Revista Musical Catalana. Núm. 195 Gener 2001
Editorial: / PANORAMA Josep M. Folch i Torres i l'Orfeó Català. Pere Artís / Primera visita del compositor italià Ivan Fedele a Barcelona. Maria Gratacós i Monllor / El col·laborador Ernest Lluch. Jaume Comellas / Mikrokosmos: ...i com a fons musical, Mompou. Pere Artís / Tangents: ¿I si parléssim de gènere? Jordi Maluquer / Òpera a Catalunya, entre el creixement i els problemes. Jaume Comellas / La Simfonia dels mil de Mahler per l'OBC. Lluís Trullén / Un Ballo... també amb polèmica dramatúrgica. Jaume Comellas / Notable nivell simfònic. F. Taverna-Bech / Èxit de la música afrocubana al Festival de Jazz de Barcelona. Albert Suñé / TEMA Verdi: un centenari irrenunciable / Patria opressa, la gènesi dels cors verdians. Olimpio Musso / Viva Verdi, un crit que resumeix moltes coses. Lluís Trullén / Verdi i Wagner: acords i desavinences de dos models operístics coetanis. Vladimir Junyent i Torrades / MUSICALIA Arturo Tamayo. Una tossuda vocació per la música clàssica. Maria Gratacós i Monllor / New York Philarmonic i Kurt Masur, Eulàlia Solé, Decker i Cristina Ortiz, Rolf Lislevand, Requiem de Verdi, Grigory Sokolov, Mirella Freni, Daniel Harding. Lluís Trullén / I Puritani: el cant del cigne bellinià i d'un concepte. Jaume Comellas / SCHERZANDO. Cesc / DISCOS / CONCERTS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
Ajuda'ns a fer re ali tat un somni El Palau d e la Músi ca d e l s . XX I El Palau de la Música C;atalaoa, qu.e tots portem al cor, vol donar la benvinguda al s. XXI gaudint dc l'obra completa que Domèncch i Montaner va somiar el 1905. Un Palau, Patrimoni de la Humanitat, que tindrà la tecnologia i els equipaments més avançats. Ajuda'ns a fer rea litat aquest projecte amb la teva aportació al compte núm. 2013 0500 15 0213238637 de la Caixa Catalunya, o mitjançant un taló nominatiu a la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana, cfSa nt Francesc dc Paula 2, 08003 Barcelona. Gràcies per ajudar-nos a construir el Palau del s. XX I 11111111111111 PALAU DE LA MÚSICA CATALANA DARCUONA 902 30 11 12 www.palaumusica.org SUMARI revista musical catalana EDITORIAL PANORAMA lrwMtUuclo TEMA .......... v ... MUSICAUA SCHERZANDO DISCOS CONCERTS •• • •• •• •• •• •• •• • • •• •• )<W'Jl 11. F<1/rh i Torres i l'Orfeó Carat.i per Pere Artis l:)rimPra d..'iillJ tiPI rompositor it(J/ià lt·an Fedt•ll' rt llarrf'lmw per Maria Gratacós i Monllor /::1 rnl·llllmrnrlor Erm•.r Llrwlo per Jaume Comellas Mr'l·:roko,tmmc: ... i rmn ufmut mw~irnl. !llmrtJJtHI per Pere Artís 'ruug(lltt.t: ;.I si ¡>ur/P•.,im dllpènerP? per Jordi Maluquer Ò¡u'NJ tJ CatnluiJ)tl. eutrP PI ('rei.:rl!ment i Pis problrmr• per J.C.C • Ltr !:iimfonin del,. mil rfp 1ttdrler ¡wr rooc per Lluís Trullén L'n Bnllu.•. ram/W mn/1 ¡ml~mica drnmauírpra per J.C.C • f\otobiP nit't'll $Ïmfònic per F. Taverna· Bech /~xii tir Iu uut(ÍNJ t~Jro4'fl.brmrJ al Festins/ de Jo:: t/1> /Jnrn•hmn per Albert Suñé '' flrd i: 1111 rfll t l flrtil rl irr(•Tumr iClblt• '" Pn1t''Ïú tl l'l't'H~n'', lr1 ¡rluw~i rll"l.'f t•nr s t'i!NH tlll.'l per Olimpio Musso '"Vivn \ rt•r·rli". 1w t:rit que reswneU.· moltes cose11 per Lluís Trullén ' 't'rtli i U 'r~gm•r: acord.r i tle.tadnenrf's de rlo." motlt•ls operí.ttics coetarri.i per Vladimir Junyent i Torrades \rturo Tamt~yo. {.nn touudu t•«ació per l.a mrítktr dàuico per Maria Gratacós i Monllor \rrc l or!. Plri/Jrnnnanic i Kurt lla.mr. t:ulàlia So/iÓ. f)r<"krr i Cri..rina Orriz, Ro/f 1-islt>.-arrd. R••lfuirrn dt> I ercli, Grigory &kolot•. llirl'lla l~rr11i, Dwrit.f llnrtlins per lluís Trullén I Purilnni: PI rrm t tfp/ cil{tJP bPIIinià i d"un ronrPJJ i fl per J.C.C • per Cesc • • • • • Cobla, • • Cor i Dansa III temporada 2000-2001 Con cert núm. 1 Concert núm. 2 Dissabre, 3 d e febrer, 19 hores Dissa bte, 17 de febrer, 19 hor es Esbart Ciutat Comtal Cobla Sant Jordi - Ciutat de Barcelona Orfeó Català Lluís Calduch Ramos, director Espectacle de dansa "Amalgama" IIIIÍ.\11/IIC(· (patrodnat pt'r fiundació Cai'm Pmedi!s) J M Sfrr.u. J. Serre!, Jordi Figa ró, flabiol solista Josep Vila i Casaiïas i Jordi León, directors F Toldrà. M. 0/tra i D. .\fas n•suwri. P. Fi'rlllindr. crJfc'c:t!lrafia: LI Ca/dud1 Rtlmc:ts Obres de: A. Ros Marbà, A. Català, J . Manén, V. Bou, J. León, J. U. Morakda. J. Curnellas·Ribó, J. Guridi i P. Donostia Con cert núm . 3 D issabLe, lO d e m arç, 19 hores Concert núm. 4 Cobla La Pr incipal de la Bisbal Dissabte, 17 d e març, 19 hores Nina, veu solista Joan Lluís Moraleda, director Cobla Sant Jordi - Ciutat d e Barcelona Ob res d e: F. Cass ú, F. Ma n ím·z Com in, J . J . Blay, J oaq ui m Serra, R. Ferrer i J. Ll. M oralcda Emili Brugalla, piano Josep Caballé i Domènech, db•ector Ob res de: D. López Magrané, J . So là, J. Vem ura, M. O ltra, R. Ferrer. Joaqu im Serra i F. Taverna·Bcch (obra d 'eucàrr~c) Concert núm. 5 Dissabte, 31 d e març, 19 hores Con cert núm. 6 Cobla Sant Jordi - Ciut at de Ba rcelona Cobla La Principal d el Llobrega t Dissab te, 28 d ' abril, 19 h ores Coral Polifònica d e Puig-reig Jordi León, director Ramon Noguera, director Obres d e : Obre s dc: J. L.1mote de Grignon. M .Ohra, P. Casals, frag me nts d e l mus ical et Ca ts » i gospel's H. Vilamanyà, E. Casals, A. Borgunyó, N. Paulí~. Josc¡> Se rra, X. Bolian i J. M. Bernat Abonaments: de 3. 780 a 10.800 ptes. Localitats: de 700 a 2.000 ptes. Venda d'abonaments: del 27 de desembre de 2000 al 13 de gener de 200 I Venda de localitats: a partir del 19 de gener dc 200 I Organit7~l Col·labora: ......c.o informació i venda: Palau de la Música Catalana -Telf: 93 295 72 00 i patrocina: • ORFEO CAíALÀ PAlAU Ol lA Mli\ IC:II ml! G..,.raiiiAI de catalunya !IIJJl 0opiiiBmot1t de C\Atura Cen1re de Ptornoeló de to Cultura Populor I Trldlclon61 Co1111no EDITORIAL a consideració social dels músics ha va viscut en el transcurs dels temps n1odificacions substancials, en especial des que, a1nh I' expandiment de les idees que eren a la base de la Revolució Francesa, pogueren deix:ar de ser junyits al poder omnímode de l 'aristocràcia o de l'Església. L'evolució i el progrés en tots els camps ajudant-hi, compositors i intèrprets accediren lentamenta una imatge pública d ' un cert elitisme cultural, afavorida per la naturalesa especial del fet musical, amb l 'aura d'allò immaterial (a diferència dels r esultats tangibles assolits pels cultivadors de les altres arts). Els intèrprets , particularment, a1nb el suport de les tècniques de màrqueting, amb la promoció discogràfica i aml) les facilitats actuals de desplaçament, han assolit - molts d'ells- un estatus públic sovint envoltat d ' una certa mitificació . Podríem aportar molts noms que justificarien aquesta asserció; que els simbolitzi tots, per exemple, el de H erbert von Karajan. I tanmateix, cal no oblidar que un artista és un ésser humà i , doncs, susceptible d'un co1nportament que trenqui estereotips establerts, i de mostrar, també, una imatge distinta d ' aquella amb què és vist per molts. N'hem tingut darrerament, en la campanya publicitària de les passades festes, una evidència clara amb la intervenció del prestigiós director Lorin Maazel en l'espot d'una marca de cava. Qui sap si el fet, als ulls de molts, no haurà es tat vist com una banalització ! Una banalització possiblement més greu per a aquells que consideren els intèrprets com uns éssers singulars pel fet de donar vida a les composicions, que només la ten en quan són interpretades; p er a aquells que veuen la funció dels directors gairebé com la d ' un demiürg! Certament, aquesta consideració d ' una hipotètica banalització pot ser induïda p er la finalitat mer cantil de l 'espot; perquè, amlJ tota certesa, a aquells que se n ' hagin vist sorpresos, no els hauria sobtat si hagués estat destinat, posem p er cas, a r ecaptar fons per a una causa altruista, cosa que molts intèrprets han fet en diver ses ocasions. (De la mateixa manera que no els sobta el capteniment " privat" de qualsevol artista, no sempre d'acord amb els cànons convencionalment admesos o amlJ els codis ètics d ' una confessió religiosa .) R ep ercu ssió pública i finalitat crematística: probablement aquests són els factors que hagin contribuït a introduir un element de sorpresa, inesperat per a molts, en e] fet objecte de comentari. Un fet que, de r etop , incideix en la valoració sociològica en què sovint són tinguts els artistes de fama mundial i que els pot fer passar de l 'àmbit del mite al de la banalitat. Certament, allò ideal no és ni una cosa ni l'altra; perquè talnbé aquí escau d ' advocar p el terme mitjà, p er l'aurea mediocritas . ¿Deia mitificació a la banalització? ¡;¡ I» = ·= a !a' ¡¡· 195 5 PANORAMA Als 50 anys de la seva mort Josep M. Folch i lowes i l'Orfeó Català El proppassat desembre es compliren cinquanta anys de la mort de l'escriptor Josep M. Folch i Torres, la vida i l'obra del qual són un exemple de capteniment recte, de dignitat cívica i de fidelitat a unes conviccions, tal com evidencien l'exhaustiva biografia de Josep Miracle Josep M. Folch i Torres (Tàrrega: F. Camps Calme, editor, 1971} i l'humaníssim i emotiu Bon dia, pare de Ramon Folch i Camarasa (Barcelona: Les Edicions de la Rosa Per PIRI ARTiS 195 6 ls 21 anys, Josep M. Folch i Torres ingressa a l ' Orfeó com a soci protcclot· (núm. 2304); hi és admès en la Junta del dia 4 d e juliol de 1901. L~s dades a dministratives r eporten que vivia al carrer d e l'Argenteria, 24, que fo u proposa l pels socis J osep i Antoni de Sabatés, i que era "esct·iptor" . Aquesta filia ció és r eve]a dot·a de la voluntat de professiona lització li terària d ' aqueU nou soci , el qu al havia tt·eballat durant uns quan ts a nys en un taller d ' ot·topèdia, en el tt·anscurs dels quals, ta nm a teix, h avia donat proves d e la seva inclin ació p el món d e les lletr es amb col·lahot'a('ions en publicacions diver ses. l , talment com si fos predestinat a vincular-se a l'obra de qui havia fund a t l'Orreó Català, tres anys abans de formar-n e part va publica t· a " Lo ConceUer" el treball En Lluís Mil/et i Pagès . Aquf'll desig té una materialització modesta poc temps després, en l' àmbit dc l'Orfeó; arran de Ja dimissió de qui n 'exercia la fun c:ió, Folch i Torres fou nomenat, el dia 13 d ' agost , " oficial de se- A cretaria, amb l'assignació mensual de 50 pessetes, a.cordant-se que preng ui possessió el dia 1 de setembre de 1901. " Vera, 1968}. La nostra publicació se suma a la commemoració de l'efemèride -en homenatge a qui durant una trentena d'anys, sacrificant legítimes aspiracions literàries, esmerçà els seus dots al servei dels infants, dels adolescents i dels joves, amb una producció ingent presidida tothora per nobles ideals- amb l'evocació de la relació de Folch i Torres amb l'Orfeó Català. A més de les tasq ues administratives pròpies del càt·rcc: (que compaginava amh un dc similar a la Unió Catal anista), J osep M . Folch i Torres h avia d 'acompanyar l ' Orfeó en cJs seu s desplaçaments ; d ' això , n ' ha <rucdat un testimoni a " La Renaixensa" (5 de setembt·e d e 1901): L'Orfeó Català a Manresa. Impressions; més líric que no pas periodístic, és un escrit de tremp poètic, amb descripcions minucioses de tot allò que configurava un concert el f: l' Orfeó for a de Barcelona (el viatge , la r ecepció popular, l'habitual cerimònia r eligiosa, el concer·t, eJ retor·n ... ). La vitalitat d e I' Ot·fcó d ' aquella època féu que el1904 esdevingués un any d ' una importàn cia cabdal; així ho demostren tres fets essencials: l'adquisició dels te rrenys on bastir el Palau de la Música Catalana , la celebració de la I Festa de la Música Catala na i l'inici d e publica ció d e la " Revista Musical Catal a n a '' . La competèn cia en Ja feina féu que , tol naturalm ent, Josep M. Folc:h i Torres fo s d esignat secr etari de redacció d e l a Revista , motiu pel quall' ll de febret· de 1904 1a Junta "acorda augmentar al senyor Folch la mesada, en 10 pessetes." Folch i Torres deixà a les pàgin es d e la " Revista Musical Catalana" unes col·l ahor·acion s va- luoses : dues r eferides a l a F esta de la Música Catalana, els certàm ens promoguts p er I ' Orfeó p er enriqnir el r epertori musical (núm . 7, juliol de 1904: i núm. 17, maig de 1905) i El casal de l'Orf eó. Col·locació de la pedra commemorativa (núm. 17 , maig de 1905), una vívida descdpció i una glossa emotiva de l' acte celebrat el rna d e Sant J ordi -coincident aq ueU 1905 amb la festa d e Pasqua flot·ida- al solar on dos mesos abans s'havien iniciat les obres del nou estatge d e l' entitat. Les conviccions nacionalistes de Folch i Torres fo t·en la causa d e la interrupció de la col·laboració amb l ' Orfeó, puix que s'hagué d 'exiliar a França (fins al 1908) arran de la publicació al setmanari " La Tralla" de l'articlr Visca la República de Cuba! i de l 'enduriment polític i legislatiu despr és de l'assalt d els militars al "Cu -cut! " i a " La Veu de Catalunya", el 25 d e novembre de 1905. Amb l a finalitat que l a seva marxa força da no rep er cutís en l ' economia familiar, el seu germà Ignasi substitlÚ J osep M. en la secr etaria d e la " R evista Musical Catalana'' . Això demost1·a fins a quin punt era fonda la identilïcació entre Josep M. Folch i Torres i l' Orfeó i la seva gent. Una identificació que és patent PANORAMA te- ¡ui íti- us si 51 - :a- ) r- ;ta tà•er :al l7, ~r- m- de na ·at :nt :lS- lC- les ~t. :es .sa oO- ur al al cle de :iu al :a- de iVa en nà se· :al ;a :a- en les ('artes que, des de l'exili, escriví al presid ent de l ' Orfeó, Joaquim Cabot, esp ecialment en la datada t'i dia J d e març d e 1906 (r espos ta a la carta que li escriví el president i la Junta d e l 'en titat), i a la qual p et·tanyen aquests fragm.-nts: " ... Ni escrivint ho sé dir, ni parlant trobaria paraules p er expressar el que sento en mon cor. Sol.s sé que si molt els estimo a t.ots vostès i a. l'Orfeó Català , molt sofreixo enyorant-los. Són moltes, moltes les Pnyorances que passo, p erò la que sento per eixct casa estimada és d 'ww llei més profunda potser que les nltres; perquè l'Orfeó té en si rnés coses a enyorar: té amics, té cants, té lluites i té amors: i jo sóc privat d'estar entre aquests amics. de sentir aquests cants -que són i seran sempre en mon cor-, de prendre armes en aqnestes lluites, i de fruir d'aquests amors que són l'essència, el mitjà ilafinalitat d 'eixa ca sa de les meves afeccions, i el que mou els cors dels hom es generosos que U.t sostenen i dirigeixen ... "; m~s endavant, endreça u ns pa t·à¡;p·afs a cadascun dels nwmh r·cs dc la din'ctiva, tot Jent èmJasi r n Unís Millet: " .. . m '/re deturat en el traç car·acteristic del nostre e.stimat mestre, Lluís Millet ; i aquelws poques llet res i aquelles ratlles esgetrrapades. m 'lwnfet ·v eure 'li sentirlo , perquè en Millet. més que res, se sen t. Parla , riu, crida, riu sobretot, i jo el sent o així. Fent abstracció. l'he sentit, clones, riure en la meua cambra , que mai no sent rialles, i tota la cambra m 'ha sembla 1 per wl moment plena de l 'esperit d'ell, puix tota s 'ha enriolada. No l 'he pas vist com el veu tothom , dirigint, assajant, mo vent-se com el veuen els caricaturistes; l 'he v ist en el moment íntim , entrant et la meua cambra com el veia en trar a la Secretaria de l'Otfeó després clels assnigs, eixugo nt-se els regalim s de la. suor amb què afanya ànimes per a lu Pàtrifl ... " El Fol ch i Tones d'aqu esta època N'a evocat piíblicamen t per Lltús )iJillet l'a ny 1925 , en t"ls mots p lena repressió política de~..t pos tgu ena , Josep M. Folch i Tones col·laborà amb una en dt·eça en l'elaboració de l'Àl- introductoris a la hiografïa En Josep M. Folch i Torres de l ' Eclitot·ial David: " .. . ]o, fu temps el vaig conèixer en Folch, exercint el càrrec d 'oficial de secretaria de l'Orfeó Català, i recordo Iu simpatia que em despertà el seu tracte. la seva v ivacitat d 'esp erit. lu g rc"icia elets seu.s acudits, la seva imaginació abundosa. Recordo com admiravn la seva facilitut en els dictats per a les comunicacion s de l'entitat, la seva elegc"incict d'estil en les traduccions que li encarregàvem d 'algun treball, escrit en lleng ua estrangera , per a la tiOstra "R evista Musical Catalana" que llav ors tot jttSL acabava de néixet: Recordo que q~ta n les deixà, a causa d 'ha uer cl 'a.bandonar Barcelona per· motius de son entusiasme p er una noble causa, jo l'enyorava; eny orava aquelln alegria que ern donava el seu tracte, aquell goig que em desp ertava el seu parlnr enriolat de plaents imatges i de sentim ents cordialissims ... " Aquest tracte i afecte •·e<·Ípt·ors perduraren en el temps. En són algun es mos tr·es . p er exemple, la composició d el mest re Ft·anc<'sc· Puj ol Sant ]ordi triomfant p et· a eor i cobla, sobt·e Llll poema dt• Josep M. Folch i Torres, estr·enada p er l ' Orfeó Cata là i la Cobla Barcelona el elia de Cap d 'Any d<' 1924; o la celebració al Pala u, r i 19 de juny de 1921, de la festa per· l' assoliment del centena t· dc Pomells d e Joventut, un mo virrrenl juvenil suggerit - més que no pas impulsat- per Folch i que tin¡;ué un influència cívica molL notable. I. molts anys més tard . ja .-n bum del Cinquantenari de l 'Orfeó promogu t p el mes tre J oan Llonguerrs; un Àlbum q ue fou , alhora , una fo r ma simbòlica de commemorar una da ta juJJilar impossible de ser enaltida p tí blicament, i u n plebiscit a l' ob ra i a la per sona drl mestr e MiUet, el qual morí poques hot·es des prés que li. fo s ofert. L 'endr eça de Josep M. Folch i Tor·n's diu així : "Pel damunt dels nostres caJLts vàreu alçar una senyera que el.s vet fer més triomfants. " Per damunt del vostre silenci, s 'hi alça, invisible, la senyera del nostre fervorós enyorament i de la nostra inflexible esp erança, que fa encara més triomfant, el silenci dels v ostres cants. ·•ffatLran pogut, per uns instants, apagar les veu.s. Mes, el sil.end, ¿qui el podria fer callar? "Mestre Millet , patrici exemplar, senyera nostra: en el cinqttcwtenari de la vostra Obra rebeu l'emociono.cla ofrena del nostre homenatge p els vostres cants i pel vostre silenci. " El elia lS de desembre de 1950 morí .Josep M. Folch i Tones; no esca u ací de reportar les humiliacions a què, els dan·ers anys de la vid a, es veié junyit per part dels vencedo•·s de la guerra frat•·icida; humiliacions més for tes atès qu e et·en adreçades a qui -per la seva in tegritat moral- h avia esdevingut u n símbol als ulls d els sectors més conscients d ·una societat atemo•·ida. Els doruments interns de l'Or·fe6 d ' aquell moment són d ' un laconis me absolu t, fins i tot les acles de la directiva; en la del dia 23 dn clesrmbre s'acor·da: "Que consti en acta el condol pel traspàs del gran escriptor Josep M. Folch i Torres." En l'autoimposada lirnitaeió expositiva, acruell acor·d era l' homenatge a qui havia conver·tit la seva vida en un servei radical a Catalunya. 7 PANORAMA Primera visita del compositor italià lvan Fedele a Barcelona lvan Fedele va venir a Barcelona convidat per Compositors de Barcelona per fer un curs de composició que va tancar amb un concert a l'Auditori en el 7è Festival de Músiques Contemporànies de Barcelona. Per MARIA GRATACÓS i MONLLOR a enlluet·nar amb Ja se- V 195 8 va personalita t , el seu ca r àcter obert, la seva pac·iència i el seu ric discm·s, tant pa dat - a les classes teòriques- com musical , que es van poder escoltar als assajos i al concert. E l cut·s d e composició va ten ir lloc al CCCB , on els alumnes no n omés van poder assistit· a les classes durant el matí, sinó als assaj os amb els músics a la tarda , que és on realment s'aprèn com el compositor tracta la música, a la pràctica . Aquesta visita ha estat possible gràcies a la col ·laboració entre diverses entitats i institucions: Compositors de Barcelona , Phon os, ACC , Barcelona 216 , el CCB, l' TCUC (Institut d e C ultur·a de l'Aj untament de Barcel ona) i els instituts estranger s d e cultura: Goethe, Francès, B ritànic i lta1ià. D 'altra b anda, l ' Institut Italià de Cultura , mitj ançan t el Ministeri d'Mers E strangers, h a proposa t un inter canvi cuJtural entre músics catal ans i italians. El projecte es diu SONORA, té una durada de tres anys i darrere hi ha el compositor Nicolas Sani. El d ' lvan Ferlele és el pt·imer concert del cicle i l' any vinent volen portar Luciano Berio a Barcelon a. "És estruny que els compositors espanyols i italians es coneguin a l 'es tranger i no als seus lvan Fedele, al centre, amb els alumnes del curs països, amb els que els uueix la llengua, història, costums i carc'icter. He conegut Luis de Pablo a Milà (on compartim casa editorial), Rueda a llolancla, Camamero a Amstercla m,, López /..,ópez a París i Ramon Loscano al Conservatori d'Estrasbnrg, on jo ensenyo composició i ell orqnestra,. , '' cw. És el primer cop que' I van Ft'dele ve con vidat a Barcelona per a un con cert mon ogràfi c i t'I pt·imer cop que fa dasses a Esp anya . Fa cinc o sis a nys l' Onrut'stra d'Alacant va intet·pt·ctar obres seves. La primaver a vincn l -<'a p al mes cle maig- el tlircrtor· David R ob er son p ortarà d e gira l' Ensemble l ntercontempor ain a C t·anada i Sevilla, on inter p rclat·a n Cctrmen i el composi tor ani r·à a presentar-lo. També s' hi poclt·à escoltar el seu Concert per a violí i orquestra de carnbra. Els enca rregats d ' i·ntcrpr·etar aquest repertori monogrà fi e dt'l compositor van set· la sop r a no Ada Caiela , i els instt·urnt'ntistes del grup Bar celona 207. Dil'igia el cuncet·t Revct·Lé Casa~:>. Malgt·at la deficient acústi<'a de la SaJa Polivalent -atès que ens tr obàvem davant d'un r ep ertori de música de cambra-, es va aconseguit· nn so pr eciós, contundent, amb preguntes-r esposta entre els iliversos instruments; amb l es veu s dels i nstnunents qu.e es fonien e n m1 únie timbre, gràcies a la insistència d ' I van F edele a subratllar dcterminats col oxs, textures i qu alitat d e sons. Tot i que com diu d mateix compositor en referir-se a la trualita t del so als assajos: "Al.~ assajos n.o hi ha un espai per a la disposició real a~l.s instruments. És un problema de la música contemporània, però també de totn La música. S'assaja en una realitat diferent a la del concert. Per tant, no es prova amb La realitat del so amb què es tocarà. És unti cosa comuna a totes les sales de concerts del món. No es pot garantir el lloc i el temps per assa· jar. I això per als assetjants és descoratjador. " L' este~·eofonia vn jugar un paper destacat en la srgona part del concert. perquè "els a ltaveus estiren l 'espai'' físic, i p erquè no es p erd essin m atisos, colors, en acjuesta sal a "seca". "El m.eu, treball prové de la tni!va formació de pianista educat per Bruna Gemino. Sóc un músic 1 l s l e PANORAM A que toca~ per tnnt, sé què vull aconseguir. No sóc un compositor institucional, sinó un músic , un instrumentista. El programa del concert repassa la nHÍsica de cambra, desta cant la música per (t veu. La veu canta unfenomen, compon síl·labes estranyes, com si cerqués lct paraula justa i al fina/la troba; és Allons. Aquesta és l 'obra d 'un cicle que he començat i en la qual el títol és el text. Schirà serà fet segiient peça d'aquest cicle. El cicle es dirà Paroles i paraules." Concert monogràfic d'lvan Fedele al 7è Festival de Músiques Contemporàn ies AI concert es van triar dues obres p er a veu (soprano), l'una a companyada del violoncel (A llons) i r altra d e grup instrumental (Maia). Tot el text d'Allons és un únic mot: "A llons". La so¡,wano canta fonemes, síl·labes a la recerca d ' un ll en guatge. Comença amb una n ola llarga sostinguda amh l'arqu<'t que passa molt l entamen t i La soprano que s'acosta al volum d el violoncel i imita el color (el timbre) fins que el so passa de la soprano al violoncel i es confonen en tm únic color. Hi ha moltes vocalitzacion s amb diferents colo1·s. La veu es rol·loca a1·a endavant, ara endancre . El lament s'expressa amb escales àrabs al vjoloncel. !van F'edele dóna lliçons als intèrprets dura nt els assajos, tocant-los al braç i cantant J'Ítmicam ent cada nota de cada veu. Canta i dirigeix amb gestos, acompanyant el so, eom si volgu és an·enear-lo de les entranyes d els intèrprets . Està molt content de corn han anat els as ajos amb aquesta peça; diu que si són bons músics i són intel·li grnts, amb quatt·c insl mccions h o enten en d e seguida i, p er tant, amb poc temps es fJOt muntar ttna peça. Maia és una obra p er a soprano. piano , violí, violoncE'l, flauta. cla t-inet , contraba ix i p er cussió. Comença com un liNl amb el p ia- Fedele durant un assaig a l'Auditori no i després amb el cant, el recitat, el murmuri , el xiux iueig o la ca nçó bressolada. E l tema que a pareix al primer mov iment es torna a r ecordat· r n diver sos moments al tercer i al quart. Maia acaha amb tr es notes final s del piano. La seva sonor·itat evoca un somni. Ivan FN-Ielc• en s explica cru e ''Maia comença. u.n nou perío- de. És l'obra més recent. Va ser escrita l'any passat, sobre un text de ]uliano Corti, dramaturg italic'l poc coneg ut, que ha escrit textos de gran interès i òperes per a molts autors contemporanis, i obres de teatre." En el programa Lambé hi h avia una peça pet· a tt·ompcta solis ta amb sordina i minòfon (High ). 1 dues obres p er a grup instrumen tal (Profile in eco i Mixtim). El compositor p arla sobre el r epel·tori. triat per al concert: "Els meus interessos en aquest repertori dels últims deu anys no són només musicals sinó també culturals. Del repertori del concert, lligh és la més antiga. Hi apareix el riwal de la interacció, l 'estètica, de la repetició. Sóc .fill de nw Lemàtic i el meu pare m'ha ensenyat l'essencial. I en l'essencial està la poesia. En l 'essencial de Miles Davis hi ha un arquetipus musical que va per tots els gèneres. High és u11 homenatge a aquest compositor que és el meu ideal." La p eça High t>stà basada en el tema Blue de Milcs Davis. Comen ça amb a t a<·!