes en el concurs convocat per la casa barcelon.ina Ortiz i Cussó, fabrican ts de p ianos de concert. La tarda que havia de tocar· el jovt" Frank Marshall, el deixeble predilecte d'Enric Gr·anados, la saJa del Conservatori era plena; Maeshall, "que executà tot el programa meravellosa numt, va tenir un èxit esclatant". Manuel de Falla, que esper·ava de passar la prova també com a con cursant, "quedà anorreat", i reconeixent la vàlua de l'intèrpret, va anar a saludar-lo, donant gairebé com un fet que guanyaria el Concurs; començà des d'aleshores una anústat per a tota la vida. Quan tocà el tom al gadità, deixeble de Tragó, que per sorteig li corresponia el darrer Jloc en la presentació, a la sala hi havia ben poques per son es, i di uen que va tocar amb u n a en ot·me concentració i crue, su perant Jes cHficultats tècniques, centrà el seu joc en la inter pretació, atès qu e no es considerava un pianista virtuós. E l jurat, integrat entre d'aJtres per Toma!! Bretón i dos grans professors de pian o que llavor·s hi havia al Conservatori, Pilar Fernan- dt-z de Mont i José 1\·agó, se sentí emocionat per la st-va demostració de musicalitat, i el dia 24 d'abril de 1905 toncedí a Manuel de Falla el premi cobejat. Poc d<'sprés també arribà pet· a Falla el premi de 1'Acadèmia d<' Belles Ar ts per Ja seva òpera La vidct bre·ve i la desil·lusió consegüent per la man ca d'inter~s cntr·e els empresaris teatrals de Madrid per· estrenar-la, espeeialment al Teatro Real. Aquell any 1905 el seu amic Joaquín 1urina h avia viatjat a París per seguir·-hi els seus estudis de composició, i l'horitzó de Falla s'or·ien tava sense cap mena de dubte cap a aquell centr·e del món cultural on lhúen les figures de Claude Debussy i Paul Dukas, entre d'altres, i on ja es pa dava aJs ambients de la nova mt1sica de Maur·ice Ravel i del pianista Ricard Viñes. Felip PcdreU, amb qui havia estudiat a Madrid entrr el1902 i el 1904, ja havia tornat a Barcelona, i pet· mitjà seu va conèixer més de prop les aventw·es parisenques dl' ls seus deixebles G1·anados, Viñes i Albéniz. Enric Granados havia estat el ven cedor en un recent concurs de composició convocat pel Conservatori de Música i Declamació, al quaJ Falla, entre Lma vintena d'aspirants, h avia presentat una petita obra. Aleshores Granados ja havia deixat París i residia a Barcelona, on h avia creatla seva prestigiosa Acadèmia. Passa ts els anys de París, on r esidí ent1·e el 1907 i el ] 914. i on establí una estreta amislat amb els seus mestres Paul Dukas i Claude Debussy, amh Ricard Viñes, Ravel, AThéniz -que el va guiar juntament amb Turina en les seves comeses estètiques-, Joaquim Nin i Enl"ic Granad os, que hi anava amb freqüència, va tornar a Madrid a causa de la imminèñcia de la guerra europea. Després d'hav<'r-¡,e esteenat El amor bntjo al Teatro Lara el 1915, Falla visqué una temp01·ada a Barcelona convidat per la Companyia Teatral Martínez Sierra i visità el seu mestre Pedrell i també Granados, ocupat en les seves Goyescas, que n o havia pogut estrenar a París per raó de la guerra i que ben aviat li h avien de presentar· a Nova York. El desembre d'aquell any uns quants amics van anar a acomiadar Gran ados al por t de Barcelona, al pen del vapor que l'havia de dur a Am~rica en el que fou -pet· les tràgiques circumst:'incics cle la gue n-a- la darrer a trobada, perquè el miÍsic no tornà a la seva terra. Hi eren Rafael M01·agas, cronista dc molts d'aquests fets; Conxita Badia, dc crui Granados havia dit recentment a Falln: "es meravellosa i broda les meves cançons"; el h'Uitan·ista Miquel Llobet, que també emhat·cava en una git·a de concerts, i, entre d'altres, Manuel dc TEM A Manuel de Falla I Frank Ma"hall eMoltant sardanes. Darrera, dret, Jaume Pahl.ua ¡;;;¡ Falla i Frank Marshall, ja segon de bord a l'Acadèmia Granados. Durant aquesta estada d'uns mesos a Catalunya, Falla havia passat una curta temporada a Sitges, on treballà, per invitació de Santiago Rusiñol, al seu Cau Ferrat; en l'horitzó, l'estrena dels Nocturnos. una nova versió d'El amor brujo i les primeres idees delt.¡ue posteriorment fou El sombrero de tres picos. A la t•epresentació que s'csdcvingué a Barcelona dirigida per Joaquín Tu rina d'El corregidor i la molinera l'any 1917, hi assistcixeu Picasso i Diàguilev. que assenyala l'inici dc la transformació de l'obra. Com h em dit, després dels seus triomfs a París, amb aquesta obra en la qual l'acompanyaren grans figures de l'art del moment i amb el Retablo, que ell923 dóna a conèixer al saló dels Polignac, el seu àmbit de referència serà Barcelona, ciutat on va cada vegada que torna de les seves gires per Europa, tot passant cap a Granada. Allà, el seu col-laboraclor i gran amic Joan Gisbert és ln r eferència immediata, i a partit· de la visita que fan amb l'Orquesta Bética de Camara el fehret· de 1925, 1 Frank Mars haU s 'incorpora a aquest hot·itzó. Marshall, precisament, ja com a director de I'A<·adèmia creada pel seu mestre Granados, i que aleshores duia el seu nom, adquirí aquell any un clavecí Pleyel, semblant al q ne utilitzava Wanda Lnndowska : una raresa en aquells temps en què l' instnunent era gait·ebó r1omés una coneguda referèrwia històrica i que Falla hnvia incorporat a la plantilla orquestral del Retablo i que aviat havia d'empt·at· com a protagonista en el Concer·to. Diuen les ct·òniques que eu una Ut' les seves visi- tes a casa dels Marshall, el .1 927, acompanyà amll aquest clavecí Conxita Badia en lt~s seves Siete ca.nciones populares. Barcelona dt>stil·lava en aquell moment modernitat; Falla bi posava la seva darret·a obt·a -encara i durant uns quants anys no r ept·esentada a Madrid-, i Schonberg s' hi instal·lava dm·ant una llarga temporada. Les avantguardes trobaven bons interlocutors en Robct·t Gerhard i Conxita Badia, que estrenavf"n nomhroses obres contemporànies . L'Associació de Mtísica Da Carnera, a Barcelona, n'acollia les manifestacions. Cada visita de Falla, com Ja del febrer de l 'any 1925, deixava projectes dels quals Marshall, i per desl·omptat Gisbert, es feien ressò immediatament. La casa de Rafael Moragas solia ser un punt de trobada del gt·up d'amics, on continuaven -comenta Mat·shall a Falla- "aquelles sessio11s tan interessants de les se'Ves obres". El mes d'abril li dóna notícies dr la pr·òxima posada en escena de La 'Vida bre·ue al Liecm pet· Junyent, "el pintor escenògraf', que està djsposat a fe1·-ne els decorats. Falla havia enviat a Marshall la recent edició de Noches en los jardines de España amb la intenció de comptar amb ell com a solista , i t>l pianista li agraeix els ''Nocturnos, que estudiaré amb gran entusiasme i esperant sempre tenir la sati~facció de tocar-los amb vostè. •>2 La trobada següent a Barcelona és significativa en la història de la música del segle, atès q ue s'estr·ena a l Palau e l Concerto de Fall a elS de novembn~ dc L926, amb la particip ació de Wanda Landowska i la direcció de l'autor, CJLlC toca amb l'Orqurstt·a Pau Casals els Nocturnos am.b direcció del violoncel·lista, i com a cloenda del programa dirigt>i,_ t-l Retablo. Sempt·e, en l'organització , l'Asso- ¡¡;¡ .ei ~ e !:!;' ;¡· 194 37 TEM A 38 638 ciació de \1úsica Da Camet·a i l'infatigable Clausst>lls. Jnan 1\fai"Ía Thomas3 és el fidel cronista de l'avinenlrsa i eomenta les dificultats que es van plantejar i rt'bCàs Í '·penós'' temps d'assaigs, el resultat del qual qut>dà t·eflN·tit f'n les paraules que Falla deia al camerino enmig de le~:> felicitacions després del eoncet·t: " ... que va! ... No n'hem encertat ni una, ni una!'"' L'endemà Falla va voler fer escoltat' als sens amics una veesió més fidel a l'obra, i organitzà una lt'ctura a casa de Marshall a la qual van anar, entre d'altres, Mn. Thomàs, el mestre Llongueras i Mn. Anglès. Barcelona ~>'abocà en demostracions a Falla i hi va haver diversos actes amb música catalana i J·cc:cpcions. A la renovada Sala Parés hi va haver una trobada musical memorable, que recorda Joan A. Maraga11 , 5 amb la participació de Conxita Badia, d Tr-io de Barcelona i d'altres, i a la qual van assistir bons amies del compositor, com Marshall, Lluís Mill et, Jaumc Pa hissa. La premsa també va recollit· notícies d'una festa d'artistes a l es Galeries Dalmau en què en anilmr Falla gaireb é a mitjanit, acompanyat de Marshall, van ser rebuts amb una ovació, i f'n la qual despr·és Falla participà en el concet·t improvisat. Tothom a Barcelona valot·ava les condicions pedagògiques d e Frank Marshall i la seva relació dil"N·ta amb el J.H'nsament musical de Granados, però llevat clcls pt"imcrs anys de la seva canera. no s'orientà cup ul conce&·t en pílhlic, activitat en la qual mostnr les sf'ves condicions de gran intèrpret a partir· de la seva relueíó amb Falla. El novembre de 1926 el mestre c~o mpleix cinquanta anys i diverses ciutàts li dediquen homt~natges. Sevilla i Cadis ho fan al descmht·e i Fulla demana a Marshall que toqui la part de piano d.t' Noches en los jardines de España a les seves ordn·s. L'èxil és notable i això significà per al pianista <·onfinnar la seva vàlua com a intèrpret davant dl'l ptíhlic. Aquesta situació es repetí a Madr·id cap a final del 1927, arun de la qual cosa Falla escriu al seu amic: "No sap vostè com n'és. de gran, la meva alegria per haver fet possible el seu gran èxit a Madrid. Però cal que hi torni aviat i que l'escoltin només perquè l'admirin d'una lnaTU!ra completa . ..6 En l10nor de tots dos s 'organitza una reunió pl"ivada a la qual assistei.xen, entre d'altres, Pío i Ril'ardo Baroja, Ramón del Valle Inclan, li'ernandez Ar·hós, Ri vas Chet·if i Ortega r Gasset. En aquesta seqüència de concerts, Granada convida Mat·shall a tocar al Palau de Carles V amb l'Orquesta Filat·mónica de Madrid que dirigei..x Pét·ez Casas per· a ltla festes del Corpus de11928, seguida després p er altres actuacions destacades a l'estranger·. Barrclona no està aJJsent d'aquestes iniciatives d'homenatge i Marshall, Moragas, Gisbet·t i d'altres s'havien abocat ja a organitzar-ne un malgrat la negati\ a dc Falla, que defugia aquests actes. "No li TEM A ~r-~--------------------------------~----------------------------------~ i fou seguida d'un ram d e flors que va deixar-hi caur e la senyora Caharrús de Marshall. Aquest homenatge davant el mar, després de l'oració a les tombes d'Albéniz. i Verdaguer, ens trasllada a la darrera de les aventut·es de Falla, en l'inici de la qual va demanar lacol·laboració dels Marshall per posar-se en contacte amb els hereus del poeta i obtenir-ne el consentiment per al treball -que ja havia iniciat- sobi"C el con egut lliht·e. Atlàntida j a és al cap del compositor , l'homenatge que Falla sempre va voler donar a la ten·a catalana que el va acollir amb tanta estimació. La crònica d 'aquesta vital amistat amb Marshall es tanca amb les dures circumstàncies que va plantejar Ja guerra civil, quan Manuel de Falla, amoïnat i aclapar·at p er l'avenç dels feixismes decideix d 'anar-se'n a l 'Argentina. En la seva última carta a Mar·shall, des de Granada, ell939, li anuncia que ha d'embarcar a roctubre a Barcelona f'n el Neptunia amb destinació cap a Buenos Aires, i les mateixes esculleres de què hem parlat seran l'ambient del comiat. Falla, acompanyat aquesta vegada p er un minvat grup d 'amics, Joan Gisbert sempre prC'sent, i amil els manuscrits d'Atlàntida ben guardats sota dt>l braç, s 'allunyarà definitivament dc la seva tf'rra espanyola, a les mateixes costes en què H èt·cules començava els seus treballs cap a Andalusia i cap al mite. NOTES J. 81 dilluns 9 de fcht·cL· va tenir lloc ol Palan dc ln MúHicn Curnlunn la pt·csrnttwi6 ric l'Orquestn Bética de Camut·n tlil"igiclo pro· Et·llllijlll ll nlfftt•L· i Fallu. umh obt·lls de Mozart i Polla, que hi CMII·enii P.~ic¡ui$. un po~:mu per· o mezwsoprano, flauta, arpn, violí i violoncl'l, ~olm•lcxt dt• G. Jcnu-Aubry, i a m¡:s dirigí la rcprt•Hentucíó d'E/ sembla, -Nwriu Moragas el6 de juliol de 1927- que si vostès insisteixen a honorar-me de la manera (tan immerescuda de la meva part) que el seu article m'anuncia, jo he d'entrar en torn després d'aquells morts [Pedrell. Albéniz i Granados] tan il·lustres?"' Al final, al març té lloc al Liceu el Festival Falla (ja que el compositoe es negà que en diguessin homenatge), en què n ovament Maeshall brilla tot intet·pt·t'tantles Noches, aquest cop davant els seus conciutadans, que no l'havien sentit des de feia molts anys. Aprofitant la seva estada a Barcelona, segons qu e oxplic·a la crònica periodística del mateix Moragas,7 <>I gmp d 'amics participa, a instància de Fall a, en un cur·iós homenatge. Al capvespre del 24· dc mar·ç, data dc la mort de Granados ell916, Falla, MarshaJJ, Teresa Caharrús, Conxita Badia , Joan Gisbert, Pen· Matheu, Miquel Uobet, la Sra. Cuxar·t i Rafael Moragas van dipositar flors en una petita cf'dmònia a l Cementiri Nou, a les tombes d ' Isaac Albéniz i Jacint Verdaguer. D'allà van anar a L'escullera, on. amb companyia informal d'alguns oficia ls de I' Armada i dels xofers dels cotxes que els lú havien dut. rap a les sis de la tarda i "amb tota l'emoció", "Manuel de Fall.a llançà al mar una ampolla que duia l'inici de la Sonata lli de Beethoven", considerada el comiat del piano del compositor, "i un full signat per Falla i els seus amics que començava així: "Al nostre inoblidable amic, l'arlistcL Enric Granados, en el desè aniversari de la seva desaparició." A més, dins l'ampolla hi havi.a un autògraf de Manuel de Falla, amb uns compassos de la seva famosa obra El retablo i una quartilla en què el músic gctdità. va escriure això que segueix: "El meu desig m.és ·viu hattria estat que el meu inoblidable amic Enric Granados escoltés EJ r etablo de Maesc Pedro. Déu no ho ha volgut. Vagin les meves notes i una pregària també a la seva tomba, que és el mar, gran i etent"... L'ampolla llançada al mar rwublo de Illaese Pedro. 2. Cat·ra dl' Mur·shall a Falla. Barcelona, 1 d'übril de 1925. L'agost dl> 1925 Fulla comenta a Moragas la substitució a la cartc-ll.,t·o dd Lit-~:u tic La vid{l breve pet· Pepita ]ünéne::.. Al final. el 1933 t"lteotr·t• du u ~cena l'obra. 3. Mauuel de Fulla en la lsúz. Palma dc .Mallorca: EdiciOth Capdla Clà~'icu. 4. Xuvirt· :\lonlsah atgr és lcstimoni d. aquest cus: PapPles uutobiogrcí.fr.cos. :\tudrid: Fundación Banco Exterior. 1988. pàg. 31. S. Història de la Sala Puré$. Barcelona: Editorial Selecta, 1975, piig. 163. 6. Curta de Falla u \farshaU. Granada, 14 de novembre dr L92ï. Aniu de l'Acadèmia Marshall: "El dia S de novembre de 1921 ol Palau de la Música de Madrid va tenir lloc uqttesl "merescut homenatge a ll.fanuel de 'Falla'". A més d'obres C011egudes i del repertori més quotidià, com Amor lwujo o ¡•/$ Nortut"tlOS, puut culminant del com~ert quant a interpretació, Sl'l{OflS 1<1 cdmit(r d'El Sol de Sala::ar, el públic que omplia/a sola va don ur •·wstimoni d'aqu~>st respecte aonrpreu.siu ienrusiasta'"tot aplaudint sens~.> resen·••s uwt. el ll ctablo com, especialment, el Concm·ru de t•lu· wcí. Eu els Noc•lut·nos. la col·/Qboració de J-la.rslt(t/Lfou dt>cisiva. "És un pianista de finíssima qualítut; la seua sensibilitat és el r¡ue so· bre.wrt l'li lo.~ seves interpretacions perfectes des rlel punt cie vi.~tt• tè<•nic" ... "és wt poeta del piarw [que] només int.erpreta mtÍsicu cie la categol"ia més alto··. 7. Rafacll\1ora.gas: El aniversario de la muerte de Granados, Lo Nodtt:, di"cndre8 25 de gener de 192ï. TEM A L'Acadè mia en el record Per ORIOL GRAS lgú cügué algun dja en alguna part que allò veritablement decisiu en la vida és l'insondable; el que potser no podem albir·ar ni palpar, però que sens dubte ens omple i ens fa SER en majúscules. La nostra memòria històrica, selectiva, és una xana pacientment brodada amh el fil daurat dels sentiments i les sensacions, a voltes punyents, a voltes felices. Tots tenim, en les recònilites entranyes del nostre imaginari més íntim, fotogrames que transcendeixen la grisor mediocre del cüa a rua, i que, solapa ls a la nostr·a essència, no fan altra cosa més que definit·-nos; som el producte d'aquests moments. "Quan, passada la guerra civil, el pare ens digué que havíem de deixar l'Acadèmia, tots a casa vam plorar." Aquesta frase, pronunciada cinquanta anys després dels fets, és un record amarg. Són sentiments retrobats, melangia i ttistesa . Però tamhé de l'alegria de viure i de la bellesa. Parlem de l'Acadèmia Marshall. I res millor per fer-ho que comptar amb tres figures destacades de la música els orígens de les quals es remunten, en una època o una altra, a les llunyanes classes del mestrt> Marshall--(:om és anomenat Frank Marshall pet· alguns d'ells- o amb els ensenyaments posteriors d'Alicia de Larrocha. Montserrat Torrent, mestt·a d'orgue reconeguda internacionalment però que deu els seus odgens a l'estudi de piano a l'Acadèmia, és l'autora de la frase abans citada. Després en sabrem els detalls. Igualment, també ens amararem del rccor·d de la concertista de reconegut prestigi M. Teresa Monteys, i igualment de la visió que en té el reputat professor de piano Àngel Soler. Traslladem-nos, doncs, en el túnel del temps, i disposem-nos a reviur·e cJ vessant més humà i entranyable de l'Acadèmia Marshall; la relació amb els seus deixebles. A Fotografiant les vivències 40 6-10 "Encara li veig la cara, la seva mà atenta donant-me sempre les instruccions pertinents", recorda la Montserrat Torrent de les classes que Frank Mar·shall li donava. Parlem òel principi dels anys trenta. Una nena de tan sols 4 an ys entra a una Acadèmia Marshall ja a bastament pr·estigiada, i on podrà gaudir de les classes magistrals del mestre. "Eren unes classes perfectes", emfasitza Montserrat, i aclareix tot seguit l'esmentat episodi que va truncar dolorosament la seva relació amb l'Acadèmia: l'es- D'e$Cfuerra a dreta1 Maria Te resa Monteys, Carlota Garriga, Marià Perelló, Montserrat Santacana i Alida de Larrocha, a l'A.cadè mi a Marshall ciat de la guerra civil. L'aixecament feixista va posar en punt mort les classes de piano d 'aquella nena i, tres anys més tard, •·es no tornà a ser iguaL Deixem que ella mateixa ens en faci cinc cèntims: "La guerra em separà per sempre més del piano. El mestre Marshall m'estava preparant un concert de Mozart al Palau quan tot se n'anà en orris ... Després vingu.é la postguerra, les precarietats econòmiques i, com he comentat, la impossibilitat de seguir cursant els estudis a l'Acadèmia. El pare no tenia elecció. Anaven mal dades." Després, Montserrat, moguda pel lògic pragmatisme del pare, que en aquells temps difícils volia ]a garantia d'un títoL acabà al Conservatori, on passà a estudiar· l' orgue, l'instrument amh el qual es féu cèlebre i ha tocat i impartit classes arreu del món. L'Acadèmia tamhé acollí de ben petita M. Teresa Monteys, que coneooa la institució per la seva mare, que havia estudia t al Conservatori del Liceu. "Vaig anar a l'Acadèmiafins que em vaig casar, i en tots aquells anys vaig poder gaudir de les meravelloses classes que em donaren tcmt Alícia de Larrocha com el mestre Marshall." Per la seva banda, el reputat professor de piano Àngel Soler descobrí el món de la música de la mà de la Mercè Roldós, "un dels puntals de l'Acadèmia", afirma, a qtú "vaig tenir uns 7 o 8 anys". Bons temps per a Àngel, u qui e)s records aigualeixen lleument la mirada, mentre afirma convençut: "Dub/.0 si li ho vaig agrair prou mentre vivia. Aquellct professora no era bona. Era excepcional. " Estem parlant d'unes vivències llunyan es en t'l temps però no pas en Ja memòria dels nostres tres pr otagonistes, que evoquen amb emoció els seus pri- 11 p n d o b " s t A e 1í TEM A Júlia Albareda I Mere• Rold6s, deixebles de Frank Marshall I mestres d e tota una generacl6 Frank Marshall amb Albert Atenelle mers contactes amb la fu sta noble del piano, o les primeres dissertacions més o menys encertades que mantingue•·en amb atruell imponent instrument musical. mestre i fundador de l'Acadèmia, Enric