> percussius, en grups llargs de cin c notes. ToteR lt's notes van molL lligades, eocar·a que estiguin prrculides . Consta de cinc parts. Al primer i segon moviments es juga molt amb diff'rents colors. Ili ha notes que i mite n un l ament. E l p r·imer moviment comença amb una frase en pp i acaba amb un cop rabiós amb f01·ça. El segon moviment juga amb notes llargut>s, i amb un mor·den t ppp. El color destaca en els atacs. que són forts p er aconseguir més ressonància , més harmònics . E l tercer· moviment és crisp at "com un crit , com si cridés la trompeta -diu el compositor- i va del p al ff. L'oúm manté dos nivells de lectura del pensament i del s o: l'efecte pedal -amb l'amplificació de les ressonàncies- i l 'efecte sordi11a -amb un esmort.ei)nent." E l rompositor expüca a l'intèrpret que ha d 'entendre la següent idea: és un cotxe que engega a poc a poc i comença a ramjnar. El cotxe <"amina i va petant el motor. "Primer cal captar l'esp erit de la peça. Cal canviar el timbre arnb la posició dels dits , amb la digitaci6. Si canvies la digitació, canvies el timbre. Així alterno dues posicions diferents per ala flOta extensa i ho faig per poder col·locar la lleng ua. L 'caac ha de ser 1;e/oç, violent i curt. " L't'LI tim movimt>nt Í's com una jazz session quan r cp r f.n el tema. Creix el so i a<"aha amb un f de cop, violent. El hO.; obrf' i es tanca. Com l'obertura d'una sonJina. 195 9 f s e [., o lt p tl a f¡ I ll d(l CÍ ÓII I TABACALERA t. v e g PANORAM A Al Ce ntre de Cultura Contemporània de Barcelona en un assaig Profile i eco, pet· a flauta solista i conjunt instrumental de lO solistes : piano , 1 per cussionis ta {timbals, gong... ), viola, violí, violoncel, flauta, clat'inct, oboè, fagot i t uba. És u na peça que té un so embolcallador. El compositor canvia la disposició habitual dels instt·uments en l'espai tot aconseguint un efecte molt interessant. La flauta fa com si plorés en l'atac, bufant (per perJJ ongar Patac). La qualitat del so és extraordinàriament afinada. "Profile in eco és el resultat de l 'experiència dels nteus anys a París, quan vaig trebaUar a l'lrcarn, cap als noranta,. També hi ha la influència. que he mantingut de l'escola espectral. Una gran caixa de dissonàncies en la qual l'instrument solista i la música concertant mantenen una ressonància. És un concert no tan [tSiològic, sinó psicològic. Qualsevol cosa prové del nostre subconscient ben estimulat. Perquè tots els músics envien coses a un.a caixa que les retorna amb lacaixa de ressonància. Iii ha una disposició precisa deL<; instrumentistes en l'espai per aconseguir aquest efecte." Mixtim és una obra per a flauta, oboè, clarinet , piano , violí, viola i violoncel. La corda marca un color, una texttu·a, unes figures, determinats, que passen del vent a les cordes. Els harmònics amb l' atac de l'arpa del piano tenen un color d e campana. Comença amb el piano a mig pedal, i el vent més bufat que sona t. " El vent té una nota que va rebotant de l.a flauta al clarinet, a l'oboè i a les cordes de violoncel, viola i violi. F a un recorregut entre els instruments i entre l'espai. És twa obra de les que menys m. 'agrada perqu,è és molt complicada de toca1; d'interpretar. No s 'ha de tocar bé, sinó molt bé, perfecta. Ha de ser d'una interpretació perfectissima i això crea molta tensió als músics, als intèrprets. Després de les meves anota,cions, heu 'Vist com el so, el color, ha canviat notctblement. Ara ja sona. Ja és una altra cosa. Calia fer-ho per entendre-la. Per sentir el recorregut que fan les figures del vent a les cordes." Catàleg el' obres La seva obra comprèn més de seixanta títols de tots els gèneres: dc cambra, orquestral , electroacústica i operística. ¿Hi ha obres maleïdes i obres preferides? "No és que tingui obres preferides i obres que odiï. Tot el que hi ha al meu catàleg són obres del nteu recorregut composicional i, per tant, me les estimo totes. Però hi ha obres lligades a períodes im- portants de la meua vida . Com per exemple el Concer t per a violoncel, el Conct't·t per a violi i Richiamo. Richiamo està tocada per coses ... El Concl.'rt per a violí me l'estimo molt, 11 'estic molt content perquè té unes coses que quan les sento crec que he aconseguit expressar el que volia. Hi ha coses que passen per tots els nivells: les entranyes, el cor i el cap. Que coincideixen amb períodes o fets importants de la teva vida: com la meua estad(L a l'lrcam de París, com el naixement del meu fill ... Com per exemple l'obra del Quartet, la meua darrera. Tinc prelidecció per la Pièce pour fiute et arpe, que per a mi té el valor d'una perla. Només he escrit cinc obres amb espacialització, però són molt importants per a mi: Chiare dues r essonances, Richiamo , Flame même, Proflie in eco . De les obres per a veu ha,ig de destacar: Maia (1999) que adoro , Qu ore ReqtLiem i d'altres obres per a la ràdio, Aninms anima per a 7 veus, qtte s'estrenà el 2000 a Stuttgart amb solistes vocals femenines, i Message -text on el so són els noms dels àngels-. Continuaré escrivint per a la veu, perquè la veu em fascina. És un instrument arquetípic. Obliga tm compositor a entrar al cor de la música... si volem interpretar virtuosísticament. La imaginació juga un rol important i les emocions que podem transmetre per mitjà d'un instrument únic. La veu és el prirner instrument que l'home coneix." ! van Fedele també ha escrit dues òperes, una de teatre musical i una altt·a yuc implica dansa, sobre un text de Jorgc Luis Borges: Ficciones , concr·etament sobr·e el text "Oltr·e Narciso". que es va presentar fa vint anys a La Scala. Tot i que n 'està sa tisfet , ara no la presenta perquè en vol t•f!visar coses. Ell984 va escriure 1ma obra amb Uihret de Juliano Corti anomenada 1984 p er a piano, violí, electrònica, dues cantants i instal·lació dc vídeo que es va estrenar a la Sa la Polivalent F erra ra aquell ma teix any. En ~ = ·~ a ~~t ¡¡;¡ 195 11 PANORA MA 195 aquesta obra només ro ha esc dta completament la part vocal. hi ha escl"ita alguna cosa per als instruments, però la major pal"t la deixa a la impt·ovisació dels músics. "Aquesta obra amb llibret de ]ulicmo Corri s'havia d'estrenar a l'Òpera d'Alemanya, però vaig tenir un problema amb el regi-s ta del teatre, que no va entendre l'obra, va presentar unes coses massa distants. Lla.vors vaig decidir no estrenar l'obra. I no es va fer. De moment la seva presentació enc(l,ra està aturada. No cal forçar les coses, cal fer-les bé. És important que la música sigui un lloc on la humanitat, on els homes es troben bé. S 'hi h(l, de trobar bé." A hores d'a t·a treballa en tres obres: Una peça per a violoncel solista, quartet de cordes i cÍTnbal, que s'estrena rà l'estiu del 2001 i que anirà de gira per Europa amh la solista alemanya Sonia Wieder Atet"ton. "Aquest és un projecte que duc a terme a1nb dos compositors rnés, elfrancès Pascal Dusapin i el grec Aperghi.s George. L'argument gira entorn de la Mediterrània: Levante, p erquè sóc d'una regió del sud-est italià, a.mb influència oriental, entre els instrumentiste s". El Concert per a clarinet i orquestra, que interpretaran el clarinetista Alessandt·o Carbonm·e i l'Or·questra Nacional de França. I el Doble concert per a dos piarws i du.es orqu.estres, que serà interpretat p et· l ' Orques tra d e París el 2002. Notes biogràfiq ues 12 I van Fedele va néixer a Lecce, al sud d'Itàlia, l'any 1952. E l seu pat·e era matemàtic i li va ensen yar a distingit· allò que er a essencial, i dins de l'essencial hi havia la poesia. Va començar n estudiar música als cinc anys. El seu fill va comença t·-ne als quatt·e : "Ara ja en té vuit ifa elSè curs. És molt aplicat, però de manera moderada, comfan tots els nens. Aborda. la música pensant qu.e esdevindrà nuí sic. Vull que apren- En una de le s classes del curs de composició a l'Associació Catalana de Compositors gui la música perquè la música l'acompanyi tota la vida. La música és quelcom qu.e tota persona necessita com a ésser humà. La música t'aporta moltes coses a tots nivells. Ara , jo no espero que sigLLi músic, que sigui el qne ell vulgtú, però qtte conegLLi la música. Com que a l'escola no en fan gaire, de música, cal que ho faci fora. " E s va formar al Conservatori Guissepe Verdi de Milà i amb Bruno Canino va fer la carrera d e pianista. "A la classe de Bruno Canino s'escoltava molta música contemporàni a. Allí vaig aprendre que tota kt música era una sola: els clàssics i ets contemporanis. Berio, Clementí. Schonberg, Beethoven. Aquest era l'ambient orL he tingut la gran sort, fortuna, de créixer. M'ha ajudat a entenc/re qtte la música és unct sola malg rat les èpoques, tendències. etc. No tothom ho sap, però BrLLno Canino era també compositor. Encara conservo un manual d'orquestració que em va regalar quart tenia tretze anys, on explicava la fi.sicct, la naturalesa, de l'harmonia tradicional. Era una època en què sonava molta música de Brurw Canino per la RAI, i jo anava a la ràdio i mirava darrere del vidre mentre dirigia. Qui em ·va ensenyar els textos de la música: misses, llibrets d 'òpera, és el premi Nobel Salvatore Quasino." Va estudiar composició pet· lliure i va entrar al con sena lot·i a fer l ' úJtim any. Parallelament va fer la llicencia tu- ra de filosofia a la universitat. Per a ell la m(tsica ho és tot: "La música dóna la possibilitat a l'home d'expressar els seus instints més primitius: el de les entranyes -el ritme-, el sentiment - que cal dir que no s 'ha de cor~fortdre amb el sentimentalism e- i el cap, el pensament. Rerwnciar a qualsevol dels tres components és renunciar a la pròpia natura. I la meva música busca fer oscil·lar LLn pèndol entre el ventre-cor i cervell que tinc com a home i. que vull usar.., El 1981 obté el pretui de composició Gaudeamus a Amsterdam amb el Prinw Qttarteto Chiari. I ell989 el Con curs Goffredo Petrassi li pt·etuia l'obt·a per a orquestra Epos. L'Ensemhle Intercon tempor·ain, amb direcció dl' David Robers on, ha gravat un disc compacte amh cinc obres seves. Actualment viu a Milà i ensenya composició als conservatoris de Milà iEstrasb ut·g. Viatja com a mínim cinc o sis cops a l'any a París. l van Fedele sap sempre com aconseguir el que vol. i vam poder veur e-ho a Bat·celona, en el r esult at del co ncert ofert a l'Auditori , on el color· dels músics res no tenia a veu r·c amh el ·primer dia dels assajos. On Je~ figures prenien vida , j el r ecorregut d els col ors d'una corda u una a ltra eren escoltats claramen t per tots . Ben segur serà reconegut com un dels valor' fonamenta ls de la història dr la música de fina l d el segle xx i principi del XXI. PANORAMA Quatre cicles d'Audit ori XXI engegu en el 200 1 Auditori XXI completa la seva oferta amb quatre cicles que començaran aquest any. Jazz, cinema mut, músiques del món 1 música contemporània són les propostes que mantenen l'interès artístic i la política de preus assequibles. Pe r RRMC tr l- vi te ~­ m e- r· Ie e· O· a a Dl els quatre cicles, el Cicle de J azz Tete Montoliu es p r esenta com a novetat , ja que l 'any passat no es va podel· dur a ter me per man ca de temps. Es vol oferir una proposta diferent a les habituals ofertes comer cials de les sales de jazz de Barcelona . en què els intèrprets més representatius connec ten amb els seus homòlegs americans, interpt·etan t les seves pròpies obres . Seran quatr e concerts, el primer dels quals ti._ndl"à Lloc el 2 de ma r ç amb l'actuació d'Aaron Goldherg i l ' Albe rt B over Piano Duo. E l seguit·an, el30 de març, Luciana Souza Quintet i P erico Sambeat; el27 d'abril, David MenguaJ Mosaic (en formació de trio i nonet); i el 8 de maig, la proposta " F larnenco en o t·questra", amb Miguel Poveda , Chiculeo , Joan Albet·t Amargós i la Big Ensemhle del Taller· de Músics . El Cicle Cinema Mut en Concert Nani Valls presenta tres títols força interessants: ]oem a d 'Arc de Carl Dreyer, The Lodger d'Alfred Hitchcock i El fan tasma de l 'òpera de R u per t J uhan. La música del filin de D r eyer és de Fmnçoise Legrand , que du·it:,r irà l'Orquestra NacionaJ de Cambt·a d 'Andorra (cori solistes pet· detcnninar). La cita serà el 28 dt> març. El film de Hitchcock es projectarà ellS de maig amb D .toaquim Homs I Xavier Benguerel seran homenatfas a l'Auditori música de Joby Ta lbot amb la Matrix Ensemble, dirigida p et· Rober t Ziegler. I finalme nt , la música del film de Juli an, composta per Cari D avis, la interpretarà l'Orquestra Simfònica de Ba r celona i Nacion al dc Catalunya amh batuta del mateix Davis. El Cicle Músiques del Món Alí Bey té com a leitmotiv Ics "Músiques de la conca del Nil" per oferir un ventall de música sudanesa, etíop , eritrea i egípcia. Plantejat com un cicle d 'estiu , els concerts tindran lloc els dies 28 de juny (Abdel Gaclir· Selin, del Sudan), elS de juliol (Mahmoud Ahmed , d' Etiòpia), el 12 de juliol (Fayti:nga, d 'E ritr·ea), ell9 de juliol (Ensemble Ganouh, d' Egipte) i el26 de juliol (Les Musiciens du Nil, d'Egipte). Finalment, el Cide Mús ica Contemporània Rohf'rt Gcrha1·d presenta la proposta '·Aniversaris·' . Així. el fil conductor és la celebració d 'aniversa ris significa tius, com els 70 anys de J oan Guinjoan, Xaviet· Bcnguer el i Luis de Pablo , els 75 anys de Lucia:no Berio i els 9S anys de Joaquim Homs. E ls concerts d'homenatge a cadascun d 'eUs tindran un programa integrat per les seves obres i per les obr es dels compositors que més els han in- fluenciat, escollides per ells mat eixos. E n el cas d ' Roms, el concert ser·à monogràfi c de la seva obra, amb ducs estrenes absolutes i dues estrenes per a versió orquestr al. Malgrat tot, el cicle començarà el 20 de fcb r·ct· amb ''El concert hom ena tge", amb The Amsterdam P er cussion Grou p , dirigit per Josep Vicent, amb obres de XenaJcis, Locvendic, Homs, Klein i Vicent. E l 5 de març el concer t d 'homenatge a Guinjoan serà interpretat pel grup Taimagranada, amb obres de Guinjoan i Schonberg. Ell9 d'abril s'escau el concert dedicat a Benguerel, en què els solistes de l 'OBC, dirigits per Alfons Revet·té, amb Joan Bon·às com a recitadot, oferirà obr·es de Debussy, Bartók, Stt·avinsk y i Benguerel. E l 2 de ma ig toca el torn d ' homenatge a Luis de Pablo amb la Plura l Ensemble, dirigida p er Luis Panisello , amb obres de De Pablo i Schonber g. El 24 de mai g s'esca u l ' homenatge a Homs, amb el Gmpo EnigmaOrquesla dc Camat·a del Auditorio de Zuagoza, dirigida p er Joan Josep Olives. Finalment, el 4 de juliol es clourà el cicle amb el concert d t>dica l a Berio , amb obres del mateix composito r i Beethoven. 13 PANORAMA El col•laborado r Ernest Lluch La tràgica i lamentabilíssima mort d'Ernest Lluch ha sotraguejat la nostra Revista i la família que en formem part, no sols d'una manera abstracta, com la majoria dels ciutadans del país, sinó directa, atesa la seva condició de col-laborador. Per JAUME COMELLA$ 195 fectivament, en el número 153-154, corresponent als mesos de juliol/agos t de 1997 va publicar l'article titulat Troballes sobre Ferran Sor i subtitulat: "Davant l'estrena de Tellemaco nell'isola de Calipso". Aquesta estrena es va produir en el marc del Fes tival de Torroella de Montgrí amb direcció de Joan Lluís Moraleda en una inciativa en la qual e] mateix Ernest Lluch va tenir una participació molt destacada. Enguany s'ha ofert a la Temporada d ' Opera de Sabadell. El mes d 'abril de 1998, el professor Lluch novament ens r egalava una nova col·laboració, aquesta de caire menys esp ecíficament musicogràfic, amb l'article titula t Tarannà rus i tensió soviètica, que obr·ia el Tema amb el títol genèric de Creació condi- E cionada. 14 Com es pot veure, es tracta d 'una p t·esèn cia en cara recent, que obe!a a uns quants trets força definito t·is del tarannà del desaparegut. En primer lloc, la seva amplitud d ' hot·itzons intel-lectuals, que el menava a estar atent a molt més d 'allò que reclamava la seva , d ' altra par·t molt responsable i implica da , dedicació universitària genuïna. Això l'havia portat a una creixent i molt entusias ta atenció al fet musical. Derivadament, aques ta a ctitud,comportava Ull gran rigor i una gran serietat actuacional. P er això aquests trebaUs estaven amarats de contingut, de tasca feta a conscièn cia , d e documenta ció aprofundida i , en d efinitiva, de dignitat p1·ofessional. Finalment esmento, sense que això signifiqui esgotar totes les virtuts d 'Ernest Lluch p el que fa a la t·elació amb la Revis ta , la seva generosa disposició a col-laborar, oberta i franca , sense cap mena d 'exigència de privilegi d e cap tipus, situant-se literalment a la cua o com un més entre els col·laboradot·s de la casa. No insis tiré pas a situar tot el que ha representat, on un sentit gairebé còsmic, o al menys a escala estatal, la p èrdua d'Ernes t Lluch i la comp)exüat de les seves repercussions i de Ja seva significació. Em limitaré a l 'es tricte camp que en s ocupa, amh algun matís personal. Amb Ernest Lluch, la música i la cultura en general ha perdut un ull atent, rigorós, implicat, entusiasta , cdtic, vital i progressis· ta. É s en aquest sentit que la se· va pèrdua és extraordinàriament lamentabl e. El potencial d 'aportació que t enia Ernest Lluch a Ja causa de la cultura -entenent l'ex· pressió en el sentit més vast i im· pücat-, i específicament a la de In música, era enorme; inabastable. P et- això la seva desaparició. també des d e l a nostra parcel-la r esulta tan escruixidora. En el pla personal, una relació curta, jus tament basada en el> seus d elers musicals, però darrerament força viva, m ' haYia permès valora r la seva grau categoria humana i Ílltel·lectual. Amb ell vaig descobrir un con· ve1·sador generós i brillant, una ingent, vasta i multicairada erudi ció i una alta dignitat pel que fa als seus posicionaments ètics. Per això , l'evidència d'un buit tan immen s i tan it-recupr· rabie produeix un dolor tan ser i tallant. PANORAMA Hendricks i Morrison tanquen el 11 Festival del Mil·lenni MIKROKOSMOS ... i com a fons musical, Mom pou !li )n u- IS· ,e- a ¡X· D· la .e. <Ó, Ja 1D Com tants i tants milers de ciutadans, vaig assistir o lo manifestació en repulso per l'assassinat d'Ernest lluch. Com tots, ser-hi m'era un imperatiu ètic, en homenatge o aquell que ton vilment han mort; o aquell que -o més de lo seva dedicació activo en tants camps- tingué lo música com un dels seus interessos culturals i que prestigià les pàgines de lo nostra publicació amb diverses col-loborocions molt valuoses, testimoniatge de lo seva passió pel fet musical. Els mit¡ons de comunicació glossaren o bastament lo manifestació; no hi insistiré, doncs. Sí, però, que vull deixar constància telegràfica d'un tret distintiu (ton diferent del que ho presidit altres concentracions peninsulars pretèrites, motivades per les con· seqüències de lo follia terrorista): el to. Tots sabíem "per què" hi érem; i, sense dir-nos.ho, tots sabíem "com" hi havíem de ser. .. D'aquí, doncs: no lo histèria encomanadissa, sinó el copteniment cívic; no els crits patibularis, sinó el silenci eixordador; no l'esbioix partidista, sinó l'exigència de diàleg; no les consignes tavernàries ... , sinó Mompou! Se'm féu un nus o lo gola i no vaig poder reprimir les llàgrimes quan, en arribar ol passeig de Gràcia-València un quort abans de l'hora anunciada, valg sentir que, sobre el silenci pu· nyent, planaven com uno aura -emesos per megafonia- fragments de les Cançons i danses de Mompou ... A l'exemplaritat del comportament públic dels familiars d'Emesi Uuch (ton eloqüents en les seves afirmacions com en els seus refusos), o lo de lo ciutadania conscient que féu petit el pas· seig de Gràcia, o la de qui es convertí en lo veu -el clam!- de lots, s'uní l'exemplaritat musical, concretada en les Cançons i danses de Mompou. I es produí el miracle musical. .. I la música de Mompou, que reclama per naturalesa el recer de la llar o de lo solo de concerts, no desdigué gens de ser difosa a l'aire lliure... Perquè el passeig de Gràcia esdevingué un recinte fet de milers d'intimitats per· sonols, mogudes Ioles o l'uníson per un desig d'harmonia col-lectiva ... Tant de bo aquells a qui pertoco fer-ho aprenguin l'exemple vital d'Ernest lluch; i valorin com col l'adhesió o aquest exemple d'un poble que crida en silenci sobre un fons musico/ de Mompou. Pere Artís L a soprano Barbara I lcnd r·ieks i e1 cautautnonl-altH't'icà Van Morr·ison tancaran els dics lS i 28 de grner al Palau de la }Júsica. rrspeetivament, elll Festhal dt•l \lil·lcnni. Fins aleshorrs ja ha~tt·un a<'tuat el gmp de gospel ) l ar-Ien a malls aud the Hallelujah Sing(·n.; Ja proposta "Piano a 6 mans", amb Lot'l'llZO Ba' aj, Felice Ven anzoni i Guiòo Gaher io; Mada Farnatom·i i Mar·.ia drl Mu B onet, amb Ja p r·ovostu "Canten la Gt·ècia de Theodot·akis"; José Lujs Gómez i Rosa Ton·rs-Purdo; J oaqlún Arhúcarro (el rom·rt·t rs \' a anul-lar a darrera hora}; María Oolor·cl> Praoera: i el Ballet Cristina lloyos amb Lluís Llach. L'emció d'enguanr (t'lt. or·ganitzad ors s'han animat a ofrr·ir·-nc la srgona erució clonat l'èxit de la pr·oposta de l' any passat i a ~>Xpand i r·-lo a Mad r·id , encara qtte amb una earteU diferent al de Barcelona, si bé compat·teLxen les actuacions dc Mol'rison i María Dolores Pntdera) trrnra una mica l'esperit multidisC'iplinari d e la pt-imera en combinar· lrs actuacions que compar·teixen ar·tistcs dec difet·ents àmbits (idea ot·iginal del Festi- Barbara Hendrlcks val) a m h Il'S udundons cu soli ta ri. El press upost d'aquesta edició és cie 56lmilions dc pessetes. Part dels ingr·essos quf' ~> .obtinguin seran destinats a la fundac•ió El Somni dd~. Nens (dedi(•ada al!-1 nrns aub càncer-}. EI Festival ~s patroeinat per les empreses Agfa i ;\1an power·. • Joan Guinjoan, Fillll·lustre de Riudoms quest 2 8 d e gene t· s'esd evé A l ' a cte ofici al d e u om e na ment d el compositor Joan Guïnj oan com a Fill D·lnstt·e de RiudolllS, la seva Yila n a tal. Després de l'acte tindrà lloc un c oncert d ' home na tge a mJ> la inte •·ven ció d e Lhús Cla t·e t, que intc rp•·ctm·à fn gmenls de la Suite eu D o maj or p er a violoncel de Bach ("Pr eludi", "Zarahand a" i "Giga") i les ob res Elegia i Cad eu ;:;a d e Guinjoan. • Les vuitenes Ot·questrades de Catalunya conclouen a mb una estrena cl'Alhcrt Guinovart en Alo qual han particiP.at sis joves ~uesto manifestació musical, orquestres procedents de València, Canàries, letònia, Sabadell, Terrassa i Barcelona, va tenir lloc entre el 26 i el 30 de desembre. Amb direcció d'Alfons Reverté i Xavier Casademunf, les orquestres participants van oferir el seu treball coniunt en el concert fina l {dirigit per Reverté i Cosodemunt) o fo Basílica de Santa Maria del Mor el 29 de desembre, amb obres de Bach, Vivoldi, Mussorgski, Moscogni, Grieg i l'estreno éle l'obro Rapsòdia de Nodal que Albert Guinovort va compondre expressament per o aquesta trobada. Prèviament, lo jove Orquestro Salvador Giner de València (dirigida per Salvador Porter) va oferir un concert amb obres de Mozart, i lo jove orquestra de cordo Gaiva de Letònia (dirigida per Dzidra Peleke) va oferir un concert amb obres de Corelli, Dorzins, Skulte i Dubro. Les Orquestrades de Catalunya són organitzades per Fusic (Fundació Societat i Cultura) amb el suport de l'Institut de Culturo l'SGAE, 1 lo Fundació Autor i lo Fundació Maria Froncisca Rubirolto. • 15 PANORAM A Actes d'homenatge a Juli Garreta a Sant Feliu de Guíxols El CCCB convoca un concurs sobre projectes sonors Ccn tt·e de Cultura Contemp oràni a d e Bat'cclona E (CCCB) va convocar un concurs J 195 a les cases ou residí; rut conr ert amb obres seves i d ' altres compositors a càr..-f'c dc l'Orquestra d e Cambr a de l 'Escola l\funicipal de Música; l'actuació de la cor·aJ Cypsclla del CentJ·c Excursionista Montclar; nn conee•·t de piano a càrr·cc d els joves intè•·t>rels M. Teresa Sierra, Sòn ia Ronuin, Jordi l\1artín i Ferrau CuJle D; tm concert del piruústa Joan Padt·osa i La Principal d e la Bisbal; i la descoberta d'u n hust, una ofren a lloral i tuta exposició sobre e l músic. • JUb e l lema "Garr eta, més Garreta" aquesta població Ya rf"tre sengles homenatges, entr·e el 2<t de novcmb•·e i el 3 d c desembr e passats, al seu composito•· Juli Gat·t·eta amb motiu del 1 25f. mtivct·sad del seu nui.xeme nt i el 75è aniversari de la seva mort. Els actes de la Setmana Garr eta van cons istir en una conferència (''Garreta i la seva ob•·a") a càrrec d el composilot· de sardanes guixolcnc Lluís Lloausí; la d cscobe~·ta de diverses plaques commc mo •·ntives A adt·eçat a artistes m ultidisdpünaris que treballin sobre el tema del temps musical (amb tot el que comporta el con cepte) a partir de projectes bàsicament sonors, i valorant-hi especialment la in rorporació d 'elements tant afins con1 aliens a la música , com poden ser el vídeo, Ja dansa , les arts plàstiques, la literatura o l a performance. El concurs s'emmarca dins l'exposició "Art i tf'mps", que va començar el passat mes de novembre i que acabarà al feb r er. E ls dos projectes guanyador·s es presenten els dies 17 i 20 d ·aquest gener al cicle Temps de Cinema, Temps de Música. El jut·a t és formal per Xavier Mar·is tany, Sergi Caballero, Sin10na L evi i Joan Saur·a. El co n curs es van co nvocar amb l 'objectiu de crear un espai al CCCB destinat a impulsar· processos de creació i potenciar la r·ecerca de les propostes més experimentals i noves, per· donar l ' oportun it at als c rea d o r·s d e tot tipu s de difondre i produir les seves idees . Més infom1aci ó al tel.: 93.306.41.00. Fax: 93.306.41.01. www.cccb.Ot·g, afe: mmunoz®cccb.org • J osé Manuel Río Pareja guanya el Premi SGAE de Joves Compositors quest jove compositor barceloní (nascut el 1973) va guanyar lo l4o edició del premi, dotat amb un milió de pessetes, amb l'obro Zarzas. El premi també comporto l'estreno mundial de l'obro (es va presentar el passat desembre o l'Auditori o Nocional de Madrid) i l'enregistrament en disc compacte. Lo resto de premiats van ser: segon premi (500.000 pessetes), per ol reusenc Josep Moria Guix, amb A l'obro Landscape; tercer premi, per ol canari Juon Manuel Morrero, amb l'obro Del espejismo y la porte invisible; quart premi, per ol madrileny Eduordo Lorenzo Prieto, amb l'obro Oktogon: concierto para grupo instrumental. En total s'hi van presentar 71 composicions. El jurat estovo format per Corlos Gómez Amat, Césor Cono, Josep Moria Mestres Quodreny, Gabriel Er· koreko i José María Sónchez Verdú. Resultats del 54è Concurs Permanent de JJMM d'Espanya el e brat e l proppassat novcmlwe a Gijón, i dedicat a l es modalita ts d e corda i guitarra, hi va obtenir el primer· premi d e corda la \ioli:nista d 'ot·igen rus Elena Mikhailova, i el segon C el també violinista Raítl Garcín, mentt·e que la violoncel·lista Estíhaliz Ponce va obteniar w1a menció d ' honot-. En la modalitat de guitan·a "a obtenir el segon pre· mi Pablo Samz. • CI Sant Fancesc de Paula, 2 - 08003 Barcelona Bullleto de domiciliació buncòrio Senyors,el~ agrairé1¡11~ ambcàrrecal meu compte/llibr eta lltcngllÏII els rebuts C[UeelM preo~ntarà CONSORCI DEL PALA U DE LA MÚSI CA CATALANA, pd pagament de lo meva subscripció a ' ·CATALUNYA MÚSICA/REVISTA ~fUSlCAL CATALANA'" N• "#Deia N" Entitat DDDD DDDD Digit con trol DO N'Compte DDDDDDDDDD Titular - - - - - - - - - - - . . . t l s nc/Coixa - - -- - - - - - - - ' \ g è n c i a - - - - - -- -- - Signatura oblaciii - - - - - - - - -- Adreça ug~ncia Col omplir lc• dades carrt•cwmcnt Butlleta de subscripció Nom i rognoms - - - -- -- - - -- -- -- - - - -- - - - Professió------ Carrer 16 ----- Telèfon - - - - -- - -- - - Població - - - - - - - - - - - - - Dte. - - - - - - Província - - -- - - - - - - - - - Faré tfecúu I" import mitjançant Duitjo oubscriure'm a partir d~l número O O taló bancari adjunt. arnh la quota anual de 4.200 ptes. O domiciliació h11ncuria. Per a subscripnion~ o l'estrtmger, consulteu el preu. semrnral dc 2.350 O O PANORAMA CONVOCATÒRIES b er tb vi'Y ·o IS- Jf )S :P :r· ú. a, IÍ- b- le e- XVI PRE~Il D E MÚSICA CIUTAT DE MANR ESA. Tindrà lloc entre el 15 i el 18 de fe brer· i és dedicat al piano i la música d e cambra. Hi pod e n particip a r tols e ls j oves d e nacionnlit at espanyola (o que faci m és d ' ma any que resideixen a l'Estat) d 'ucor·d a mb les categories segiients. Piano: categoria A, fins a 25 anys; cutegol"in B, fins a 14 an ys. Músicu de cambra: categoria A, mitjrura d 'ed at dels components no super·ior· a 28 an ys; c ategoria B, mitjana d 'edat dels <~om­ pone nts no super·ior· a 20 anys (les edats s'estahiC'ixen nmb r·efc r·èn cia a l'I de febr·e t· d c 2 001). Les categories A tindr·nu un a prova eliminatòria i uua pr·ovu final ; les c ategories B, una ríni4'a prova. S'ato rgaran tr·es tu·emis p e r· a cada categoria, lfUC vru1 dl' les 300.000 a les 50.000 pessetes. El jur·at serà fot·w a l p er: Ern est Ma r·tínez Izquierdo, Ramon Coll, J.\Uquel Farré, Angel Sole r· i Albert Atenclle (modalitat d e piano); E rnest l\t ar·tútez lzquicr<!o, Alhct·t Atenelle, Viceute López, Augel Soler i Ba r·ry Sargeut (modalitat d e nuísica de camina). La data lúnil d ' inscripcions és el 31 de gener de 2001. Més informació: Conservalor·i P r·ofessiona l Municipal d e Músicu de Mam·csu. J aume I, 8. 0824·0 Mum·csa. T el. : 93.872.00.88. Fn..~: 98.872.66.29. FRINGE DEL XXIV FESTIVAL DE MÚSICA ANTIGA DE BARCELONA. Organitzat pel Servei de Música de la Fundacio " la Caixa" es durà a terme els dies 28 i 29 d'abril en el marc del festival esmentat, a Barcelona. S'hi pot participar amb qualsevol expressió musical que pertanyi tant a l'àmbit dels instruments originals com al de la interpretació vocal amb criteris històrics. les formacions han de tenir un mínim de dos components, els porticiJ?ants han d'haver nascut després del 31 de desembre de 1966 i no s'hi poden presentar grups que hagin estat seleccionats en altres edicions. la data d'inscrif?CiÓ acaba el dia 2 de febrer de 2001. Per a més informació i condicions de selecció: Servei de Música de la Fundació "lo Coixa". Tel.: 902.22.30.40/93 .476.86.24. www.fundacio.locaixa.es, a/e: info.fundacio@locaixa.es CONCURS PER AL V C,URS DE PROFESSIONALITZACIO PEU A JOVES CANTANTS. Orgar~itzat pe t· l'Associació d'Amics qc I'Opcr·a d e Sab adeU, l' Escola ci ' Opcr·a d e Snbad eU convoca llflttest concm·s p er· pt·epat·ar· úr Tmviutfl de Verdi (pt·esen taci6 el 3 de maig a SabadeU (i seleccionar·-ne els persona tges de Violeua, Alft·ed o Germonl i Giorgio Germont. Els pupe•·s dl' Flor·a, Au- nina, Gastone. Barone Douphol, .\Iarchesse d'Obigni i Dottor Gren,i} seran ofer ts als concursants que el jurat cregui més idonis. El concnrs tindrà Doc entre els dies 12 i 16 de fe brer i el cnrs comen~arà el 26 de febrer. Hi p oden par·ticipur Lo ts els cantants espanyols (o et.lrange rs r eside nts) que tinguin la carrera acabada en uu corulct·vatori oñcial o equhTalent, que tinguin tm màxim de 35 auys i que uo hagin debutat mai e n escena pr·ofessionalmcnt. Els professors del (' 111"8 seran Roget· Alie1·, Albet·t Ar·gudo, P ep Anton Gómez, Pau Montcr·d c, Enrique ta Tan·és, Jot·di Vilà, Viviana Snlisi i Gemma Estapé. La data límit d 'inscripció és e l dia 5 de febrer· d e 2001. Per· a més iJJJo ...nació sobre el con cut·s i PI curs: Associació d ' Antics de l'Òpcr·a de Sabadell. Pl. Sant Roc, 22, 2n la. 08201 Sabadell . T el. : 93.725.67.34. Fax: 93.727.53.21. IV PREMI DE COMPOSICIÓ MUSICAL "VIRGEN DE LA ALMUDENA". Convocat per l'empresa Unión Fenosa amb la col·loboroció de l'Ajuntament de Madrid, hi poden participar tots els compositors amb obres entre 15 i 25 minuts, originals i inèdites, amb referència temàtica o en el títol a lo ciutat de Madrid, de formoció orquestral lliure (sense instru· ment solista ni veu) 1 atesa la formació d'orquestro simtònica gran. S'a· torgarà un premi d ' 1 .500.000 pessetes. El jurat serà format per Ramón Gonzólez de Amezuo, Enrique Gorda Asensio, Zulema de la Cruz, Carmelo Alonso Bernoolp Ramón Barce i Antonio lglesias A(. varez. la doto límit de presentació d'originals és el dia 1 de març de 200 T. Informació: Direcció de Relocions Exteriors d'Unión Fenosa. Copitón Hoyo, 53. 28020 Madrid. Tel.: 91.567.66.27. Fax.: 91.571.79.70. XXII CONCURS JOM ;\tASSlÀ. Organitzat per l'Associació d'Amirs i Deixebles de J oWl i\tus>.ià i !\Tarin Carbonell, enguany és d e di rat al cant i tindrà lloc els diet. 26 i 27 d'abril a l'auditori de l'Ateneu Barcelonès. Hi poden partic ipat· tots els c antants atub uu màxim d e 35 anys d 'edat. Hi h aurà dues proves i s'atorgaran tt·es pre mis: 200.000 , 75.000 l 40 .000 p essetes . El jurat ser à format p er SaJ,•ador Pueyo , Cat·me n Busta mante, Dalmau Gonztílez, M. Concepció Roch i Eru·icruetn Tart·és. La data límit d ' inscr·ipció és el dia 18 d 'abril. P e r a més informació: Secretada d e l Cou c u n1 JoWl Massià . Sra. iU adbe l Roca. Tel.: 93.592.01.62/639.31. 7 l.66. afe: mari8D1a®eic .ic-tnf' t.es Premi de música Ciutat de Manresa PIANO I MÚSICA DE CAMBRA del 15 al 18 de febrer de 2001 PIANO: Categoria A: Fins a 25 anys Categoría B: Fins a 14 anys MÚSICA DE CAMBRA: Categoria A: La mi!jana d 'edat ......... íiJ -... ·~ a ....,, ¡;;;¡· 195 de tots els components no serà superior a 28 anys Categoria B: la ml!jana d 'edat de tots els components no serà superior a 20 anys edats esmentades s'establiran amb referència al dia 1 de febrer de 2001) INSCRIPCIONS: Data lfmit: 31 de gener de 2001 Organitza: Conservatori Professional Municipal de Música de Manresa Carrer de Jaume I, 8 08240 Manresa. Tel.: 938720088 I Fax: 938726619 I Ajw1tament de Manresa 17 PANORAMA Simposi Internacional de Bach a Barcelona TANGE TS ¿I si parléssim del gènere? 195 Fo poc vaig poder veure l'òpera Levins Mühle del compositor Udo Zimmermonn. Era lo primera vegoda que es reposava després de lo seva estreno ols anys cinquanta i està basada en uno obro literària molt coneguda ol seu país. El resultat musical, escènic i interpretatiu va ser excel- lent. Immediatament, o lo joia d'haver pogut copsar uno, per o mi, novetat satisfactòria, em va envair una certo desesperança: o Barcelona no la podríem veure mai. Penso que, ora per ara, Hans Werner Henze és prioritari ol relativament jove Zimmermann. I de Henze encaro no se n'ho fet res, ni I'Eiegie für junge liebende ni el Boulevord Solitude. I qui diu Henze, diu Adams, Birwistle i Beric. O Hoydn, Schumon i Schubert, de qui el Liceu no ho fet mai cap òpera. O recuperacions dels nostres compositors desapareguts, o l'estrena de tantes òperes dels compositors actuals encara ol calaix, o dels possibles encàrrecs que es podrien fer a compositors amb tolent dramàtic. Siguem realistes: amb vuit títols d'òpera l'any no es poden atendre tots els fronts i continuar cultivant els grans clàssics. Caldria, doncs, una meno de planificació general i repartir-se els papers seguint uno mico la inclinació demostrada: la innovació decidida amb un o dos títols l'any; al Mercat de les Flors i el TNC se n'han fet de Martholer, Heiner Goebbels, Santes, i posades en escena molt contemporànies de Wernicke. la reposició del nostre patrimoni, bé que correspon ol Liceu, es podria complementar lhi ho més, de 300 títols per revisor!) amb l'Opero de Sabadell. Igualment, es podria encoratjar els dos auditoris que més funcionen -Lleida, Sant Cugot del Vallès- i al Fortuny de Reus o fomor port de lo pinya. Tot plegat, però, amb dignitat -que vol dir recursos- i fent-ne uno gravació, per fixar per al futur el valor de les novetats. Equivaldria o pensar no en un pressupost per a un teatre que podria potser dur lo iniciativa, sinó per a un gènere, l'òpera. Jordi Maluquer 18 Barcelona. com a toi<'S lt•l> <~ api­ tals culturalnwnt vives, r ngm111y s'han organitzat divcn,rs aeth•itats per commemot·at· els dus-c·t•nts duquanta anys de la mot'l cir J ohann Sebastian Bach. Però a Iu Ciuta t Comtal. a més, hi ha ha1-1ut un Simposi Internacional sobrr aques t músi(' aleman y, OL"ganitzat p•w l' Institut dc Documentaci6 i d ' ln v•~s tigució Mul!icològiqucs Josep Ricat·t i Mat as . Simposi va ten it· lloc els dit•fl 29 i ao de n ovembre a la sala polivalent dr I'Auditod i hi van assistit· u na vuitantena de pet·scmcs. Francesc Bona s ln~ , tlin'cto•· del Simposi, va re unit' cn tt·c l'I& ronft•rencianls una bona •·ept'l'benta<·ió dels estudiosos més U('redi tats en l'àmhit mundial. Com Alberto Bas!>O, dc• l'l n stituto pet· i Beni .Mm,icali in Piamonte. que va pat·lar· dP lt's tantatt•R pr·ofanes dc Bach <Jltt' porten d ¡,ubtítol de ' ·dramma per musica''. En ri torn d e preguntes . tul jo' e estudiant de Musicologia va pr·cguntat· si Bueh baur·ia escdL mai una ò¡w r.'ll. Bas!:!O va respond t·e que si li ho haguessin encaL"L"egaLsegunlml'nt sí, pt•n¡ur coneixia bé el gèn!' t'C. Totes lt•s ponc\ncies van ser dc h"''an intct·f>s JH'l' al públic assistent, rom Iu dt> Chriatuph 'Wolff, dc Ja Univ<'t·si lulttonl-amei'Ícana deHarvat·cl , CJIH' va pt'CJilllllciut· la confet·ència "A la •·cet'l·t•a del vessant humà dc .Tohann SehaHtian Bat:h : la vida quotidiana d el Thomasc·anto•· de Leipzig"; Louis .J ambou, dc la Univet·sitat La Sorhonnc tlc P arís, que a més de reflexionat· sobt·r Barh i França va obsequiat· C'l púb lic· amb il·lustraC"ions musicals clcli<"Hdissime;,; Ramón Sobrino. dc la Univct·sitat d'Oviedo. amb la confcl'l·n<"ia "Lu t·ccep cíón de la rm1sica dc Bach ~.>n Madrid desde fmalcs del siglo XI ' hasta pr·incipios del X "'; i José Viccnte Gonzalcz Valle, dd Con¡¡ejo Sntwt·iot· de lnvestigaeioncs Cicntíficas, qtH' va discÓt't'el' sobr e Ics eomposif'ions dc Bach com a inlCt'JH'etaeions (h•l text evangèür·, l' anomenat e::rplica tio te:~:­ tus. Gonziilez Vallc va d.-Rhtr·¡u·la instntmeJHalització que Bac h fa dc lrs veus i també al r·onlnu·i, d tractanwnl vocal que fa cle(¡.¡ instJ·uu1cnts. A més, va afegir que cada cop són m•'-s els teòlegs que s 'in lcl·csaen pd mis s u 1g•} evan gèli.c qut> lt'a11smct J oh a un St~­ hastian Bach miLjaJtçant la mr1sica. El mateix Francesc Bonttlür·c va pronwwia r· dues ron fc r(•nl'ÏC's q ttc , pel fet de versar sob•·r Bac·h i Ca ta- A m lunya o Barcelona, són pet· a nosalh·es d'un interès especial. Van ser '·La t·ect~pció de la música de Bach a Catalun ya·· i "Els antecedents hispànics del tema Kommt, ihr tochtet·, d e Iu Possió segons sant Màteu". En la pdmer a va d esvelar fets locals q ue no són gt·ns anecdòtics: la primera música dc Bach que va sonar a Catalunya va SPr el l866, en la '' et·síó que en va fer· Chal'les Frau~ois Gmmod u Médiuaion s ur /.e premi.er prélru:le de j. S. Bach (més conegut com l'ilve Muria); la importància de l'O ..feó Català rn el descobriment de la música de Barh a Catalrmya, i les aportacions de l' Scl!ola Cantorum de Pads, la clavecinista Wanda Landowska i el doctot· Albert Schweitzer (ambd6:. rol·labot·adors habituals d ' aquesta r·evista cu la seva primera època): ri paper de Pau Casals en el r·edeseobrimenl d e les Suites per a violoncel sol com a peces de concert: o la interpn~tació de la Toccata i fuga en Re menor en la inauguració de r orgur del Palau de la Música Catalana, el 1:3 de febrer d e 1908 a cànec d ·Alfred Sittarcl. En la segona ponència, crue va suplir l'absència d'última hora del doctor Gerbard Dodct·c•· flp la Univcrsidade Nova de Lisboa, Bonastre va seguit· el rasll·e d ' un motiu musical p resentat pel català Jo~m Cet·e•·ols (1618-1680), i que postr· t·iol'llwnt va utilitzat· Johann Sehastian Bach a l'inici de ]a Passi.ó sego11.~ sant Mateu. Pe t·ò a més d'aquestes set confer·èm·ies, al vespre també va bawr· hi altres activitats pa~·al·lcles. Van bcr ducs actuacions musicals. l'una a la sala simfònica de l'.Auditori, atnb Iu fot·mació Mapa Harmonico (fliL"igida pelmatei."X Bonastre}, i l'alLL"a a rau· ditor·i d'El Corte lnglés de la Diagonal barcelonina, amb una selecció dt• solistes destacats (entL"e ells el doctor Ramón Sobl'ino). Finalment, a r acte de clausunl ciri Simposi lntcr·nacional sohre Bach. l'arquitecte .Tol'di Bonet va reconrixct· com a acadèmic cmTespmlf'nl dt• la Reial Acadèmia Catalana de Brllc• Arts fil~ Sant J ordi Alb erto llasso. qnt• pt·openunt>nt serà investit doctor ho· noris calt.S(/, per la U niveestitat.AuiÚ· noma de Baxcelona. B onet tamhé \'fi t't'cordar les paraules que deia Pau Casals en parlar del compositor mori a Leipzig el l7SO, ara fa dos-cents cin· quanta anys: "Bach és la nuí.~ica." I Esteve Molero PANORAMA 11 Curs d 'Interpretació dedicat al lied català E l p1·ope•· dia 21 de gener tindrò lloc la pt·imera de les sis St's~ ious del rt Curs d 'Interpretació Vocal, dcdic· ut ullictl cu talà. Es tt·ac·ta d ' una inidativa que 1n·omou r Associació J o' e" \ cus dl' la Lírica i el Consen u tot'i Sn pe l'ior de Música del Li<'cu. amb eoonlinació de J\lanuel CaLet·o. .Juntament amb el curs e;, dur:l a e ,_ a ls a ~I IS a ~I ~­ ~~ l- ~e lC el ¡. 1. la )- n tt•t·nu• 1111 l'iel<' dl' cinr recitals. que tindrà llor en sessions de cliumengl' a la turcJu al Casal del Metge, eutt·c el4 dC:' l'eht·c·r i el 10 de jrwy. Cuduscun d ' aqu es ts 1·ccüals obeit·à a un h•ma monogl'iilïc. El primer serà a clll'l't'C' dc Iu soprano J úlia Amó i el b'lJÍlurI'Ísta Joan Vet·gés i serà dedicat a mús ic~a p t• t· a veu i gtútana. El segon . 4 dc març . scr·à a càt-rec de la sopm n o ~l il·cia Casas i el piarús ta \ l anucl Caht•t·o. lntc r·prctaran obres sohn• poenw¡, d c Tomàs Garcés. La sopt·uno Murga rida Buendia i la pianis ta Lídia Tous, el dia 1 d'ahl'iJ , of1!r·int11 1111 prognuna basat en textos cic .J osep Carnet·, i el tenor Joan CubPt'O a cniiiJHIIl Ya t al piano per Manud Cu- bet·o el dia 13 cie maig oferiran un rl'cital basat. encat·a que no t'X(•Ius ivaIDl'llt. en poemes de Joan Sah ut-Papasseit. Clourà el cicle un n~c it a l a t'à tTc<· d'alumnes del cur-s. recital que tincll·à lloc el dia l O de juny. Tambc~ s'ha pt·ogramat una con fcr·ènda clebat que se celebr·at·à u la sala cl 'actes del Conset·vato1·i Supcr·iM dr M1ísica del Liceu amh 1-11 trmu: " Qur és c:l liecl cata là '~ . Enearn sc• n ' han cic clctenrrinar els pom·nts. • Presentació del Cor de Noies de l'Orfeó Català 1- r- la Iu la r r~ IU rt B passat 3 de desembre va tenir Ioc a la parròquia de Sant Ramon de Penyafort de Barcelona la primera actuació pública del nou creat Cor de Noies de l'Orfeó Català, que dirigeix Lluís Vilamajó. Aquest cor -fruit de la renovació conceptual i pedagògica de les diverses formacions de l'Orfeó Català que han desembocat en el projecte de l'Escola Coral de l'Orfeó Catalàés format per 24 noies cantaires entre 16 i 19 anys, algunes de les quals es van iniciar als cors infantils de l'Orfeó Català. El Cor de Noies va oferir un repertori format per peces religioses (Martini, Monteverdi, Casals, Mendelssohn, Korhonen, Homilton), espirituals negres i populars catalanes i d'altres països, i va ser acompanyat al piano per Guillem Martí. • El jove violinista Blai Soler, guanyador deli/I Festival de Músics Joves de Barcelona B lai Soler, dc 23 anys,' n s er el guanyador d e l pl'(·mi al millor intèrpret d 'aques t t'(' l 'l amen e n el qual han participat 60 joH'i> intè•·prets de cant. 'iolí, piano i guitarTa. Un intèrpret pe•· modulitut 'a c·oncórrer al pn•mi fmal. Així, els finalistes, juntament amh ole r, van ser la soprano ' alen!'iuna \líria Fet·t·e r , el pianista japon~s Slntn Tomin aga i el guitarrista ncll'uec Anclet·s Clemens Oien. Les obres t¡ut> Blai Sol('r va in- tcrprela1· t•n Iu Jli'O\ a final van sc1· el l t'l'Cl't' 1111)\ imt•nt dt• la Sonata pPr a l'iolí sol. op. 92 niÍm. 5 dc Rf'ger i, acom¡Hlll)UI ui piano, Introducció i rondó cnpritxós de Saint-Saens. obr a qut> e '\igei' tLn grau ele,·at de virtu os i ~ me i llliiSÏ<·a litat. La rc<·ompcm.a pl'l IH'<•mi és una beca de 275.000 (l('S!It' lt'b, El.Fl'~tiva l , IJllf' va tenir lloc durant el prnppa ssu l mes d ' octuhrtl, és patt·oeinat per Mitsubisbi Elf>ctric . • Centenari de l'Orfeó de Sants l proppassat dia 13 de desemE bre se celebrà ol So/6 de Cent de I'Aiuntoment de Barcelona l'acte inaugural de lo commemoració de l'Orfeó de Sants. Després de fes paraules inicials del president de l'Orfeó, senyor Joan Rovira, Pere Artís féu uno glosso de l'Orfeó de Sants amb el títol "Cent anys de cant i civisme". Lo sessió finalitzà amb uno breu actuació de l'Orfeó de Sants, amb /a direcció de Montserrat Tous, i d'uns mots de f'lf.fm. Regidor del districte SantsMont¡uïc. • PANORAMA ~ Opera a Catalunya, entre el creixement •I els problemes Les tres representacions de 11 Trovotore ol Poliesportiu Can Bolsach de Sabadell han significat l'inici de la que és lo dinovena edició de la temporada d'Òpera a Sabadell i la tretzena a Catalunya, pr?moguda per Amics de l'Opera de Sabadell. Per J.C.C. 195 20 A ques ta iniciativa, començada amb més il·lusió que no r ecur sos , s' ha t'Onsolida t ja irrever·siblement en el panorama líric català, i s'ha escampat arreu del país, tot supet·ant p roblemàtiques importants, com són el més que rela tiu supo rt institucional i la manca d ' infraestructur es adequades a casa nostr·a per· encabir, de manera mínimament satisfa ctòl'ia, 1' espectarle operístic. Enguany aquesta circumstància s'ha fet evident d ' una maner a molt acusada, ja que la seu i l ' or·igen de la iniciativa , el sabadellenc Teatre de La Faràndula , ha tan ca t les portes per r aó d ' havet·-se detectat deficiències en la infraestl'Uctur·a de l'edifici, fet que, en pr·oduir-se molt a les envistes de l'inici d e la temporada, ha obligat f'ls pr·omotors d el cicle i les autot'itats sal1adellenques a trobar· una solució d 'emergència . Solució que caldrà veut·e fins a quin punt r esulta satisfactòria o, ben altrament , condiciona més del compte els rf'sultats mínims indispensables en una manifestació ta n complexa com és F òpera. Aquest fet i derivadament l' expectativa que la interinitat pugui consolidar-se massa temps, obre gr eus inte rrogants al futur de la Rosa Mate u, protagonista destacada del cicle iniciativa, en condieionar-ne la genuïna anel vallesa na. Caldrà estar a l'aguait d els esdeven iments, atesa la importància. En el pla estrictament artístic, la temporada aprofita a fon s l'Any Verdi , d e fet s' hi avança, amb la programació de la seva fa mosa trilogia, Il Trovatore, Rigoletto i La Travia ta, successivament, a les quals s'afegeix un pmgrama dobl e d'òpera ca talana integrat per ll Telemaco neU'isola di Calipso de Ferran Sot· i Tassnrba d ' Enric Morera. En total s'oferit·an vint-i-quatt·e repr esentacions, onze de les quals a Sabadell i la resta r·epartid es per Lleida (Teatt·e Principal) , Rt>u s (Teatre Fortuny), Figuf'res (Teatre Jardí), Balaguer (Tea t r~e Municipal) i Sant Cugat (Centt·e Cul·tural). Cal destacar Ja projecció del cicle a terres 11f'idatancs amb la incorporació de Balaguer. La proposta , pel que fa a útols, no cal dir q ue és extTaor·dinària- ment atractiva. I en això incloem 1' esmentat programa Sor -Morera , que con stitueix una mos tra molt fina d e música escènica del país dissortadament massa poc coneguda. La potència de la trilogia venliana és indiscutible, i en aquest sentit cal esperar que les prestacions que hom li atribueixi r esultin ben satisfactò1·ies . Cada títol serà conduït per un directo t· diferent, i en aquest apartat cal esmentar la incOl·poració al cicle d e dos músics catalans destacats, Manuel Valdivieso (ll Trovatore ) i Joan Lhús Moraleda (ll telemaco ... i Tassarba). que amb Albert Argudo (La Traviata), un habitual del cicle, completa la r epresentació catalana. Rigoletto serà dirigida per Elio Orciuculo. La producci6 de Il Trovntore és en col· laboració amb el Teatre Principal de Palma de Mallorca i la signen P ere Noguera i Rafael Lladó. El programa Sor-Morera s'oferirà en versió d e concert. I PANORAMA Rigoletto i La Traviata són produccions pròpies de l'Associadó el ' Ami<'s d e l'Òpera d e Sabad<>ll, la primera dil"igida escènicamenl per J at'obo Kaufmann i la segom1 per P au Monterde, amb escenografia dissenyada per P et·e F rancesch . El capítol de veus està dominat pel planter català, cosa molt lò~:.ri­ ca i al mateix temps lloable. Destaca el protagonisme de Rosa Mateu , (TU.t' fa t'à la seva primer a Tt·aviata i que també interpretarà 11 Telemaco ... i Tassarba. Judith Borràs ser à la Leonora d e Il Trovalore i Rosa Nonell es prodigarà en papet·s comprimaris en la trilogia vet·diana. Francisco Vas (AJfreclo Germont} i Carles Cossias (Duc de Mantova) seran les veus masculines nostres que defensaran papet·s de màxima responsabilitat, jun tament amb Vicenç Sard in et·o , que compartirà amh el mexicà-català Ca1-los Alma~:.ttter J oan Uuls Moraleda el paper de Condc (li Luna de 11 Trovatorc>. P t••· la 1:1eva part, el jove Josep }' adó sc les haut'à, en pJa de cover de Buc J ae-Chu , amb el tan difícil paper d e Manrico dP l'esmentad a li Trovatore. El matei..x Almagut>l' serà Rigoletto i SalYador Cad>ó intt>rpretarà els dos principal:; p apers del doble programa Sor-,1ot·er a. Altres veus nostres que intervindran st1n: Alfred Montserrat, Josep P i e re ~>, J tn·di Mas, Jordi 1\tgas, J oan Prados, Mat·c Cantm-ri, Carles Orliz i Enric M. Castignani. Una vegad a més el cicle incorpora el titula t Curs de professiouaJitzadó p et· a joYes cantants, enguany centrat en La Traviata, que comptarà amb un quadre d e professors format per Roger Alier, Albert A•·gn d o, Pep Anton Gómez , Pau Monll' rd e, Enriqueta Tarrés, Jordi Vilà i els pianistes Viviana Salisi i Gemma Estapé. Descobreix les mil cares al Palau Robert Exposició tlcl 5 de dc.•=brc tic 2000 al10 ut JUny de 2001 l';oluu Robert Centre d ' lnfonn:tcu; Tuoí<IJ~¡¡ <le C:ualunya Pg. de Gr'Jcm I07 lloo·ool d•lluru. dc 16 a 19h 30 min ~e tlun.u1' '' d"'"hlc<le lO a l!lh 30 cnm l'e• connct•r vi~• te~ de grup~. Tel ~3 2~2 11 71 dnlmenge> 1 ""''u' tle IU" 14h 311 nuu flar'C..:.h.ln~ ..,._),.,.r.o.,. •.•l r f'fllt Generalitat Hll 1 de Catalunya CRffi 21 PANORAMA Mozart a les onzenes Musicades de Lió Aquest festival lionès que se celebra a meitat de setembre i que marca l'inici de la temporada d'aquella ciutat és en realitat una olla bullent o n hi ha, amb una pretesa ordenac ió lògica, tota mena d'elements distints. I cada any s'hi produeix algun miracle, algunes sessions en què la música és absolutament senyora 1 que marqu~n per sempre la memona. La tematica que aixoplugava els concerts d'aquesta temporada era "Mozart i després, o com depassar els segles". Per JORDI MALUQUER i analitzem l' onzena edició S de les Musicades veiem que van comptar amb un quartet de prestigi - l'any passat va ser el Lindsay i en guan y I'Aru·yn- i amb una sèr·ie de bons músics d e cambn1 que es combinen i varien per desenvolupar el repertori pr·efixat. Van comptar· també ar:nb l'Orques tr·a d e Cambra de Munic - un conjunt que als anys cinquanta dil"igia Hans Stadmair, la rigidesa del crua! contraposàvem a la vivor d c Miinchinger que lider·ava la d 'Suttgat't. Dirigida p er Christopb Poppen , primer violí d l"l Quarte t Cherubini, li ha donat impuls i vitalitat. P er cert , Poppen és e) marit d e Juliane Banse , l'estrella de les Schubertíades de Vilabertran. Comptaven també amb dos intèrprets de gran pres tigi a França , el piani sta J eanClaude Pennetier i el vio]onc:el·lista Rocco Filippini, c¡ue hi donaven cl<J.sses de maitres . Quan t a la pr·ogramació , cada dia , entre dos clàssir.s, hi havia una obra contemporània. Així, al cos tat d c Bach , Mozart, Ha ydn , Beetho- La soprano Sonia Phlllp pln, una de l es triomfadores a Ll6 a mb el Pierrot lunalre ven, Schubert, Schumann, Fauré, Debussy, Ravel , Chausson i VillaLobos es van poder sentit· obn~s de Reimann, Schonherg, Ber g, Bartók, Schreker, Zeleuka i Ilindemith. També hi va haver l'estrena d'una obra , PostCarcls, enca negada pel festival a H enry Fourés i també la presèn cia d el compositor i cladnetista Joq; Widmann, de c¡ui l'Orquestra d e Cambra d e Muuic va tocar una interessant L'illa de les sirenes. Un , que va arribar gairebé fins a l' equador delfestival. es va trobar amh dos dels mirades anunciats . El primer, que el moment més alt del festival va ser el Pierrot lunaire op. 21 d 'Arnold Schonberg eu la millor· interpretació que he sentit maj. Va ser un goig musical veure desgt·anar els 21 poemes que el componen tan b en d estriats, sense pet·dre el fil conductor i amb una qualitat instrumental i delicadesa int<a·prctativa r ealment excepcionals. Florent Boffard , piano ; José Daniel Castellon, flauta i piccolo; François Sauzeau, clarinets; Winfried Rademacher , violí i viola , i Francis Gouton , violon cel , van ser els instrumentistes . La pt·estació vocal la va posar la bella Sonja Philippin, formada a Baviet·a , que ClJ S va fer arribar el text clar i precís, més a prop del t•ecilat que del cant, amb una veu bo11ica i afinad1ssima. L'altre miracle van ser les Bachianas brasileira.s núm. .5 de Villa-Lobos, per a soprano i vuit violoncels, q ne OfèLia Sala i els cotTesponents iJJStnunen tistes , lide1·ats per Rocco Filippin, van brodar. La Sala venia del F estival d e Lucerna, on ha via obtingut un èxit espectacular amb la mateixa obra, acompanyada dels violoncels de la Filharmònica de Ber·lín. No solament va ser una veu b ella al ser vei d ' una melodia en gr·an part sense par a ules, si11ó que en el canú melòdic va traslluir tota men a de sentiments i el va dotar d ' una emoció especialíssima que ens va certifica r qu e ha víem pogut viure un d ' aquells momen ts veritat que rarament es don en. Els aplaudiments més fer vorosos de tot el festival van sonar després d'aquesLa interpretació. El concert, en encertat pettdant, havia començat amb la Cantata del Matrimoni BWV 202 d e Johann Sebastian Bach, amb la mateixa solista, i va acabar amb una tr·ansparent Sonata mím. 5 en Fa major p er a violí i piano, "la Primavera", op. 24 de Beethoven molt ben cantad a per la violinista Marie Annick icolas i discretament a companyada , més que no pas dialogada, per Florestan Bout:i.n. Dels concet'ts escoltats, eaJ destacar que l'Or·questra de Cambra d e Munic té especial gràcia en interpretar· les ober·tures mozartianl"s, i que continuen essent càlides i entt·anyables les trobades a ll"s sis de la tarda en què cada dia cliversos i prestigiosos musicòlegs i crítics tra eten els alumnes més notables d els cursos que es duen a terme paral·lelament. Un bl·avo, doncs, per a la direcció artísti ca del festival que duen el críti c Philippe A ndriot , la pianista catalana Ter esa Llacuna i Maric J o Srhmüt. 