Gt·anados, de qui va het·etar els coneixements musicals i el sistema pedagògic que deixaren una impt·emta indeleble en la institttció docent. Montserrat h o veu així: A l'entorn del mètode Escoltant els testimonis és fàcil per als no iniciats de percebre que l'objecte del record és per a ells una cosa ben especial. Els ressorts de la memòria, subjectius per antonomàsia, traspuen els sentiments entranyables i a flor de pell que Àngel , M. Teresa i Montserrat r est-rven per a la institució. "Paraules majors", semblen estar volent-nos dir. en definitiva, amb els seus pensaments. I quin era el secret, la fórmula màgica d'aquest beuratge infaJ-Hhle? Montsen-at en dóna resposta: "Lct teoria era perfecta, però a més, el mestre Marshall ensenyava a tocar amb Lm plus d'expressivitat, a posar en cada interpretació tota l'ànima. Aquest aspecte vital era el que diferenciava l'Acadèmia Marshall de lr.L resta." I continua amb els elogis: "Frank Marshall era molt afectuós, mai renyava ningú. i promocioncwa molt els seus deixebl.es ... A mi em va. preparar Wl concert perla ràdio quan amb prou feines a.lçava dos pams del terra." Naturalment, Frank Marshall et·a deutor del seu "Crec que la forma. de tocar procedia. del mestre Enric Grarwdos i d,el forte(Jiano, una man.era peculiar de tocar els primers pianos deforma arquejada i molt clara i subtil que, per exemple, permetia tocar Mozart amb un est il beu trcwspa.rent,fregant la " . fil 1grana. M. Teresa Monteys el que primer li ve a la memòria és el cèlebre mètode de pedal, del qual diu "que ' . " , tot recorrl ant que "i". Jou e l mestre Graera umc nados el seu creador i posteriorment Frank Marshalll'amplià". Però allò qu e feia sobresortir r ealment l 'Acadèmia. segons M. Teresa, eren dos aspectes, "el so, que n'era la clau" i la "lloable capacitat dels professors per traslladar el testimoni als seus alumnes, molts dels quals esdevenien professors". Una endogànúa positiva que en aquest cas redundava en la personalitat d el centre . "Fent les coses així em molt fàcil que l'Acadèmia millorés el sett prestigi dia. rere dia", conclou M. Teresa. El quòrum s'assoleix amb Àngel Soler, el qual sintetitza les opi ni ons abans esmentades, en afirmar que "l'Acadèmia terúa un estil propi, que venia Gra- n.a,dos, únic al nostre país, que el mestre Mar-shall 41 6.JJ TEM A sabé continuar: era una pedagogia absolutament ctctual encaminadu a fer tocar, de veritat , el piano". Significació de l'Acadèmia ...~ -~ e ~' ~- 194 42 612 Són tres històries par·ticulat·s, unes petites pinzeUades que no volen ser res més que un fresc del que va ser l'Acadèmia per a uncs persones que. en un moment detenninat. van emprendre un camí que les ha acompan yades i marcades durant tota la seva vida. Han passat els anys, i mentre que per a alguns l'Acadèmia és una dc les ft- agàncies més límpides d'uns temps ja con C'losos, per· a altres el re<:ord s'estir·a enca1·a fins a l'aetualitat. No dü"ereixen gaire, en tot cas, les st>ves va lor·acions sobre el paper de l'Acadèmia en tots at¡uests anys. Per a Montsenat Ton ·ent, l'Acadènúa "ha estat molt importunt. ju que n'han sortit els millors pianistes del país, molts d'ells reconeguts internacionalment. La diferència entre la qualitat de l'ensenyament de l'Acadèmia i la resta de centres era abismal". De la mateixa opinió és M. Te1,·esa Monteys, ja que per a eUa la institució ·'era. la millor en l'ús del pedal, el so i la tècnicu", i fin s i tot destaca que en r i seu moment "havien vingut estudiosos d'Am.sterdcun i d'altres punts d'Europa que quedaren meravellats amb el mètode pedagògic que aquí es desenvolupava". Una mostra del prestigi de l'Acadèmia es fa palesa amb l'anècdota que ens explica M. Ter esa: "Fa anys, amb el mestre Marshall al capdavant de /Acadèmia, rw hi havia piani.<;ta internacional que ving ttés a tocar al Palau i que, per més consagrat que fos, no volgués passar pr·è-v iament a, tocar da-v ant el mestre, perquè aquest, si calia, li acabés de polir algun aspecte del seu estiL., Per a Àngel Soler, l'ensenyament de p iano que s 'hi impartia "era. indiscutible en l'àmbit estutal" i apunta un aspecte que s 'endevina clau: "A més de les excel·lències pedagògiques, l'Acadèmia dugué a terme una tasca de conservació i difusió de la música espanyola, d'autors com Albéniz o el mateix Granados, que mereix tots el.s elogis." Després el temps i Jes trajectòries dispar s de cada un dels mestt·es els vinculà amb més o menys força a l'Acadèmia, però cap d'eUs no ha oblidat la singular institució que marcà -i de quina manera, vistos els resultats- els st>us primers tempteigs en el món de la música. "Podia haver cursat els estudis musicals a diversos països estrangers, com Sui:ssu, però, per a què? Si els millors professors els tenia aquí, a I'Acadèrnia", r emarca M. Tet·esa Monteys . "És Wl record molt bonic de la meva vida", ens confessa Montserrat Torrent. Àngel Soler , que avui dja fa classes a la seva p t·òpia escola de música, reconeix que ha arribat un moment en què "l'Acadèmia ja sembla estar per so- ·r- -····--···--··--·--·····················-···-·········--··-·j ) ACADEMIA MARSHALL Conde Salvatlcrro, 10, pral. • Teléf. 72720 BAACf!l..ONA Seaión de piano por 0 M. TERESA MONTEYS CARLOTA GARRIGA ALBERTO GIMENEZ CARMEN SERRANO r· I I I I e e'- 1: h e r e s tl Sabado, dia 18 de dieiem bre de 1948 A loo alelc do la tord" p bre del bé i del mal. El seu prestigi es manté intacte, però la institució ha anat evolucionant d'acord amb els temps ... Un gegant gair ebé centenari, però no obstant això amb la salut de ferro. Així ho constataM. Teresa Monteys - dels tres, qui ha tinbrut una relació més estt·eta amh l'Acadèmia, on actualment continua impartint classes-, "el prestigi de l'Acadèmia va en augment, sens dubte. Una bona mostra, n'és el màster de música espanyola., únic a rEstat, que des de fa uns anys impartim a l'Acadèmia. i pel qual vénen constantment alumnes de països tan llunyans com el Japó i el Brasü." Ja ba plogut molt des que Enric Granados fundà, ell901, una modesta acadèmia amh l'objectiu d 'impartir classes dc piano a l caner de Fontanell a dc Barcelon a. El carní que la novella institució va haver de recór-ret· fins a anihar a avui dia mai no va ser fàcil, i la seva tt·ajertòria restà esquitxada per xacres tan vitals pel pols quotidià d'una societat com la vivència d'una guen·a civil o el lent despertar agònic d'uns anys de postguen·a que semblaven no tenjr fi. Amb tot, l'Acadèmja va anar creixent dc manera constant fin s a esdevenir una institució sen yera en el paisatge musical i cultural del nostr e país. Llarga vida, doncs, a l'Acadèmia i a tota la munió de cèlebres deixebles que, dia rere dia, contribueixen veritablement a engrandir el substrat cultural del nostre país. to d b d a lt e d e 11 q a b e e q S• a d to l p e e a d e e MUSICALIA RETRA T PETER SCHNEIDER La modernitat d'un gran director veterà · Peter Schneider torna a Ba rcelona per dirigir Die Frau ohne Schatten de Richard Strauss. La temporada passada va arribar a Barcelona per dirigir potser el Lohengrin més xiulat de la història del Liceu (que el senyor Roger Alier em corregeixi ... ) sense saber qui era el director d'escena d'aquesta producció. El fet de ser un dels directors d'òpera amb una trajectòria més sòlida en la direcció d' ò- pera, especialment de l'obra de Wagner, tant a Bayreuth com a la major part de grans teatres del món, li permet afrontar les posades en escena més radicalment agosarades sense que la mus1ca se'n ressenti ni una nota. Per a ell les grans òperes tenen una naturalesa fora del temps, i per això considera que, com totes les grans obres d'art, parlen sempre des de la modernitat. Per MÒNICA PAGÈS i SANTACANA ldda sabe1· l'opinió personal que té de proluccions tan polèmiques com la de Lohengrin la tempot·ada passada. -Tinc elpensament diviclít en dues idees fonamentals. D 'una banda, reconec que és una produ.cció molt ben.feta , molt ben realitzada en si ma.tei.xa. De l'altra, he de confessar que no estic d'a.cord a1nb la, idea de Konwitschny de situar-la en el context d'una escola i de convertir els personatges en nens. Haig de dir que quan vaig arribar per dirigir aquest Lohengrin encara no sabia que es feia aquesta posada en escena, més ben dit, quan vaig acceptar encara no s 'havia decidit qui seria el director d'escena. Cosa que m 'ha obligat encara més a adaptar-me al rnornent i qu.e, indubtablement, m 'ha produït certes dificultats a l'hora de dirigir. Lògica.numt, em costa va seguir la partitura i coordin.a.r orquest;ra , cantants i cor amb la, visió d'u.na escena que per a rni no t.e nia. res a veure amb Lolwngrin. Es produia un xoc entre la mú.sica i l'escena que no deixava de ser desconcertant. Mai havia sentit xiu- V: lar tant al públic! ... -Fins a quin punt es pot permetre I' alteració escènica de les obres d e Wagner, si tenim en comp te que ell mateix con cebia l'òpera com a obra d'art integral, amb la LmÏÓ del teatre, la m.lsica i la literatura? Fins a quin punt es pot modificar el criter·i de Wagner en ~"Ull d'aquests aspectes? -Jo més aviat considero que el que s'hauria de fer és dir que aquest Lohengrin. per exemple, és el Lohengrin de Wagner però en la versió escènica de Konwitschn.y. lÉs a dir, presentar-ho a,l públic com una versió personal d'tma obra concreta d'un autor i no com el Lohen gl'in de Richard Wagner, com es pot presentar qualse·vol òpera qne segueix els criteris escènics que planteja l'autor. Caldria precisar que s'està. fent una modificació de la repre- MUSICALIA RETRAT e;¡ ¡;¡¡- = ~ a f;;' ¡¡;;;¡· 194 sentacw escènica com tothom sap, és un que no és, ni s 'hi fet purament comerPeter Schneider transporta el seu interlocutor adiu. amb la que va cial. El públic està als moments més daurats, creativament parlant, presentar en el seu molt dividit davant de l'Europa central. Transmet la vivacitat i la moment l'autor. Per d 'aquestes produca mi no té res a veucordialitat del caràcter vienès, juntament amb cions. De vegades es re amb Wagner, amb la disciplina i el rigor igualment germànics. La defensa per por a no el seu esperit i la semúsica no és, per a ell, un camp obert o la vasemblar progressi.sta, v a obra. a quedar com un connitat, al geni, a l'acudit original d'un intèrpret. -Quina ~s la seva servador, però hi ha Cadascuna de les seves paraules reafirma la visió d e l'obra d e una bona part del púseva immersió gairebé total des de ben jove, Wagner '? blic que no ho accep-Per CL mi és dels des de nen, la seva immersió gairebé genètita, i aquest rebuig, m és grans antors ca en un context on la música és per sobre de aquestes escandaloses d 'òpera, està entre tot el llenguatge de la cultura, del refinament, xiulad.es com les qu.e hi els cinc primers que ha hagut ara a Barde la sensibilitat civilitzada. Lo professionaliha donat la història, celona fan que els diatat no es converteix en mecànica, sinó en aprojuntament c11nb ris en parlin i donen fundiment en la gramàtica m,usicol, en el llenStrcwss, Verdi, Pucmés diners als direcguatge intern de les notes. Es un director tocini i Mozart. Wagtors d els teatres. talment establert en la vivència constant del ner arriba a la màAquesta és la lògica. xima expressió armissatge últim de lo sonoritat. Però jo p en so que no tística. musical, en fan ben fet , perquè si aquest sentit. Les p ensem, per exemple, òperes d'aquest auen els possibles joves. tors estan per sobre en algú que sigui la primera vedel temps, no pnssen mai de nwafany de voler-ho emptnt;;ar gada que veuLoh engrin , després da, no queden mai desfasades. tot ... La prova tràgica la podem trobarà estranya la posada en esSón valors musicals, obres d 'art, trobar en la bomba atòmica i cena que és coherent amb el text evidentment , qne queden eternes tants altres avenços tecnològics, i amb l 'obra que va d.ei.l;;ar escrien la nostra història , com queda industrials, que ni nosalt1·es m.a ta Wagner, trobarà a faltar etern w1 quadre de Veló.zquez que teixos sabem on ens porten. Pot.aquesta part a.trevida, divertida, es pttgui visitar a El Prado. Per ser a la. fi, i tampoc no voldt·ia ctquests acudits sorprenents en això no entenc aqu,e sta necessitat caure ctfer catastrofisme. Potl'escena, en el vestuari, en els dede voler "actualitzar", "moderset si Els a no h agnés .fet la precorats, que mostren produccions niLz c.tr" aqueste.~ obres. Penso que gunta cle l'origen de Lohengrin no d 'aquest tipus. Crec qzte té una una obra. rom Lohengri11 resulta hagués arribat a morir. Lohenpart perillosa perquè trenquen del tot actual, no trobo que per grin ens planteja aquesta possid'alguna manera amb l 'essència res del món pugui estar desfasabilitat, que també és hwnana, de com ha estat f eta aquesta òpedeL. Lohengri n qüestiona aquesta d 'acceptar el misteri. la màgia, ra, aquesta creació artística. necessitat que de vegades té l 'ésla manca d e resposta de tant~s -Com seria per a vostè una inser humà de furgar. d 'investigar, coses fonamentals que hi ha a la ter·pretació moderna, diguem-ne de burxar en tot allò que vol savida. D'acceptar la vida i l'e"actualitzada", d'una òpera com ber. No podem preguntar a algú x istèn cia més des d'aquest angle Lohengrin? que ens estima "per què ens estidel sentiment, de la veritat d'allò -Jo crec qz¿e es p ensa equivoma ". No hi ha resposta possible que no és denwstrctble . cadam ent. Jo no estic dirigint, ni a aquesta pregunta , és impossi-Llavors, quina és la funció fomolt m enys, com ho va fer en el ble poder-la respondre amb total namental d'una posada en esceseu moment Wagner. Jo dirigeix.o autenticitat. Doncs crec que això na que vol trencar totahnenl amb d es del meu temps, sóc un prom.ateix pot arribar a passar en l'estètica escènica i at·gumental ducte cultural, humà, dels a.n ys molts altres àmbits, no només en que proposa Wagner? qz¿e m 'ha tocat viure, del context l'amor. Per què aquest afany sen-Bé, aqttest corrent qtte ha sorsocial i cultural gite visc. Per això se límit del progrés tecnològic, del git fa poc temps, tan sols uns vint trobo absurd, equivocat, que es progrés científic? No vull dir ni cmys, ve p er in¡fiuència d.el tecttre. cor~fongui modernitat amb trenmolt menys que sigui wt retròPrim.er es produí en el teatre , vocament, atnb voler sorprendre el g rad, un reaccionari, Déu nos en lent modificar l 'escena d'obres públic presentat les òperes d'una guard! Vull dir fins a quin punt clàssiques, i a pa1·tir d'aquest nou manera que no tenen res a veues lícit voler saber-ho tot o, millor plantejament del teatre, es va vore amb l'obra original, amb la dit, quin és el límit de tot aquest ler estendre a l'òpera. En el fons , música i el text que s 'està escot- ta se ü l'E P' en eL le. gE te qL dE N, so te te. Iu. (LI VO Sc bf¡ MUSICALIA RETRAT ., tant, amb l'argument que representa. -VIndria a ser· com voler pintarli bigoti a la Giocconda ... -Exactament. Nosaltres, els directors i els músics, som "intèrprets". La paraula "in-tèrpret'' en alemany és Dolmenschen, com els traductors que intervenen en les converses dels polítics estrangers, responsables de clir el mateix, pràcticament el mateix -perquè sempre hi ha una diferèncin de matís-, d'un idioma a l'a.ltre. Nosaltres hem cie .fer· el nra teix, som intèrprets de l'atttor i l'interpretem per al púbUc, hem d'intentar sempre tornar a cli1· el qne ha dit l'mttor per trcmsnwtre-ho amb el mateix significat qne lw volgut expressarl'a.utor al públic. Som el pont entre l'a.ntor i el públic. Per això crec que l'intèrpret, el músic, té una responsabilitat clavant de l'autor i de l'obra, no pot alterar al lliure albir el que ha plantejat l'autor. -Aquesta producció seria un clar exemple de com l'escena pot afectar la direcció musical. -Sí, hi ha molts directors, actualment, molts col·legues meus que no accepten dirigir produccions plantejades d'aquesta manera. Es neguen, precisament per aquesta desconnexió que es produeix entre l'escena i lct música. Ll.avors la feina es fa més difí,cil. -De la mateixa manera que es pot alter ar la part escènica dc les ÒlJeres, pet· qu.è no s'intenta arnlJ l a part mu sical , introclu .i n t-hi nous instruments, més moderns, com un sintetitzador, tma gttitarra elèctrica? ... -Aquesta és la gran contradic- ció que té aquesta tendència actual en l'òpera i en la música en general. D'una banda, s'aectua amb total llibertat en la posada en escena de les òperes, als teatres lírics, descontextualitzant els arguments, situant els personatges en altres moments històrics, prescindint dels criteris propis de l'autor, i de l'altra, en el camp pròpiament instrumental, musical, es té una actitud radical, rigidíssima, en ser absolutamentfidels a la partitura a nivell tècnic d'interpretació, a no permetre cap llicència artística que també ha format part de la nostra tradició musical, a anar a l'instrument original, tal com es tocava a l'època, volent reproduir la música exactament com es feia, gairebé fins i tot amb les espelmes ... Dos extrems que no s'entenen, sembla cosa de paranoia. Però sobre aquesta qüestió que em pregunta de poder arribar o no a alterar la partitura, li haig de dir que recentment hi ha hagut una gran polèmica a Alemanya, p1·ecisa.men.t amb a.qu.est mateix director d'escena amb qui he col·laborat a Barcelona. Acaba de guanyar un procés contra u,n director cle teatre que va vole,· canviar certes coses de l'escena sense el seu permís . Evidentment, Konwitschny, com he dit, ha gua-nyat el cas, però el que realment ha estat molt polèmic és la sentència del jutge, que ha acceptat posar el director escènic al mateix nivell que l'autor, amb igualtat d'autoritat davant de l'obra. Jo això ho trobo perillosí.ssim, perquè llavors vol dir que si jo volgués, també podria fer l'obertura de Les noces de Figaro en to menor i no en major, tal com esu'i. escrita... -On són els drets de l'autor, llavors, o la responsabilitat de l'artista? -Efectivament, sembla que no es vrtlgu.i tenir en compte elfet que no es tracta que nosaltres hàgim. d'alterarl'obra per poder entendre-la en termes de la mentalitat o de l'estètica del nostre temps, sinó que es tracta que si- 45 gu gu pe ra qu mi 1/rl nu fe~ gi l ga w. re. en da LLI I W< ha qu rit aq m< re o nu qu rÍé f al Kc aq du cic Ta l'e. ca pe Ca a n. pa tin tet l'e: qtJJ de sal CO i mc tre ta< i Cji xa. CJU• ba1 MUSI CALIA RETRAT guem no salt res que les comprenguem tal com estan fetes, com a peces del nostre patrimoni cultural, com a obres d'art que són i que ens han arribat en la transmissió cultural en voler mantenir unafidelitat amb l'a utor, sense manipular-les. Som nosaltres qui les hem d.e sa.ber comprendre, llegir, entendre i, per sobre de tot, gat.t dir-ne. -Vostè ha dirigit les òperes d e Wagner en moltíssimes ocasions ... -Sí vaig ser sis a.n ys a Bayreuth , a banclrL de les moltes vegades que l'he dirigit a Viena , a Munic, a Barcelona mateix també en ocasions anteriors. Una vegada, quan vaig acabar de dirigir una fimció a Bayreuth, va venir Wolfgang Wagner i em va dir que havia batut el rècord de vegades que un mateix director havia dirigit precisament Lohen gt·in en aquell teatre! Cosa que em va fer molt d'efecte. L'obra de Wagner, realment, p er a mi, és una de les n'lés extraordinàries musicabn.ent que s'han escrit. Precisament dirigiré d 'aquí a poc temps Parsifai amb una producció també de Konwitschny. Però crec que en aquesta ocasió no és ruw producció tan trencculora i r•evolu.cionària com la que comentem. També fa un plantejament nou de l'escena, però més moderat. Encara no en sé els detalls. -La seva forma ció ve d e m olt petit , quan va entra r als P etits Cantors de Viena ... -Exactament. Tenia quatre anys. Després, als vuit anys vaig passar als grans, només per continuar els estudis de música a l'internat. Va ser un professor de l'escola. que va dir al,s meus pa.res que teni.a molt bona 11eu. Però jo de seguida, ja de ben petit, vaig saber que volia ser directo1·. Recordo que anava amb la meva mare, qt.