23 PANORAMA Versió de la Si111fonia clels 111il de Mahler per I'OBC Els dies 2, 3 i 4 de febrer, dins la temporada de l'Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya s'oferirà la Simfonia núm. 8 de Mahler, que necessita la participació de quatre cors mixtos, quatre corals infantils, vuit solistes vocals i una orquetsra de grans dimensions. Fronz-Paul Decker dirigirà Bridgett Hooks (soprano), Ruxondra Moria Urderean (soprano), Isabel Manar (soprano), Bernadette Greevy (mezzosoprano), Liliana Bizineche (mezzosoprano), Paul Frey (tenor), Gerd Grochowski (baríton), Louis Lebherz (baix) i les formacions corals Coral Càrmina (dir.: M. Ríos), Cor lieder Càmera (dir. : J. Vila), Polifònica de Puig-reig (dir.: R. Noguera), Cor de l'Auditori de Lleida (dir.: M. Valdivieso), Cor Infantil Escola Pia Balmes (dir.: Jaume Sala), Petits Cantaires de l'Escola de Música lo Guineu (dir.: Mireia Borrera), i lo Coral Sant Esteve de Castellar del Vallès (dir.: J. Solo). Serà lo primera vegada que intèrprets catalans afronten aquesta obro, interpretada en comptades ocasions al nostre poís, amb tot l'esforç que això suposo. Per LLUÍS TRULLÉN L ...¡;;;¡ § ~ a ¡;;;' ¡;:¡· 195 24 any 1904 Mah ler va compondr e Iu Simfonia núm. 6, "Tràgica '', una de les obres més dilatades de la seva producció, caracteritzada per una g¡·an tensió dt·amàtica. Un any després, escl'i via la Setena, l'anomenada Cant de la nit, una ob•·a -coru l' an teriot·- Út1 icumcnt ot·c¡uestr al. L'any 1906 Mahlet· esc.-i u la pat·Litura més excep<'ional <¡uant a dimensions, de la seva pruducció: la Simfonia dels mil, q ue, com la Segona, Tercera i Quarta. està escr·ita p er a veu i orquestra. Però aquesta obra. acabada un any abans que Mahler abandonés Viena cont•·aclal per diJ·i¡,rir a Nova York les representacions del Metropolitan Op twa i els concet·ts de la Filharmònjca , es cat'lH,teritza per ona magnitud d'efectius que no té pr àcticament compantci6 en la històt·ia de la música. Després de la Tràgica i del Cant de la Nit , Mahler va compondt·r una simfonia en la qual la seva inspiració s'orienta cap al pas de la vida a la mort. P odríem consicler·ar-la com un om tol'i, en el qualla pr·imcra part es basa en l 'himne Veni, Crecttor i la segona sobre l' escen a final del Segon Paust de Goethe. A més, cal recor dar que la Vuitena és la pr·imera simfon ia de tota la història de la múska en què els cors intervenen en cadascun dels moviments. La primer a part dc l'obr a posa en música les paraules llatu1cs de l'himne de vespr es del Pentecostés, atribUides a Urbanus Mau rus, arquebisbe de Magúncia en el scgh· IX, un himne de manifestació c•·isliunu sob re la creença; Ja segona, la visió sirulJòlica ofet·ta per Goetbf' de Iu redempció de l' home per l' amo1·. L a Vnitena Simfonia no va ser intcqH·rtada fins l'any 1910, l ' any del dnquanlè aoiver·sar i de Mahler. E ls assajos es van fet· entre els mesos d e maig i juny i van ser dirigits pel mateix Mahler·; mcntt·e que ' Bruno \Vailet· trrhallà amb els solistes. Es van frt· ducs interpretacions d e l'obra a Mtmic: la pt·imera el12 de setembre, i l'altra , l't>ndemà. L'espai escollit va ser el Jlall núm. 1 del teneny on s'havia fet l' Exposició de 1908. Gutmann va Sl' t'el dh·ecto1c· de l'agèn cia encan ·•'gat dc la publicitat del concert i per a ll·aut·e més públic a tm esdeveniment d 'u nes ca t·acterístiq ues tan particulars va posar el sobrenom, amb l'apt·ovac·ió dc Mahler. de Simfonia dels mil, Iol fent referència a la gran quantita t d 'efeclius necessaris pet· inlrrpt·ctar-la. Mahlet· havia tol'llat a Europa agreujat per la malaltia, i ell mateLx sabia q ue aqursla podia ser la s~va da r rera presència en un acte públic. D e fet , Mah lct· va morit: v uit m esos després. L'estrenu va ser un èxit t·otund: Walt er, Stokowski, Schonberg, Mann , Reiu hanlL, Webern , Mann , Zweig, i d 'ahr·es pet·sonalitats artístiques i oter-àries van assistir al concert. P el que fa al contingut orquestral de la Simfonia, r esulta del tot monumental. Hi calen un piccolo , quatre flautes, quatre ohof.s, un COiïl anglès, tres clarinf'ls, ttn clarinet baix , quatre fagots, un eontt·afagot, vuit trompes, tma tu h a, qua tre trompetes, quatre trombo ns, dos timbals, uua caixa. on joc de címbals, un gong. un triangle, un cari lló, un glockenspiel, w1a celesta , un piano, un harmònium. un orgue, dues ar·pes, una mandolina i les cor·dcs, als quals cal afegir un do- ble co•·, tm cor de nens i vuit solistes voeals. La pt·inlera part de la Simfonia segurix tma forma son ata d'àmplies proporcions. És un moviment polifònic. U n g•·an acord en la triomfal tonalitat de .Mi bemoll precedeix la gran invocació feta pel cor sobre la par·aula "Vrnï'. Tt·cs nous temes se succeeLxeu amh acords repetits pel cot· en tlft ri Ime pmltejat sobre la par·aula "Spiritus'', co •·on at amb un motiu del trom bó i una fr ase en sen ti t ascendent clc les Lt·ompetes. Desp t·és e ns suhnH•t·gir em en un motiu fugat , inll•t·pn•tal per les cordes i que esdevé un dels molls elements contrapuntístics que ca r-acteritza aquesta Simfonio. En el transcurs d'aquesta primera part apm·eixen moments musicals d'una b eHesa en què l'essència musiral dt' Mablct· assoleix Ja seva màxima t'xpt·cssió. Entre d'altres, ca l destacar el motiu sobre les paraules "InJin nu nos tr i c01·pis", en què es produeix un meravellós diàleg entr e violí sol acompanyant el cor ; la presència dels vuit solistes vocals en on dels moments mé~ bdUanls de l'obra, ··AcC'endc lumen sensibus"' . esdevé un motiu temàtir que novament ser à utilitzat en el se· gon apartat de l'obra; la nova cnLt·ada drl "Veni Cr·eator Spiri.tus", a bam• dc culminar d moviment amb un u majestuosa cloble fuga que fa el pape•· dt' coda sobt·e el text encapçalat pet· Ics put·aules ''Gloria Patri Domino". Si aquest primer moviment tr una d a ru vinculació musical amb la Simfonia Resurrecció. el segon s'cndima en el Mahlet· més introsp ectiu, en el Mahler capaç de dibuixar amb la paleta or questral el paisatge solital'i on Goethe situa l'escena de Ja tr·ansfi¡,ru· •·ació simbòlica de Fattsl. Motiu> idíl- lics i motius plens de languidesa; miste.-i , atmosfer a tenebr·osa , al-lc· gOt·ies, moments enigmàtics . H umanisme, religiositat. cxaltarió amorosa, tot r eunit en una obra mrA· tra fa que el sol fet de ser intr.-¡)l'rtu· da la converleLxi en un esdevenimenl musical de primerissim or dt·c. PANORAMA CRÍTICA leiÍfOS deu primers anys d'història amb fa Missa en Si menor de Bacil Palau 100. Or<1uesta Bart·oca U Fondamento. Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana. ~1arta Almajano. sopr·ano. Mir·eia Pintó, mrzzosopr·ano. Antoni Gubau, contratenor. Llu.is \'ilamajó, lt' nor. Carlos López. baix. Dir.: Manuel Valdivieso . •l1i,~sa en Si menor, de Bach. Palau de la Música Catalana. 29 de novembr·e dc 2000. P e r LLUIS TRULLÉN I Cor dc Cambr·a del Palau de la Mús ica Catalunu i la te mpomelo P ala u 100 han assolit eh; seus pr·imc r·s deu anys cie tt·ajectòria. Unu commemonrció qu e calia crlebrar i en <ru è el màxim motiu d ' alegria va ser, sens dubte, tenir Jor·di Casus -<Ür·cctor de l ' Orfeó Català e ntre 1988 i 1998 i fundador del Cor dc Cambra- e ntr·e n osaltres. El punt de llis tesa inevitable i ines bonable. t al com va r ecordar· el sr r r eta ri de l'Orfeó Català en r epassa r· la història de Ja fonnació, va ser la desaparició d' ml gra n melòman i extr·aonJinàr-ia per·sonalital, com va ser· E r·nest Lluch . J ordi Casas no va p oder dit·i b>ir el concert monogrà ficament d etli cat a Iu Missa en Si menor d e Bach - una ob1.·a tan vin culnda u la lústò- E ria del PaJau de la Música Cata lana-, p et·ò el Cor d e Cambra , l ' orquestt·a li Fondarnento i els solistes vocaJs, tots dít·igits per Manuel Valclivicso, vau p01·tar a bona fi aqucstu complexíssima pàgina bachiana. L' any 1911 e l Palau va viure la p.-imera interpretació de la Missa, i ara, en la commemoració dels 250 anys dc la mm·t de Bach , ha tornat a t·eviure amb la dignitat que mereix una de les obres cabdals de la història de la música i obru mestra al cos tat d e Ja Passió segons sant Mateu del llegat del compositor alemany. El ve t·itable triomfador d e la nit va ser sen s dubte el Cor de Ca mbr·a del Palau. Les prop de quatre-eentcs actuacions de la formació. que han abastat un amplíssim t·epertori que r·ec ull les pàgines cabdals de la música d el barroc fins a cstTenes d ' obres esct·it'es als nos tres dies, constitu eixe n una base solidi'ssi- llosslni a Martina Franca Per JORDI MALUQUER all}: p~ssnt vaig ass rs tu· a un d ' aquells festiva ls qu r es caracteritzen pel n •scal d 'òperes o d e ve t·sio ns d · òp er·cs gairebé oblidades, que el F es tival d elia Valle d ' lt.-ia que se celebra al pati del PnJau Ducal d e Martina Fr·anca, una bella ciutat drl m e:zogiorno. a In regió de Puglia. El dirigeix el mandat·í d!• la cdtica opedstira fr·ancesa, SCJ·gio Segalini, que no pot evitat· el seu medi haiJituul i sovint tenytlix d ' aft·nncesament les seves p •·opostcs. Les d 'aques ta dar·ret·a t•dició ho e." emplifiquen: eren Rolwtd, una òpera franccsn dc Nit:coló Picdni (1728-1800) - no s'ha\•ia tornuta rl'presentar L ' rs d es d e la seva estrena-, la ve rs ió pat·isenca dc 1831 d e l' OteUo dc Rossini i Robert le Diable dc Meyerbecr. El festival rossinià p er excel·lència és el dePesaro. que hi està dedicat. però l'any 2000 la n ovetat o la raresa er en a Martina Fr·anca. L'Otello, a més d e ser una òpet•a raram en t representada per la dificultat que hi ha a trobar· tres tenors que donin el He, es feia en una versió especial qu e es va fer a París el 1831 i que no era altra que, pe•· complaure Maria Malibran, el compositor va accedit· u adaptar· el rol del protagonista a Iu veu dc contralt. L'experim ent no va •·eeixit· sobretot p et·cruè la Malibran et·a molt menuda i en el paper de Desd emona canta va la voluminosa wagneriana lllll per ufr·onlt11· el comjJlexíssim entn~lt•i¡.it voc·u l i contt·a¡HHJIÍ!Itir qu e co nstantment npurci" t' li l'ohnl. Valdivicso va n•ulitzut· una dir·ccdó sunmwnHmt e fr·cti va, d ' una gr·a n eorre1·eió, se nse raut·c l'li un eJ<rés tlt• vurictat de din àmiques, i a la t·ecer ca d ' unu cons tunt Ullitat dr r obm l'n una \ isió més objectiva qu r no pus tu-opera a subj ecti\ i tats, tot i que a moments tcndr nt u unb tem pi ràpids en romparació amb altr·es ve t·sions. La de licada i pieto~a entrada dei .. Ky.-ie''. l'a mplitud d e so i de tem pi d1•l ·'Glòriu'', els pianissimi dl'l ·' In tt•t·ru pax", Ics co mplt•"es t·ombinac ions burrnòniques d el ''Crucifixus", la d csbo.-clant f01·ça del "Et ResmTt•xit", no van se r ohstade fH' t· u la di r ecció dc Vuldi virso, cpH' vu tenir en els mrmhn•s rl1•l Cm· Schr-iiclet·-O('vr-Ícnl. Mí-s endavant es van intt•t•t•anviat· els papen¡ i vu anur· millot·. Segalini va confiur <·ls •·ols protagonistes a d o;, ~opranos, rapcrsonada f.-in a Rnttiani i la delicada Patrir ia Cioffi, i la proposta HI funcionnt·. Scgatini sap escollir· dircctot·s i cantant!> que sÓtl bons i cncat·a n o ha n t' tllrat u l'starsystem. Cal d t>;,tu<·u t·, u més dt> la Cioffi - prt>mi dl' Iu l' rÍt ica italiana 1999-. qu<• \'a don ar màgia a la r·epre~cnta­ ció, d tenor Simou Edwut·d ~. Paolo Ardbavcn i va dit·igi•· molt bé l'Otello i David Golub l'òp et·u dc J''ic·ci ni. L'Or·qu e~tra lntcnJacionnl d. l tàlia, creada el 1986 u p111·ti•· dc J'exp erif-n1:ia de I' Ot·qu<·s tra Jove d ' Europa , va sonat· IJ(>. L'altra òper·u qu e vuig p od er veure, t' I l~o/(lftc/ ju l'Smental, Lt•uia un cu r·iú;; urgu menl ext t·et pet· Ma rrno11' l ric l' Orlcwdo furiosa d'i\- un njnt inqiiestionable. Llàstima qtH' l'or·qucslra lI Ji'oudamcnto no hagués tin:,;ut com en alt•·es ocasions unu niL de l tot inspirada: amb excessive.s note~< fora dc llnr dels seus instrumentis h•s dc \'ent. lò¡;it•llJncnt degudes n l'ús dïns lrmneuts o riginals, i p l' r una so nodtul ex<'Cssi\ ament pàl·lida que contrasta' a a mb la plenitud cie for·ccs i capacitat e."pr·esl>i' a qui' propiciava c u lot momen t el Cor dl' Cambra. No tò ria va r csuhar l'acLunció dels solisli'S vocal s, amb ~farta Almajano, l\Ji•·eiu Pintó . Antoni Gnbau. Lluís Yilamajó i Cu·los Lóprz e n aqut>st concert dc deu a n ys de celebració i qu e co tTobore n la b ona línia qu e sempre bu mantingut el Cot· de Cambra del Palnu de la Música Catalana. dosto en què es narra la sor·tida inver·sa d e ''fes Camor i no pas la g uerra··. En frarussar· el sen amor pet· Angèlica. Roland d ecideix d edie¡u·-;;c a guanyar la glòria pet· mitjà d c victòries militars. La música cir Piccini és agradable i melòdica i en s va permetrP gaudit· dc Ics veus d ·un bon barí to n. Luca Grassi. i de la >tO prano AUu Simoni. El senyot·ial e;;pai del Palau Ducal és gran i amJJ b ona aeÚ~>lica. Els deco rats escollits són més aviat al·lusius i Aimbòlics que no pas r ealistt•s. Martina Fra nca és una petita dutat amb molta per sonalitat: un centre antic moJt pr·imitiu , un eixample ple de can-cr s amb noms de m1ísks i un paisatge qu e P e o vo lta molt agraduble, ple d e trulli, un ctt edifi cacions cò ni t1ucs curioses, que el poblen a centenars. .... ;:;2 ...=a ._:! Di' ;r 195 25 PANORAMA CRÍTICA Un Ballo . .. també amb polèmica dramatúrgica l n ballo in ma~clwra. df' Giw.eppe \'erdi (llibret d'An tonío !:iomrna). \\ ultt•r· Fruccaro. Lado \tanelli. Ana .\laría Sandwz, EJi,ulwttu Fiorillo. or;.tia Sala. David Ruhiera. Simón Or·ftla. Ct'll•,tino \ an•hr, \Jfn•do l11•ilbron. \icenç Este,·e~\fadrid. Oirrf·rici musit•ul: Berlra ncl dt• Billy. Direcció escènica: Calixto Biriw. Prod ut•t·ió: Gt·an Tcatr(' clel Licru, Englisb Na tional Opt•rn i Hoyal Dunish Opt•ra-Cornejo. Gran Teall·e del Liceu. 5 dr dt'st•mhrc ck 2000. Pe r J.C.C. T iur p•·,•twn l q&w t•liNli OI'. ' l""'' llrfit•ixi "' l"~'" •·•·f- tien , jn hn ro neix tot o jlnit·.. hf.IIJI d'uqm·~lu p•·oci tar•(·it'í i d•· Iu nu g.c•ns intlirt•r•tnt •••)~¡,¡ . . pn~l u 195 dc Iu r•iuludu niu. I IHtl' e•lwror qu(• H nu~"" hntu·ò llegit Iu llit'\ u rrítit•u o r~n,.,¡ó ~obt•t• d l'''''"t•nl i d fuiUr dc l'c••p<·<•lot•h• UIX'rÍ•Lic \'t\'1sndo amb molÍ U dt• J' rullcrÍOt' pruJlO•IU Jirrí,tic•n. \iMi m'allibera dc ~u,lar •alhn NI IH'ttirnlml• i inlruciu~c-ion ... (Ïln i··~. Pe~r lant. uniré din•rtam~nl algru. I ho fuig tol pre.. t·ntont u nu :'ll-rie• eh· JH't't.'\lnlc!-- que rn •ho -,u .. C"itat uque•~o.tt·~¡wt•tude•. ¿El món oie la mnr¡¡ïnnlitul, UfJn>\Ïntodunwnt tul ('Uin €''~ rcprc!-entu en Iu dramahír¡ria dt· Culi~to Bidto. ~'-i~lf"Í\ o rH)! ¿,E*<ifiitt•L'II: u Burct'"lona? ;,S'hn produ'i t mui d en• qu~ t·u unu lf'mpurudu lit·e.. í~o~tlt·o s 'haJri prl'••'nlu l nquo~ln prohlcmàliru? ;,1 fJ1W U llH~S R'lua~Ï pt.'t'iWillUI t'U do~ tiris tr•o., IÍiol~ o¡ur· porto•m? ¡,É• ~<ig­ nific·n tiu q ur r i• <'t't•udm·s ' l"'· l'hnn fo·l n t•viclt•nl sign in th•l pui• i, l"''' llull, In cmu,¡;u in oio· Jirup? ¿L'urgu"'''"' tlo• l'oh t•o do· Vot•tli "~ lwoo t•u u nu ronspil·u(·iej (·untr·u u11 mcJnu•·t•o? ;.L'uf¡·r <1 1<123-Jo' u quò nl· ludcL• prnu e·~¡,líe·i t a nwnl 4·lnnanlu tgc ena u nu ('Onspit·uc·h; IJU(! ltunlu! podin nfP<•Iur una lif(ut·u ~l'iul? ;.Un rc•ntre tf' <"JJH'I'U hu tl"uft•rit• UOIIH~~ t• l!ii U~­ p<•Oif·~ ml-• ¡(t'HI S rlo· Iu rl'uliiUI <I UI' rn~ f•nvoha? ¿ I la r·•lul>tntprç nhJ? ;,NomÍ'' pmlrrn at'I'I'IHur l'li J' ">J)('('Iatlt Ol>erí•lif' o:l cumpunl'ul b ccloní•lif' i no l'I <IÜt'<liunudo•· dt• grnn~ realitnh >Ol'Ïul.,, r~i,lrnri:ili i políriqur,? \1 lc•o•lor aH· ni nu ,,. li pol <'•rapur· r¡m·¡ol, rNuhut< linul• d ' una cnqm·<lu olt•pt•rwn moht•• Wf!tldt•• tan I dt> l' opi'Ï<Í obj<•t•LÍ\ O flt'J, rnquc,lata <'Om tumht~ dt• t•om .,,bi prelll~ntco. I ('l' U(ill{'l!l l'iCUIÍI, {I~ l'Vitll'nt qut• el blot' IJUI' nt·uho d"o·'<p<Nlr no é~ !troliti'! i 'l'"' lt•s IH'!·~•unw• no srrvllix<·n pt•r ofrl'ir unn rl'~ultnnl ab~oluw­ nwnl ohjt-'Nh:u. Pt·r uixò nt·n en fo•·· na uJo cro hrf•Joo •ftW Ull'lli'U VCI'b uh rt:'.S ho o·i rzon•, u li d'oltl'ir l' hol'ilzó dc I 'N1fO{'IUIH'Ill , Quun u nu p un·llu huwu Ics pord¡·l'lwh irtu•i<i rl' un hoL<·I dt•sp•·r~ ol'hu•H ft•l un ~"l"' '' moll plucnl . ¿ro~ lli tlt• snht•l' IJUV J>US~III'!Ò O cu l f'OflliU"O' u•·.. ho ot.rrtumt•nt? Que lUlP l"'r•wno mnnif•·•ri CJUl' Iu políticn no li inh'rt'oot!olll i 4Hllllli Iu tW\ u tu~ca de si¡,"'''~ murt•ndnrnt•nt polítir•. ¿Í'o t·oJu-:orent~ ;~En un Purluuwnt només e~ I<·~ 26 t•onspiru ~n e ls hntn' os o pohH• r· tumbé al~ passadisso•, a l b at· i a ls despatxos de endu gr-u p purla nw nt n r·i? ;,Ln polítit:u Jic(•ÍstÍC"ft d'att•n· rió lnn munif(•sta ui ('tlmpmu-nt dr·n .. mn túrgic pol oo nd iC'ionna· In tpu" ufectu Iu f>'"·ccl· ln musicnl? La llista dc prcb'ltnl c~ pud l'i u ,.,_ Lend t·e·s molt. Sóc per8<1nu "'"""" poc donada a ponrillcno·, no em considero pruu sa\i. i al hora tinc moltu fc en la iJllel·ligènciu i •uvie•u rlel IeNor per establir l('s S<>\ t"S condusions sense el m<·u ajut. ~om és em linútar.: n 8'-SCn)ular, però, perquè tampor no 'ull dt•fugir cup mena dc rt"pon•abilllnl, el t¡ue seguei.~: a) La ,·ersió d'Un ballo in mascloem que l'S ,·a oferir al Li reu nr ,,... oir uno riques a drantotúrgira 1><>t¡u"" ''egade:; ,;stu ol Lieru i ah:ò 'a anur en benefici de l'rsprttncle. l li \ ' O hun•r •t>ntil. uno línia moh ben uum::oda . ilua¡;inació i un c•fnrç el¡• l r~bull nclo.-al d'uno uha cnlegoriu. b) Hom ré dret a dttblnr .Ie lo lic·i rud de determinades p •·oclivitulo proYOC8lÏ"CS t(Uàn OIIUCSLCS no 111)()1'• suLsllmliu ol nmtei>c o·o·i tro res ll•o·i director de Iu p roposin i q u nn , u més, l('llt"ll el l uf dl' •·opo•·uu· h••owficis personalitza ls, UuHuulcix ni) tll'mos lc·nhlcs, en perri\ n yc•· 11 l'invioluble nivell del judici d'inwndontt, perÒ CfUC ('Viden tS ('11 (')~ l't"I>WtULJ;. e) El• inlèrprels ,·nn v¡•ur~ puh·nciudo la se••a aporlal'iÓ urnh l't·nva riquimeol d'Wllrcballlolal , menar a r eswlall; -<'al insistir-hiIOlltL• heu palc~os. d) Elruuenls com l'esccnogrnlin d'Alforu. Flores i partit'ularm~nl el \'CSLIUlri di&.en) al Jl('r ;'11c•·ri' Paltlmo van gaudir d'una hrillanlor ,.,_ lraordinària. e) Un repartiment de nivell miljà i una orquestra que tra,·a... u un momcnl d'esratisme <¡ualiratiu preo<·upaut \'an llastar el reoultnl linol. Només Ofèlia Saln, quí' \'a •abro· clonar 'idn o Ull paper r¡uc sovinlllltSs u t.lcsoperccbut . la pou·ne io -unn mico tosca- de La do f\ loncJ; i ri bon ofici d'Elisabctla Fiorillo van r s1n1· n l'alç,ido d ' una prod ucció impot·IUtH. Ann Marín Stínchcz. mu lb't'lll cvidénls mill or es en el camp ol'lorol, con tinua sen t unn int èrp t·ct massa Jrctlu i \Vollcr Fracca •·o vu l'onfirrnor Iu ilupres•ió opunlndo o Don Cor/o, de ser un umor mnb "''tq olit·i que cla~.e. En un bou niv~>ll el cor. numlrt> que J'on¡ues ll·o vu mos trar m~s Nnpentú que no n•fi. ue 'l"" nam~nt. Basltlcirov o el talent d'un mestre del piano Palau 100. Umitri Babhkit·ov. piano. Schubert, Bt>etho, cn. S(·hu hl' t'I-Liszt. Pala u rle la )lúsica Catala na. 3 d e clesemb r·t• d t· 2000. Pe r LL.T. J hahilual que el 111 CIO I J' C d e l pia no Dm i tl'i BashkiJ·ov p rognnní un CO il CC I' l di vidi t C l1 dueS pul s i a l fi n al acabi ofeI'Ínl u nu tr r re1·a parl amb I'Cpelieions. Bash kit·ov csclc•vtS un fenome n pia n ístic ext n ronl in u l'i , no només des del sru vessa nl com a pedagog alta me nt t'f'co negut, si nó com un intèt·pre t q ue sem p r e h a estat al capdava nt del pa n o•·ama i n tcq )l'cta ti u. En 1•l t'rl·i tal e mma 1·cat en Ja le rnporada P a la u JOO B at; hkit·ov va afron ta r un a mpli venta ll d 'esLils, i ro m a p.iunis ta compl e t va sa ber ex lrc un: el mill o r· d1• cadascun p e r assol i r· u n c s fi I es i n t e r·p t'ela ti ves cl 1, prime l' ot·d1·e . E l d eli cat t·oma n t ic ism e v ie n ès d e lt•s Va r ia.ci.on ¡¡ D. 156 J e Sch ub ert - d ' un a pul n i 1u el i e legà n cia expressiva ca¡>li vado res-, el sru pas JH'r la So n a ta pas to ra { dc Bee th oven , a (ÍS 1:;1'11 n trac tad a com un ma rc d escrip tiu en qu è e l seu piu:no ofe ria un venlcrll dc timbres r e alme nt ex lraordinari s, el seu p as p er S onata clar de lfurw -amb una r ec t·eació aníri cam en t magis tra l del prime r movime nt , i a mb un te r cer in te•·pr el al a una velocita t extl'e maofer ien un ven tall de rec ursos tan ampli com adeq ua ts a l'obra. Tra n scripcion s d e lie· der de Sch ubert r ealitzades per Fran z L iszt - magistra l el seu Stü.dc heu i poder osíssim el seu Atlasva n c opsa r l a p oètica l'Om à ntica eu la seva mà· xima amplit ud. Al final , cinc l'e peti· cion s en què els seus LClll · ve t·a m ent, ges t contundent a l'hora de clo ut·e cada scuna d e les p eccs i virt uosisme semp re al servei de les obt·es que passcn per les seves m an s van confir m a r un cop més ri talent d 'aqu est gr a n mc~· t•·e h e •·èu de l'escola rus· sa de pian o . PANORAMA CRÍTICA Notable nivell simfònic Palau 100. Orc¡u<'~tra d<· \linot"~ola. Peter Serkin. piano. Dir.: Eiji Oue. ~'o~~- \lozm·t. B<'l'lhon·n. Palau de la 'Jú;;iea Catalana. 13 de non•mhr<' clt• :WOO. Per F. TAVERNA·BECH la ur·iosa ment, vct·sió qu e resultà més inLct·essant va ésser la Torcatn solo tran.iformed dd <:ompos i tor· nord-n mcl'idl Lukas Foss, i no ho va ésser· precisa men t per l' ol'iginulita t dt• la seva rmísi<·a, sinó per· Ja te nsió discur·siva tlue li van imprimil· tant <•I pianista P et<'r Srrkin i e l direc tor Eiji Ouc com l'or-ques tra. La partitur a, en e l fons -i malgmt les :.evcs JHtssi- C hles audàcies- molt dins de les art u als formulacion s . consisteLx en un enginyós joc col·Ioquial que es desenvolupa seguint un curs en ostinato. D'alguna manera, es produeLx lll1 ctiàleg enh·e solis ta i conjunt instrumental que va guanyant en coloració i vitalisme gràcies a l polimol'fisme que el compositor· aplica en l 'escriptura, de cat·àcter primordjalmeut virtuosístic. A continuació P eter Serkin i Eijí Oue van oferir una versió ben matisada d el Concert núm. 19 de ~1o- 1111 Oue zar·t, i el ron<·rr·t, C.JlH' t•onvocà una nodr·ida ustsis ti-ncia, va culminat· umb una leetnnt dt• no toblc acrt•ut dramàtir dr In CinquPtHL Simfonia de Bcc.'thown. En certa manrnl \u í-sst•t· en aqut•str, ducb oht·c.';., -...= ~ Una altra música per a cobla Avuinnísica. Cobla Sant J or·di-Ciutal de Barcelona. Dir.: AJfrcd Cañmucr·o. J. J. Blu), M. Tor·r·tmls. T. Borràs. J. 1\L Ruera, C. Guinovar·t, i\1. Oltr·u. L'Auclitor·i (Sala Poü,·alent). 16 de novPmbrc dl' 2000. bc•n ro net:,•"tuJcs del p tí blit-, on l'orquestra amPriru na va mostrar la qualitat del seu so ben cquilihi'Ut i tt·anspar·ent i l'ugilitat d'una ti-cnic:a im,tnunental sense fi ss ures. Jocs d'artifici Auditm·i :\\. I (Cidt> Pnn Cu~tnl> dc Músit•a tf¡o Cambr u). Quartl'l Brocls"}· Qurrrtp/~ ril' cordrr 9 i JO de Xoslakóvil:'i (intrgrul dels quartets dt• (•uniu). L' \mlitori (Sula Polintl~nt). 19 de nowrnln·c dc 2000. ·!:! e ei' ;;J. Per F. T.-B. A causu dn ln st•va lògica i imtlicnnblr. implicar·ió e n la mtís ica de r·aire popular·, la cobla ha rslat dut·ant molt temps no direm menys linE,'Uda. })l'n'• sí bastant al'l'aconada pe ls nostres romposito r·s d t> for·mació clàssica i amb tendències avantgua rdistes. Afortun adam ent, aqul'sta mena de cticotonúa està desapareixent i comença u notar-se un intt>l'èb deiA no;.tres cr·eadors 'crs la cobla. És ben cert. és una ve r·itable pelita orquestra s imfònica amb la qual poclt'n expressar-se nroltcr,; dt' les inquietuds estètiq ues qu i' tenen els compositors ur~­ tuals. Mxí h o va m r:umpr·ovur en Ics sardanes de .Toau J . Blay, Me1·cè Torr·t•n ts i Ter·esa Borràs, dignf's surressot·es de la mo(U·üra To('s de festa de .J. lVI. Ruct·a, toll·;, personals i amb brillants so]uc ions instrumentals. 1 ig ualment podem lloar la p artittrra Variacions estilístú¡nes de Carles GulnoV~ll·t, en fJUè es mostra l a vigèneia de la nost ra cobla pt>t' donar· forma , validesa i a tractiu amb veu catalana a plan tejaments propis d'Sl ruvins ky, Prokófiev Bar·tók. Si el concet·t va culminar amb la mtísica profundarneotlíl'ica. personali d'iunegable mestt·atgc ius trumental d'una Marxa ifuga d'Ohra. també ens \' a aportar una nota esp e t·ançadot·a com ,-a ésset· la b ella fanta¡,i a Paisatges, de suggeridora coloració tímbrica i personal fonnulació harmònica. No volem tancar aquest comentad sense deixar d'esmentar· la positiva labor de la Cobla SantJorcli. ni tampoc s'han de regatejar elogis nl jove director Albert Cañamew, que amb gest clar· i concís va impr·imir br·illantor i equilibri al discut·s de les obres. Per F. T.-B. cri tablt•mcnt són poc ... e ls c·ompo~>i­ tors qut> t•t•si~ tri­ xcn aud icion~o dt• caràc ter· int!'gr·al o rrronogr·àfic de la !.t'va obr·a. T r·et de Bach, Bt·t·thoH·n. tntBrams, Bar·tók i vi nsk), t'lll pa~-~~~~~·-¡,¡• u na dan·et·c l'altr·a Ics lWnutf's. els quat'Lt>l ~> o t•l r¡ut' Higui de qua18t>Vol altn• cr·¡oudor· de rnús ira acnha no dirl'rn per cansar·, però sí (>t't' ft·r·nos cvid<·nt la pr·csf-neia d 'u na sèrie de fonnula cions, gests, tics que <·s van repeti nt no solament f'n t'I deCtlrS dl' J' audiciÓ !liJlÓ dc tot e l pr·océ& t'volutiu dr· l compositor. Amb lot, net ne- V gru·em beUesa. imaginació i emoti vitat als quat·tets de Xostakóvitx, per·ò eo la seva obra sí que hi ha una certa tendència a allargar amb inútils circumloqtús utws idees que en moltes or·asions in<'Ot'l'en e n una nwna dc culte a r at·tifid de tipus estilli;tic per omplir un f'bpai df' temvs per al qual no hi ha ídl'es . Aquesta va ésser la impressió que van transme tre e iH membres del Quar:te t Br·odsky, veritablement molt conjuntats i identifir·ats entre sí, i que tanmateix en les seves interpl'etat'ions a ve{;adrs semblen estar més atPnts al gest virtuosístic que no pas a la pura expressió musical. 27 PANORAMA CRiTICA El públic s'entusiasma amb López Cobos Or<¡IH'l<tra Simfònica de Barcelona i ~acional de Catalu11)<~ · \lisa \\ rilcr~tt'Ïn. \iolonccl. Oit-.: Jesús López Cobo;o. Blorh, \o~tukó,it .... L'Auditori. 25 dc no~cmhrc dt" 2000. La bellesa del barroc va consolidar-se en les mans del Baclt Colfegium Leipzig Eur·ot·oncct·t. Bach Collcgium Leipzig. Dir.: Ludwig Güttlrr·. Fingt'l\ Telemunn, Vivaldi, Gahrielli. J. C. Bach. Palau de la l\1ú~icu Catalana. 6 de novembre de 2000. Per LL.T. N Per F.T •• a. 195 28 n aqtH'bta ocasió podt•m elit· que per una vegada el pt·otagonisme del ton<·N·t 'n rer au t·c en el rlit·cctor i 1' 11 un dels t•ompositm·s pt·o~a·nnwts . I és així com umt t'xt·cl· Ien t i jovc-nissimu ¡mlista com era la violonct•l· listn Alisa Wcilcr·st<·in. malgrat of••rir una bella lrtltn·a dl' Sll elomo , rapsòdia hebraica d 'Ernst Bloch , vu queda r· r·elegadu a un segon tennt' , i i¡,'llalrnent raldl"ia t·econèix('r que la pnt·titut·a de Bloch rll('rt·hia una major ronsidera<·ió i a tcnrió que la d'éS...(' l ' r Oin·a pt·ogt·amada <'Om a complcm('nt d' un tOIICCt"l, ja liiH' per la bt'Va brillant on¡uc~tt·ació. la l'iqut'8U melòdica i l'ajustada pi'OJlot'<'iÓ de la ~eva forma és una pm·titut·a digna d e figtu·ar· com a mod el en la llista d1• lrs pu¡,;i nes conc¡•r·t¡uJt t; del n~pertoi"Ï violom·l'l·l.ístil·. TnnmnH•ix. totes aquestes con~ idl't'lltdon~ n<l van t!•nit· la forçA s ufitit•nt pet·llttl:o l 'I)\ a t~i ó dr gala del I'OllCt'l't :ol' i" t'lll[lOt'les~in els t' '- ('('S~os t•n la t•t•iternció t!Ïdt•c•s, t'I lir·isnw en mnssa monH.·nt::. ::.eu sible i In E gr·andiloqüència que ocupa bona part d e l' bora i quar·t que dura la Setena Simfonia '·Leningrad" d e XostakóviL'< . És b en cert que aquest grandiós fd s simfònic és una manifestació apassionada en contra del feix ism e , en con tra d e In guerra i en contr·a de la cruelta l hum a na: p e rò aquestes nobles intencions queden prou minoritzades prls a t·tificis cr·catius i una inclinació en l'ús de solucions eft>ctistrs en què cau Xostakóvitx p er obtenjr el consens popular... Ara bé. aquest judici sohrc la creació d el compositor no ha d'impedi t· de situar la ver·sió que -ça ofedr el director J esús López Cob os. que va posseir ab solutamE>nt tots els ingredients per impactar el púhlic. que va escoltar el llarg desrnvolupament de l 'obra amb ve r·ihtble ten sió. Com tamhé que t>IS músics de la nostra Ot·questra respongtJCssin amb una de les seves millo1·s actuaeions, ja que en el gest no gen s teatral. però sí dc la més absoluta rlarcdat dr L ópez Cobos nomfs «>ra possible assumir la necessitat imperiosa d e tn1duit· en so la ins pirada emoció del rlirector. o hi hn dubtt' que el trompetista Luflwig C üttler mereLx ser recon egut r.om un d els màxims virt uosos en la inteq)l·etació dc I' instrument. AJ capdavunt del Bndt Collegi nm Lcipzig va ofet·ir una veritahll' d asse magistral no sola mr nt d ' interpr·eta r· la trompeta. sinó de com copsat· al cadpavant del Bach Collcgi um Leipzig l'essència de la música ban·oca i de l'estil galant. La ml'rsi(•a de Fin ger, Telcmann Vivaldi ... , i en definitiva 11n programa que abastava cent anys d 'històd a -amb composicion s realitzadt's ('nlJ:·e 1680 i 1780va pcnnNre assab orir el virtuosismE', l'equilibri, el talent d ' uns músics davant d'unes ohres que venirn a copsar els goíits réunis. El baix continu, la pt:eponderància d' tm o altte instrument solista, h uscuvn sempre com a punt de mira l'equilibri de so i alhora el dinamisme d e les versions. Execucions plenes de gn!cia i de vitalitat, amb uns temps lents en q uè la r·ccreació de sonoritats càlides r esultava meravellosa, i amb els caracteristics contrastos de color i clarobscurs tan propis del banoc asso)jen en cada ocasió ri grau just d 'equilibri sonor. Güttler i el Bach Collrgium van corroborar d seu hou gust , la seva varietal de t·ecu rsos davant d'unes obt·es summament comp lexes d 'interpretar en el seu vessant tècnic i musical. Eclecticisme alemany ProM1ísiru. Orquestra Simfònica d e Berlín. Dir.: Lior Shum· buclnl. '1ozart. St•hubert, Bruckner. Palau de la Música Calli· Iu na. 9 dt• no\ !'mhre de 2000. Per F.T.•B. oth om coneix la pmftmda i àmplia tradició musical dch, nleman) s. polset· pet· Ut)Ut'sla raó el con cert que I'Orqucstt·a Simfònka dc Berlín va oferi t· al P alau a mb direcció (lp lïsr·urliò lJor· Shambadnl vn trnnscóra·et· plàcidament i sense soqwcscs. La ml'rsica hi fou exposada en unu tònica obj ectivo i gair·cbé notul'Ïttl, asp ecte q11e el' algun u 111811C l"8 V3 posar més en relleu la tr·ama arquitectònica de les obres que n o pus el seu possible r ontingut t'mo<'ional. Cet·- T lament. això no vol dir que l'actuació de la centúria alemanya i del seu dir ector fos negligihlc, sinó que mé> aviat quan exigeix un b on nivell instrumental. com va ésser en aquest ras. s'ha d ·agrair aquesta visió eclr•·· tica, ja que si s'allunya d'a· fanys personalistes i esprr· taculars, tamhé té la virtut de presenta r l'estructura dels te.xtos sense cap mena d'artificis estilisties. Aques· ta qualitat va posar-s~ especialment en relleu en la Tercera Simfonia de Scbu· bert, i potser. en canvi, no va evitar una certa t·eitera· ció en els processos cons· trnctius de la Tercera Sim· fonia de Bruckner. PANORAMA e R TI e A Lluí s Claret va trans formar-se en Don Quixot Dos meravellosos pianos per a la música de Soler i Ravel Tempot·ado OBC. Lluí~> Claret. ,~iolonccl. ..\;,han Pillai. \iola. Dir.: H01·ia \ndrt>!',ru. llarold a Itàlia de Bcrlioz. Don Quixot d'Sirau,~. L' \udilori. 2 de desembrt- dc 2000. .\udilori ~ '\1. Chri-tinn Znrhnrin ~ . piano. :'\lul'ie-Lui~t- Hinrirh. piano. nlt·r·. Ru\ t•l.. <·m·latti. L' \uditori. 9 de no' embre dl' 2000. Pe r LL.T. L htís.· Claret va ser· el veri table triomfador· del concert qur I' Ot·questra va dedicar a dues obr:es cabdals dclt·omanticisme basa des e n temes litet·at·is dc Lord By..on i Cervantes, co m són , t·espectivament , Harold a Itàlia d<' B erlioz i Don Quixot de Ri c h a rd Strauss . Ambd ues te n en un pla d esc riptiu co mú. en què l'a mor·. e b aspectes místics, la follia, són r ept·esenlats p e t· dos personatges respec tivament interpt·eta ls p e r viola i violoncel. El con ce r·t , qui' va set· dirigit pel mt·stre r omanès Hot·ia Andrees!·u, va tenit· com a pt·o tago nis ta de la primera purt el v iola solista dc I'Ot·cl'wstt·a Ashan Pillai, que va rnos tr·at· hunes •na neres i va resoldt·e els escuil r; que pr·opicia la partitunt de Ber·lioz , encara qu e et1 a lgu ns mom ents va m a n ca r·-li una cena fot· ça per cop sa r e l tt>mpe t·am ent del pt't'SO- natge. Va desc riure amb gran bellesa els moments més lírics de l' obra , en esp ecial }'"·Adagio", i va t' mmotllar-se a la perfec¡·ió amb la interessant demanda rítmica que Audreescu demanava a l' Ot·ques tra. Una r ecreació <·o rTcctíssim a qu e va donat· pa s a l'actuació d e Claret. El violon cel·lis la and otTà vi u d es d e fa anys un moment àlgid en la seva can ·era intet·pretativa. La seva intel·ligèn cia musical . el seu tem perament, la manera amb què sap exp lica r amb el seu violoncel la músira que passa per les seves mans van t·esultar· idonis per endinsa r- nos en la maj estuosa olll'a d c Richard Strauss. Claret va fer un Don Quixot ò'una qualitat extraot·dinàl'ia, d'una riquesa de ma lisos en què les a ventut·es del personatge r·cbien lln tractament diàúut i altament descriptiu. La visió romàntica d e l'obra va se1· un al·licient, un component bàsic en aques t nou triomf de Clar·et. bt·istian Zarhurint; és unà nimeme nt cons idt•r·ttt c·om un d eh, pianistes més destacats th~ la seva generació. Lt>s seves reca·eucions de Beethoven , Schuber·t i rlcls uulon; di\ssií:s esdevenen una vcr·ituble mostru d ' intl'i·lig~nda i de bon gust intcr·pr·etatiu. Des del 1996 forma du c-t estable amb Murit·- Luisc flinri ch , pi anista a lemanya nal>cuda el1976 i qu r amh una br·illant c·at·t·cra internacion al, mulgt·at la seva joventut. srntuna rspecial pt·cclikeeió pc-lllrga t d el par·e Anton i Soler·, dl' qui va fer un enr·egü,trument discogt·UfiC' l'an y 1999. Zachat·ias i llinrirh vun iniciar· el Cídc d c Gr·ans Pianistes a l'Audit ori amb un pt·ograma intcgt·at pt•r· obrí'S de Soler·, Havcl i Scarlatti. La compcnctntció mostrada entre ambd6s ar·tistes en els t·uncc·r·ts per· a dos tec·lats del pur-e Antoni Soler , a mL una gran visió d el joc dc· diniimirrues. la nt'tt>dat de pulsa- C .. Els s axòfons, protagonistes A' uimrí•ica. Quarll'l de Snxòfons 3+1. Lla na;,, López, Humel. Chilolli. Ft'it•rstein. L' \udilori (Sala P oliYalent ). 23 de no'emLre d(• 2000. Per F.T.-B. E l saxòfon t~s un dels instnrml'nts qu<', inventat en les pri mcl'i<•s dC' I segle XIX i d(;'spr·és ò'un fr cot1sidera1Jie trajectckia en el món del jazz , s'està ohrinl CllmÍ en el camp cic l' anomenada música clàssica , ja que cada diu ¡¡Ón més els corupositorll <¡ut· 1:1 <' senten atrets prls seus r·ectu·sos i Ja seva sonor·i ta t. Tanmateix, o almenys a tenint-nos al que ens va oferir l'excel·lenl Quartet dc Saxòfons 1+3, concebre mú sica per a aquesta formació no ba d'ésser fàcil , ja que en la majoria de les obr es ens va sorprendr-e Ulla CCL'La manca de coloraeió , aspecte que, d ' altt·a banda, no es manifesta en els conjunts jazzístics. Així. malgrat el lirisme i la correcció de l'obt·a de Civilotti i en la d ' Esteban rió a l'hot·a d'efectuat· els onraments, els tempi mes urats però dotats d ' uns bellíssims efectes. van propiciar· unes r ecrearions 1\tt·actives, acur·adantenl elaborades en as pectes expressius i d ' una elegàr)cia c·làssica que con-oborava L'adccruació dels dos inti'·rprcts a mb aquest gèn ere lllUSÍ('al. Per scpat·at van oferit· una :.elecc-ió d.- virtuosístiques Sonates d 'Scarlatti, i nO\'ament junts dues obre brillantíssimes de Ravel. les versions p et· a dos pianos d el Bolero i d t> la Rapsòdia espcmyola. La riquesa de colors d'aqltesla ú ltima obra i la frest·or dc la interpretació cop sa' en lol el món tímbric, rítmi c i dinàmic que emana d ' aquesta bcUíssima obra que Rave l va esrriure abans de la seva orqueslraC'iÓ l'any 1907. Tot plegat en va fer un rcc:ital en què les apliluds dc Zu charias, lloades en tan tes ocasions, van venir ueompanyades de les grans facultats tècniques i musica ls exposad es p e r· Hinrich. Pe r LL.T. ~ ., .... ...r , " .. y ~ , ........._ Feierblein , lcb audà(•ies ben forruuJades en el ConLexto d 'Alhet·t Llanus o hr t•n la intenció con trastant el' Ombres cic Srr·gio Lóprz , cap no cru vu aculHII' d' interessat· plenunwnl. Amh tol, i potsPr pe1· c·onfir·mar·la regla, lri hagué l'<·xcrpci6 ... Vel'itablemcut. en Cuaga nco d l' Ramon llurnN , una par·titura magnifica- nlf'nt treballada etl l'aspccLe fonnal í d 'ol'iginals formulal'ions hnrmònicrue6, la mú s ic~l va ten yir·-se d e l'iques i contrastants coloracions que, d 'alguna manl'r·a , eonfinua ven l'acceptació de l baxòfon dins de la tradició classicista d e la mú&ica. 29 PANORAMA C RÍ TICA Programa interessant Orc¡ur~tra S imfònir·n d c Barcelona i l\"acional d e Catulun) a. \lba \ r ntura , piano. Dir·.: Antoni Ros ~farbà. Prdrrll. Pr·okMirv. Sc·humann. L"Auditori. 18 de n ovembre d e 2000. La recuperació d'una òpera i fa pèrdua d'un proltom ll Te/l'moco neflïsolu dí Calipso. de Ferran Sor (llibret d e Cape<·r). A•~mnpla 'fulru. Rosa ~faten, Salvador Parrón, Albert l\lont;.errut. Ta.~sarb(L. d'Emir Morera (llibret de J. Valhp.itjana). Orquestra Simfònica d el VaUè~. Cor dels Amics de l'Opera de Sabadell. Ro~a Muteu. )'lont~enat ToL·ruella. Salvador Carbó, Albet1 ~l ontst•rrnl. Oir.: Joan Lluís i\1oralecla. Versió de concert. Teatn• drls Pan•s Sale6ians (Sabadell). 24 de novembre de 2000. Per ROBERTO BENITO Pe r F.T. •B. ues obt·t·s de caràc ter· p~en ~­ ment t·omanttc donaven, a Jnanera d 'alternativa , el més bell dels cinc concerts pianíst ics esc rits p e r Prokófiev. Fins a cert punt, r n aquesta tt·ilogia orquestral o simfònica s'establia una panot·àmica p lena d e s uggedments estè tics d ' un pedode històric d e la mú sica, el que va des del romanticisnw ja tota lment a ssumit i que passant pel període de la c l"i si tonal a t·riba a l a nova a ss umpció d els cànons clàssics . I també des d ' una prt·spertiva pianística podríem assen yalar certs n exes entt·e la concep ció deguda a l piano que aplica Schumann en la <'omposició si mfònica, mentre que P t·okófiev vindria a c ulminar un pianisme vit·tuosístic que provenint del lidsme romàntic i , és c·lar, d el cant popular, encat·a poua en l'estil rapsòdic i poemàtic (en què lògicament e ntra en joe P edl"(·ll). Totes aquestes co ns id e ra cions pod en ésset· jocs i també suggel"imcnts 11 cansa d e la fanta s ia o de certes connotacions que van sorgit· escoltant In m1ísica dc P edrcll , Schum ann i Pt"okófiev. D ' altra banda , cal a gt·air a Ros Marbà qur prepa r és l'a udi ció d'Ex - D 30 celsior de Pedt·ell, que malgrat una certa desmesura en el desenvolupament (molt propi de l'època -1880- en què va ésser escrita) i malgrat les C\' idents influències wagnerianes, constitueix l'esglaó romàntic que omple el període (gairebé tot un segle !) que va d es de Sor· al modernisme i al nacionalisme . En tot cas, si més no , la ver sió escoltada , malgt·at certs moments d e caiguda en la tensió emotiva , a causa segurament d'una manca d ' assaigs, va ésser prou clara per copsar els valors i les qualitats de l'obra. Quant a la Simfonia núm. 1 de Schumann, l ' Orquestra també e11 va oferir una lectura b en plausible, tot contribuint a remarcar la dinàmica sol-licitada per Anton i Ros Marbà. P er últim i per la seva banda, el Concert núm. 3 d e Prokófiev, prescindint d ' una certa tendèn cia al melodramatisme en 1'execució d"Alba Ventura, que afortunadament no d esvirtuà el contingut 11u minós d e l 'obra, la qual, malgrat Ja dis tàn cia extt·ema que suposa un desenvolupament vit·tuosistic que té com a p r ececlcn ts llakhmànjnov i Scriabin , sembla e11dinsar-sc en atmosferes de simplicitat gair ebé mozartinna. Amb tot, la versió va e ntusiasmar el públic d e l'Auditori. mb 1\•mooió u flor tic pl'll i una butaca huidu , In Junta Oü·ectiva de l'Associació Atuies dc I' Òpcnt d e Su badell llegia abnnN cir r·omen~ar el concert un comuni cnt en què t:!l recor·dava In figura d 'Et·ncst Llurh, assassinut JWI" ETA dos dics a hans. \qu t>"t t·uledràtk d'Economia de la UniH·r~itnt cie Darcelona. gTUII humanista i aft>t•cional ala mtí•ira, CSJ)CCin lmt:nl a la lírica. es vu unir fntLD)S ni pare Codina i al <·ompo>ilor i director Joun Lluí' \loraledu eu la tasca de rec uperu r Iu partilura dc la que es cons idero l'única obr a dc Sor pet· n l'escena. El fruit d'nquesl treball va st•t· Iu r·ecomposició de divcr~es fo nts rspar~cs e n diversos an.ius (monestir· dc Montsc rr·ot, Orfeó Cntalò, Museu d el Vi Òt' Vilofrnncu i Blbliotecu de Cntnlunyo) en una vurtitm·u que es va cxcr:ut nr per segona vegada o•n In hi s tòr·in ol Fês lival d e Tor·r or llu de Montgt"Í ell997, tlos-r·e nt s any després de Iu seva t•stt·t·nn a Bun·t·lona el 1797. Recentment S<• n ' hu comercia litzat un enrcgi8lrunwnt en disc comp actt• (Edirions Albert Moraledu, 1999), am b notes i traducció del I<'X I a l ("ulalò del ma te ix Lluch. E n el seu in te rès d'incloure òpere" de <·ompositors cata lans, t:'t, Amirs dl' I'Oprra de Sabadell \'On progromar dues Ò(>eres en concert: Iu jo esmeni oda d e Ferran or i l'òpera en un acte To~­ sarba, d'Em·ic l\1or·era, de qui jo fa lrmpl!la mnleixo ugru¡>ació va posar e n esceno La Fudo. L'òpcm de Sor vo sor·prendre per In in s¡>irució i ll's clifiruhats L(•cniqurs vora ls d ' unu estètica clo~sicislo d<.> In miUor et~colo , per !té <¡ut• n Iu vet·sió que se' ns vu mos tr·ar no vum podet· copsar ~ in6 una slller·t: i6 dc l'ohm original. jo fJUI' lti fullava e( nJ COnclnCIOr ell' ls r·ecitntius. Eott·e els ca ntants, tots ells joves valors lliuro ls amb entusiasme u la difnsi6 d 'aquest r("pct·tori, va n sobresortir Ics inlervcncions d 'A. Ma teu (Culipso), amb un domi- A ni de l'ornamentac ió i un vil·. tuosisme al servei de l 'ex:p res~ió i del text excel· lenls; la sop t·n· no R. Mate u ( Eucaris), que vn destacar pet· la madurrsa en In interpretació d' un paper <ruc l'a· companya d es de la reestreno a Torroella i en l'e nregis trament pos terior; el te no r S . Parrón {Tclemaco), que va s alvar Iu ~e· va difícil part malgrat els pro· blemes en el registre agut, i Al· bert Montserrat (Mentore), amb una veu noble, amb srgnretat en lots els registres i amb una ¡,'ran expressivitat e.n el dir d el text. Passats VlÜtanta-quatre an), de l'estrena aJ Gran Tea tre del Liceu {1916) arribava a Sabadell -després d 'un primer concert ni F estival de Torroella dl' Montgrí d ' aquest estiu- l'òpera Tossar· ba, d el compositor mod~rnisla Enric Morera , deixeble d'Aiht:· niz i Pedrell. 1'assnrba ocupa el número set de les nou òperes que Morera va d edicat· a la nuísicn escènica. La partiturn, tot i ser breu , presenta siluacionR dramàtiques variades i barreja les influències d ' harmonies wng· n erianes amb melodies inspira· d es e n el fo1klore, co m In ca11ÇÓ andalusainterpretada mngnífi· ca ment per R. Mateu (Tassurba) o la introducció de la gitana f.;. peranç.a en la veu deM. Torrue· lla. Cal remarca r n ovament el barilon A. Montserrat per la lí· nia de cant en el seu doble pnptr (Garota i Bacedají). També \8 de$lacar el te nor S. Carbó (C~'­ rivel), tol i tenir algunes difirul· tats per p ode r traspassa r l'or· queslra. amb una veu que 11 '~'­ gades va resultar opaca. Finalment. he m de fer rellr· vatll la feina de l'Orquestra Sinlfònica del Vallès , tant en Iu Vl' rsió d e cambra per a l'òprru de Sor com e n la seva totnlilul pel que fa a In pnr·titura nncio· na lis ta d e MoreL·a, tot i que ~a sobl·csortir· més la pr·eci>'li6 i dur· tilitat de la secció de vent q11e nn pas ln dc corda. No obstant uixò. el conjnnt va se r portat a bon port per la direcció de J. LI. Mo· raleda , a qui animem en el sru afany d e recuperar més obrr; d el patrimoni mllSical català. PROGILUL\CIÓ DE CATAL\ 1\\ \ Mi; SIC.-\ DILLUNS, 15 DE GENER DEL 2001 7:08 P IUMER TEMPS Mtísica per començar el dia presentudu JICI" Eulàlia Benito. Recull d'obt·es breus. Inclou butUetin" informutius i aglmdes mu~cub. • • 9:00 BLnLETIDENOTIClES 9:06 REPERTORI DE CONCERT MENDELSSO~: Concert per a piano i orquestra de corda en lam. Ronald Brautigam,piano. Nova Sinfonictlu d'Amsterdam. Dir.: L.·v Murkiz. (32 m). VIVALOl: Concer·t op. 3 n. 8 (tr·unscri¡wi6 per a q uarte t de nault:s). Quartet dt• flautes de hecde Fland¡•;¡. (9 m). ROSSINT: La Cenerentola, obt'r·tur·a. Or·quC"'tra dr la Royal Opera HoubC, Cownl Garden. Dir.: Cario Rizzi. (9 m). 10:00 AGENDA MUSICAL l 0:03 CAPSA DE }fÚSICA KAR LOWlCZ: "Cançonsdesempn~", poema simfònic. ("Cançó d'etcrnaanyorança", "Can~ó de l'mnor i la mort" i "Cançó de pit~ ni luci") Fillmr·monia Pomorska. Dir.: Takao Ukigaya. (23 m). BEETHOVEN: Trio per a vent, op. 87. Ric:ercar Acadcmy. (19 ro). SAI\"T-SAENS: Simfonia en Fa M "UrbM Roma•. Orc¡uestru Nacional de l'ORTF. Dir.: Jcan Martinon. (41 m). SAKAMOTO: "Grier' ("P ena"). D .J . Spooky, David Torn, Ruich i Sakumotcl, "Tbc Orchestra". Dit·.: Fuminori-Maro Shinozaki. (18 rn). ALBENIZ: "Mruaga•, "Jerez"i"Et·itaña", quart llibre de la hliÍte Ibrria. Rafael Orozro. piano. (26m). GAG LI \NO I BATI/ Gt;A.,1I: \ fisijQ a duble cor, interpretada t•n t•l casament d'Enric IV i Maria de Médicis. Thitm·y P etruu, baríton. (27m). ST RAVI NSKY: E legia. !sabeU o vun Keulen, violi. (4 m). 13:00 GRANS INTEGRALS LA MÚS I CA D'ESCENA DE HENRY PURCELL Dun Quixot e. J amR Bowman. contratenor. Da~id Thomus, baix. Judith :\el'on, Emma Kirkh)', sopranos. Mnrtin llill, tenor. TheAcadem)' of >\nricnt Music. Dir.: Cbristopbcr llogwood. (39m). 1 1-:00 CLASSICS DEL SEGLE xx II ONEGGER: Le chan t de Nigamon. Or·qut•str·o Nacional de França. Dir.: Chorles Mnncb. (lO m). :.\.OST\KOVITX: 24 preludis. op.34. Tatiana "\ikolaeva, piano. (37m). POLLE~C: Salve Regina. Cm: del St. J ohn's College de Cambr;dge. Oir.: Georg~Guesl. (4m). 15:00 BliTLLETI DE NOTICIES 15:06 ELS OR GUES DE CATALUNYA O rgue d e la Parròquia de Sant MnrlÍ dc Tttlarn COl\ CERT cnrcgistnlt per Catalunya \1ú•ica t>l dia 6 d'agost de 1996 n la Parròquia de Sant :\1artidt•Tal.am.ClCLEELSORGt.:ES DE CATALUNYA. Obre, de CORREA DE AR·\U'\0, KERLL í CABAl\lLLES. Jost•p Vicent Giner, orgue. (55 rn). 1 6:00 LA T ARDA DE VO lENT P t·ognmutrió r·ealitzada a partir de lt>!i ¡wtit•ions dels nostres oien!h. Prttsentació a càrrec de Carmina Malagu,rriga. 19:00 l\fUSICA COR<\L n \CH, J. Ch. F.: "Wachet auf. rnft uns die Stinnne• (Desperteuvos. en~ <"rida la veu). motet. Giirhinger Kantorei deStuttgart. Cor dc Camlwa dc la Univel'8itat d'lndiuuu. Bach-Collegium de Stuttgart. Dir.: Hehnut.h Rilling. (17m). BRITTEN: A Hymn to St. Collllnhu. Andrew Lumsden, or gue. The F im:i Sin~rcrs. Dir.: Pa ni Spicer. (2m). BRUCKNER: Tota pnlchra es. :'\lariu, motel pet· a tenor i cor a quatrt• veus. Rirbard Ilolm, tenor. Cor de la Ràdio de Baviera. (5 m). BRLCh. NER: Ecce sacerdos mlll:,O'IlUs, motet. Cor·ydon singers. Chamhers, Gough i Kelly. trombons. Thomub TJ"Ott<•r·, oq~tte. Dir.: Matthew B~·st. (6 m). MENDELSSOHN:Horaest,antífona i r·esponsori. Gikhinger KantoreideStuttgart. Barh -Collrgium de Stuttgart. Dir.: Helnmth Rilling. (9m). t.OD \L\: ' Esti Da!" (Cançó de Iu tard u) i "'l'nrot eszik a cigany• (El~ gitanos mengen formatgi' hlanr). Cor dl' Cambra de Pecs. Dir.: Aun~l 'l'iUai. (4 m). TORMIS: Raua nedmine. Jove Cor· Mundial. Dir.: Tonu KaljuMte. (9 m). • • 20:00 BUTLLETI D E NOTICIES 20:01 AGENDA ltUSICAL 20 :10 REPERTORI DE CO"'- CERT BR.\H MS: Concert pt'r a piano i onrre..tr·IJ n. 2, op. 83. ~1aurizio Pollini. piano. Orqlll·strn Filarmònicu de Brrün. Dir.: Claurlio Ahbado. {49 m). 2 1 :00 T EMPORADA D E VO BC CONCERT cm·cpstrat per Catalnnyu Mtí>rica el dia 12 dr gener del200lal'Auditori de Baree lona. Temporada OBC 2000/2001. STHALSS.J.: Sang \lene:oa, olx>rturu. El baró gitano. 'fre, pol- ka~: Tri,t·h-Traseh Polka: Pizzicato Pulkn: Baucrn Polkn. LEU \R: Frit'dt•r ikt>. STRAUSS.J .: Furio¡,o P ol ka: Senfzer Galopp. Cirw t•ançon~ populars vit>uest•s. RoH'~ ciri Sud, vals. ~L'\N: La prinrrRa dl' lc~ Czardn<>. STR \l SS.J.: '1~trxaRatletzk). Pt''l*llnun mobile. ' larlinn Srrafin. Thomas Sig"ald. Orque-tra Simfònica de Barc•t•lona i "\acional de Catalnn)a. Dir.:Frum:-PauiDecket'. 23:00 \ GENDA :\n;STCAL 23:03 JAXl DE NIT lna ,elt•t•ciú ci'AIIwrt l\fallofrP. 23:45 1\0CTURN Músit·u [!l'I" ucabar el dia. Prl'st•n tuciti u t•iirr·t•c d'Alfred Cela>u. • P ROGRMIACIO DE NIT RPpt•tidó dt'ls últims programrs 0:30 GRAl\S I NT EGRALS Pr·o¡n·amt>semt>soslasetmanaan teriot· (Ordre d'cmi,sió: Rept>tició th-1 DiU un~, Dimarts. Dimrt•n•s, Dijous.Divendres. de 13.00 a 11.00). • 1:30 \ UTOGRAF Emrs cüjous passat. 2:30 BlANC J NEGRE Emi's clivt•ndq:s passat. 3:30 R E I'ERTORI D E CONCERT Pmgrunwst>mesoslasetmana anterio•·· {Ordrcd'emi;,sió: Dilluru.. Dimarl¡,, Dimecres, Dijous. Di' rnclrt·~. dt> 09.06 a 1,9.00). 4:30 CAPSA D E ~JUSIGA Prot.Tnmescmesos la setmana IUltt•rior. (Ordre d'emissió: Rept>lició dels program('s de Dillun•• DiJnar ts, Dimecres, Dijouli, Divt·nch·cs. de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 16 DE GENER DEL 2001 7:0 8 PRIMER T&"'PS Mú~ira per començar el dia prebl'!lluua per Eulàlia Benito. HeC'ull d'oLt"!'h br·eus. Inclou b utUt"tins infonnatiu, i agendes mubical,. • • 9:00 RU11.LETI DE!\OUCIES 9:0C> R EP ERTORI DE C0:\1- CERT B :\CI!: C01wertdt> Brandenhuq; n. 3, BWV L04.S. 11 Gianlint> Annunico. Dk: Giovanni Antonini. (11m). ZI NGA HE L Lf: "Entrs l'uomo ulJ'or·cht'• u a sri'" (Des que l'borm• neix, l' homt> entra) i "Conft!ha, ~marri ta, ~piegarti vorrei" (Perduclu i t•onfosa. mll e:\:plicar-tr), dut• s àri1•, 1lt>b •s¡~ duets de carnbru•. Hobrrta Inwrnizzi. soprano. Fram·eo,co Caramirllo, pianoforte. (3m). STR \üSS,R.: Mort i transt¡gu•·at·i6, porma ~imfònic. Or qucslrtt Filhar mònica deLond rr.~. Oit·.: Klaus Tennstedt. (26 ru). XOST'\h.OVJTX: Concertino per u tlos piono,. op. 94. St-ta Tany1•l i Jeremy Bro"n. (9 m). I 0:00 \GE:'\ DA ~~U~ICAL 10:03 CAPSA D E :\JUSIGA \'1\',\L()J, Sonata per a 'inlí i ¡•nntinu n. I, FXIH 53. RY 755. Fahio Biondi. Hinuldo A!t>-<Snn driui. Muurizin l'iodcl<·o. Paoln Pundolfo. RolfLislevand. (12m). C ll.ll Ll ONIS: "El mar". pm•ma simfòuit•. On[Ut''tru Filharmòuicu E~lt)­ 'llt'n. Dir.: Juoza• Domat·kas. (27m). TELE\1\"\ '-:Simfonia en Fa ma· jor [Wr a rornet. trombona. 'inla dt• ~umha. flnuta dol~n. 'iolí. ohoi·, 'ioJn i baix continu. Conjunt hurrorcle T~ip7.ig. Con· junt d'in~ l ntsn(•nt.s de ,.t'Dl del Collt•¡,tinm de l.ri¡>Zig. (7 rn). E I.GAK: Vuritwions Eni¡,'Jnu op. )!(,. Orqm·~tr·n Simfònica de la BBC. l..eonunlllern~tt'in. (38m). m,. : C \ '-ÇO"\S POPU LARS RLS· SF.S: •\ n,lll t''tcpa•, 'En el bo.,r omlH"hol". "En lo profunditat dt• la tui¡tu suh ulgt>". "Tmc Wl pt>i\. d'or" i "t.. na lluna r lara brilln". Cor \t•tult·mic Rua s,echnil..m. l>1 r.: F:, ~'1Wlly 'l) tianktl. (18m). B\ HD: l<' antasia """ Sol. l r~ulu Ducliichler,tlavicèmJwl. (7 m). MOZAJl'l': Quintt·t de t-ord a, KV !;16. \rthm· Gnunioux. A1·pad GCoGt•orgc' J nnzer. Max Lcsut•ur. Eva C7ako. (33 m). CU \BHIE H: "España", rap,òdiu ¡w1· a or·que'!tra. Orl¡ut•,Lra de J'{.;bter . Dir.: \ un Pa~cal Turtl'lit>r. (6 m). STÜE<;FFK.&'\: Suite en sol m ¡wr u viola. Jonuthun Dnnford, babo. de vioIu. (lO m). 13:00 GRANS INTEGRALS LA MÚS ICA D'ESCENA DE IIEN il\' P UHCELL Bnnd uru or Thr British llet·oirt'I'Z. 195 ~ ::l. ¡¡¡::. e !a. él. ~ E Ot). PuulEIIiotl, '\Jan Byres.~larl) n H iJI i Pt•lt•r Bamber. tenot"h. Eli· ~oulwth Lant>. Prudence Uoyd, Juclith ~cl,on, ~opranos. Jarues Bowmun, t·ontr a tenor. Chri~­ loplwr K1•yte. baix. The Acndem) o f \nrit•nt \ f usir. Dir.: Chrisloplw r· llo¡~wood. (26m). Oroonuko. En11nu Kirk b). J udith Nelson, HopnuloH. 'fhe Academy of An· r·i•·nt MuHil". Dir·.: Chri~toplwr llogwuud. (3m). PIIIINUIIÍU ... Judi th l\d,on. •oprano. Rogers Co,r)-Cnmlp. Lenm·. Thc A<"a· tll"m) or \nrirnt \fu~ir. Dir.: Chrntc>phcr llogwood. (6 m). Tht• Hivul Sístcr., or The Violen<·c or Lovl'. .ludith ''wl•on,ROprano. .Martyn Hill, u-no1·. The Arademy of \n rittnl '\1 u¡,j¡o. Dir.: Ch ri.stophet· ll ugwood. (9 m). Thc Mork Mut-riage. J uclith Nt>lson, soprano. Tlw -\¡•udt•m) of \ncient:\1usir. Dir.: Chri•tophcr HogwOO<!. (5 m). 1 1:00 ~tm1 E.NTS LIRICS B.\RHIF.RI: FJ barhl'rillode La' api~,, ~an.uela en tres act('J;. 1 PKOGRA.\lAClÓ DE CATALUNYA l\IÚSJCA 195 2 \faria Un)O. Lola ca..lll;t•go. \1a11Ut'l l.anza. Jo,(, \. St>mpert>. Swfano Pulatchi. Jnnn Pou.