~;an encara no tenia quatre anys, a ·veure LUW representació rnu.sical per a neus a Viena i que immediatamenl em vrúgfixar en el director, en la persona que estava allà dirigiut amb la batuta a la mà. -Com t·ecorda aquella etapa t'n aquesta escola tan pres tigiosa? Amb quin r ègim es fa n els estudis musicals en tm centre com acrucst? -Ho recordo com uus anys realment durs, molt durs. No vaig tenir i1~{ància , puc dir. Tot el temps s'anava a l'estudi corrent de les matèries de l'escola i, sobretot, a l'estudi de la música, i del.s concerts que jèiem. Després cle la meva.formcu:ió en el cor dels Petits Cantors de Viena , vaig estudiar composicié i direcció d'or- quest ra amb Swarowsky. I quan em vaig g raduar, vaig estar dos anys a Sabburg com a "repassador'' i més tard se'm va oferir una pla~·a al Teatre de Heidelberg, on vaig ser uns anys. 1 d 'una obra a l'alt ra fi ns m·r.~;. -Quina és p er a vostè la condició màxima d ' un bon músic? -La màxima perseverança en el t rebnll, per sob re de tot, i un molt bon fonam ent en la sensibilital i en el gran cunor que po t arribar afer-te sentir la música. MUSICALIA PRE C R i TICA El Messies de Hla Caixa" torna al Palau Funduc.-ió " In Cnh.n''. Das !líeoe Orehester i Chorus iUusicus Koln. NutnUe Kurl, Mopruno. Ewa Wolak, c:ontroJt. Tobias Rapp, tenor. Ruimund Nohe, baix. Cor Aurica. Coral Sant J ordi. Participants indiYidooJs. Dir.: Christoph Spering. El U e&IÍt!l de ll iindel. Palau de la ~lú.sica CatoJana. 19 i 20 de desembre d e 2000 (20 h). U na any més es podrà escoltar al P alau de la Mtísica Catalana el més emhlr·rnàt.ic dels oratoris de Hündel i una de les obt·es mestres dn la històl'ia de In música. El Messies de lliindd nn·iba enguany de Iu mà de Oas Ncue Ot·chester i Chot·us Musicus Koln amb direcció de Chl'istoph Spering; i com ha succeït Pn edicions antel'iors, la inlt-t·pretació inclou la participació activu d'Ltn públic que després de tt·es mesos d'assaigs a tor ga a la vet·sió un cait·e singular. Spel'ing va d ebutar l'any 1987 <·om a director més jove de la Sala Fil harmònica dc Colònia i a parLit· d'aquell moment van succeirsc els seus contractes en l'àmbit intemacional. Amb una trajectòria C'nfocad a cup a la interpretació d'obres amb els a nomenats crileris •List.òt·ics, dedica les seves inLct'pt·<·tacions tant a les oht·es dels pl"incipals au ton barrocs o clàssics, com també a les recreacions dc p a rtitlll'4~S lJ IW havien quedat ¡m'•eti<:amcnt inèdites fins avui elia: Requiem de Sn liel'i, Colum.btLS de Wilhelm Fded.rich Bach o fms i tot El pelegrinatge de la rosa de Schumann. Actuacions en escen aris com el mateix Palau de la Música Catalana, al Teatre dels Camps Elisis d e Pat·ís o al Teatre Bellini d e Catànla avalen la trajectòria d 'aquest director· que mostm així mateix una gran preocupació p er interpretar la música del segle X IX d 'acord amb els aspectes que caracteritzen les revisions musicològiques. L'an y 1988 va fundat· la Das Neue Orchester , especialitzada en música barroca, i que pren el seu nom de l 'assaig musical Das Neuerofften Orchestre (Orquestra Novament Oberta) de Johann Mauheson publicat l 'any 1713. Simfonies i òperes de Schubert, obres de Chopin , Beethoven, Rossini i Schumann complementen el ventall interpretatiu d 'aquest conjunt que ja ha actuat al Palau, entre altres escenaris del món. La seva principal dedicació està centrada en el repertori dels segles XVIl i xvm , i interpreta, a més dels orato1·is i pàgines més r econegudes del r eper·tori, obres que havien tingut escassa difusió. P el que fa als solistes vocals per· a aquest Messies que es podrà escoltar al Palau, destaquen les figures de Natilie Karl-que ha obtingut grans èxits en rols operístics tant a Alemanya com a Itàlia (el seu país natal)-, Ewa Wolak -contralt que ha actuat a Amèrica, Àsia i Europa-, Tobias Rapp -nascut l'any 1977 i que malgrat la seva joventut ja h a assolit grans èxits internacional s- i Raimund Nolte -artista amb una amplíssima carrera en el camp d e la música antiga i que ja ha actuat sota les ordres d e Harnoncourt, Pinnock i Goebel, entre altres directors. La presència de nombroses corals i de participants individuals completen els integrants que els dies 19 i 20 de desembre tornaran a portar el celebèrrim oratori de Handel al Palau. Lluís Trullén e La veu de Kirkby al servei de la música barroca Euroconcert. London Baroque. Emma Kirkby, sopr ano. Jonathan lmpett, trompeta. PurceU, Corelli, Scarlatti, Bach. PoJau tl e la lltúsica Catalana. 12 de desembre de 2000 (21 b). a tempor·ada Em·oconcet·t ha programat per al dia 12 de setembre una dc les veus més paradibrmàtiques en la interpretació d e la música antiga . La soprano anglcstt Emma Kirkby, acompanyada del conjunt London BaJ'oquc, ofcrit·à un pt·ograma declirut a música del bat-roc, amb la qual, ben segut:, la seva veu tol·ntu·à a 4'0rToborar les qualitats que l' hun portada a set· considerada una de Ics sopt·anos més destacades en la rec n~ació de la mú- L sica dels segles XVli i :X.'VUI. La b·ajectòria de Kirkby i el seu interès ver s la música antiga i bal'l·oca s'inicien durant els seus estudis de literatura clàssica a la Universitat d ' Oxford. Després d'estudiar amb J essica Cash, l'any 1974 inicia la seva tnjectòria interpretativa. Col ·laboncions amb The Consort of Musicke, The Tavet·ncr Consort i Música Reset'vata encimbellen de seguida Kil·khy a u~n pt·imer pla en el pano.rama interpretatiu. Entre els anys 1980 i 1983 t·ealitza nom- brosos enregistt·aments al costat del Llaütista Anthony Rooley i pas a pas el seu r epertori s'amplia tot abastant obres, tant de Mozat·t, Bach , Dowland, com de Monteverdi, Purcell o Corelli. Els pd.ncipals directors i conjunts de música antiga reclamen constantment la seva col·lahoració, i tots els grans noms del panorama interpretatiu (Hogwood, Clu·istie, King .. .) han ti:ngut l' oportunitat d e gaudir d'una de les veus c¡ue millor s'emmotlla al repet·tori barroc. e Ll.T MUSICALIA PRECRÍTICA Edmon Colomer dirigeix l'obra de Brotons Temporada OBC. Joana Uahrés, soprano. Josep Pieres, baix. Coral Càrmina. Cor Lieder Càmera. Oir.: Edmon Colomer. Simfonia I nacabada de Schubert. El príncep lgor (selecció) de Borodin. Stobat Mat er de Brotons. L'Auditori. 15, 16 i 17 de desembre de 2000 (21 b, 19 hi 11 h, r espectivament). i l'an y passat es va posposar l 'estrenu de l'Stabat Mctter d e Brotons - obra que havia d 'i naugurar la temporada de l' Orquestra-, en guany aquesta obra p er a veus, cor i orquestra es pod di escoltar en la interpretació que oferirà Edmon Colomer al capdavant de I' OBC , la Coral Càrmina, el Cor Lieder Càmera i dels solistes vocals Joana Llabrés i Josep Pier·es. Edmon Colomer ha esdevingut una de les figures més representatives del panorama orquestral nacional i internacional. La seva tasca al capdavant de la JONDE, de la qual va ser director titular fins a l'any 1996 -amb gires per E uropa i els Estats Units- ve compaginada amb un treball realitzat al capdavant d'orquestres de gran r ellevància internacional, com la London Symphony, English Chamb er , Suisse Romande, Royal Fil- S harmonic o Filharmònica d ' Estrasburg, entr e d'altres. Amb un r epertori summament eclèctic, Colomer ha assolit destacadíssims èxits en el terreny operístic: Wozzeck d ' Al ban Berg o el Don Giovanni de Mozart, als quals cal afegir i:nter·pretacions tan r ellevants com La Pesta de Gerhard als Proms Londinencs el1996, Picasso et la danse al Palais Garnier de París l' any 1992, Atlàntida de Manuel de Falla -interpretat durant el1992 a diverses ciutats espanyoles-o la Simfonia de Bet·io oferta a Barcelona l'any 1996. La seva vinculació amb I' OBC sempre h a estat força estreta i els anys 1994 i 1995 va realitzar, respectivament, gires amb la formació p er Europa i el Japó. Els seus nombrosos enr egistraments, tant per a emissores de ràdio con1 per a caden es de televisió d ' Europa, Amèrica, Edmon Colomer Austràlia i el Japó vénen compagina ts amb una abundant discogr·afia r ealitzada al capdavant de l" English Chambet·. de la JONDE i de l' OBC. Colomet·. pdncipal director invitat de l'Eastern Music F estival a Gt·eensoboro i titular de l'Orquestra de Picardie, didgi:rà doncs, un p t·ograma en què dues obres inacabades de Schubert i Borodin emmarcaran l'Stabat Mater dc Brotons. Ll.T. e Israel a Egipte de Handel a l'Auditori Auditori XXI. Tbc Sixtcen. Oir.: Hnrry Christophers. Israel a Egipt.e de Hiindel. L'Auditori. 22 dc desembre de 2000 (20,30 b). ins de la programació pròpia proposada per l'Auditod, enguany destaca la interpretació de l' oratori de Hiindellsrael a Egipte, una obra que va ser estrenada el4 d'abril de 1739 al Kings Theater , pocs mesos després de S aül i quatre an ys abans qur El Messies, oratori estrenat a Dublín. Israel a Egipte ha esdevingut una de les obres més aclamades de Handel i ara es podrà tornar a escoltar a Barcelona de la mà d ' un dels conjunts més prestigiosos en la interpt·etació de mtísica antiga i prou con egut del ptíblic, com és Tl'te Si.xteen. Aquest conjunt ha t·ealitzat nombrosos enrobri.stt·aments de les obres cabdals del ban·oc i les seves a ctuacions esdevenen una constant en ols més destaca ts festivals de música antiga d e tot el D món. The Sixteen està estretament vinculat amb el nom de Ha n ·y Christophers. Nascut a Kent r any 1953, Christophers va fer els seus estudis a l'escola del cor de la Catedral de Canterbm·y, a la King's School de Canterbury i al MagdaIen College d'Oxford. L'an y 1977 va fundar el conjunt coral The Sixteen , i des d'aleshores ha ofert actuacions p er tot el món. Després del seu debut a la BBC l'an y 1981 , inicià paral·lelament una trajectòria tot dirigint nombroses fOJ·macions simfòniques tant bdtàniques com escandinaves. Els seus èxits són una constant en la seva can-era artística, però per sobt·c de tots destaca el que va elevar definitivament la seva figara i la de The Sixteen fins al primer pla in ternacional: la gira efectuad a l' any The Slxteen 1992 interpretant El Messies a Amèd ca, Austt·àlia i l'Orient Llunyà . Cbristophers i The Sixteen poel nm mosLt·at· novament el seu talent i la seva especialització en la inLerp1·etnció dels oratoris de Handel amb aquesta espet·ada r ecr eació d' l sru.el a Egipte a l ' Auditori. LI. T. e MUSICALIA P R E C R TIC A Joan l.zquierclo: la flauta com a espectacle Una obra religiosa de Salvador Brotons Per F.T.·B. S Joan lzquie rdo Per F. TAVERNA·BECH A qurst mes dc d l'sembre !)Oques ser a n les ocasions d 'escoltar.obres del nos tt·e IC'mps, Ja <rue e n Iu majoria de lt·¡:; prog•·amacions dt' les e ntit ats conce t'lÍs tiques soJamt>nl fi gura el r cptwtori design e mf>R trudic ional , amh la qual eosa Bun~e lona ~w mhla estar a boea da a un c-onse rvadori sm e pu•·am enl co ns umis ta qu e r es no aporta d c vi tul i d e signe cultunu al món clt•ls co nce rts . Es pol dir qtw n o pusst'm dc Xost akóvitx, mort e l 1976. i e n ca n vi e ns t·ecreem t>n els for·m ulismes estèrils dels rm•str·ps dr segona fila del segle \VIII o bé amh t'I Sí'mpitem Vivalcli. Dt> fet , s'està d esen volupant lUUl politic·a que a mh vista al proper Fòr·um C ultural pol r esultar absolutame nt inopet·ant i que p el s!'u ra n c-i ])I'Ovincianisme e ndinsarà rm<·ant més en la foscot· il'an o nimatl 'cstanwnt cr eatiu d e l a nostra ma:ís ica . P e r· aq u es ta r aó d estaquem av ui l 'acttuu:ió dd Oautista Joan l ztluie nlo , qu e c u ltivant en tota la seva I'Xtcnsió la varie tat d e les f1aut('S de bel' ha apostat per susc ihll' un r·cpc t·tor i actua l pm· a aquest instnmwnl que , en les se- ves cliverses formes abasta , d es dels seus orígens t·emo ts, els registres pt·opis df'l quar·tet vo<~a l (sopt·ano, contt·alt, tenot· i h aix), a la vegada que els a ssoeia a mb altres fonts sonor es, com pot ser la percussió o bé, com en aqtlesta ocasió, l 'el ectrò nica, a mb la qualles flautes dolces tenen una certa a finüa t d e so. J oan lzquierdo també ha d esen volupat un promoció de la flau ta d emanant a ls nos tres compos i~ tors la cr eació de noves obres quo es compromet a estr e nar, alhora que en moltes estableix un atr actiu í exp1·essiu joc escè nic que atorga més intet·ès a la mt'tsica. EJ programa que intf'rpretat·à inclou obres d e diversos impulsors dc la música electrònica a Catalu nya, com p oden ser Gabriel Bmcic, J oan M a nuel B eren g u er, Me t·cè Capdevila i Jordi Russinyol, i d e joves c r ead o t'S com R oig, Moyà i Arteaga, e)s quals es p•·eocupen de trobar noves formPs p er suscitar l'inter ès d e l públic. Associació Cululnnn dc cj)III[10HiloJ'!!. AvuiMúsicn. Del25 d 'octnlll'fl ck 2000 a 1 O dc mtúg d;~ 200 J . Jomo h.lJIIitW<Iu, llanta i elect•·òui¡,u, Brucic, Arl en¡;n, Capd~>,ilu, Moya, R118~iuyol, Hcr•·u~"'ull', Roig. L'Auditori (Salt1 Poli vulent). 21 de d ese111brc lle 2000 (2 l h). alvadot· Brotons va començar molt jove la seva activitat com a compositor; si la memòria no ens falla , devia tenir 16 1mys quan va guanyar el primer premi en trn con curs que havia convocat l'ONE. Des d'aleshores, alternant-ho amb les seves facetes, primer com a fl autista i pianista i despr és com 11 dit·ector, Brotons ha anat produint un catà leg de notable entitat simfònica en el qnal també figuren, a més de pàgines camhrístiques, una sèl'ie de partitut·es d edicades a l'escena. En aquest conjunt, hi mancava el gèner·e r·eligiós, que ara inicia amb un Stabat Mater per a veus, cors i orquestra. No ignorant el rigor amb el qua l esct·in la seva música, en què srnsc abdicar manifestament de la ton alitat, no rebutja però processos d'aud aç i personal llibertat h armònica, Bro tons aportarà sens dubte una p artitura d'interessant d esenvolupament tant en el terr en y coral com en el simfònic, esp ecialitats que vénen avalades per un llat·g cultiu del compositor en amhdó!l gèneres, a la vegada que la seva música, sempt·e comunicativa, ens mostrarà quin és el seu, eoncepte d 'aquest vessant creatiu en què el compositor es planteja, com ha fet en el decw·s dels temps, la comtmicació amb un més eniJà - ja sigui t·epresentat pel Déu creador o bé pet· l'ànsia de la pau eterna-, a més de suscitar entre els homes la devoció i el p t·ec. En una dimensió més històrica . aquest Stabat Mater ~e Brotons s'unirà com una mostra actual en un repertod t·eligiós que a Catalunya ha anat et·eixent amb constància i en el qual, en la nostra època, consten pàgi nes degudes, entre d ' altres, a mestr·es tan significatius com Millet, Taltalntll , Homs, Mompou, Montsalvatge, Soler i Guinjoan . Ot·quealra Simfònica d e Burcelonn i Nncionnl de Cutalnnya (Tem¡Jorndn 2000-01). Joana Llabrés, soprano. Jo· 8"J> Pim·es, baix. Co•·ttl Càr minn (M. Rios, dir;~cció) i Cor Lieder C(uuct·a (J. Viln, direcció). Edmon Colomer, direc to•·. Sch ubert, Brotons, 8orodin. L' Auditori. 15, 16 i 17 de desem bre (2 1 h , 19 hi 11 b, rcspectivnml:'nt). MUSICALIA AUDITORIS DE CATALUNYA - - -- - - - - - - - - -- - - - Teatre Metropol de Tarragona Nom: Tea tt·c d el Patt·ooat Obret·, Teatre Metropol. Adreça: Rambla Nova, 46. 430004 Tat-ragona. Telèfon: 977 25 09 23. Fax: 977 24 59 88. a/e: ajta r¡,rna@tinet. fn t. es Arquitecte: Josep Llinàs. Any d 'irwngurll ció: 1908; uquitccte: Josep M. Jujol. ...= ¡;;¡ = ~ 3 e;;' ;i" 194 Any de la restauració: 1.995, Josep Llinàs, arq uitecte. Propietat: pública municipal. Gestió: Àrea dc Cultura de l'Aj untament. Aforctment: 530 cacüres, a platea 305. Capacitat d'ubicació dïntèrprets: 7.80 m de boca x 8.25 m de fon s. Té nn petit fossat p er a orquestr·a de cambra; quan hi ha més mÚ!iÍ<'S rlesmun ten Ics pr·imercs fileres de platea. Fun cionalitat : òpera, teatre, dansa, concerts, sarsurla , rongressos, festivals. Temporcules: podem par-Iu•· d c dues temporadt>s, la qu t> va rl 'oetubre a maig-juny i la d 'estiu , qur es fa al Cmnp dc Ma t·t. DP nuísica clàssica fan 6 o 7 conce•·ts u la temporada d'hivern; en dint'n E ls Dimarts Musicals. Tamh~ l o 2 títols d'òpet·a pet· temporad a, i a p a t·L con certs CXtt·aot·dimll·is. rgu a (m ent, s ' hi celebra el Premi de Composició Ciutat de Ta n ·ugonu, l'obra guanyadora cld qual s ïnteq)[·eta al Festival d"Estíu. lli ha el Festival DixiE•land, i Lamb~ DenominaC'ió d"Origt>n. dedicat aJ rock. Subvencions: de la Diputació i la Genet·alitat. Ili ha un p att·otinador per· a la Lempor·ada d'hivern. que és el Por·t dt> Tan·agona, i per al d" estiu Telefònica Mòbil. Per MONTSERRAT PUIG E 52 652 l Teatre rlel Patronat ÜlJrcr·, Teatre Metropol, ecW:ïcat a primers de segle i es trenat ell908 és una d 'aquestes joies qtte ens va deixar un famós arquitecte, J osep M. Jujol; té el scuscgell il'encant dels teatt·es de començament de segle .XX. La r·estauració, clirigida p er J osep Llinàs. ha conserva t l'estil però l' ha dotat de les noves instal·lacions necessàt;es en un teatre modern. Recen tment J o•·di Giramé ha assumit les tasques de progt·amació del Teatr e, que comparteix amb el cap dc gestió cultural , Jordi Bertran. -Quines són les temporades que es fa n al Tea tre Mctropol de Tarragona? -Bé, podem parlar de du.es temporades , la que es fa d'octubre u juny i té lloc al Teatre Metropol, i la temporada d 'estiu, que també assumim l 'equip del teatre 'Of O; F. MUALLII/ J. TOUS però que té Uoc al Cctmp de Mart ; p er efl,tendre'ns, ve a ser com. el Grec de Barcelona. - Quines són les activitats més significatives del Tea tre Metropol? -La gamma d'espectacles és ben àmplia. flijem òp era , p er- qttè a Tarragona existeix una Associació d'Amics de l'Òpera molt activa. -¿Ens pot dir quines companyies con tracten? -Di·verses, han vingut els de l 'Ópera 2001 de Madrid, cada any els alumnes del Conservatori de Tarragona hi fan un òpera de cambra, dirigida escènicament per Ferran Màdico, i que ara estem preparant una de M.ontsalvatge. Alguna vegada també han vingut els Amics de l'Òpera de Sabadell. -Amb quina orquestra? -Tenim una col·laboració amb Carnerata 21 de Reus, i amb l'Ajuntament de R etLS. Per a altres concerts tetúm tm acord amb Joventuts Musicals, qttefan 6 o 7 concerts durant el curs, en diem, Els Dimarts Mu.sica/,s. Tenim wt cicle de música sacra p er Setmana Santa. A part, tenim els concerts extraordinaris de Nadal, això pel que fa a música clàssiccL i òpera. Cal destacar qu.e som ja a la vuitena edició dels Premis de Composició Ciutat de Tarragona; l'obra guanyadora s'estrena al Camp de Mart amb l'Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Parlant d 'a-ltres gèneres musicals , fem el Festival de Dixieland (a l'abril) i el que en diem Denominació d'Origen Tarragona, dedicada a g rups de rock. També s'hifa dansa i festivals de fi de ClLrS. 53 653 LLIBRES CARBONELL I GUBERNA, Jaume: Josep Anseh Clavé I el naixement cW cant eotffll a CafaMiya (1850-1874} Galr1·ada. Cabrera de Mar, 2000 194 A 54 65 J quest volum -resum d'una tesi doctoral de ga irr. bé t1·es mil pàgines, crue va rnl'rèixer el Pn:mi Ex-traordinari d e Doctora t· l'A ny 1996 a la Universitat de Bar cclo.n aés una apo1·taci6 cabdal pet· a Ja coneixença dc qui és t·econe¡:,'l.Jt corn l' iniciador· dc la pràctica co ral amateur al n ostt·c país: J osep Anselm Clavé. Em fou llegut d'ussistiJ· a la lectut·a dc la tesi pel doctora nd i de conèLxer· el seu treball -i de tenir-lo, gràcies a Oriol Martorell, pr·esidcnl del tr·ibunal- aban s dc la ¡·educció for·çosa reclamada per indefugibles linutacions editor·ials. I si, ja en la r cdacrió inicia l, vaig admir::w-ne l'exhaustiva informaci ó, UCJllesla admiració n o ha minvat en constata!