•,. Cors Polifònic l nin•rsitari dt~ La Ln~una i Rl'}t'~ Dnrtlt>t. Rondalla dt• Tt·m•rift•. On¡ut>•lra Simfònica dt• Tt•nf'rifc. Oir.: \'ktor Poblo Pért'z. {6í m ). 15:00 Bt:TLLETÍ DE NOTÍ, , CIES 15:06 Mt:SIQUES DEL MON Una fint•str·n obt•r·tu u l't'X(II'!'bsÍÓ muAico l del~ poblt·~ tl'an-ru. PHOV ENÇA: "Ltli pastour~u•, "Vèncslèn vèirl' Iu pirut•t•llo", "Li o proun cir grnt". 'l'ho• Ter-ra Nova Consort. (9 m). TrBET: Lamri m Dtmdu. (12m). AFR ICA: "Gomha", dc Mali. Ami JSoitn. (5 m). PEHU: Cm·naval dt• tir,kuy 1. Pukuchaki wallatu. \IiuiüWlr dc lawutu. Carnu•ul dr tinky 2. lndíg<•nH dr Iu ronnmitut dc Cm;co. (li rn). 16:00l.ATAROADEL'OIENT Progromarii) rculitzndn u partir dc le .. JM'tit•ionstMs no.>ll't>'oit•nts. Pn•st•ntadcí a riirr('(· dc Canni, nu \falagnrriga. 19:00 JOVES ll\TERPRETS CRIEG: Suite llolht•rg. op. 40. Camerutu À.\J. (22 m). F~ÇAJX: Pt•tit Quatuor·. Quartt't dc suxòfonti Afrodi!'a.X. Enn•¡.,ríJ.tramcnt fN pt•r Catalunya Músku l'I din 18 d'ortubre del 2000 al Poluu de lu MtLSica Catulanu. EL PRIMER PALAU (V Temporada). (B m). MOZART:C:ont·t·r·t¡wroboèiorqnclltra, KV 271k. José Luis Lun·ahm·u, oboè. Orquestra tlt• C:aml!t·a Gonzal Comrllos. Dir.: Joan Lluís Moraleda. Euregistrunwn t ft•t }ll'l ' Catulunya MúRic-a t'I dia 25 d'octnh•·e dt•l 2000 ui Palau d1· Iu Mú~ica Catulunu dins el t•it'le PR IMEH , PALAU. (22m). , 20:00 BUTLLETI DE NOTIC IES 20:0 I<AGEN DA ~flJSICAL 20:10 REPERTORI DE CONCERT STRAUSS. R.: Quatre úJtims lieder. E,·a .\lm·ton. Orque~tra Simfònica dc Tor·onto. Oir.: .\ndrew Da~;~. (18 rn). D\ O RAK: El <·ol om del bosc. poema simfònit• op. 110. Orqut·~tru del Royul Concer·tgchorm. Oir·.: 1\¡ikolauij Hnr noncourt. (20m). MOMPOU: Músit•fl t·ullada, 11uader·n I. Josep Colom. piano. (17m). 21:00 P E RF ILS Raimon Colom('!' ennvtw~u umb un composito•· ni voltantdr lo seva obra. 23:00 AGENDA MUSICAL 23:0 3 JA7.Z Dl-~ NIT Una selecció d'Alherl Mallofré. 23:45 NOCTURN Música pet· urobur el diu. Pn•sentació a còr·,·c'i' d'Alfn>il Celoyu. PROGRA\IACIÓ DE 1\¡lT Repetit.¡ó dels últims programt>S 0:30 GRANS Il'i'TEGRAI.S Programes emesos la ~ctrnana untet-ior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilhms. Dimaru. Dimecres. Dijous, Divendrcs.de 13.00 a 14.00). 1:30 SELECCIÓ DE JAZZ 3:30 REP ERTORI DE CONCERT Programes emesos la ;:etmana anterior. (Ordre d'emissió: Dilluns, Dimarts. Dimecres. Dijo~. Divrndres, de 09.06 a 10.00). 4·:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana antcriot·. (Ortlre d'enússió: Repetició dels program!'s dc Dillm1s. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divrndrt~s, de 10.03 a 13.00). DIMECRES, 17 DE GENER DEL 2001 7:08 P RBtER TEMPS Mt1sica per començar· el dia P"'sentada per Eulàlia Ben ito. Rt'l'ull d'obres breus. lnrlou butlletins informatitLS i agendes musirols. 9:00 BliTLLETÍ DE NOTÍCIES 9:06 REPERTORI DE COXCERT GIDID!A.'il: Concerto gro..so n. 4 en Fa 'f (a partir de Ics sonates per: a violí op. 5 dc Corclli). The Academy of Ancient Music. Dir.: Andrew Manze. (10m). REGER: Dotze Yalsos-Caprici, per a piano a quatre mans, op. 9. Yaara Tal, Andr·eas Gt·oethuysen,pianoa quatre mans. (19m). ELLINGTON: Hadem, onrurstr·ada pet· Lnther Henderson. John Barclay, trompeta. Ma t·k Coodchild, contrabaix. Simon Gardner, tr ompeta. Orquestra Simfònica de la ciutut de Birmingbam. Dir.: Simon RauJe. (14m). STENHAi\IAIAR: Doslieder:"La noia que l1avia trobat l'amant" op Ab n.l, "Adagio" op. 20n. 5. Barbara Bonney. soprano. Anlonio Pappano. piano. (8 m). 10:00 AGEl\'DA :\IUSICAL 10:03 CAPSA DE !liÚSfCA CARESANA: "La Ta rantella". u 5 'eus i instrwnent.>. Capella delia Pietà de'Thrchini. Dir.: Antoni o Florio. (lS m ). SORS: Gran Sonata op. 25. Adam Holzman, guitarra. (26m ). FAlLA: "Noches en los jordint•s dc E~paña". impressions per a piano i orquestra. AJdo Ciccolini, piano. Orquestra Nacional de la Rndio F ra nc•esiL DU·.: Erncsto H alffter. (28 m). BACH: Oberi:urfl (S uite) n. 4en ReM .. BWV1069. Lr Conce1·t des No tions. La Capella ReialdeCatalunya. (24 m). HAYDN: Simfonia n. 5J. Philhat·morúa Hnugadca. Dir.: Antal Dorati. (23m). BLOCH: Suite hebraica per a viola i piano. Puul Cm·te•t•. viola. ~tit•bel Wagcmano,, piano. ( li m). CIIOPI"': Sonata per a piano n. 2. op. 35. \'ladímir A,hkenazy, piano. (25m). U:OO GRAJ\S INTEGRALS LES SIMFO!\IES I OBERTLRES DE W. A. ~IOZAHT Sinú'ooiu n. I, K\ 16. 'l'ht• \t·ndern) of '\neit•nt Music. Dir.: Clwistophc•r· llogwoodi.Jaup Sclll'oclrr. ( ¡;.¡ m). Simfonia n. 4, KV 19. 'l'ht• A<·atlrmy of Ancient Music. Oh-.: Janp Sdtl'ildt•r· i Chr·iNtoph<•t• Ho~wood. (9 m). Simfonia on Fn M, l<V l9a. Tht' Acudemy of Anricnt Music. Di t·.: J uup Schr·odcr· i Christopht>r· l.logwootl. (14m). Simfoniu n. 5. KV 22. Tht· "\cademy of Ancicnt M ~ic. Dir·.: J aap Selwiidt·r· i Christopbt•r Hogwootl. (7 m). Simfonia t•n Ht• M, KV 32. Thc Acadrm) of \ntienl '\tu~ic. Oit·.: Jaap Srhr·tidt.•r i Clu·istoplwr H oj;\mutl. (5 m). Simfonia e n Do \1. KY 35. The \cad!'my uf \nC'ient \lmic. Dir.: Ja ap ~rhrtidl'r. (5 m ). 14:00 .\I LS I CS DE CATALUNYA ESPLA: Tempo di sonata. Ign:tcio Rodes.~:otttitat...a. (12m). TORRI\ "'IO ELL: Sonata per a violoncel i piano, op. 21. Hogct· Loewt•n¡,ttttlt. v:inlonrel. Joan MoU, piu no. (26 ru). CAPLLONCH : Triiumcrei. Ebthcr· Vives, piuno. (7 111). CARHETA: PasttJr·al. Orcptt'Sil'lt Simfònic•a de Bat'!'l'lona i Nac·ional tlt• Catultmya. Dir.: Lnwr·t·u¡·¡~ (;'nster. (l.L m). 15:00 BUTI.LETÍ D E NOTÍCIES 15:06 MÚS I CS D E CAT A- LUNYA GASULL: El Culifu t•munorat. .Moni.St'rTat Gasc6n, Oaula. Xavirr· Coll , guiturTa. (7 m). VICL\N \: "Lort'a 11 , funta•ia mu•ical •obn• pot'ml's de Federico Cari'Íu l.or·cn per 11 baríton, violí. piano i rupsodn. Paco Vic·iana. pi1tno. Jo•cp .\laria Saguer, huríton. Vittòria hl'rnàndrz, violí. Santi .Falcon. npsoda. (33m). HOMS: vm;ncions ~obre Ull t!'mn popular rutolà. Jordi Musó. piano. (11m). 16:00 LA TAR DA D E L'OIENT Pr·ogrmnud6 t't'nÜtzadu a partir· de Ics pt•tit•i(mR eh•ls nostrl'l>Oients. PrE'sc•nt.ació u ràrTI'C de Currnina MalngurTign. 19:0 0 PRIMERA VEU Un t•~poi ptw coni"ixcr els mtísics d'ura. P r·csentat pcl)gna~i PiñoJ. 20:00 BtJTLI,ETl O E NOTICIES 20:01 AGEN DA MUSICAL 2 0 :10 R E P E RT O R I DE CON- <.:EH'I' PAG \NlNT: Concl·t·L per· a violí i or qurstrn n. I, op. 6. llya Gringolts, violí. Orqut'>tra Simfòrúca de Lahti. Dir.: Osmo Vii.nskii. (36m). GRANADOS: El pelelc. J oaqtún Achúcarro, piano. (4m). BACHJGOUNOD:Avel\Iarin(arranjament per a ,;olonrel i piano). l\fischa .M aiski, violoncel. Pawl Gililov, piano. (5 '!1)· 21:00 SELECCIO D E NOVETATS Presentació de les (rltirucs nowtats discogràfiques aparegudes al mercat . a càrrec d'Alñ·ed Crlaya. 23:00 AGENDA MUSICAL 23:03 JAl.!Z DE NIT Una selecció d'Albert Malloft·é. 23:45 NO CT URN Mwica per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Cela· • ya. P R OGRMIACIO DE NlT Repetició dels úJt:ims programes 0:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana aa· tel'ior (Ordre d'enússió: Rt'pt'ti· ció del Dilluns. DimurL~. Dimecres. Dijous. Divendres, de 13.011 a 14.00). 1:30 L'AUDIOVISUAL Emès diwnenge pa.•sat. 3:30 REP ERTORI DE CO:\CERT Programes emesos la schnana anterior. (Ordred'cn:tissió: DilltLn>, Dimarts, Dimecres, Dijous. Di vendrcs, dc 09.06 a 10.00). 4:30 CAPSA DE 1\IÚSICA Prob'l'ames emesos la setmana uutcrior. (Ordre d'emissió: Rt•pr~· ció dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Di· vendres, de 10.03 a 13.00). DIJOUS, 18 DE GENER DEL 2001 7:0 8 PRIMER TEMPS Música per començar PI din presentada per Eulàlia Bcnito. Re cull d'obres breus. lnclou bul· lletius informatius i agendc.s mn· , , sicals. 9:00BUTLLETIDENOTJCOO 9:06 REPERTORI DE Cm•CER T HAt'IDEL: "Arribada de la Rl'i· na de Saba", de l'acte tercer dt l'oratori "Solomon•. Solistes Barrocs Anglesos. Dir.: John Eliot Cardiner. (3m). DA MOTTA: Balada per a piu· no sol. op. 16. Artur Pizarro, piano. (9 m). ARENSKI: Var iacions sobL·e un tema de Txaikovsk:i, op. 35o. OrquestraSimfònica deLondm. Dir.: John B arbi rolli. (15m). BACH, .T. Ch. :QuartctporaOou· la travessera, violi, viola i vill' Ion cel. Components del Chm·siichsiseho Capelle Leipzig. (13 m). G RIEC: Concert ober-tura "A lo t.urdor", op 11. Royal Philharmorúc Orche~trn. Dir.: Thomas Beecham. (11 DJ). 1 0 :00 AGENDA ~IUSICAL 10 :03 CAPSA DE MÚSICA PROGR\MAClÚ OF. C.\T\LLl\U )JÚSICA SALIERI: Conrcrt pt>r a nuu ta, oboè i orqur~tra. Clementiue Hoogendoonn, Oauta. Pi e tro Borgonovo. oboè. I Solisli "eneli. Dir.: Claudio Sdmcr ne. (19m). S.Uf'1ARTI'\I. C.: Conrer·to grosso n. 8. Ensemhlt>.US. Dir.: Clúara Banchini. (ll m). BACH I LISZT: Funta•ia i Fuga 1'11 sol m., BWV 542. Trunst-ripci6 pet· o piano du Ft·un;¡; Liszt. Mac McCiure, }Jiano. (13m). BENCINI: "Kyric", "Giòr·iu", "Credo", "Sunc·tus" i "Agnus Dc•i" dc la Missa de Oliwiru. A s ei voci. (27 m). SIBELIUS: Les On·tlnides, poema sim[ònic op. 73. Orquestl·a Sirnfòni!'a dt> la dut a 1 (I<• Bu:mingbam. Dir'.: Si mon Hattle (11m). BROTONS: Pluredo, op. 5~. Orqurstra Ciutat dl' Barct>lona. Dir.: Jost>p Pons. (18m). LASSUS: "S usau ne ung jour•, per allaíit. Stephrn Stubb,, Uaíit. (6 m). HANDEL: Con<'cr'l per n orgue op. 4 n. l. H\VV 289. Herbert Tachezi. Con!'rntus )f usi cus de Viena. Dir.: ;\'ikolaus Harnoncourt. ( 14 m). BORODIN: Simfonia n. 2. Orquestra Filhur·mònic•u dr Rotlerdam. Dir.: Vult'T) Gcrgirv. (31m). LEHAR: Ohl·r·tma dr "La Viuda alegre". Orquestra Nacional Filhac·mòuica. Dir.: Richard Bonynge. (Sm). 13:00 GRANS INTEGRALS LES SIMFONIES I OBERTURES DE W. A . MOZART Simfonia en Re M. KV 38. The Acadt'my of Atu•icnl Mu~oic. Dir.: Jaap Sduüclt'r. (:~ m). Simfonia en FaM KV 42a (K 76). The Acadt·my or Arll'ient Music. Dir.: Cluistoplwr llogwood i .I uap Schrodrr. (15m). Simfonia n. 6, KV 43. The Academy of Ancirnt "t1u!tic. Dir.: Clu;stopht•r·llogwood i Jaap Schroder. (li rn). Simfonia n. 7, K\ 45. Thc Acatlt'nry of Am·it'nl :\fw.i!'. Dir.: Christopht•r H ogwood duap SchrO<\.er. (12m). 14:00 ~IUSICA ANTIGA "PurceU: òpere" i Mmúòperc~" Acte lloo dc• l'òpera en l'inc U!'· tes "The Fairy Qut't·n". Wynford Evnns. \fartin Evaus. MartyuHill. Swphen \ar<·oe . .lnc:litb Nelson. Jt'nnifec· Smith. Timothy Pt>m·osey. Stt•phl'n Varroc Cor Monwvcnli. f<:nglish Bar·oque SoloistH. Dic·.: J olm IWot Garc:liner. (22 m). Acte lllct· de la Memi-òpel'lc "King Arthur". Elisabeth Pdday. Stc•pht'n Vur·coe. CorMontcvcrdi. EngliRh Baroque Soloists. Dic-.: j ohn Ell iot Gardiner·. (16 m). Acte Jllcr de l'òpt•r·a rn trrs actes "Dido i Enees•. Yéronique Gens. Xathan Berg. Sophie \Iarin-Oet,'Or. ClaireBnm. Lt-, Arb. Florissant,;. Dir.: William Chri;;tir. (18m). 15:00 BL'TLLETÍ DE NOTÍCIES 15:06 AUTÒGRAF Les WN-;ons finnadesp«>rles gt'IIDlS batute~. Antoni Ro!>-1\1arbà \fOMPOU: El Combat del somni, orquestt-at per Ros M.arbà. Virtòria dels Anb-els, &Oprano. Orqucsu·a de Concerts Lamoureux. Dil·.: Antoni Ros-~Iarbà. (10m). MOZART: "Mudamina~. de l'ò(Wr·a Don Giovanni. Joan Pons, bar·íton. Orquestra Simfònica de Barcelona i nacional dc Catalunya. Dir.: Antoni Uos Marbà. (6m). SERRA: La presó de Lleida, poema ~imfòrúc per a dues cobles í timloales. Cobla Barcelona. Dir.: Antoni RoRMarbà. (ll m). BERNSTEIN: "Tonight" i "Maria", de West Side Story. Jose¡l Carreras. Orquestra de cambra Anglesa. Dir.:AntoniRos i\farbà. (6 m). VIVALDI: JmictiBeUate. mot<'I. Terl.'~n Berganza. contralt. Orqtcestr-d dt' cambra Anglesa. Dir.: \ntoni Ro..-.\t arbà. (12m). 16:00 LA TARDA DE liOIEl''T Programació realitzada a partir dc lc.~ peticions dels nostres oients. Presentació a càrl'ec de Carmina MaJaganig-d. l 9:00 PENTAGRAMA Programa de c:livulgació musical. Guió i realització: Pel'e Bw·és i Àlc·x Robles. 20:00 BUTLLETÍ D E NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 REPERTORI DE CON- CERT STRAVJNSKI: Simfonia del~ Sulmb. Or·questra Filharmònica de Berlín. Dir.: Picn·e Boulez. (20m). BEETHOVEN: Sextetperados clarinets, do~ fagots i due.s trompes. op. 71. 1\fozzafiato. Dir.: Cbarles Xeillieh. (19m). G L"ASTERA: La canción del ol\ido. l\farc Grauwels. Oauta. Ives Storrns, g~ritarra. (5 m). 21:00 A LA MA.t"-"'ERADE..... lm convidat ens proposa i comrnta la mú;;ica que li agrada. Guióipr·r.;,cntaciódcJoan ·vives. 23:00 AGENDA ~IUSICAL 23:03 JA:ZZ D E NIT Una 8elecció d'Albert Mallofré. 23;45 NOCTURN Mú;.ica pel' acabar el dia. Prcsen tat'ió a càrrec d'Alfred Celaya. , PROGRAMA CIO DE NIT Rrpetieió dels últims programes 0:30 GRANS INTEGRALS ProgramesemesosJasebnana anterior (Ordre d'enússió: Repetirió del Dilluns. Dimarts, Dime- eres. Dijm.-.l>iH'nclrt>-,clr U.OO a 14.00). • 1:30 JQ)'ES I"Yrt: RPIU..ï'S Emf., diJ!lar1-. pa,,ut. 2:30 .\IUSIC.\ X..\..1 Em~ dhendre- pa..-at. 3:30 REPERTORI DE CO!'ICERT Pro¡,"Tame;.enw-osla ~etmuna anterior. (Ordn•d\·nrk,icí: Oillun,. DimarL,, Dirut'!'l'c"', Dijous. Divendre~. de 09.06 u I.Jl.OO). 4:30 C..\PSA DE :m;siCA Pr-o¡,'Tames emesus la •t•tmnnu an tccior. (Ordr·c d't•mi,sicí: Rc•pf'li· ció del!! progranw~ dt' Dillun~. Dimarts. Dirnc·t·n·s, Dijous, Divendn:s, de 10.03 u l:i.OO). DIVENDRES, 19 DE GENER DEL 2001 7:08 PRIMER TE~li>S MúFicu per romcoçur t•l diu pr·rsentada pcc· Enltlliu Bt•nitu. Ht•cull d'obn~ hn·n~. lnc•lou butllctin~ inforruatjus i ugt•ndc•>o nml'irals. 9:00 BUTI..U..'TÍ DENOTÍCIF..S 9:06 REPERTORI DE CONCERT ,'olUFFAT: Suite i' 'Lnpatit·ntia" del segon 'olum clt•l rct·niJ FlorilcgillDl. LeConcertde, '\ation•. Oir·.:Jor·c:li Savall. (U m). ~ULH.\l'D: Quatrt' \ j,u¡:t·~.(H'r a viola i piano. op. 238. Wolfram Christ, \iola. han Klan~ky. piano. (9 m). SCHUBERT: Simfonia n. ;~, D 200. Orquestra del Royal Ctmrf'c·t~r­ bouw. Dir.: Nikolou~ I lurnonI:Orwt. (24 DVORAK: Ada li<' Hu~ulku. LuriaPopp,soprano. On¡ut•stra de la Ràdio clt' Munk Oir·.: Lc ouard Slutkin. (6 m). 10:00 AGENDA ~IUSJCAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA DEBUSSY: El fill pnklir,:. Jt•ssyt• Nor-n>Ull. J osrp Carrt'rlls. Dietrich Fischt>r-Dit•,kau. Cor i Orqutll;tra tir la Ràdio dt• Sttlltgart. Dir.: Gur1 Bc•rtini. (35 m). YITALI: Sonata da c·hit•,..a np. 2, n. 12. Ensemble _\urora. (6 m). RAhlL\l \.."\"NOV: Dan.,.•-.•i.Jnfc).. niquf's per u do' pi anus, op. 15. Ho.,çan:l Shrllc•v i lliJarv Mut• nu mara. (32m). . • PAG.~'II'\1: 'ariat•iorh~hrt• 'wl cor piu non mi 't'nio. ~Jjhai Craiowonu. 'i oií. (l•1m). BOCCHERINJ: Conct·rt prr a violoncel i orqut'Htrt•n. 9 t'll Si b, nv. C-t82. J\1usiri dt• Montr·eul. Solista i ¡(j rector·: Yuli Tul'Ov~oky. (22 m). LA.~OTE DE GJUGNON, H.: "Prf'luilis a l'unti¡• ahRt•nt". Jonli Maij6, piano. (15m). BACH: "Henund Mumlnnd Tnt uns Lcl)('cl" (J<:J <·or, Iu b()(•a, l'at•ci6 i la vicia). t·untutu BWV ll7. Ursula Buekel. lll'rtha Tiip¡wr. John van .lv~ter·t•u. Kit•th En gen. Cori Orqut:.'-lra Burh dc• \1urúr. Dir.: ~ri Rkhtcr. (3:~ m). C H \\(l'\ \DE: c:;Oth Iu mu~quc. op. 116. Erir Puc·kir1, piano. (3 nt). 13:00 GRA.~S Il\'TEGR.ALS LES SDlFO:\lES l OBERTúRES DE W. A. \tOZART qimfonia en Si b 'L KY l5b ( \:! (.t¡. Tlw \l·adrm' of Anrient ~lu,-k Dir.: ChrÏbtoÍ>her Ho:,"' ood i Jaap Schrodt•r. (li m). \IOZ.\RT: Simfonia en ReM. h.\ 16a. The Aradenn of \ndrnl :\lusie. Dir. : Clll'istopher Ho~,'wood i Jal!Jl St•hr-iider. (6 m). MOZART: Sinüonin u. 8, KY·I8. Tlw Aradem\ o f Ancient Music. Dit·.: ChristoÍJht•c· Ho¡;wood iJuap Sdll'odrr·. (15 m). MOZ.I\RT: Simfonia en Rr M. KV 62a. Thl' Academ) of Anricnt Mu~ir. Dir.: Juap,Schrütler. (18m). U:OO i\IUSICA RELIGIOSA C.\PÓ: \lis~a in Honorem Saneli Caietani Tlúenaci. Bartoml'u l\lanresa, orgue. CapeUa Tc•atina. Els Solistes de Mallort'a. Dir.: Agustí ..\guil6. (19m). DYO R.A.K: Tre,. pec~'!> ,;acres. op. 19. DrahomiJ·a Drobkovli. Richard N6vak. Cor Filbannònic Txec. .lo•t•fN.ica, orgue. Dir.: Lubomú· Mútl. (9 m). STRA\T'iSKI: Abraham i Isaac. halacla sacra per· a baríton i orqut·~tl'O c.le cambra. Dictridt Fi~chec·-Dieskau. Or·qurst ra Simfònica de la Ràdio de Stuttgart. Dir.: Gary Bet·tini. (12m). CJJARPENTIER: Poor la seronde l'ois queleSaint SacJ•emcnl vientau mesmereposoil:H. 372. Solistt•R vot'al!i. Coa·s i Orquesu·a cie la Chaprllr Ro yale. Dia·.: Philippe Herr-ew('gJie. (lO m)., 15:00 BUTI...LETI DE NOTICIES J 5:06 l\IÚSICA XXl Lrs últime>i tendències de la mú~it·a rontemporània. BROTO~S: Les Quatre Estacion~. Cor dc Camhra de la Universitat clcl'E•tal de Portland.Dir.: Bru<'!' Brownt'. (15m). L\UB.\: "Dream in bar". per u ~axo i pt>c·eu.,_.,ió. .,furit."-Bc~madette Charrier- sa,o. Philipp•· Valenline. prrc!IH~ió. (15m). IB.\HRONDO: "lrrint:z". Orqucst1"8 Simfòni(•ad'Euskadi. Dir.: Juanjo M<,na. (20m). 16:00 LA TARDA DE li OIENT Pr·u¡,"Tamarió c·ealit:zada a partir dc•lc'!t ¡wtic·ions dels oostrtll; oient~. PreRentació a càrrec de Carminu M:alagan·iga. 19:00 BLANC r NEGRE Ln mrí~ica pern piano. El>~ concerts per a. pimto de W. A. Mo7.art C(Jn(•ert fl('r a piano i orquestra n. 19. KV 159. 3 PROCUA;\1ACIÓ DE CATALUNYA lfÚSICA RuriolfSt'r·kin. Orqu(·stru Simfònica d1• Londr1·~. Dir.: Claudio \hhudo. (28m). Coru•t•r·t fll'r u piunn i orquestra n. 20. h.\ 166. Evgt'll) Ns•in. \'irtuo-i dt• \fosrou. Dit·.: \1udimirSpivako~. (32 m). 20:00 BlTI..LETÍ DE ~OTI­ CIES 195 20:0-4 AGENOA '\1USICAL 20:J O REPI<:RTOR I DE CONCERT SAINT S'\ I<;NS: "Mon ¡·oeur ;;'ouvn· à ta voix", dut't Òt' l'òper·a ¡•n Ln•s uc•lf·~ SmnNon ('t DuUIu. Chl'istn Ludwig . .Jnmes King. .Bt•nul \V(•ikl. AJexu11d<:l' Malta. lli(' llU ni Kog¡•J. C:cw~ (I(' Iu Ràdio dt• Bavit>r·a. Ot·qu•·~tl'll de Iu IUdiu d(• Munic. Dir·.: Gim.epp~ PatanÍ'. (9 m). MORERA: Uh fullt·~ ,equt's. Lu P•·inripul dt• Iu Bi•bal. (3m). \ ILJ..A-LOllOS: Suit¡• populur brusilt•ru. Juliun Brcnm, ¡!uitarru. (18m). '\10Z.\RT: Rt•ginu Cueü. K\ 108. Emma Kirkhv. Cor dc noi, de la Cutt·dral dr Wcstmin,lt'l'. Cor i Onrm·stra dt' l' \c•ath•m) of \n('Ï(•nt 'lu~;il'. Dir.: C. llo¡!;"ood. (U m). , 21:00 LA \ IUSICA A DEBAT Proj,'l'amu a l'entorn dc tcmt•;;mu~i(•ab d'interès. J>rc~entat i condu'it prr· Joan Vives, i r·t'alit.zat umb Iu <·olnhoruríó drl Con~ell Catulu d(• Iu Mú..,icu. 23:00 AGENDA MUSICAL 23:03 JAZ:Z ()E N IT Un u ~rlt•t•dó d'Alher·t Mullof1·é. 23:·~5 NOCTURN MúS"itu per· a(•ahur PI clin. Pr·l'· ~~·ntació u I'Òr'I'C!' d'Aif,·cd Celayu. PROGRAMACIÓ DE NIT Rt>petít•íó dds tíltim., p•·ogrnnu~~ 0:30 GRANS INTI~G RAU5 Pr·~·nmt·s t'lnt••o~ Iu HNmnl1111lll· ter·ior (O nh-e d'emihsi6: Heprtit•ió dt>l Dillun!\, Dinull't~. Dimet'l'\!!i. Dijous. Diwrulrcs,dc 13.00 u 14.00). 1:30 CICLE DE LIED Emh di•'1,ahtt• pa~•nt. 2:30 CLASSICS DEL SEGLE xx Eml>s dilltms pnsMII. 3:30 REPERTORI DE CO~­ CERT Program(•s ¡•mt>s(lsla N('lmana anlet;or. (O•·drc(l'cmi.,síó: Dillm1s, DimurLM, Dimt't'l'('H, Dijous, Divrndr·t•N, (lt• 09.06 a 1,0.00). 1·!30 CAJ>SA DE MUSICA Prognunt·~ ('lllt'RON In 1\('tmunu 1111tt·ritH', (O nin• d't•rni¡;~ió: R<•pt•tidó ciris pt·ow·uniCR dc DillunM, Dinun·tH, Dinwt·r~s, Dijous, Divcndn~s, ric I 0.03 11 13.00). DISSABTE, 20 DE GENER DEL 2001 8:00 PRIMER TEMPS 4 Mú~iru p!'r t·umt'll\'llr rl din prescutndu pt•t· Pilut· Subirà. Ht>(' ull d'ubn·s hr·ru,. lm·lou butllrt:í de notírit•s i u~l'nflu nnr.i(•ul. lO:OO~fÚSlCAPERACOBLA 'L\RTL'<EZ CQ)Ú:\: Canigó. música ¡>f'r a la dramatitza<'iÓ del poema de Ja cint Verdaguer. per u rapsodes. veu, arpa. percussió i cobla. Joan Borràs i Enric Poub. rap~ode;,. 'i in a. velL ~fagdalena Barrera. arpa. Santi }folas. pt·rCUJJsió. Cobla Mediterrània. Dir.: .Jesús Ventura. (24m). CARRETERO: "La flor de Cutalunya• i "Que bonica els Pineda", sardanes. Cobla La Selvatana. (7 m). PEÑA: Roselles de maig, pe•· a tenora i piano. Enric Or·tí, tenora. Jor·di Vilnpriuyó, pianQ . Em·egistrmneut fet per Cnt alnnyu Música el dia 20 d'Qctuhn• del 2000 a l'Auditor; de la Caixa de Sabadell. (7 m). MORALEDA: "Tirant lo Blanc", poema cavalleresc p!'r a cobla. Cobla Montgrins. (15 m). 11:00 DISCOTECA UNIVERSAL El <·ol.ll'('cionable de la música indispensable. "Georg Friederich Hiieodel" Música aquàtica. La Gra11de Eeurie et la Chrunhro du Roy. Dir.: ]l"ao-Clandl' Malgoire. (45 m). ~fúsica per al~ Reials Focs Artifi<'ials. The English Concert. Dir.: Trevor Pinnock. (18m). 12:00 AGENDA l\IUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de di vui,u¡u:i6 mubit•al. Guió i •·ealit.zació: Pere Burvs i ÀJ('x Robles,Repetició d('l pl·o¡.'l·uma emès dijoUJJ pàS~ut. 13:00 SALA DE CONCERT Una sclecciií dels millors e nr·egisll·aments de concert. 15:03 SALA DE CONCERT Unu selecció dels millors enrrgistraments de concer·t. 17:00 A LA MANERA DE.... Un convidat ens proposa i comenta la mt1siea que li ngrudu. Guió i presentació de Joan Vives. Repetició del programa e ml-s dijouo passat. 19:00 CICLE DE LIED BRITTEN: Les il.hmúnacio11s, op. 18. Peter Peat·s. tenor. Orquestra dt' CambraAnglesa.Dir.:Be11jamin Bl'ittru. (23 m). LJSZT: "Oh! quand je dors" (Oh! quan dormo), lied amb text de Victor· Hugo. Auge la Gheorghiu, soprano. MaJcolml\tartineau, piano. (5 m). STRAUSS, R.: Noies nors, licder O(l. 22. E<litaGruherova,soprano. Edk \Vc,·ba, piano. (10m). BRAHMS: Cincliedcr, op. 94. Jessye Not·mwl, soprano. Dietrich Fischet'-Diesknu, baríton. Daniel Barenboim.,piano. (13m). 20:03 SET.ECCIO DE JA'C/, lin prugrama d'Albert Mallufn!. 22:00 AGENDA l\fUSTCAL 22:03 GRANS OBRES ELC.\R: Th(• Kingrlom, oratori. \vormt> 1\.(•nn), •oprano. Alh·edu Hod~~on . t'OI1tralt. Christophl'r Gillctt. tenor. Bt•l1jtlmin Luxon. hui,. Cnr i Onru(·~tru Filhar·mònil·u dl' Londr·t·~. Dir.: Leonur·d Sl ut kiu. (99 m). 0:00 NOCTII R~ ~lú~Í('II pt>r u(·ubl!r el dia. PROGRAI\lACIO DE NIT Rl'petició dels r:íJtim::~ progl'Umes 0:30 LA TARDA DE L'OlENT H('pdidó d1•IRprogrmm·~ emrso~ dilJIIllM , dilliUI't~ i flílllC('l'CI<. DIUMENGE, 21 DE GENER DEL 2001 8:00 PRIMER TEMPS Mítsicu [ll'l' (JOillCll\'81' ri dia preijt'ntuda pt·r· Pilnr· Subirà. Hec ull tl'ubn·s bn•us. Jnclou butlletí de llOtJ('it~S i u_g<•ndu lllllHÏ(•¡¡J. 10:00 MUSICA DE CAMBRA 11.\YDN: Trio nmh piuno llob. X\:27. -\ntlníl! S<·hiff, piuno. \nuko Shiokawu, dolí. Boris Pergauwn~rhiJ..ow. 'inlunrel. (18m). BEETllO\ EN: Trio amb piano. op. 70 n. 2. Tt·io Zinguru. (30m). 11 :00 MISSA DE MONTSERRAT Tr·m.,mú~•ió l'li <lit·t•t•tt• de la \1is8a Conn•nlllal des del Monestir dt• MontH•rrat. 12:17 DIVERTI.MEN'r Un <·~pui prc•M•ntut p!'r Pilar Subirà. 13:00 AGENDA MUSICAL 13:03 SALA DE CONCERT Una S(•h•t•t·ió drls miUors elll·egish·um(•ntR de ¡·orwrrt. 15:03 SAJA DE CONCEnT Uuu srl(•(•¡:ió d(' ls millm·s enregisu·uuwntM fit-~ 5'tllll'l'l't. TRANSMISS IO EN DIHECTE DI~SDRLGRANTEATREDEL LICEU CONCI<;RT F INAL DEL CONCUllS I NTERNACIONAL DE CANT "FRANCESC VIÑAS" 22:00 AGENDA 1\tUSICAL 22:03 L'ACDIOVISUAL L n progrun•u d' Gori nu. lntq.'l·ttl Miki6KHóz~a. \J,., 0:00 NOCI'l Rt\ \1tísiru per acubi!'' (•I dia. PROGRA)JACIO DE NIT Rt>pt•tki6 el t'ls !'tltim~ pro¡,,'rames 0:30 LA 1i\RDA DE L'OIENT Hcpctidó dels pr·ogr1unes em~sos dijou~ i diH•11dres. DILLUNS, 22 DE GENER DEL 2001 7:08 (>fUMER TEMPS Mrísirn pt•r ronwnçor el dia prr...sentllda p(•r· Eulàlin Bt•n ito. Hecull ll'obt·<·s ht'l'liS. l ndou butIJelins infonnatins i ngt1ntles nm• siral11. 9:00 BUTIU:'I'f DE NOTÍCIF..S 9!06 REPERTORI DE CONCERT PLA. M.: C.onc·c•·t per· 11 nauta i orqtwstt·a <'11 Si b M, V 2. Cluudi Arin111ny, flnutu. O r·(ttwJ;tra cir Cmnhru Anglesa. Dir·.: Jo~Í' Lui~ Ga1·ría. (16m). YIVALDT: Sonata pt•r a violi i baix contin n. op. 2 n. 10, R\ 21. Sal\'atoreAccardo, violí. Rohan dt> Sa ram, ~ioloncd. Bruno Canino, clavw. (9 m). VERDI: "Cejonrher-euxestplein d'allegresse!". cor de l'acte UI de ' Don Carlo". Cor i Orquestra del Teatt·e \lla Scala. Dir.: Claudio Ahbado. (8 m). CHABRIER: Havanera. Orquestra del Capitoli de Tolosa. Dir.: Michel Plasson. (4 m). C:HOPIN: Mazurca e n la m (ii Entilt> Gaillard). Vladimir Ashkenazy, piano. (3m). CO'RELLI: Conc(n·to gr·osijo, op. 6 n 7. L'Europa Galante. Du·.: Fabio Biondi. (9 m). 10:00 AGENDA l\JUSICAL 10:03 CAPSA DE l\fÚSlCA CARCERES: "La tJ·ulla". ensalada a4. Montserrat Fi¡,,-ueras. soprano. Capella Reial de Catalunya. Dir.: Jordi Savall. (29m). SCHUBERT: Sonata n. l i (19) op. 53, D. 850. AJain, Planès, piano. (43 m). Cl\'lAROSA: D mae::~tro di (·upella, intermezzo. Jó:~:sef Gregor, baix. Orque;,tra dc Cambu Corelll. Dir.: Tanuí~ Pal. (20m). VILLA-LOBOS: Quintet en forma de choros per a flauta, obot>. clarinet, u·ompa i fagot. Carlos Rato . .Br-as Limongr. José Botelho. Sdenek Svah i Air·ton Ba•·bosa. (10m). BACH: Concer·t per a dos piu no> i On(uestra de cor·da, BWV) 06 I. Micbel Beroffi.Jean-PhilippeCcr llard. Ensemhle Orcb(•stral rlr París. Dir.: Jean-Pien·e \VaU~r.. (19m). TXAIKOVSKI: Strenatu pt••· u corda op. 48. Orquestra Filharmònica de l.i>ningrad. Dit·.: EvgeniMravinsk). (29m). BARTOK: Rapsòdia J>f'r a violi i orquestra n. 1. DénesKovacs. Orquestro Simícr oiea de Budapest. Dir.: JanosFr- rencsik. (9 m). 13:00 GRANS 1.1\'TEGRALS LES SIMFONIES I OBEllTIJRES DE W. A. lfOZART Simfonia n. 9. KV 73. The Academy of Ancieut '\tusic. Dir.: Jaap Schroder. (12m). Simfonia en Re M, h."V ï31 (kï 81). The Acadl"my of Ancient Musir. Dir.: Jaap S~ht·Oder. (11m). Simfonia en ReM, KV 73m (J<V 97). The Academy òf Ancient Musit·. Dir.: Jaap Schrodet· i Chl'islcr pher Hogwood. (U m). Simfonia en ReM , KV 73n (KV 95). The Academy of Anrienl Musi<'. Dir.: Jaap Schroder i Christopller Hogwood. (13m). PROGRAMACIÓ DE CATALta'iU ,\t(•SICA J.t.:OO CLÀSSICS DEL SEGLE xx W\LTON: Conrt-rt pt>r a' iola i orqu••,tra. )uri Bashmet, viola. Or<rue,tra Simfònic-a de Londre~. Dir.: ~e­ l'me Jiirvi. (26m). Ml LHAUD: Scaramou1·hc. Philip~w Corre i Edoutu·d Exet·jcrtn, duo de pianos. (9 m). KIIATXATURIAN: 1\lasramda. hllitt•. Orcruest ra ~arional E~t·oresa. Dir.: Neeme J iirvi. (16m). 15:00 BUILLETÍ OE NOTÍCrES 15:06 ELS ORGUES OE CATALUNYA Orgue de la Catedral d e CllS- tt>Uó d'Empúries. COl'<CERT enregi;,trat pt•r Catulunya i\1Úl!ica el diu 2ï d 'abtil dt•l989 a la Catedral t.h• Ca,teUó d'Empúrie.s. Obres d1• CAB\1\ ILLES, C.LéRMmALLT i COli- PER IN. .Jo~I'Jl M" Mas i B oru·t, orgue. (53 rn). J 6:00 LA TARDA DE VOlENT Programació realitzada a partir dt•l'"' peti ciom dels nOl'tn·~ oirnts. Pre.~entació a càrrec dc Curmina l\1alaga,rriga. 19:00 MUSICA CORAL SCHUBERT: Stiindtht•n D. 920. Hirgit Rcmmert , contrult. Corde rmnhra RIAS. Dir.: Mut·cus Crcrd. (6 m). .I 1\N \CEK: Cançons dr Hradt'UD). Cor dl' Cambra d'llolundu. Dir.: Reinhcrt de Leeuw. (15m). BRAI TMS: Cançons, p!'t' a corde d ones, dues trompes i urpa, op. 17. Cor de la NDR. Hnmbur·~. J an Sclu·oed!'r i Haus-Ulrirh Winkll'l·. trompes.Julia HuitwsJTahn, urp a. Dir.: Güntet· Jcnu. (16m). l\1 \RTlNU: TnoHunçon~l'ut•rel> lli't' o 'eus feme nin e,. i violí. Prtr Mcssiereur, violi. Cut· Mixt h.ühn. Dir.: Puvcl KiUrn . (8 m). SCHUBERT: "Gouin dt·r· Nutut·" (Déu o la natura), D. 757. Cor Mouteverdi. Malt-olm BilRon, forte-piano. Oi r .: J o hn Eliot Gardiner. (6 J)l). , 20:00 BUTLLETI DE !