· elt·esultat de Ja r efosa , que fa cilita -en canviuna lecltu·a més planct·a, u l'abast d el gran públic. Poques figures dc Ja nostra històr-ia mod erna han tingut, com Clavé, un trac- tament historiogràfic tan esbiaixat i. doncs. tan deformat; fins al punt que no pas pocs n·eballs pretèrits, més que no "biografies'' no són sinó "hagiografies·• ... ; tm resultat que. lluny d"enaltir el p er sonatge estudiat. no fa sinó disminuirne la vàlua r eal . D'ací la importància d'aquest tr eball: haver encarat l'estudi de Clavé i la seva obra sense apriorismes, amb una metodologia correcta i amb un d gor documental impecable. Això ha p er·mès a l'autor t·etornar a la figura estudiada el seu pet·fil genuí, tot llevant-li les desfiguracions a què l'havien sotmès molts estudis anteriors, p er b en intencionats que fossin i fruit d'uns criteris historiogràfics de tall romàntic. J aume Carbonell i Guberna ha m anej at una documentació ingent. En m ostrar-nos el resultat del seu estudi, ho ha fet mitjan~ant una classificació idònia i eficaç: "T. Societat i cultura a la Catalunya de mitjan segle XTX", " ll. La formació de les primeres societats cora ls durant el periode 1850-1859", " III. E l d esen volupament coral durant el p eríode 1860-18()(t", " IV. La situació del moviment coral durant el p el"Íod e 1865-1868", "V. La situació del moviment coral des del p eríode r evolucionari fins a la mort de CI avé, 1869-1874", ''VI. L'estructuració del moviment en un primet· organisme federatiu: r Asociación Euterpense", ·• VII. L. organització de la societat coral Eute1-pe com a entitat" i" VIII. R E"flexions finals". Cadascun dels passos d e la trajectòria J>rivada i pública de Clavé hi és t·eflectiL minuciosament (en allò que afecta les entitats, amb Ja classificació comarcal i l'esment dels trets més destacats, fruit d 'UJ.l a r ecer ca admirable!), amb nombrosíssimes aportacions inèdites , amb intet·pretacions sugger ents, amb pre- cisions tempo•·als , amb la resituació en el seu context d'esde,eniments poc estttdiuts, amb la transcripció documental escaient , etcèter a. En definitiva, no hi ha cap as pecte que no tin gui l'exposició d gorosa i, en molts moments (com ara l'episodi de la polèmica amb els germans Tolosa), amb uns ,·ccursos formal s que tr·a nscendeixe11 el to acadènuc i confcrei.xf>n a un punt concr·et una palpitació noblemen t literàl"ia. Aqu~::st to és també del tot manifest en l' inter·cssantíssim capítol inicial "Societat i cultLLra a la Catalunya de mitjan segle XIX", que situa el lector en el marc temporal en què va transcór r et· la tr·aj ectòl"ia de la figura protagonista del volum que té a les mans. No dubto gens a afir·mar -a ns al contra ri, ho fa ig a mb plena con scièn ciaque aquest llibre és, des d'ar·a, un punt d e referència en r·elació a mb Clavé i amb la seva obr·a. I és bo que la publicació hagi coincidit amb la celebració d e l'An y Clavé, del q ual restat·u com una d e Les aportacions més transcendents. e P. A•·tís ESCALONA., Josep Maria: L'orgue aCatalunya. Història I actualitat. Publicacions de la General itat d e Catalunya. "Col·lccció lectura i so,' 3. om a acte inicial del molt recomanable ci- C cle de concerts d 'orgue 4uc té lloc men su alment a la Catedral de Bat·celona, es va p r esentar a q uest vol u m d e caractei"Ístiqttcs molt particularitzades. Es tr acta d ' un intent d e situar la realitat organísti- ca catalana amb criteris intcl·ligen tmen t selectius . a través d 'tm recon·egut pel patdmoni català . fet amb coneixement de causa. rigor i se1ietat. El seu autor, Josep ~1aria Escalona, en la in tt·oducció r emarca la voluntat que aquest Uibre esdeviugtú " ... una radiografi.a de/llegat organístic que en l'actualitat posseeix el nostre pa.ís." . P er això tria , no vas a l'atzar, un total de vint-iquatt·e orgues, quatre de cadascuna de les peovíncies i vuit de Bucelona ro.ateLx. Cadascun és tractat basantse de manet·a sistemàtica -explic ada p er l'autor a l'esmentat escdt intJ·oductori-, "Cada orgue esdevé un capítol del ·uol.um i al seu torn es basteixen. les tres línies que flueixen al llarg de l'obra a manera de leitmotiv: la història de l'orgue. bàsicament del Principat; el patrimoni dels orgues de Catalunya; i ks parts. funcionament i acú.stica de l"orgue." A això cal afegir un exten s capítol inicial dedicat a fer una succinta història de 1' orgue des d el segle 111 abans de Crist fin s a l 'inici del segle XVI, època en què s 'institueix el model d'orgue clàssic català i de la qual es conserven els testimonis més llunyan s de l 'or guen eria pròpia. Aquesta estructura tan racional per met entear en un coneixement molt clar i realment radiogràfic de la realitat organística catalan a. A més, encara cal afegir-hi l'índex d els orgues de Catalunya -amb caràcter exhaustiu- , l'índex onomàstic, l ' índex lèxic -especialment interessant-, i els cinc apèndixs, que ens mostren un quadre molt complet dc dades r eferides a l'instrument: orgueners d e Catalunya , organistes , centres de formació , cicles de concerts i associac)o:ns entorn de l' ot·gue a Catalw1ya. Tol p legat atorga al volum un caràcter de r eferència obligada per als amants de tol el que gira entorn d e l 'or- ~ gu alt aI cií en mc C81 no tic 5il xr SOl pe er a1r rl il l'CI L J " J I I I I s '' p 2 1 SilS cív ten i el ] Ua ver na. Bo1 vul Iun que altt en u eJt, tali mc. na i nc: pn~ i dc SU I" hcr nal l bla e nd LLIBRES gue. Per als estudiosos, p et· als intèq )rets, i també per a l'afeccionat. Tot és molt clar. estructurat i còmode, en aquest llibre absolutament t·ecomanable . En tot cas, C'al advertir també que no hi manca la fililada rrítica qtum es tracta de fets o situEtcions C[Ue s 'ho mer eixen, com és el cas, pet· exemple, d'orgues malmesos. aba ndonats o pe1·duts pet· la incúl'ia i deixadesa . Cal afegir encara qne un CD acompanya el volum, amb gravacions extretes de diversos dels orb'l.les r eferencia ls. J.C.C. e LLAURADÓ, Jaume i MONCLÚS, Joaquim: fi tancament cie l' Orfeó Català I el F. C. Barcelona sota la Dictadura cie Prlmo cie lllvera Pòrtic. Barcelona, 2000. E l passat m es de juny es complí el 75ê artiversari d' un fet que suscità molt r essò cultuul, cívic i esportiu: la clausur·a temporal de l ' Orfeó Català i el F. C. Barcelona. Les motivacions d'aquella or·dre at·bítrària del goverrtador civil de Barcelona, Joac¡uín Milans del Bosch , han estat prou divulgades en diver sos volums i en glosses periodístiques p erquè calgui aquí frr altra cosa que esmentar Lms enunciats simples per situm· el toma: èxits de l'Orfeó Català a Roma l'any 1925, homenatge del F. C. Bat·celona a a quella entitat cor·al, incidents arran de la inter·prctació de l'himne anglès i cle la Mctrxa reial, clausur·a , gestions per a la r eobtH·tura , r essò internacional dels esdeveniments. etr. r, d'una manera semblant, tampoc n o ca l ara endinsar-nos en el comen- tari de Ja !"cpressió d e la dictadura de Primo de Rivera contra Catalunya, que ha estat objecte d 'importants n·ebaJJs de t·ecerca. Aquest llibt·e, doncs, incideix en un tema conegut; però no pr·ou conegut encara, perquè, fins ara, tots els qui l'han tr·actat ho havien fet partint de la documentació existent als arxius deies entitats afectades. En can,•i, aquest estudi -sense negligit·-les, ans al contrari- té per base, en una gran part, les fonts provinents del govern civil , fins ara desconegudes. Això li atorga un interès excepcional, perquè demostra -amb documents de primera mà, molts dels quals són u·anscrits- la perversa intencionalitat de l'opressor de fet· emmudir una corporació musical representativa i de fer desaparèixer una entitat esportiva d ' un fort componen t cívic; en definitiva , desupl"imir la cUmensió i la influència catalanista de dues institucions amb valor· de símbol. Prèviament a l'exposició central, el llibre situa en el context adient la trajectòria de l'Orfeó i del Barça, i exposa quin era l'ambient polític i social del país d esprés del cop d 'estat de Primo de Rivera ell923. Entre la copiosa informació inèdita , d estaca el paper rellevant d ' una figura cabdal, J oan Baptista Roca i Ca ball (politic militant a les files culines i que, més endavant, fou un dels fundadors d'Unió Democràtica de Catalunya) amb vista a la consecució de I ' aixecament de les susp ensions. I , semblantm,ent, reporta la r esposta positiva de la societat civil p er sal var aquelles entitats amenaçades. No són pas men ys importants les r efer ències a l'actitud numantina de Milans del Bosch , fin s i tat enfront del dictador·, en ordre a la consecució del seu propòsit aniquilador. El llibre s· enriqueix amb una bona selecció gràfica, que complementa idòniament l'exposició històt·ica i liter·ària. Pot ser afirmat amb plena justícia que aquest volum és una contribució molt positiva a la coneixença del terna; i que, amb tota cerLesa, tothom s'hi haurà de •·eferir croan eseaigui, perquè ha d esvelat uns aspectes fms ara inconeguts de la història de I ' Orfeó Català i del F. C. Barcelona. P.A. e ROMANÍ, Oriol: Tocats pel jazz Amalgama Edicions o és ]a primet·a vegada que ens fem ressò d'lm treball liter·a t·i del clarinetista Odol R omaní. I no vam ent ho fem amb el regust dt' plaer qut~ deixa la seva lectm·a. I és així p erquè el músic, quan es posa a escriurt>, té la capacitat d" encomanarnos la seva vitalitat i sobretot el seu amo1·, tan autèntic, tan gener·ós i tan extr·overtit sobre allò de què tracta. Ara li ha tocat al j azz, una parcel·la musíral que e ll conrea juntament amb la música clàssica i que en aquest llibre descobl"im que estima d'una mancr·n molt pregona. E I llibt·e, d e fe t, és inrlassificable . No és novel· la , no és assaig. no és crònica; és una mena de rccon ·egut afectiu a r ed ós N d '11n seguit d'experiències personals en el món dei jazz. Experiències viscudes bàsicament en uns estius decisius pel que fa a la incursió i descoberta del jazz. Són vivències que transcorr en bàsicament al voltant d 'un local d c la Costa Brava , de nom La Guitarra -que r emet tòpicament a un r eclam tul"Íslic ranci-. on els seus uiJs badats del tot van percebent pas a pas els misted s d'una música, servida m és per grans amants del jazz que no per noms o f\:."ures. En aquest ambient, que l'autor ent. fa arribar amb autèntic afecte - paraula clau per entendre el con tinb'llt del Uibrc-, desfilen personatges que al lector se li arriben a fer tan entranyables corn al mateix autor. Són la guítanista Mano, el seu company i pianista J immy Rena, Ricard Gili i la seva Locomotora Negra i pocs rnés. I amb ells, com a r er efons també J c notable protagonisme, els gt·ans mites del jazz uni versal. amb la fi gura absol uta de Lonis Armstrong i també de Mabalia Jackson, Duke Ellington, Coleman Rawkins, Art Tatum , Willie " The Lion", Bamey Bigard , Sidn ey Berh et ... que apareixen i r eapat·eixen en unes con,•erses monotemàtiques. Sovint, però, Romaní mira cap al món clàssic i hi recorre una mica com amb mala consciència , en un intent, que a vegades sembla fot·çat, d'establir uns ponts o una mena de bigàmia, que ell assumeix de forma natural, tot pr·ocurant deixar implícita la conclusió que la gntn música és una mateLxa COSA . En bona mesura el llibre constitueix una mena de declaració d'amor pel jazz que R omaní proclama obertament, una mica amb la il·lusió i la fe sobt·eafegida del convcr·¡¡. Una declaració qu<· a la fi acaba amarant en el lector ; i aquest crec que era, justament, un dels objertius més importants del llibre. J .C.C. e CONCER TS 11 DUIMBU 20,30 h Auditori (Pol.) Ensemble Elyma. Cor Vi valdi-P et its Cantors d e Catalunya. Dir.: Gabrie l Gnrrido. Le Plroénix du Mexique : Villancets d e Sor Junna de In Cruz.