\OTI- CIES 20:0 J. AGEJ\DA .MUSICAL 20: I O REPERTORI DE CONCERT PHOKOFIEV: Sonata pt·r· u violí i piano en ReM, op. 9la. \nrw-Sophic1Iuttt•r, violí. Lam))('rt Orkis, piano. (23 m). B \CH: Obertura (Suitd n. 3 en t·t· \T., BWV 1068. lR Concert des '\lation~, La Cap!'lla Reial de Cu tulunyu. Oir.: Jonli SavaJJ. (26m). 21:00 TEMPORADA DE L'O BC RR.\JIMS:Simfouin n. 3,op. 90. F\URÉ: Balada op. 19, per a piano i orque~;tra. STR.\USS: Burlc•kc, per a piano i ot·qut·~­ tnt. Feucrsnotop. SO. E;.¡•¡•nad'amor. Josep i\L Colom. piano. Or<fUestra Simfònica tic BaiTclonu i 'iacionul th• Catalunya. Dir.: Franz-Puul Det•krr. CO'iCERT 1mregistrat per Catalunyu '1ú;.it·u t'I dia 20 de ¡;t>ner dcl2001nl' \uditori de Barcelona. T¡•mporada OBC 2000/200 I. 23:00 AGENDA ~WSICAL 23:03 JAZZ DE NIT Una 'ot'lt't't·ió d '\Jhl'rt 1\fallofré. 23:45 :'iOCTlRI\ Mú.•it·a ¡wt· acabar el dia. Presentarió a ri\rrcc d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT R epctit·i6 dt•ls últints prOb'TIIlnes 0:30 GRANS INTEGRALS Pr~'Tallll'~ t•mt•.;o~ la s!'tmana anterior (Ordn· d 't•mis:oió: Rl'pcti ció d!'l Dillnn•. D:imarlb. Dinu: creo.. Díjon~. Diwndrcs, dc 13.00 a 14.00). , 1:30 AUTOGRAF gmès clijous po ~sat. 2:30 BLANC I NEGRE Emès div,·ndrt•s passat. 3:30 REPEilTORI DE CO~­ CERT Programi'• t•mesoq la setmana anterior. (Onlr!'d'rtniosió: Dillun~. Dimat·t~. Dimecl'('s, Dijous, Divendn•s, dt• 09.06 o l.J>.OO). 4:30 CAPSA DE 1\-IUSICA Progrumest•rneRos lasetrna.nn unterior. (Ordn• d'rtllÍllsió: Rt•petició dt•ll! Jlt'O¡~Tamcs de Dilluns. Dimart~. Dim~:t•rcs, Dijow.. Diveudrt's, de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 23 DE GENER DEL 2001 7:08 PRIMER TEMPS Músic·u pet· ¡·nmençat· el dia pn~­ sentnda pt•r Eulàlia Benito. Hecull d'ol)l'es l>rrus. Inclou butlletifit. informutius i ugendcs musicab. 9:00 BU11J,ETÍ DENOTÍClES 9:06 REPERTORI DE CO~­ CERT ROSSJNI: Ohet·uu·a de J'upet·u "El senyor llntst·hino". Orcrul'slro Simfònira de Budapest. Du·.: Adam Fischer. (4 m). MOZART: Mi~~a dc la Corona ció. K\ 3 Jï. J oan Rodgers, ~oprano. EJi,.uheth von \1 o¡:nus, contralt. J osl'f Prolhrhku . trnor. .Lús7Jó Pt•lgar. bau. Cor \rnold Schonherg. Choraheholu tlrr \Vienrr Hoflmrgka¡wiJ¡•. Con!'rntos Mubicus dt> Vienu. Dir.: '\'ikolaus Hurnoncurt. (2(• m). BRAJ-1\IS: Sonata per a 'iolu i piano op. 120 n. 2. Yu ri Bo~hmcl , viola. 'likhuil Muntyun, piano. (20 m). 10:00 AGE!\OA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA SAL'ATOHE: Cunçó fmnccnu pt·imcrudt•l M•tè to naturaL cançó frunce~a ot•¡:ona rll'l novè lo natural i runçó francl'•a tercera d1>l primt•r to inwt·tit. Fubio Boninoni, rlavit·èmhal. (10m). FRA.'ICK: Simfonia en rem. Orqurm-<~ de París. Oir.: II. von Karajan. (43 m). C \STllrBLAZE: St·,tt·t de 'erll n. l. \IU?.zafinto. (18m). C: \LO \RA: Stahat '\luter. Gillian Fishet", 80J>t'UIIIt. Carolint• Tr·cvor. contralt. I un Partt·itlgl', tenor. Micluwl GC'or~l.'. baix. Thl' Sixteen. Tht· Sh.lt'l'n Orchestra.Dit·.: Hurn Clu;~tuplwrs. (17m). · BIZET: Els cant• dt·l Hhin. Se~ rak . piano. (21m). 1-..0D \L\: Dan,e~ populur~ romant•srs. Sz 68. Ort¡uestrudcCrunhruSui ntPaul. Uit·.: Hugh Wolff. (6 m). GRTEG: Bergüot. op. 12. Rut Trllefsen. uur·•·•ulur. Ort¡u;•stra Simfòuit•u tle Gotrborg. Dir. : '\remeJiini. ( 1.7 m). RRJTTE:\: Yariaf'ion' "'hrl' un tt•nu1 dr Ft·ank Bridgt•, top. 10. Orqnr~tra de CumiH'Il \ngle~n . Dir.: Bcujamin Bl'Ïttt•n. (26 m). J 3:00 GRANS INTEGRALS LES SL\1FONI ES I LES OBERTt RES DE \\.A. \lOZ \R'T' Simfonia n.lLh.' 73t¡ (K \ IH). Thc _\ eudcmy o f Am·il'nt '\1u•ic. Dir.: J aap St·ltrOOI'r i (;hri .. topht•r Jlogwood. (9 m). Simfonia u. 10, KV 7-J. Tlw Ararlem) of Au<'irnt Music. Dir.: Jaap Schr lich•r i Christopht•t· Jlogwood. (8 m). Simfonia en ReM. KV ï lu (F..\' 87). The \ r11dem> uf ArwÏI-nt \fu•ír. Dir.: Jaap Scbroder i Chri~top­ ltcr Hogwood. (6 m ). Simfouia en Re m. k. \- ï ~. Tht• _\cadcmy o f A ndt•n 1 J\1 u~ic. Dit·.: Jaap Schriill!'t". (4 m). Simfonia n. 42, KV 7fi. Conccntu~ }fuRicu' ¡I¡• \ tt'ntl. Dir.: '\ikolau" Harnonrour·t. ( I t m). Simfonia n. 12. li.\ 75h. Th1' \ t·adem) of \nl'it•nt \fu.ic. Dir.: Jaop S!'hrOder. (17m). J I :00 MO~IENTS LI RICS DONIZETTI: Pt·inwr· u!'ll' d!' Iu Lr·ugèdia l.ídca en rloH ¡wt eN "Anna Bolcna''· IT)t•jinK.im. \rutjun h.utt•hinian. Ro.a \la teu. Lhús \ilnmajó. '1un'a '1ortin,.,. Uui• Hamun Sales. Carh" Co~ía,. Cor d1•l' .\mit·s dl' l'Ò¡wrn dc Suhudcll. ÜnJIIC,tra Simfòuica del VaJJt-~. Dir.: Ft'd<'rieo Curcía Vigí!. (~3 rn ). , J 5:00 BUTLLETJ DE 1\0Tl- CIF.S , , 15:06 ~fUSIQUES OEL MO'i t.. na finr'<trn oberta a l't•vpt·t•s>•ÍÓ musit•al dels poble~ d'arreu. Xfl'i,\: Ta pa pan. Li Pei-YUE:\. Lai Siu HO\G. Lion¡; T,.ai-PI:\(;. (6 m). ZAIRE: Músiques w·hant'H u Kin.~hnsa. Floridü . '\obt•r·t ll..ruft . b'1trtnrra. (,~ m). MEl\ DEl SSOil'\ : Simfoniu n. 4. Op. 90. ' ltalianu•. Ort¡ut',.tt·a Filhnrmònica rl1• Yi1• nu. Dir·. : John I.Wot Gat·tliner. (28 m). VlV\ LDI: Corwt•r·t pt' l' a violí i '-iolom•t•l, U\ 547. Fabio Biondi. 'iolí i dirt•cció. \1nurizio \otldt'o. violont•t•l. L'Europa G~tlnntr. (9 m). 21:00 Pl-:RFILS Raimon C:ulonll'r I'CIIl\('rsa amh wl compositor ui voltanldt•lu ~~·­ va obru. 23:00 AGENDA ~IUSICAL 23:03 JA'/J.. DE !\IT Lna @!'lt>~'f'iÚ tl' \lbcrt ~lallnfrÍ'. 23:45 1\0<.:11. RI' \lú.icu ¡wr :wabar el dia. Prt'sentat'ÍIÍ a t•iJrt·ec d'Alfred CI' la· va. PROGitM1A(:lÓ DE NIT Repetirió d1•INtí.ltims JH'ogrurnt'K 0:30 GrtANS INTEGRAL'! Pro¡.'l'amr~ rnw•o,Ja setmana un tcrinr (Ordre d'ernis"ió: Ht>pl'tició flt•l Dillun~. Uinturt~. Dmwer~.JJijou•. Di,·rndr¡,.dt' J::J.OO a] 1.00). , I:30 SELE<:CIO DE JAZZ 3:30 REPERTORI DE CON- CERT Orquestra Sankai. ( 1·1, m). MAD ,\GASCAH: ProgrmmU'ió realitzuda u partir d<' )l'S pdit·itlll' dels nostn-..oit·nb. Prt••t•nta!•it) n t•:trrt'<' dl' Carmí · na \lalü¡:m·d;u. , I 9:00 JO\'F._, I:\TERPRE1'S Gl'I'\0\ \HT: "Lntrodm·cióit·ur inil'inl". "La mttlmlrnta crnhm tu la m·u' t'l'!(t' ... •, "Plan) d!'lrwn od'e". "I\I t·m· ¡w(}fund tlt• l'ovt• tosa ... ", "Pinn) tlt•la uoin 'iu lo da". t•,trn!'lt•s dt• In cnnt:llu Fills d!'J St>¡dc. :\larlu Clul'ianu. snprano. Curi Ca"'lntn n. uwno. Jmm Cuh¡•t·u. tennr. Jordi Ri<'nrt, baríton. Co· rals Juv1•nils tl1• Catolmwa. Or<p.Jt•stm Ciututde Rttrrl'lo..;a. Dir.: Salvador· Br·otonA. (31 m). LJ.SZT: Dt'~Jwt>s d'una lecturu d1• Dantl'. Lluí• Sal\11 H1xlt;gttez. pianu, Enn•J:Ïslrt1111!'111 fet per Catnlun,·a 'lúsu·u •·I di o ·1 tl'octuhn• dt.J 2ÓOO ni Palnu fie Iu \lúbit·a ( :u. talann. PIU Mim PALAu (\ 'li·m pórutln ). ( 17 m). , , 20:00 lli iTLl.ETl DE NOTICIES 20:0 l AGENDA 1\IUSIC.\L 20:1 O RIWERTORl DE COl'<CERT \ 'ERDI : "Conw in t¡ue;;L'oru bru · nu•. ària d•• l'òp,·ra Simon Bot•cancgra . R e ut-t• F'lt•ming. Orquc~tt·n Flihrrnuòni~n d c Londre8.1Jir.: Cl¡arl1•s Mm•kt•!Tab. (6 J!l). BARR I OS 1\1 \.'IGORE: Juliu '\1tí.i1¡ue~ de jo•· i dl' divet"tinwut. Cíturt",. (20m). Tl 'iÍSIA: Fc~t"' Saha ri ane~ (mú•i!'a delsnòmadt"~tlrl d!'-ert). (10m). 16:00LATARDA OE VOlENT Prog¡·umf'ij(•nwsos ln flèbrulno anterior. (OrjJr¡•d',•miii!ÜÓ: DiU un~. Dí.mart... Dinwnt>~. Dijou~. Di' emir(·,;. dl' IJ<) .0(> a Ip.OO). 4:30 f'..APSA OE 'tUSICA Programt·~t'lll!""''"Jn J..etrn::mu a nterior. (Ordt·t• fl'¡·Jnis~ió: Ut•tJeti rió ddH J>rogru mes de Dilhww, 5 PRO(;RAMACIÓ DE CATALUNYA ~IÚSICA Dimart•. Dimt•t•n•,, Dijou~. Di' emlrr~. th· 10.03 a 13.00). DIMECRES, 24 DE GENER DEL 2001 7:08 PRDJER T.E~lPS \lú;;ka ¡wr t·umt•nçar t'I elia pre"t•nlatla )>t' l' Eululia Bcnito. Ret·ull d'ohrt•, hreu~. Jnelon lmtlletins informatius i agendesmusic·ak 9:00 8Ufl.LETÍ DE NOTÍCIES 9:06 REPERTORI DE CONCERT IIAYD : Simfonia n. 114 "Ftínebre". Thc English Conc·t~•·t. Oir·.: 'l\·evor Pinnock. (2lm). MILÀ: Trt•8 havant•t•t•s, op. 11-8, op. 52 i op. 53. Ll'onnru Milu, piano. (8 m). HANDEL: "Omhl'llmai fu" de l'òpc•·a Xct'Xt!~ (A l'l'U nj ament de Nevillt• Mun·im••·). Arademy of St. Martin .i n the Field~;. Oir.: Ne\ille Marl'iner. (5 m). BF~F;ntO\- Er\: Cunçonh irland<'st·•· Julit· Jo.aufmann ...oprano. "'i"eors Vlíinrhnrr Klavil'rlrio. ( l ï m). 10:00 AGENDA '\1lJSICAL 1 0:03 CAI>sA DE " ÚSICA PON CE: Tema.\ oriucions i Fugu dr "Follie, d'Espa~nc•. •\ndrí-~Se~o' ia,f.,'llilarra. (15m). .MUSSOHGSKl: "Quadr·t·s d'un~ rxposirió", pt> t' a piano. Jo•·di Camell. piuno. (36m}. LJSZT: Mazeppa, poema ~<imfò­ ni<'. O t·questru Filhn•·mònic·a de Berlín. Dit·.: Zuhin Mehtu. (J 7 m). BEN DA, F.: Com·et·t per a nuutu i !H't¡ue~;t.r·a en mi m. .JNu1-Picrre Humpal. Enscrnhlo Or·qurnlml tic PudA. Dir.: J-P. Wallcz. (22 m}. GADE: Simfoniu n. I. op. 5. Colii'(,'ÍIIm J\1nsit·um, Copenhagen. Dit·.: \'li c·hul'l ~khonwandt. (36m). MEYERBEEH.: Fuutasia per a clarinet i quur·tet dc t·m·da. Diett'l' K1&ker. Con•ortiwn Clas~icum. (9 m). CORELLI: Conrrrtogro.so.op. 6 u. 8. \1rtuosi di Pr·agn. Dir.: Chantal Wulwrnunn. (15m). VERD I: I 't'~>pri ~iriliani. Obertura. National Philtu·monic Orchcslra. Dit-.: Ric1•ar·do Chaill)·· (9 m). 13:00 GRA~S INTEGRALS LES SI MFONIES I OBERTURES DE W. A. MOZART Simfouiu en RoM, KV] llu (KV 120). Tlw Acudt~~ny of Ancient Mu~ic. Dit·.: Juap St·hrUth••· i Chl'istoph,•r· llo~wood. (7 m). Simfoniu t'u DoM. KV !Ub (KV 96). 6 The Ac·adcmy or Ancicnt Music. Oit·.: .J u up Sc·lll'iiclc•· i Chri!aophl't' llogwood. (13m). Sinúoniu n. 13, K\ 112. TheAcademyof.Ancient Mu~k. Dir.: Jaap Schroder i Christopher Hogwood. (16 m). Simfonia n. 14. J..."V 114. Academy of St. )lartio-in-theFiclds. Dir.: ~eville 'larrinrr. (16 m). , 14:00 l\tUSICS DE CATA- LUI\'YA LA.MOTE DE GRIG~ON, R.: Goya, 6 peces desagradables pt'l' a 10 solistes. Barcino Ensemble. Dir.: Adolf Pla. (21m). PALAU: Divertirnento. J ove Orquestra de la Comunitat V~tlenciana. Dir.: HemieAd1m1s. (21 m). MORERA: Melangia. Orquestra de Cambra Gonçal Comcllas. Dir.: Gonçal Comcllas. (8 m). , , 15:00 BUTLLETI DE NOTI- erES 15:06 MÚSI CS DE CATALUNYA \\ORT: "lmpression8 pictòriques•. QuirnBonalSarró.piano. (14m). BOFILL: Studio pet· pianofor·tc n. 1 in. 3. Liliana lfaffiotte. piano. (9 m). CODINA: Oda a Salvador Dalí. pet· a orquestra de corda, percussió, guitarra i narrador (sobre poemes de García Lorca). Joan Furió, guitarra. Jobep M. Moncgal. Orquestra de Cambra de l'Empordà. Dir.: Carlrs Coll. Em·egistrament fet per Catalunya Música el 26 d'oetubt·c dr 1990. al Museu Dulí de Fi¡;uer·rs. (15m). CASABLANCAS: Petita Músic u Nocturna (1992). Grup Enigma. (9 m). l6:00LA TARDA D EL'OlENT Pt·ogramació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de Caroúna Malagarriga. 1 9:00 PRDIERA VEU Un t'.~pai per conèixer els músic~ d'at·a. Presentatper:Jgna.si PjjjoJ. 20:00 BUTLLETI DE NOTI- CIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20: 10 REPERTORI DE CONCERT SCHUMANN: Sonata per a pianon. 3. op. 14 "Concert 'i!IISt' o•·questra". Edith Picht-A.xenfield. (32m). GEl\flNIANl: Concert n. 12 c·n re m, "Follia". The Acadl'my of Ancient Musir. Dir.: Andrcw MllDJle. (li m). 21 :00 SELECCIO DE NOVETATS Pt·esentació de Ics lÍ ltimes novetats discof;Tàfit¡ues apa •·cgude¡¡a) met·cat, n càn·ec d'Alfred Celaya. 23:00 AGENDA ~fUSlCAL 23:03 JA'Cl D.E NIT Una selecció d'Aiber·t Mallofré. 23:45 NOCTIJRN Música per acabar !'( dia. Presentació a cih·rec d'Alfred Cclaya. PROGRML\CIÓ DE NIT Repclit·ió dds últims programes 0:30 GRM.S INTEGRALS Progr·amcs cme,.os la ~t'lmnna antet·iot· (Or·drl' d'rmissió: Repctit·ió del Dilluns. Dimurts, Oimecr<·s, Dijous. Diwndrcs, dc 13.00 o 14.00). 1:30 L'AL OIOVISUAL Emh diunwn~t· pussat. 3:30 REPERTORI DE CONCERT Pt·ogrumcscmt,sos la1.etrnana anterior. (Or·drc d'l'tnissió: DiUun~, Dimm·ts, Oimt'rres, Dijous, Divt•ndr·t•s, dl' 09.06 a lp.OO). 4·:30 CAPSA DE MUSICA Progru nww e meRO.~ Iu seunana antrl'Íot·. (Orc h·c d'¡•mi¡¡ijiÓ: Repetiri6 del~ p •·og;r·ttmes dc Dilluns, Dimut'tl', l)inwc•·es. Dijous, Diwndri'N, dc 10.03 a Ul.OO). DIJOUS, 25 DE GENER DEL 2001 7:08 J>R I;\fEJt TEl\lPS Músku pet· t•ornt•nç¡u· el dia pt·c~enlndu per Euluüu Benito. ReruU d'obre~ bn·u~<. Inclou butlletiub informatiu' i ogendrs nmsit:uls. 9:00 Bl m.LE'IÍ DENOTÍClES 9:06 ltEP ERTORI DE CONCERT GR•\ll\: Con<•erl per a oboè. corda i coulinu. Ilt•inz rlolljgcr. oboè. Camerala dtl Dt•rna. Dit·.: Alt•xuur)(•r van Wijnkoo¡). (21 m). WAGNER: "Soll it'h louschrn" (H o lw dt• st'ntir?), duet cic l'aclc st>gon dc· l't)pt·t·a Tt·islany i Jsoldu. Deboruh Voi¡,'l, ~opt·lmt). Placido Domin¡;o, tcnnr·. Or<rucstrn de Iu Royu.l O]Jt'nt llouso, Covelll Gurrlt•n. Dir.: Antonio Pnppano. (7 111). PUCClNl : Cr·i11untt•mi. Quurlt'l Bt•¡;¡¡Jt•t'-Rc·is. (5 m). ELLlNGTON: Sophistit·utc·d Ludy. Bohby Watson, Nnxo. Orquestra Simfòuit•a dt• la c•iutat dc Birmingharn. Oir.: Simon Rattlf'. (5 m). \IE,DELSSOIIN-IIE~SEL: Tr·e, Jieder, op. 9. Barbara Bonnt·y, 110prano. Gt•offrey Par..on~, piuno. (6 rn). DVORAK: Polku "Per als c"luclianl~ dl' Praga" op. 53 n. ] . Ortiii(~Stt·a Simfònico de Detroit. Dit·.: Antul D01·ati. (5 m). 10:00 AGENDA MUSICAL l O:O:i <:APSA DE l\1ÚSICA MOZART: Duo n. 2. KV ~21. Bnmo PuMt¡uic•r, viola. RrgisPasquic•-. violí. (20 m). CLERAMRAUJ.Jr: Ma~;nificut a 3 f}UI'IS, CJ36. Gtlrard J,¡,•~m·, t·ont t·aten(tl'. Murk l'uclmon•, lt'llOI'. J osep-Miquol Rumon i Monz6, baix. li Seminur·io MuNit•alt•. (19m). VIVALDI : Ccmcert per a pirrolo, ron.Ja i baix t•cmtinu, RV 445. Dau Laui'Ïn. Bach Collegium J apau. (llm). SCHUMANN: Andante i varia. cions per a dos pianos, dos vi(}. loncels i trompa. op. pòstunw. Robert l\'Iajek. l\tario Venzago. Rama Jucker. Kiitbi Gohl ..Fraoccsco Raselli. (23m). BARBER: Dover Beach. op. 3. ThomasHampson,baríton. John Browning,piano. Quartet deCorda Emerson. (8 m). PARRY: Simfonia n. 3 "L'nnglesa11. Orquestra Filharmònica d<· Londres. Oh·.: .Matthias Bam<• ri. (35m). LALO: Concert pet· a violontel en t'e menor. Yo-Yo Ma, violoncel. Orquestn1 Nacional de França. Dit·.: un·in Maazel. (27m). HANDEL: Concerto grosso op. 6, n. 6. Aeademy of St. Martin-irHlwFields. Dit'.: lona Brown. (15m). 13:00 GRANS INTEGRALS LES SIMFONIES I OBERTLRES DE W. A. MOZART Simfonia n. 15. KV 124. The Academy of Ancient Mu~ir Dir.: Jaap Schroder. (16 m). Simfonia n. 16, KV 128. The Academy of Ancient i\ln•ic. Dir.: J aap Schrodet·. (14 ru). Simfonia n. 17, KV 129. Tlw Academy of Ancirnt \lu~;ir Dir.: Cbristopher Hogwood . (17m). , 14:00 l\IUSICA ANTIGA "Odes a la mort de Heur1 Purcell" · BLOW: Oda prr a la mot·t d" Mr. Henry Purcell. René J acobs, J arnes Bowmuu, contr atenors. Conjlmt amb im· trumcnts otiginals dirigit pe•· Gw.· tav Lconltardt. (25 m). MOR GAN: Mt·lT<'m·y Pun·ell'• Farewell Tune, oda prr 11\ mort de H enry Pureell. Ruth Holton. Rogers Cove¡ Crump. Charles Oaniels. Simoo Bu·cball. The Parley o f I nsU1t· ments Baroque Orl'ht•stra and Choir. Dir.: Roy Goodmun (3m). HALL: Yes. my Aminta, 'tis tO<• true. oda per la mort de Ht•nn Purcell. Ruth Holton. SimonBirchall. Or· qul'stra Barroca The Parley fi lnstruntents. Dir.: Peter Holman. (12m). CLARKE: Corne, come alongfor a danc•e and a song, oda per la mort de Henry Purrcll. Rutl1 Holton. Rogcn; Covt•y· Ct·ump. Chat·le~ Danid6. Simun Bu·chall. The Parley of Jnslrumen ts Baroque Orchestra ntlll Choir. Du·.: Roy Goodman. (23m). , , 15:00 BUTLLETJ D E NOTI· ~~~6 AUTÒGRAF Les versions firmades per lcs¡,,.ratt; batutes. Antoni Ros-Ma.rb à XOSTAKOVITX: Concert pera violon cel i orquestra n. l , op. 107. iaio- I, PROGRUlACJÓ DE C.\T,\l.l '\Y\ .\JÚSICA )fischa l\faisky, violoncel. Orquet.trn Simfònica de Barcelona i Nacional dc Catalunya. Dir.: Antoni Ros-Mat·bà. CONCERT enregistrat per Catalunya Música a l'Auditori de Bur·c•c•lurnl el dia lï de març del 2000. CE:"'TENARIJOSEP ~L\.­ RL\ Jll' ERA. (26m). Gft\."\ADOS: "Dúo de amo1· en la reja". de Goyescas. \1nría Bu)O. Ro.>ario.. Ramón Vargas. Fcrnando. Orquestra Simfònica de ·M adrid. Dir.: Antcmi H.o~ Marbii. (9 m). RODRIGO: Zar·abanda lejana. OrqueHtl'!l Simfònica de Madrid. Dir·.: Antoni Ros Marbà. (6 m). GEH IIARD: Escena tercera de l'ul'tc pdmer de l'òpera en tt·es uet!'> The Duenoa. llieha•·d Van Allan. Su!!annah Glrul\ We. ChorusafOperaNotth. Engli'h I\orthern Pb.ilhanuonia. Dir. : \ntoru Ros ~Jarbà. (18m). 16:00 LA TARDA OEL'OIEJ\T Pro¡,Tumució realittada a partir dt> lt'R pt•ti!'ions elels nostres oients. Prc•@entnció u càrrec de Carntinu Malngal'l'ign. 1 9:00 PENTAGRAMA Pl'trgl'llmu cie divulgació musical. Guió i rt.>ulització: Pere Bm·és i ÀJI'x Hobles. 20:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 20:01 AGENDA :\IDSICAL 20:1 O REPERTORI DE CONCERT BERLTOZ: H arold a Itàlia, op. 16. Gérard Cuu11¡,.,, viola. Orquestra Rc•voluc•ionària i Romàntica. Dir.: John Eliot Gardiner. (42 m). 21:00A LA MANERA DE..... Un t·onvillat ens proposa i comenta la mú~ica que li agt·ada. Guió i prcM•ntarió de Joan \'ives. 23:00 AGENDA i\TUSJCAL 23:03 JA'Cl. DE r\lT Lna •ck'f•t·ió d'Albert ~fallofré. 23: 15 ~OCTURN \1úsira per· ac·abar el dia. Prcocnltl!'ití a càrrec d'Alfred Celaya. • PROCRAl\lACIO DE NIT Repl'lit•ió dels últims progntmcs 0:30 GRANS INTEGRALS Pl·ogrunws emesos la setmana anh•r·im· (Ot·c lr·e d'emissió: Repeti!'ÍÓ del DiiJun~t. Dimarts. Dimet•re.,, Dijous, Divendres, de 13.00 a H.OO). 1:30 JOVF.S ll'iTÈRPRETS En u'¡, clirparb pa~sat. 2:30 'tuSICA XXI Emc\' rlin-ndres pa;;sat. 3:30 REPERTORI DE CONCERT Prob'l'anw.H emebosla sdmanaruttel"im·. (Or·dred'emissió: Dilhms, Dinuu1H, Oimccr~s, OijouiS, Divendn·¡¡, dt> 09.06 a 19.00). •1-:30 CAPSA DE MUSICA Prograntescme;;oslasetmanaantel"ior. (Ordre d'emi•sió: Repetició df'IM programeo de Dilluns. Dimarts, Dimt•crcs. Dijom. DiYcndrt·~. de 10.03 a 13.00). DIVENDRES, 26 DE GENER DEL 2001 7:08 PRLMER TEMPS Mú~iru 1wr començar el dia presl'ntndu ¡¡er· Eulàlia Benito. Rerull d'ohn·s breus. Inclou butlJt>tin' infonnatius i agencie;; musirnlk. 9:00 BL'TLLI::.'TÍ DE NOTÍCIES 9:06 REPERTORI DE CO~­ CERT ELG \R: "Tbe Wand of Youth" (l..n vart•ta dc> la joYentut), suit(' n. 2 op. lb. Orquestra de I'Llstet·. Dir.: B. Thmn~un. (18m). GHANA DOS: Allt>gr·o d11 concert. Alic·in tl!' Lan·ocha,piano. (8 m). t'AU RE: Apr{·s tul rêve. (trarHcr·ipdó dc· Puu Casa1s). LLuí~ Claret. violoncel. Violoncd·listc~ dt• Barcelona. (3m). T\RTTI'Iíl : Concerto gros;:o n. 5 (tranM·ript·ió de la Sonata op. 1 n. 5). En•t•mhlt>:US. Dir.: ChiaraBnnt•bini. (I O m). SCIINITTK E: "GranJlationsromlo" (Rondó dels bon¡¡ dr.sitjoN), pc'l' 11 violi i piano. Gidon Krenwr, violí. Christoplt Esc·ht•nbnrh, piano. (9 m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE i\1ÚSICA SPOrJ H: Simfonia n. 9. op. 143. "Le>< t•stucionn•. Ortltll''tra Simfònica de la Ràdio UI' Bavicra. Dir.: Kar1Anton Rick!'nbut•her. (31m). GESUALDO: "\1oro.las;;o, al nuo duolo", •s., In mia morte brami" i "Bt'ltà pnichf t'a~scnti". del 6è llihrf• cie madt·igals a 5 veu~. CmH•t•t·to Italiuno. Oir.: Rin aido Alf·R~IIIlfh·ini. (13m). BHUCH: Vuit peres per a viola, clnrirl!'t i piano, op. 83. Nobuko I mai. Janrt Hilton. Rolli''' \1~10lc•;, (36m). BEETHO\ El\': Obertura U.onorun. 2, Op. í'2a. 01'tJIH''1tra Philharmonia. Dir.: Ou o Kh·m¡wrl'r. ( 11 m). Pl RCELL: Suüe de "The Fair) Qu(-"f'n". Chd,topher Bo\\t>rs-Bron<lhcnt. orgut•. Tlwntreof\oirt>s. The Pro ..\rtt> Sin¡;l·r~. Dir·.: Paul llilli<·r. (23m). u;\ i\ DEL: Dhit Oonúnus HW\ 2:rï. AnnirJ.. \1assh., \fa~dalena h.ozena. soprano,.., Sara Fulgoni. l'lllttnllt. Patrirk Reucken.s. h.e\in :\1!-Lt•an-\lair. tenors. :\lart'ci' Pujol, bah. Corde Le, \tu•Í<·ic•n,dn Loune. Les:\llL>iriru-. du Lom re. Dir.: :\Iure .\linkow•ki. (31m). I 5:00 BUTLLETÍ DE 1'\0TÍCIES 15:061\tÚSICA XX1 U'l\ tíiLime~ tt•ndèudes dc la nní~it·u c·ontemporània. C li \ N: "The Charmer" La pt>r'ona eh- grnn atractiu). W\\ rt•nrrCht'rne}. oboè d'amm·. Conjunt dl· c'¡Lmbra. Dir.: Gm1 KuJt•,ha. (1:~ m). A \OEHSO:'.: "The crazed moon• (La lluna boja). Ot·<IUt·~tr·a Sinúònira de la BBC dt> Lomh'l'.S. Dir·.: Andrew Dll\·is. Em·r~xu·oment fet per CataJu nyn Mú~oira al Palau de la Mú~i1'8 Cntuluua l'I diu 18 d'octubri' dt• 1999 clin¡, drl marc del eiclr "Pulau 100". (12m). GRAUG·\ARO: Bone Diug¡·am. p1·•· u dm, \iolins. dues "iolr,; i do-, ~ioloncels. Comporwnh del conjWJt Copt•nhagt•n cw,sic. Enrc·¡:i-.trumcnt fet per Catalunya Mií:oiru al Centre de Cultur·u Contempor·ània de Barcc>loua ri din 17 de novembre de 1997 dins dc•l marr del quart FestiYu] th• Mú:,ic¡uc~ Contrmpor:'init•s. (1•1 m). M ELL~,\S: El caçador i la nimfa. Siin•n Ht•rmansbon. trompa. Et;c·a GQOclm311, arpa. (9 m). 16:00J..AT\RD.\DEL'OIEi\T Pro¡,rramució realitzada a partir dt•lt-.ll('tidcm;, del~ nostre.. oient~. Prt•,entuci6 a càrrec de Canninn \lulugur·rigu. 19:00 ULANC 1 NEGRE Lu mlÍ~ic·a pl'r' a piano. EIH rmwerll! ¡)('r a piano de W. A. Mozurt Cnnc·et·t pt'r a piano i ot·rrnc8tra n. 21.1\.\ 167. Alíi'Ïu tlt• Lurt·orha. Ot·quet<ll':l dr Cumbru Anglr-<a. Dir.: Colin Du~ i~. (30 m). Cum·<·rt per u piano i orque .. tra n. 22. K\ 182. Talin nu '\ikulm•va. Orquestrat!!• CtUnhru dc Lituania. Dir.: Saulius Sondec·kis. (38m). 20:00 Bll fLLETÍ DE NOTÍ- Lt• Conc·('rt dcsNntions.Dir.: Jo•·cli Suvull. (49 m). MONTSALVATGE: "Pt·e¡;àda u Santingo". Jn~c·phine Fitzpatrick. viola. Mac M!'Ciure. piano. (3m). 1\1\ISSORGSKI: liuanitalamuntan)a ¡wladu. ITrunscripció pt.>r a orque1-tra de L eopold Stokow,ki). Cinrinnati Pop,Orrhcstra. Dir.: Erirh Kunzt•l. (9 m). 13:00 GRANS ~'TEGIULS LES SI\lFONlES I OBERTURES nE \YI. ,\.MOZART CIF-S Simfonia n. 18, KV 130. Araclt'my of St. Martin-in-the- . 20:0'1. AGENDA MUSICAL fielck Dir.: Nevilll' Marriner. 20: I O REPERTORI DE CONCERT (21m). Sinúnnin n. 19. K \ . 132. LECl ~\fR: Sonata per a corda Tlw .\l'adl'lll} of Au cient Mu;,ir. op. I n. 5. Oir.: Jaap,Schroder. (26m). Thf': Pun·c•IJ Quurtet. ( 15 111 }. 14:00 ;ln'SICA RELIGIOSA \f \li J.ER: Kindt•rtotenliedc>r P;\RT: ,fi,,a berlinesa. (Lit>dt•r rwl;, infanL~ mort,;). ThcmlU~ llmnp,;tm. baríton. OrflllC'~tru FilJlJinnònka de \1('1111. Dir.: Lc•omml Bt•t·nstein. (27m). 2 l :00 L\ 1\tÍJSJCA A DEBAT Pn1gr·umu ul't>ntorudt'lt'OII"' nm l<ic·uls tl'intcn\s, Pr"Csentlll i t•un dul'l 1wr Joan 'ïws. i n•alitzut umb Iu t•nlubcll'arití dc>l Com·t•ll Cutulu tlt' Iu :\ltí•il·a. 2:~:00 \GE'\ DA ~IUSIC\1.. 23:03 J \12 DE l\lT l na 't.'IC'c'ciu d' \.lbl'J-t.\tallnfrí-. 23: 15 ~OCT(;JL'\ \ht-u·u 1wr nc•abar l'I din. Pr·c• M'nllwicí u t•t'irrt't' ti'Aifl"C"cl Cc•la) u. • PROGIW1ACIO DE N IT Rc'IH'ti!'icí dl'ls última pr·ogt•anws 0:30 CRANS INTEGRALS PJ'tl~t·nmt·~ t'llll''O" ln!ll'llllUJlll un tt•dm· (Or·dt·e tl'enli>~ió: Rc·peti t•ití cid Dillun~. Oirnart,.. Dimt•cn•,, Dijcms, Oi\encil"C",,dp 13.00 n 1 UK)). I :30 CICLE DE UEO E ml-- clis..,nhte pa~sat. 2:aO CLASSICS DEL SEGLE n Eml•s dilluns pn!<Rot. 3:aO HEPERTORI DE CON<:ERT J>n¡gr·nmt•s emt•sos la @Ctmann untc•r·icJI'. (Onln·d'cmi.sió: DUI un~. Dinuu·ts, Dimeneo, Dijou¡., Di wndn·s. dc• 09.06 u 10.00). I :30 CAPSA DE 1\lLsiCA Pro¡!l'atnt"'t'ml'sosla@Ctmana an· tt>nor. (Onlrt• d't•mí:,;,ió: H.epNirió del' fll'O¡!rumes dP Oillun~. Dirnurt.-.. Oinwcres, Dijous. Di H'nch·t•;;, de 10.03 a 13.00). DISSABTE, 27 DE GENER DEL 2001 8:00 PIUM ER TEMPS MIÍ~it•u pt'J' t•omt•nçar el dia pt•t•M'utuflu pt'l' Pilat• Subi.rà. ReC'ull d 'ui)n·., hrcun. Inclou butllrtí de nntíc•it•, i agenda mu.,;cal 10:00 )1l'SIC\ PERA COBLA RIB .\S: ' E"c•lt•L\Cu". per a tc•nor-n. viulí i piano. Jordi f<'igoró. tenora. J oan l\1on·r·u, \Ïolí. \1aria Ro~u Riba,. piano. (li m). TOHRI<:NTS: In,tants n. 2. pt·r· u lt'llllt'n. Ouuta i piano. Intrnt tl':tp!·upunwnt a l'ol)l'a cir Jnau Mu·o. Euriv Or·tí. lt'llQru. David Rilia , Ouutn . .Jordi Vilaprinyó. piano. Enrc·~'Ï•trurnc•nt ft>t pet· Catalunya .\lrí-it•u t'I dia 20 d'ot'tubrr dt•l 2000 a l'Auditori dt·la Caixa do· ~uhaclt·ll. (13m). BOl \: "El mil.ll'nari dc> \1ollt>t", ''Einwr<·ut dt• )tollet". "Bc>Umatí", 195 ;::¡ :::J, e ~. ¡;;¡ i ~unlauc·•· Cuhlo '1c·tlitc•·rania. Dir.: .)e~ú, Vt•nturu. ( 1:3 m). flOlJAilT: PcdresgÒli<lueH. Re¡·urr·pgut ~irnfònic pcw la Btu·c·t,lnnn untii(U (1'1itrt>na). Sunti \1olus, percussió. Cobla Mt•dih•rrunin. Cobla T.a Prim·ipul d., Ja Ri~bal. Cobla Sant Jordi. Dir.: Jordi l.A.{¡n, (14 rrt). I J:00 DISCOTECA UNIVER- SAL 7 PROGRA.'lAClÓ OE CATALUI'iYA )ftSICA 195 El col.leccionable de la mú~it·u i nrlispensahle. "Verdi: obertures i col'!!" Olwrtura de l'òpet·a "Rigolt•lll>". O•·q11eslra Filharmònica delia Srala.Dir·.: Riccardo~'[uti. {:im). "Gloria all'Egitto", cor dt• l'òpt·r·a "Aida". Cor i Ür<Juestra dt• la Roynl Opera House. Covent Carden. Dir.: Lamberto Gardelli. (8 m). Obertura de l'òpera "La Forza tlel Destino". Royal Philharmonic Orrhl'~tra. Dir.: Tnllio Serafin. (8 m). "Va, pcnsiero,suD'alidOt·ntl'", <·or· dt·l~ presoners de l'òpera "NnIJurco". Cor· i Orquestra cl!'l Tl·atr!' Alin Srala. Dir.: Claurlio Ahhndo. (5 m). "Spuntato ("('CO ildi d'esrtltanza", <·or de l'òpera "Don Cario'. Cot· i Orquestra del Teatre ulla Scala dt> 'lilà. Dir.: Clamüo \llhado. (11 m). "Patria oppressa'. cor de l'òpt•ra "'\fucbeth". Cor i Orquestra del Tealn• ulla Scala de Milà. Dir.: Claudio Abbado. (6 m). "Fuocco di Gioia", cor· dc l'òpt·r·a "Otello". Cor i Orquestra de la Royul Opna llouse, Co'"ent Carden. Dir.: Lamberto Gardelli. (3 m). •v,~di,le fosche notturne•, cor de l'òpera "1l Trovatore". Cor i Orquestra del Teatre alla ScaJa de ~filà. Dir.: Claudio Abbado. (-1m). Obertura de l'òpera "La Truviuta•. On:ruestt·a del Metrorlitan. Oil·.: .lames Levi:ne. (4 m . 12:00 AGENDA I\1USJCAL 12:03 PENTAGRMIA Programadedivul¡;aciómu~oiral. • Guió i realització: Pere Bm·Í's i ÀJex Robles.Repetició d!'l programa !'mès dijous pal'•al. 13:00 SALA DE CONCERT l na o~l'lecció dels millor:. ert.rebristraments de concert. 15:03 SALA DE CONCERT Una ¡,elecció dels millot·s t-nre¡,riAtt·tunents de concert. 17:00 A LA MANERA DE.... Un convidat ens proposu i t'Omenta la música que li agt·adn. Guió i pres!'.ntació de Joun Vivr.s.Rept'ticiódel progr·ama emf.11 dijouR passat. , 1'RANS:\llSSlO EN DIRECTE DESDELGRANTEATREDEL LICEU Tcmporada2000-2001 / "Verdi l 00 ll!IYS" MAR.ATO GIUSEPPE YERDI Rt'<'itul encommemoJ:ació del ccntí'nari de la mot·t del t•ompo~>itor. 22:00 AGENDA MlJSICAt 22:03 GRANS OBRES VERDI: Requiem. Juliu Varady, soprano. Feü<·ity Palml'r, mezzo-soprano. 1\t•ith Olsen, l!'nor. Roherto Scandiuz7i, bah.. Orfeón Dooo,tian·a. Orque~tra del Capitoli de Tolo~a. Dir.: \1irhel Plasson. (ïl m). 0:00 NOCTCR.N i\ftí..ira per aca!Jqr el dia. PROGRMIACIO DE NIT Repetició dels últims pt·ogr·aml's 0:30 LA TARDA DE L'OIEN'l' Repetició dels programes 4'1l1CtiOh dillun~. dimarts i cümer•·<•!!. DIUMENGE, 21 DE GENER DEL 2001 8:00 PR!l\IER TE.'\IPS .\fú~ira per començar el elia pre'cntada per Pilar Suhirà. Hec• ull d'obres bre~. Inclou hutlleti de notície:; i ~da musical. 10:00 MUSICA DE CAMBRA IJAYDN, M.: Quintet de t•ordu, p 108. L'Ardlibudelli. (20 m). BRAIIMS: Quintet de ronlu n. 1. op. 88. Gérard CausJ.