(Auclitori XXI) . 21 h Santa Maria d el 1\la r La Cape lla R e inl dc Cataluu yn. Le Co n ce•·t des Nations . Dir. : Jordi Savall. l'llissa en S i m e nor, BWV 232 d e Bach. 12 DUIMBU 21 h Pal nu Lo ndon Barot(UC. Emma Kirkby, soprano. Jonnthun lmpell. trompe ta. Purct'll, Corelli, Scorlolli, Bach. (Euroconcert). 13 DIIIMBU 20,30 h Liceu Un lmllo in mast:lr era , de Ve•·di. Oil·.: Be,·trond dc Billy. 20,30 h Palau Robert Evelio Tieles, violí. Àngel Soler, piano. Bach , Rrolm1s, Sar asate, White. Saint-Saens, Dvorak. (Música amb Gràcia). 21 b Palau Orquestra Na cional d e Rúasi u. Sergci Leiferkus, te nor. Oir.: Vlndimir. Spivakov. l\fussorgski, Tx nikovski. (Promúsico). 14 DIIIMBU 21,30 h Pola u Thc Stan; of F nit h . (32è Festival lutel'llacional de Jnzz de Barcc lona). 15 DUIMBU 21 b Auditori Orquestra Simfònica d e Bar celon n i Nacional d c Ca tallll1ya. jo811a Llabr~s, sopr811o. josep Pie r es, buix . Coral Càrmilut (dir.: l\1. Ríos). Coral Liede•· Camera (cU•··: .1. Vila). Oir.: Eclmon Colomc•:. Schubert, Bt·otons, Bot·odu•. 16 DUIMBU ~· 2 ~ 31 ~ 3 4 s 12 h Palou Concert de Nodal del Cor Infuutil, Cor d e Noies i Cor Jove de l'Orfeó Català (patrocinat p er !.Aliança). 7 8 :: 18 h Liceu Un ballo in nwsclrera , de Ve rdi. Oir.: Bertrand dc Billy. ... 19 h Pul au O•·qucstl'a Simfònieu d el Vallès. Dil·.: Salvadot· Brotons. Festi val dc valsos i danses. (Concerta Simfònics al Palau) . El f;;' sr 19 h Auditori OBC. (Segona audició). llh Auditori OBC. (Te rcera audi ció). 9 a..... 11 ,15 h Orfeó Gracicnc Orquestt,·a dc Cnm l.u·o Amics dels Clilssies. Dil·.: Joan Palet i lbnrs. (Amics d els Clàssics). 11 !l!l ""' ¡;;¡· 18 h Pal nu Teatre-Acadè mia " Galina Vishneu sk oya" dc ;\'l.oscou. (Inte rmúsica). 1. 18 b CCCB L' Acadè mia Polifòn ic a. Dir. : J o an Pàmies. Junelt, Laverni, Rossell. 18,30 h Ateneu Barcelonès J ose p J\'laria Almidóu , piano. Bach , Chopin , Prokóficv, Gi n nst e ra, H ay dn. (Asso ciac ió 1\lassià-Carb one ll) . 19 b Liceu Recital Catbc rinc i\tallitlll1o, soprano. Robert 1\••etcu , piiUio. 20 b Palau Ous Ncu e Orc h est c r i Chorus Musicu s Ko ln . Corni Aul'ico (dir.: Freder·ic O ller) . Corni Sant Jot·di (dit·.: Lluís ViJ a). Participants individuals. Dir.: Christoph Spe ring. Elllfessies, d e Hiinde l. (Funduc ió " la Caixo"). 20,30 h Liceu Un ball.o in mwclrera, de Ve rcU. Oir.: Bertr 811d d c BiUy. 21 h Auditori The Acade my of An cie nt Music (o rque stra i co r ). Naucy Argenta, sopt·uno. Hillary Summ e r s, eo nll·uh. Paul Agn e w, te nor. Gcorgcs Mosley, baix . Dir.: Pottl Goodwin. Orat o ri d e Na d a l, d e B ach. ( lbcr cam e ra). 20 b Palau Dos Neu e Orchcslc r i Chorus Mus icu s Kol n . Cora l Aurieu (dir.: Fre d e ric Oller) . Cora l Sant Jordi (dir.: Lluís Vil u) . Partic it>ants indi vidualij. Dir.: Cbr·ist oph Sp e ring. El Messies , d e Hiinde l. (Fundac ió " la Caix u" ). 20 h Catedral llcnri Or mières, orgue. Cabanillcs, Balbastrc, Gigout. (L'Org uc d c la Cntcdrul dc Ba r celona . Euroeoncert ). 2 0 ,30 h Liceu Un ballo in JIUtsclrern , de Verdi. Oir.: Berlrand de Billy. 20,30 h Auditori (Pol.) The Six te en. Oil·.: Ha rl'y Cbríst opb et·s . l s rn e / a Egipte , d e Hiindel. (Audito ri XXI) . 23DUIM- 20,30 h Liceu Dic ZcULberflote, de Mozart. Dir.: Berlrand d e Billy/Sebastian Weigle . 26 DIIIMBU 19 h Polou Cor LúMtil de l'Orft,Ó Català . Dirs.: Mn. J es-ús Culler é i Eli- .SJ 194 17DUIMBU S' ~ S' ... = 19 DIIIMBU 20 DUIMBU 22 DUIMBU 56 656 1: 1 1 11 1 21 2 CONCERTS senda Carr asca. Cor de Noies de l'Orfeó Català. Dir.: Lluís Vilamajó. Cor J ove de l' O r feó Ca t alà (patrocinat per I'Alian ça). Oir.: Conxillt Garcia. Orfeó Català (pat r ocinat per Fundució Cuixu Penedès). O r qu estru i solistes •·ocals. Oir .: J ose p \ ilu. Buch. Trud icio n ul Con cert de Sant Esteve. ' _) 27' DUIMBU 20,30 h Liceu Die Zauberjlote, dc .\t ozurt. Dir.: Bertrnnd de Billy/Sehastian Weiglc. 28 DISIMBU 20,30 h Liceu Die Zcmberflote, de Mozart. Oir.: Elisuheth Attl. 2 9 DISIMBU 20,30 h Liceu Un ballo in mllsclu>ra , dc Verdi. Oir.: Bertrnnd de Billy. 3 0 DIIIMBU 20,30 h Liceu Die Zauberjlote, dc J\lozur·t. Oir.: Berlrand de Billy/Sebastian Weigle. 2 GINIR 20,30 h Liceu Die Zcmberjloll', df' l\'lozur·t. Oh·.: Bea·tmnd de Billy/Sebastian Weigle. 3 GINIR 20,30 h Li cmt Un ballo itr mau/I(Jm , dc Vf'r·d i. Dia-.: E lisabeth Attl. . 4 GINIR 20,30 h Liceu Die Zrmfu,rjlotr•, Wcigle. 5 GINIR zo,ao " Liceu Un ballo in mMchem, de Verdi. Oir.: Elisabeth Attl .. 7' GINIR 18 h Liceu Die Zonberjlote, de Mozm·t. Dir.: Berlrand de Billy/Sebastian Weigle. 8 GINIR 2o,:Jo " Auditori J o>'e Orques tra Nacional d e Catalunya. Dir.: Jordi Mora. (Auditori XX I). 2 1 lt Palau Alíc ia d e Larrochu, ¡>iano. Granados . Ce nt enari de I'Aead èmiu Gra n udos-Marsh all. (PuJau 100). 9 GINIR 20,30 h Liceu Die ZrwlrerjlotP, rle i'llozurt. Oir.: Berlrand de Billy/Sebastian Weigle. 10 GINIR 20,30 h Liceu Die Zcmbt>rjlOtP, de Mozm·t. Oir.: Elisabetb Aul. 12 GINIR 21 h Auditol'i Orq ucsh ·a Simfò tr ica de Bua·eelonu i Nacional de Catalunyu. Mu r·tinu Sea·afin, l!Opr·ano . T b omas Sigwald, t enor. Dit·.: F a·unz-Paul Dcckca·. Strauss, Léb ar, Kahu an (Valsos dc Vic n u). 13 GINIR 19 h Auditori O BC. (Segonu mrd idó). 15 GINIR 21 b Auditori Philhar•mo uin O r·d•cstr•n. Giaulucu CascioU, piano. Dir. : Mstislnv lloijiJ·o p{witx. ProkoGev, Xoslnkòvitx. (lbercamcra). 16 GINIR 21 h Palau Nc,, York Philltur·morti c. Di l'.: K11rl Masur. Brabws. (Palau 100). 17 GINIR 20 b Catedr al Ber nat Bailbé, orgue. Ocme!!Sieux, 1\lilhaud, Ptúg-Roget. (lJOrgue de la Catedral de Barcelona. Euroconcert). 18 GINIR 20,30 b Audi tori (Pol. ) Eulàlia Solé. piano. l'ariudons Goldberg. de Bach . (Auditori XXI). 20 GINIR J 9 lr Palau Orques tra Simfònica tlel Vnllèl!. J ordi Camell, piano. Dir.: Sal vador Br otons. Ad a ms, Ge r sJn,;n, Bar ber. (Concerts Simfòn i c~ ui P uluu). 19 h Au 1litori O •·qu e8 trn Simfònica d e Baa·cclona i Nacio n a l d e Cat alnnya. J ose p i\I. Colom, p ia n o. Oir.: Franz- P aul Decker. Brah ms, Fau r·é , S t nli&SS. ll h Aud ito ri O R C. (Segona nu tlic il)). l l, 15 h Orfeó Gmcienc ON¡ncstr·u dt• Cn mln·n Ami el! d l!ls Clitssics. Dir.: Joan P al e t i lbart~. {Ami c8 llei,; Clussies). 18 h Liceu Conec•·• finul Concurs Fa·1mcesc Viñas. 21 GINIR clt~ Mm:url. Dir.: Berlrand de Billy/Sebastian 194 57 657 CONCERTS ...= ¡;;,¡ 16 DIIIMBU 21 h Paper de Música De puntc1 a tacón. Arte y sentimiento flamenco. 17DUIMBU 18 h P aper de i\lúska De punta a tacón. Arte y sentimiento flamenco. 15 DIIIMBU 22 h Aud. Barradlll! Pau Riba&Toti Soler. Cançons de Nadal. 17 DIIIMBU 19 b Aud. Bru...adas Conccr·t extraordinari de Nadal. 17 DIIIMBU 19 h Aud. Granados Ot·questra Barr-oca Cut aJana. Cor de Cnmht•a dc l'Auditod. SoUs tes voculs. Oir.: Mirciu Ba•·ret•a. Bach , BlLxtelmdc. 23 DIIIMBU 20 h Aud. Gt·anadoij 13uudn Mtmicipnl de Lleida. Concert d e Nadal i Cap d 'Auy. 29 DIIIMBU 21 h Aud. Grru1ados O•·qucstrn Simfònica del Vallès. Dir.: Salvador Brotons. FestivnJ de Valsos i Danses. 4GINIR 21 h Aud. Granados Orquestra Simfònica del Vallès. Dir.: Sal,•ador Brotons. tivnl de Valsos i Danses. 7GINIR 19 h Aud. Granados Jove Ort(lU.'Stra Nacional de Catalunya. Oir.: Antoni Ros !Unrbà. Toldrà, l\fendelssolm, T:xaikovski. 18 GINIR 21 h Aud. Granados l\lúsicn Europa/Àfrica. 17 DIIIMBU 21 h Església Capella dc Sant a Maria dc Puigcerdà. Truúa Todor ova, piano. Salvador dc Montellà, orgue i direcció. Polifonia r eligiosn i ClUl ÇOil8 nndnlenqucs catalanes. (XIX Festival de l\ftísi en) . 25 DIIIMBU 21 h Esglésin O•·f¡uestra S·i mfònica E uropea-Mediterrània. Cristian F io•·eu, violoncel i dh·ccció. Rossini, 1\lendelssobn-Bat·tboldy. (XlX Fes tiva l de Mtísica). 13 DIIIMBU 22 h Teatre Fortuny The S tars o f Faith . Gos pel i espu·ituals negres . 17DIIIMBU 19,30 h Prioral St. Per e L'Escolnnia de Montserrat. Ex-EscolRJls de 1\'lontserral. J osep ~f. l\1asi Bon et , orgue. Oir.: Jordi-Agustí Piqué CoDa· do. Cer er ols, Bnch. 14 DUIMBU 21 h Centre Cultural CompRll}'ia d' Òper a-Teatre Hèlikon de ~foscou. Orquestra i Cor d e l'Opera-Teatre Hèlikon. Oir.: K.iri.l Thikonov. La dnme de pique, de Txaikov!!ki. (Fundació Caixa Terrassa). 20 GINIR 21 h Centre Cultural Compnfúa Nacionol de Dauza-2. Dir.: Nacho Duato. (Fundació Caixa Terrassa). 21 GINIR 18 h Cent•·e Cultural Com¡)nñía Nacional de Danza-2. Dir.: Nacho Duato. (Fundació Caixa Terrassa). 17 DIIIMBU 12 h Aud. Pau Custtls ,Joan Hubinat, piuno. Schumann, Schubert. Fet~- ~~ !3 ¡;;' iif 194 .... ... ""' e;;· ~ !3 !J;; s· .... ;;3 ¡;;;- = ""' 58 658