é. viola. Qnu•·tl'l Hagen. (29m). 11 :00 l\IISSA DE ~10JWSF.,.. RRAT 1'rarumbsió en directe dc In 'li' 'a ConwntuaJ d~ del 'fonc,tir dt.> '\fontserrat. 12:17 DJ\'ERTIMENT U_n !;spui preseotut pet· Pilar Suhu·a. 13:00 AGENDA ~1USICAL 13:03 SALA DE CONCERT Una seleeció dels millot·s t•m·t•¡,ri,.traments de concet·t. 15:03 SALA DE CONCERT Lna seli'Cció dels 1niUors enregistraments de concl'rt. • 1 ï :00 TEMPORADA D'OPERA VERDI: .1\abucco. Pict·o Capuccilli. Plúcido Domingo. Evgeny "\'estercnko. Ghena Dimitro,•a. Cttr i Orqucstradel'Òpera dr Bf•dín. Dir-.: Giuscppe Sinopo(j. (125 m). 20:03 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àlex Gorina.ln w¡;raJ Miklós Ró7.sa. 22:00 AGEl.\l)A i\ICSICAL 22:03 LES VEUS DEL SEGLE Un espai recopilatori amb t'ls miUors cantants del uostre temp~. "Giuseppe Verdi" Sis romances per a veu i pitmo ( 1838} "Non t'aceostarc all'urna", amb text dc ]acopo Vittorclli. Dermis O'Neill, tenor.ln¡,r¡·id Surgcnor, piauo. (4 m). "More, Elisa, lo stanco poetn", umb text de Tommaso Bianchi. Den ni;; O'Neill. tenor. Ingritl S ut·· gt'nor. piano. (3 m). "In solitaria stanza". amb te\l tic J acopo \lttorelli. Dennis O'Neill. tenor. Ingrid S urgt'nor, piano. (4 m). "NeU'onordi notte osc u ra", amb W,.t de Jacopo Viuorelli. Ot•nnis O'Neill, tenot·. Ingr·id Surg<•nor, piano. (4 m). "PI'rduta ho la pace" amb tt~xt dc J.W. von Goethe i Ltúgi Hult·~­ tra. :\torgaret Price. soprano. Gt•offrt•) Pan;ons, piano. (5 m}. "De!J. pietoso. oh Addoloratn" amb tl'xt de ].W. 'on Goetlw i Luigi Balestra. Margaret Price, soprano. Gt'offrey Parsons, piano. Pm). Sis romances per a veu i piano (1845) "TI tramonto", amb text dc An drea Maffei. Margaret Price, soprano. Gcof frl'y Parsons, piano. (4m). "La zíngara•, amb tt>xl dc \1anfr!'do Maggioni. 'fnt(:!aret Prict.>, soprano. Gt•off•·e) Parsons, piano. (2m). • -\el una stella", amb text dt; \u circa ~laffei. 1\la•·garet Price, ~op•·ano. Gt•offrey Pru·sons, piano. (3 m). "Lo ¡¡pazzacamino", amh u•xl dt~ Manfrello Maggioni. Margur·et Price, soprano. Ct>offrt>y Pa1-sons. piano. (3 m). "ll misterio". amb tl'xl dt' Ft>lit•4• Roma ni. Dt·nuisO'Neill.tl'nor.lngrid Surg!'nor. piano. (5 m). "Brindisi", amb text dt.> _\nd rea '1affei. D!'nnis O'Neill.tenor.lngritl S ur· genor, piano. (2m). Romança (184 7} "li poveretto•, romanza amb te· xl dc Manfredo Maggiooi. Murgarct Price, sopruno. Gc•offr·cy Pan;ons, piano. (3 m). Romança (1869) "Stornello". amb text anònim. l\largan~t Priec. soprano. Gt•offrey Parsons, piano. (2 m). Duets "Già nella la nottc densa•, duet final de l'acte prinwr dt• l'òpt•ra "OteUo". <\ngela Gbeorghiu,Hoprano. Rober to AJagna. tt.>nor. Ludwig Quandl, violoncel Orqueijlra [t'ilar·mònica deBedín. Dir·.: Claudiu Ahbado. (ll m). "Nc Idi dcllavittoria ... vi eni! T'ufCreua ...or tutti.sorge te", durt de !'<)pera Macbeth. 1\tontsenal Caballé. Joan Pous. Orquestra Sinúònicu de Ban•t•lona. Dir.: Cario Ft>licc CiUurio. (lOm). TVt'Spri Siciliaui ("Sogrw, o "on dl'~~!o". duet de l'òpera). Cario Bergonzi, tenor. Dic•tTich Fiocher-Dieskau, baríton. 0•·qucalra Simfònica de la Ràdio de Bnviet·a. Dir.: Jesús Lópi'Z Cobos. (10m). "Oh. qual pallo.-! ... Un di à, feliee ... !. duet de l'òpt'ra "La Trnviata". June Anderson. soprano. ,Ufn•do Krans, tenor. Orcruestra d!'l T!'atre Xacional de I'Opt•rn dl' Parí... Oir.: )!iebelangelo Vehri. (7 m). "Sib'llOr nè principe ... E il ;,ol dell'anima" duet de l'òpt•ra "Rigoletto". Jtu1e Anderson, sopt·atlO. Alfrt'· do Kraus, tenor. On¡uestm dl·l Teatre Nacional dc l'Opcru de París. Dir.: Michelangelo Vchri. (8m). 0:00 NOCTURN \túsira per acabi!'" t'I dia. PROGRA.'IACIO DE l\1T Repetició dels úJtims programes 0:30 LA TARDA DE L'OLEI'i'T Repetició dels programes enwsos dijous i divendres. DILLUN$1 29 DE GENER DEL 2001 7:08 PRIMER TEl\fPS Músiea pet· començar el din pr4•· scnlllda per Eulàlia Benito. Rr c1ill d'obres breu¡¡. Inclou butUctins informatiw. i agcndt•s mu~icab . 9:00 BurLLETÍDEl\OTÍCIES 9:06 REPERTORI DE COI\CERT SCHUMANN: Concct·t pet· a vio lonccl i orquestra, op. 129. Clu-istophe Coin. violom·el. Orquestra dels Camps E(jsis. Dit·.: Philippe Henewegbe. (26m). SUSATO: Pavana i gallarda sobrr la "Bataille". Quartetdeflaute.;de bet·dt· Finodes. (3m). HOLST: Fu,oal Concerto. op. ·W n. 2. Orquestra de Cambra St. Paul. Oir.: Christopher Hogwood. (im). JIAYDN: Sonata Jler a piu no Pn mi m, Hob, XVI: 34. Alfred BrendeL (15 m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE l\fÚSICA MOZART: Sonata per a violí i piano 1\.'V 306. Sigiswald Kuijken. Lur Devos. (28m). STRADELLA: Sinúonia d'TIBarchewo. \Vynton Marsalis, trompet u. Or· que,tra de St.Luke. Dir.: John l'ielsou. (6 m). GLAZUNOV: Simfonia n. J, up. s. Orquestra Simfònica dc la Riidio lle Baviera. Dir.: N4•em!' Jiirvl. (32 m}. SffiELIDS: La Dríndu, op. 15 n.l. Orquestra Simfònica de Gütcborg. Dir.: Neeme Jiirvi. (6 m). GOLDBERG: Concert pt·•· a t•lu· vicèmbal i orquestra l'n rem. Waldemar Doling, claYkrmhuJ Conjunt de Cambra Soli~tcs de Sofia. Dir.: E mil Tuba ko1. (38m). TORRI: Dolce aurctta. Accadcrnja Claudio Montcvcrdi de Venècia. Du·.: LudwigHi··~ch. (5 m). FlNZJ: Concert per a clarinet i orquestra de corda op. 31. Thea King. clarinet. Philhurrn()nia Orchestra. Dir.: .\lun Fran· ciq. (27m). LTNDPAINTi''"ER: Sinúonint·otJcertant per a quintet de wut i orcruc~tra op. 44. Quintet de vent AuloJi, Orqw·s· tra Simfònica de là Riidio dt• Stuttgar·t. Dit-.: Bernhanl Güllrr. (18m). 1 3:00 GRANS INTEGRALS LES SIMFONIES I OBERTLI· RES DE W. A. MOZART Simfonia n. 20. KV 133. ConcentusMu5icusde Viena. Dir.: Nikolaus Harnoncourt. (28 m). PROGRA\1.\CIÓ DE CAT.\LUNH Simfonia n . 21. K \ 134. Concent:us MlL'!ÏClL~ de\'i rua. Dir.: Nikolam. f!arnoocourt. (21 m). l..f.:OO CLASSICS DEL SEGLE xx TAlLLEFE RRE: Com·rrtino per a arpa i orqu¡·,tra. GillianB«•net,arpa. Thr Wonwn'~ Philarmonir. Dir.: Jo \nn FallE'Ia. (16m). STRAVINSKI: Quatre cançonR TUSSl'll. E lena Yassilievu, sopt·uno. Jurques Schab, piano. (4 m). BERG: Concert de ruml~t·a prr piano, violi i u·etze instnmumts de vent. StaaskapeUedr Ot·rsd<>. Oil·.: Giuseppe Sinopoli. (34;n). , 15:00 BUTLLE'fl DE NOTICIES 1 5:06 ELS ORG UES DE CATALUNYA Orgue de la Pnrrò<¡uiu de Sant Pere de Berga CONCERT enregistrat pet· Catalunya Mú•ira cl dia 8 de juliol de 1995 n la Pnrròctuia de Sant Pere de Berga. CICLE ELS ORGLES DE CATALG~YA. SCHUMA..l\'X: Sih estudi~ per a orgue. op. 56. CIVIL: Variarions sobre una cançó nadalenca. BRUACH : Variació coral ~obre un terna de :\1t>~siaeo. R HE INBÈRGER: SonaIII per u or¡,rue n. 7, op. 127. 1\Iootaerrut T01·rent , orgue. {53 m). l6:00LA TARDA DE L'OIENT Programació rl'alitzadu 11 partir· de les peticions dels nostn1~ oit•nli!. Preseotndó a l'Ò r·rt•(' de Carmina Malagu.r-riga. 19:00 MUSICA CORAL VEHDI: Aw Mnr·iu. Cor Mundial. Oir.: Frirflrr Bernius, Albert MeNt• il. (5 m). VERDI: Quutre P\'(·t·s sacrch. Cor E r-nst-Se1úf. Sharon Swet'l, sopran o. Onyut'Hlra Filharmònira de Berlín. Dir.: Curlo Maria Giulini. (48 m)., , 20:00 BUTLLETI DE NOTI- CIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 REPERTORI DE CONCERT RAKili\lA.",l'lO\: Com·rrl per a piano i or que,lru u. 3, op. 30. Arcaeli Volodo~. piano. Orquestra Sinúònica de Ban·elona i nacional de Cutahm)tt. Dir.: La" renec Foster. CONCERT enregiRtrat per Catalunya ~Iúsica el din 6 d'octubre dcl2000 a l'A uditori d t> Barcelona. T em plH'ada OBC 2000/2001. (4 1 m). VEROl: "La bcduzione". Jaume Aragull, t<'nor·. Gerard Claret, violí. Ot•qu('$lr'll Nu(•ional de CrunJwu d'Andana. Dir.: E nrirrue Ricci. {3 m). 21:00 TEMPORADA DE L'O BC CONCERT enr·egistrut pt>r Cutalunya ~1ú8ica el tlin 26 dt• gener del 2001 a I'Auditoti dt> Barcelona. Tempot·adn OBC 2000/2001. T AVERNA-BECH: Le,. nits (estrena). BEETHO\IX: Conct>rt per a piano i orquestra n.2.op.l9. BERKELEY/BRITTE!\: \fontjw·e. ELGAR: Variacion!> Enigma. op. 36. Cristina Ortiz, piano. Orquestra Sioúònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Dir.: FranzPauJ Decker. 23:00 AGENDA :\IUSICAL 23:03 JAXZ DE NIT Una selecció d'Albert Mallofr~. 23:45 NOCTURN M1í~ira per acabar el dia. Presentació a càrrec d'AJfrcd Cela- ya. I,ROGRAMAClÓ DE NIT Repetició dels últims progrumes 0:30 GRANS INTEGRALS Pro¡.,'Tames emeso~ la setmana anterior (Ordre d'enússió: Repetició deJ Dilluns, Dimarts. Dimecres,Dijous.Divendres,de13.00 u14.00). • 1:30 AUTOGRAF Em~;; elijous passat. 2:30 BLANC I NEGRE Em~ elivendres passat. 3:30 REPERTORI DE CONCERT Programesemt~osla setmana anterior. (Ordre d'emissió: Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendre~, de 09.06 a 10.00). 4:30 CAPSA DE ~IÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels prograntes de Dilhms, Dimarts, Dintecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 30 DE GENER DEL2001 BRAJL\IS: ..:;onntu per a piano. op. 5. JuJiu;. Kutchen. piano. (38m). v.-.~SE'\AER: Coon·rt n. 5 del~ "Concerti \rmoniri' atribuït.• a Pergole~i. Acaderm of St. 'fartin-in·tht•Field.,. Dir.: ~t·villl' \tarriner. (9m). VJ\ALDI: Cott('t•rt pr•· a trompetu i ob~. R\ 563. Concerto I tali uno. Dir.: Rin aielo Alessandrioi. (7 m). POULENC: Con('cr·t J>er u orgue, on¡ucstru dt•t•ordu i timbuk Maurit!• Dunúlé. OrqurstraNu clonal de I'O. R.'J'.I''· Dir.: Grorges Prêtre. (23m). DELALANDE: Vuitt•na Suite (Sinúouits pt·l~ sopa1·s dt•l Rei). Ensemble Lu Simphouit• du Morais. Dir.: H~o Reynt>. (27m). KOZELUCH: Qunrtet de cor·da op. 32 n. 2. Quartet Stnmitz. (20m). DONIZETTI: Mú,ka de hollt•t dt> La Fu,orita. Phillturmoniu Orrht•stra. Dir.: Antonio de Almeida. (18m). BRITTEN: Songl- f rom the Chine¡,e, op 58. Peter Pear•, t('nor. Julian Brearu. guitarr a. (lO m). 13:00 GRA.t'\S INTEGR U S LES SDIFONIES I ORERTl RES DE v;. A. ~10Z.\RT Simfonia ('o Ht'~. KV 135. The Academy of Altcit>nt 1\fu,ir. Dir.: J aap Schr·cider. (8 m). Simfonia en Re M "N. 50", KV 14la (KV 13113). The Academy of Anric•nt Muhic. Dir.: J aap S(·hrodrr. (í m). Simfoniu n. 26. KV 16la (KV 184). TheAcadt'my of Am·ient MusÍ!'. Dir.: Jaap Schrodl·r. (9 m). Simfonio n. 27, KV l61b (KV 199). The Acadrmy of Ancit•nt MuMil'· Dk.: .Jaap Schrodrt·. (20m). Simfonia n. 22, K\ 162. The Aruderny of A.ncirnt Musie. Dir.: J aap Srhrüdrr. (9 m). 14:00 )IO~IEI\"TS URICS PE:'<iELLA: "Don Gil de \J(•aJú•. ~arsut>la en 3 art(''· Selecció. Linn Huart~. Trre"a llerganza. Ginés Torrano. \Januel \n,rnhi.A.ntonio Campo, Carlos \f unguia, Cario~ S. Lut¡m·, Rnfael Campos. Ana Maria Frrnande7 i Artw·o D. 'Inrto,. oros Ca ntores de ~1adrid. Orque~tru decordnFühurmonia. Dir.:.\tuulfo \rgeotu. (59 m). , , 15:00 BUTLLETI DE 1\0TICIES 15:06 MÚSIQUES DEL MÓN Una finebtra o1Jertuu i11'XJireRsi6 mu~<il'al dels pobles d'ar·rru. SETU; RACUNATil: "Rcalrn of ruga". R a,gu Abhogi. (19 ~n). A:lUS lCA DE BOLJVIA: Mura ra mnteo. Cura("llli. Cholu~ eu Po- 7:08 PRIMER TEMPS Música per començar el dia presentada per Eulàlia Benito. Recull d'obres bt·eus. Inclou butllrtins infOt·matius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 9:06 REPERTORI DE CONCERT DVORAK: Roman~ a per a ~iolí i orquestra, op. 11. Uto Ughi, ~ioli. Philharmonia Orche~tra. Dir.: Leonard Slatkin. (12m). BACH, J .Ch.: ' l ch lasse dich nie ht" (No et deixo), motet. Cantus Colin. Dir.: Konrad Junghiinel. (4 m). LISZT: L'enyor dl' les estepe.s. 2-16. Leslie H oward. piano. (2m). ARNOLD: Concert per a guitar r·a i orcrucstra, op. 67. JuliJUl Bream, ¡,ruitarra. Melos En~cmhlr. Dir.: MalcolmArnold. (22m). BARSANTI: Sonata per a fiauLa de hcr i continu, op. 1 n. 4. Arca(lia. (9 m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE ~IÚSICA COPLAND: Prelueli per a or- Lo~í. que;,tra de cambra. Loij Kusi~. ( 11 m). London Sinfooiettn. Dir.: Oliver MÚSICA DE JAPÒ: Shiimyo. Knu~oen. {6 m). Kóbodai•hi Mil'ku. (5 m). s \OCSICA D \..1\SES DEL C URE: Sydi\a. llu•,ein El 'la•Q. (8 m). KUUDTST.-L'\: -\.ysuihf(r~ntd'a­ mor). Grop Koma Zozan. (5 m). 16:00L\ TARDADEL'OIE."\T Programadó n>alitzadu a partir di.' I<"' pelidon.-dcl:ntostres oien b. Pre•t'ntució a càrrec de Carmínu Malugan-igu. • 19:00 JO\ ES 11\'TERPRETS W1EN1.AWSKI: Concert pt•r u \iolí i Ort(Uestru n. 2. op. 22. Tmnñs He t·naodez. vi(llí. Orqm•sh·n Sinúònica del Vallès. Dir·.: Alfons Reverté Casàs. Enregisll·ament ft•t per Catalnnyu Músico el dia 11 d'oNuhrt• dl-'1 2000, al Pulau de la Mtísit'a Catalana. EL PRIMER PALAU (V TEMPOJ!ADA). (24m). CHARLES: Ubergangpet·uquor trt de saxo,. Quartt•t de saxòfo11S Aft·Ot:li!!a'\., Enrcgi;<trameot fet pe~: Catalllll)a \fú,;ica el elia 18 d'ortubrl-' del 2000 al Palau de la l\1úsica Cntnlanu. E L PRL\IER PAL\l: (\ Temporada). (12m). FUAXCJ...: Preludi.. Coral i Fu- ga. Emilio Goozalez Sanz. piano. Enregistrament fet per Catalu"' a \1ú•ica el elia 18 d'octubre d~l 2000 al Palau de la Música Catalana. E L PRL"'\IER PALAL (\ Temporada). (1~ m). , 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA 1\tUSICAL 20: 1O REPERTORI DE CONCERT ÀOSTAKOVITX: Quartet decorda n. LS, op. 144. Quat·tet Bat·odiu. (36 m). TOSTI: "Vorr·ei morire!!, "Tristezza•, ducs cançoM. Joan Pons, baríton. Kamal Khun, piuno. (8 m). 21:00 PERFILS Raimon Colomer com·ersa amb un rompositor al voltant de Iu IW'a obra. 23:00 AGENDA 1\ffiSICAL 23:03 JAXZ D E MT Lna selecció d'Alhertl.\fallofré. 23:45 NOCTURN 'túsiru per acabar el elia. Pre¡,entació a càrrec d'Alfred Celaya. , PROGRA)fACJO DE NIT Rept'tirió dels últi.J:ru, programes 0:30 GRANS Th'TEGRALS Programe.>eme.oos la setmana anterior (Ordre d'emiasió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimerrt's, Dijous, Divendres. de 13.00 a 14.00). , 1:30 SELECCIO DE JAZZ 3:30 REPERTOJU DE CONCEUT Programesemi'SOSlasetmana nntl'rior. (Ordred'emis~ó: Dillun¡;, Dimarts, Dimcrres_ Dijous, Divrndre~. de 09.06 a l!J.OO). 4:30 CAPSA DE JU USICA Prop-ames emesos la selmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, 195 9 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Dimarb!, Dinwcre~. Dijou~. Divendt'f's. dt• 10.03 a 13.00). DIMECRES, 31 DE GENER DEL 2001 195 7:08 PRIMER TE,IPS '1tblica per t•onwnçur el dia pre~>entada per Eulàlia Bcnito. Recull d'obrr.. hreuq. lnrlou butlletim, ÏJ1formatith i agende, mubicaiR. , , 9:00 BU'n.LETIDENO'IlCIES 9:06 REPEI{TORI DE CONCERT STRAUSS, Jt.: Les entrrmaliadur·t•R dt• TiJJ EuJ<·nspicgcl (poema simfònic op. 28). Ot'f[U!'IItru Nut•icmnl EIII'UC!Jstt. Dir.: N<•!•nw J ürvi. (15m). BOCCliEIHNf: Not·tm·n pt>r a dos violins, G 62 "La bona nottc". La Hcal Cúmor·a. (12m). CHOPI'\f: Schl'rl.o n. 1. op. 20. lvo Pogoreli1·h, piano. (8 m). "IVAl.DI: Conr!'rt dl' 1·amhra RV 5ï5. Tav!'rncr Player;¡. Dir.: \ndrew Pun:ott. (li m). BRAHMS: Gt+-tlichcs Licd (Lass dich nm· nichts nicht dauren), per u C'Or mh.t i ortpw, op. 30. Cor de la '\DR. Hamburg. Gerhnr·d Di<•kd, orgttt•. Dit·.: Güntrr Jrna. (Im). 10:00 \GENOA 'tlJSICAL 10:03 CAPSA OE :\IÚSICA CH ERUBJ'\1: Qual11't rle rorda n. l. Quartt't M<•ln~. (29m). GUEHHERO, F.: "Salve Regina", a 4 vc'u~. Capcllu H eial dc Catalunya. H espè·r·ion XX1. Di•·.: Jo•·di Say¡UJ. (9 m). VEUDl: MúHil•u dv halll't d"'Otello". 0l'¡¡ttt>8Lra Simfòn Í!'l1 dc Londn·M. Dit·.: Antnnio tir Alnwid u. (6m). VAUG IIAN WII.LIAMS: Simfonia n. 7 ,11imfoniu "Anturtit·u". Cutlwrirw Bou, soprano. Con; i Or·qut>.,tru Simfònica d1• Londres. DiJ·.: Bryden Thmmon. (4 J m). SCARLA'ITI. D.: Sis sonates K 8ï, K 101, K 127, K 135, K 184i LUNYA PEDRELL: ~octw·n en mim. op. 55, n. 1. Trio Gerhard. (6 m). ~f.ASSOT: Nostàlgia. Camerata."Sa nostra". (ï ro). URGELLES: Simfonia "La odalisca". Orquestra de Cambra dt>l Garraf. Dir.: Joan Lluís Moraleda. (9m). CAPLLONCH: Cinc lieder, op. 11. Joan Cabero, tenor. Ba.l'tomeu Jaume, p!ano. (13m). MARQUES: Preludi de "El auillo de hierro•. Gran orquestra simfòuica. Dir.: Benito Laurel. (ï ll}). , 15:00 BUTLLETI DE NOTI- CIES , 1 5:06 MUSICS DE CATALUNYA BORRÀS: Mosaic. op. 130. Trombons de J'Orquet~tra Simfònica del Gran Teatre del Lil't'U. (9m). S.\.."'TOS: Promenade Concert, mú~ica per a una acció. Uma Ysamat, soprano. Agw;tí Fcrnandez, piano. Conjunt iru.tmmenta). Dir.: Carles Santos. (39m). 16:00 LA TARDA DE L'OfENT Programació realitzada a parti1· del!$ peticions delsnostres oienl!l. Presentació a càrrec de Cat·mina Malagru'l'iga. 19:00 PRIMERA VEU Un espai pet· couèixet• els músi<'s d'ara. Presentatpet:lgnasi Piñoj. 20:00 BUTLLETI DE NOTI- CIES 20:0 t. AGENDA l\fUSICAL 20:10 REPERTORI DE CONCERT MOMPOU: Suitecompostelanu, per a guitarra. Carles Trepat. (22m). HAYDl\': Simfonia n. 43 "Mer- 1\.466. curi". Vladímir Jlorowitz, piano. (16m). FALLA: Elumpr hrujo. \'ictòr:in dl'l~ Angt'is, soprano. Philhurmoniu Ot·chc~tra. Dir.: Cur·Jo \1ar·ia Giulini. (29m). SCHL.\1Al"'N: Concert pera violi i orqut•lltru l'li re m. Gidon Kremet-, violí. Philburmonin Orrlwstra. Di•·.: Rir<·ardo Mnti. (30m). J 3:00 GRANS INTEGRALS LES SIMFONIES I OBERTURES DE W. A. MOZAHT Simfonia n . 23, KV J62h (KV The English Concert. Dir.: Trt>vor Pinnock. (24 rp). 21:00 SELECCIO DE NOVETATS Pr·esentació de les últimllb novetats discogràfiques aparegude:. al mercat, a càrrec d'Alfred Celaya. 23:00 AGENDA ~fUSICAL 23:03 JA'Cl DE NIT Una belecció d'Al.bert.Mollofré. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentarió a càrrec d'Alfred Celuya. , PROGRMtACIO DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 GRANS INTEGRALS Programesemesoslasetmanaantet·ior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Uimarts, UiJnecres,Dijous.DivPndres,dt> 13.00 a 14.00). 181). 10 Simfonia n. 29. K"V 186a (KV 201). The Academ) of Ancit>nt 'ru,k. Dir.: Jaap Schrüder i Christopher Hogwt]Od. (31 m). 14:00 Jt:USICS DE CATA- The At'atlemy of \nc•ir•nt Musir.. Dir.: Juap SdJrüd!'r. (9 m). Simfonia n. 25. KV 173dB (KV J83) "Petita en sol menor•. Thc \cudl'lll) of ,\ttcient Music. Dir.: Chrilllophe1· IIogwood. (28m). 1:30 L'AUOIOVISIJAL Emrs diunwngt• passat. 3:30 REPERTORI DE CONCERT P1·ogramc:, t•mt•,o;, la M'tmuna anterior. (Ordred'emi"ió: Oillm1~. Dimort.., Dimet'res, Dijou~. Di'endt'f's. rlt• 09.06 u 1$).00). 4:30 CAPSA DE 'fllSICA P1·ogrttmt's t>mt'~os la ~e troana anterior. (Ordre d'l'missió: Rept>tit'iÓ dt>ls prtlgJ'Olllt'S de Dilluns, Dimart11, Dimt•t•res, Dijnus, Diwndrt'R, dt• 10.0:~ a 13.00). DI.JOUS, 1 DE FEBRER DEL 2001 7:08l'RIM ER TEMPS MúMit'll per l'onu•nt;a•· el di11 p•·esc•ntadn pt•r· ¡.;ulàliu Benito. RecuU tl'obn•11 breus. Jndou butllrtins informatiuo i agendt>s JUUsicals. , , 9:00 BUTLLETI OE NOTIClF.S 9:06 REPERTORI DE CONCERT DA MOT'f.\: Con<·t•rt pe•· tt piano i orqur,tra. Artu Piznrro. piano. Orquestra Gulbenkian. Oir.: Mart)nBrabbiJh. (26 m). COUPEJtl"í: "La cht>mise blanC'Iw". peça I'Xtrt'to de In •egona suitt• t'n La \I pt•r a ,;oia de gamhil i hah rontinu. Jordi Savall, \rione :\lauret1e, 'iolu dc gamba. Ton Koopmun, clawd. ( ~ m). XOSTAKOVJTX: Ducs ¡>t'Ces a pur·tir dt> St·arlutti per· a conjunt dc Vl'nt, IIJI. 17. Sl.'crió dt• 't•nt dt> I'Orr¡uebtra Súnfònit·ll Òl~ l'Antiga Unió Sovirtirn. (7 m). LAMOTE DE GHIGNON, R.: Vals. Jo•·di MnhÓ, pinno. (4m). GEMINIANl:Conrertogrosson. 2 en Hi bemoll M (a partir dt> les sonutts pt•r a violí op. 5 de Corelli). Tlw At·ndrmy of Ant>il'nt 'vtnsir. Dir.: And1•ew '\1anzt>. (9 m). I 0:00 AGENDA \1USICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA 1.\lE:\DELSSOriN:Simfoniaper u cordu u. 8. Orc¡ut>~tra de Cambr·a \nglcsa. Dir.: WiJJiam Boughton. (26 ro). SATIE: Trr8 Gymno~li"'· Duo Tt>di'"I'O, ~iturrr •. (9 m). DE!\lAI'\TflJS: Tht•t>nodiae. lluclgas En~emble. Oir.: Paul Van ·,·vel. (ll m). BEETHOv El\: Son utu pe1· u piano n. 29, op. 106 •nammerklavit>r". Vludími1· Ashkt•nazy, piano. 05m). PROKOFIF.:V: AlrxandeJ· Nevsky, op. 71!. Marjann Lipov&ek,t•ontnllt. Ccm; i Ontut•stru dt• Pm·íN. Dir.: Semyon l:lychkov. (38 m). DEVIENNE: Concert pr•· u fagot rn Si b M. Ec kart I Iübm•r. Orquestra dr Cambra .l!:slovaca. Oir.: Bohdan Wnrrhal. (19m). MONIUSZI\.0: Pariu, obertura. Filharmonia Pomorska Bydgoszcz. Dir.: Robert Satano~~­ ki. (11m). 13:00 GRANS iNTEGRALS LES SlllFO~IES I OBERTL. RES DE W. A. l10ZART Simfonia n. 30. KY 186b (K\ 202). The Academy of Ancient _!\,fu~ir. Dir.: Jaap Scbri:ider i Chrutopher Hogwood. (25 m). Simfonia en ReM, KV 189b fK' 203). The Academy of Ancient Muaic. Dir.: Jaap Schroder i Christopher Hogw9od. (28m). 14:00 MUSICA ANTIGA "Praetorius, Schein, Scbeidt" PRAETORTUS: Danses de Terpsícore. New London Consort. Dir.: Philip Pickeu. (24m). SCHEIN: Banchetto Mu!!irale, n. 20, Suite a 5. I-le,;perion XX. Dir.: Jordi Sn- vall. (6m). SCHEIDT: Quatre danses extretes del recull "Ludi Musiri". H espèrion X.X. Dir.: Jordi Snvall. (14m). PRAETORIUS: In dulri jubilo. Cor del Trinity College, Combridge. Dir.: Richard :\larlow (8 m). 15:00 BUTLLETÍ DE NOTi- CIES 15:06 AUTÒGRAF Les versions finnades per lesp·ru~o batutes. Antoni Ros-lfarbà MORENO TORROBA: Duet de Luisa Fer:nanda i Vidal, Dut>l de Carolina i Vidal, Romancede Vi· dal, de la comèdia lírica en tn•• actes "Luisa Fernanda". VeróJúca Villarroel. Joan PonR, Ana Rodrigo. Cor de IB Univer· sitat Politècnica de Madrid. Orquestra Simfònica de Mud•·i¡l. Dir.: AntoniRosMurbà. (14 rn). FALLA.: L'Adàntida. pròleg. Enric Serra, baríton. Carmrlo Díaz. Cor i orquestra Simf¡)nit·a de RTVE. Di1·.: Antoni Ro' ~tarbà. (12 m). BRLCH: Concertpera violí i orquestra n. 1, op. 26. Jean-Jacc¡ues Kautorow. Orquestra de Cambra Holande,oa Dir.: Antoni Ros-Mru·bà. (23m). 16:00LATARDADEL'OIEJ\i Programació realitzada a parúr de les peticionsdelsnosu-es oien~. Presentació a càrrec de Carmína Malagarriga. 19:00 PENTAGRMIA Programa de divulgació musiral. Guió i realització: Pere Durés i Àlex Robles. 20:00 BUTLLETÍ DE N01'i- CIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 REPERTOIU DE CONCERT ELGAR: Simfonia n. 1, op. 55. Philharmonia Orchestru. Dir.: Bernard Haitink. (54 m). 21:00 A LA~tANERA D E..... PROGR.\:UACIÓ DE C.\TALUNYA l\ftSICA Un coo,idat l'n' p•·opo~a i t'omenta lo músit•a qur li a¡.,"Tuda. Guió i pre,entu<·ió dt• Joan\ i~eb. 23:00 AGENDA i\fl'SICAJ, 23:03 JAZZ DE NIT Lna selt'Ct'ÍÓ d 'AIIwrt \tallofr~. 23: l S NOCTL'RN \fú~ica JWr acabar el din. PreMmtació a càrn•c el' \lfrt>d Celaya. , PROGRAMACIO DE NIT Rcpet.idó del~ últims p.-ogrames 0:30 GRANS INTEGRAL..'l Programes emesos Iu ~ctmono anterio•· {Ot·dn• d'Nuiswió: Rt•pcti~ió del Dil.luns, Dimur·ts, Dinwcrea,Dijous, Divendre~. dc 13.00 a 14.00). 1:30 JOVES INTÈ RPRETS Emès dÏJ!•arts passat. 2:30 MUSICA XXI Emi's ilivt•ndre!l 1111s~¡ll. 3:30 REPERTORI DE CONCERT Programrb emi'~O~ la s\'lmanu Wlterior. {Ordrl'd'•·missió: OilhmM, DimarL~, Dim<•c·rrs, Dijous, Di''endres. dt• 09.06 o 10.00). 4:30 CAPSA DE MÚSICA Progratn!'sl'rnt•~o~ losrtmuna anterior. (Ordr!' d'l'mi~sió: Rt•pl'li l'ió deb programi'• de DiUnnh. Dimarts, Dimrrn·s, Dijmu;, Di-endr!'l', dl' 10.03 a 13.00). DIVENDRES, 2 DE FEBRER DEL 2001 7:08 PRIJ\1ER TEMPS per romrnçur t•l diu presen tada pl'r· Eulàliu Benito. Rt-~ cull rl'obre~ hrt•uH. Jndou lmtlletin¡; infm·matius i ugtlndt•s mu.Mú.~irn ~ical.s. 9:00 BUTI..LE:'fÍ DE NOTÍCIES 9:06 REPERTORI DE <;ONCERT WEBEH: Sintfouin n. 2 t•n doM. O•·quesh·u ell' Iu Ràdio do Noruega. Di r .: !\l'i RaHJiaiot'll. (15m). FRANCK: Sonata ¡wt· u fluutn i piano Pn La .M (Original p<'t· o violí). Aw·èll' 'licolt't, lluu to. Bor·is Berman, piuno. (28m). PI,.,'RCELL: Xa!'onu t•n ool m. Z 807. Mosira.\nlirfUU k.oln. Oir.: Rt'inhat·d Goebel. (7 m). 10:00 AGEi\DA 'llS lCAL 10:03 CAPSA DE !\tÍ:SICA HA.\DEL: \pol.lo i Dofrw, cantuta. Judith 'leJ.,on. Daviel Thomos. Brn!'e Hayut·~. ÜrtflH''tra borrocnPhilhunuonia. Dit-.: N. Mrgegan. ('1-6m). CATALA.NI: A ~;eru, ¡wr u orquestra de cor·da. Orquestra dl• Co mhrn d1• Santa Cecília. Dir.: Nt•ssio Vlud. (4 m). BALAKJRF.:V: Simfoniu u. l. OrqueRtt·u Simfòuit;a d¡• Uirmingham. Dit·.: Nt•rnw Jüni. {•14 m). KUI ILAU: Divertinwnto pt••· a flauta i guitar-ru. Montl!erratGas<·ón. Xnviet·Coll. (ím). B \CH: Sonata trio, BWY 530. Pro¡,:ramadó realiuuda a pnrtir en soll\1 (transcripció per a ,;oií. viola i baix continu). Conjunt instrum!'ntul "The Rat·e Fruits Cotm<'il". (14 m). STR \\lXSKI: Pulcindla. ballet amb cant. lrene Jordan. soprano. George Slúrley. tenor. Donald Gr0Jl1111, bai,, Orquestra Simfònica de Colúmbio. Dir.: Igor Stravinski. (38m). GRANADOS: Cançó d'runor. Montserrat Cnballe,soprano. Roso Sahatc1·. piano. (5 m). 13:00 GRANS INTEGRALS LES Sil\lFONIES I OBERTUR ES DE W. A. MOZART Simfonia n. 28, KV 189k (KV 200). Thc Academy of Ancient Music. Dit·.: ,laap Sehrikler i Christoph<•t· Uogwood. {26m). Simfonia en Re 1\1, KV 207 a (KV 121). The Acadcmy of Ancient Mn¡¡ic. Dir.: Ja ap Schroder i Christoph~>r Ho¡,•wood. (7 m). Simfonia en ReM, KV 213a (t."V 204). Thc Acad<'my of Au cient :\fu,;<'. Dir.: Jaap Schroder i Christopher Ilogw90<1. (25 m). lt:OO :\IUSICA REUGIOSA HAYDN: l\1issa in honorem Beati.~;;imae Virginis J\Iariae. Hob. X.Xll:4, "Gran Missa d'orgue". J ndith Nelson. Carolyn Watkinson. Mat-tyn Hill. David 'rhomas. Cor de la Christ Church Cathedral d'Oxf01·d. Chriotopht•r· Hogwood, orgue. The Aeadcmy o f Anricnt Music. Dir.: Simon P reston. (40 m}. CLERA.MBAULT: "Pruús llngclkus", motet del SantSacrament, del~ ¡wtidon-tlt'l~n<htn-,;oit'nt•. Cl3l. Gét·ard Lc¡¡ ne, contratenor. Mark P admore, tenor. Josep-Miquel Ramon i Monzó, baix. li Seminat·io Musicale. (4 m). GUERRERO, F.: "Osacrnmconvivitun". a 5 veus. Capella ReialdeCatalunya.Dir.: Jordi SavaU. (3m)~ , 1 5:00 BUTLLETI DE NOTI- CIES 15:06 MÚSICA XXI U.·s últimes tendències de la m(r~ira contemporània. VER.\: ~\rkana ll. Quartet de flautes de bec FruJiato. (5 m). BENG C EREL: Ht'xagrama. per u flauta. darinet, violí. viola. violoncd, piano i percussió. Gmpo Cí•·culo. D.ir.: J osf Luís Tt•mcs. Enregistrament fet per Cataluuyu Mú¡¡ica a la Sala Polivalent d u I'AudiHJrí d e Barcelona d dia I 6 dt• dc•scmbre de 1999 clins del mur·c d e l cicle "AvuimúsÏ(:a". (lS m). ELlASSON: Trio per a violi. trom. pu i pionuforte. Nib-Erik Sparf. violí. SorenHe•·muns,;un. trompa. Arne Torge•·, piano. (30m). 16:00LATARDADEL'OI:Er-.'T Pre•t>ntaricí 11 t•ò•·n·c· tlt• Carmína l\lalu~ar~a. 19:00 BL.\1\C I 1\EGRE La músira I*•· 11 piano. EL; conce rts JX'r a piono de "-. A. .Mozart Concert pt•r a piano i orqu t>strn n. 23. KV 188. Vladímir Hor·owitz. Onlll<'"tra del Teatro ullo Srolo. Dir.: Cur·lo M¡u·in GiuJini. (21m). Concct·l. p t•t· u piu no n. 2-t, J...\ 491. Glcnn Gould. Onfllt'~tr·n Simfònica de la R i\dio Sut'<'tl. Dit-.: Gr org Ludwig .lochum. (:H m). 20:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 20:01 AGENDA MUSICAL 20:10 REPERTORI DE CONCERT MAJil. ER: Simfonia n. 1 "'ritò". Orquesll·o Simfònic:a du \Jt•ugo. Dir.: Pit•rn• Boult•z. (5:3 m). 21:00 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'c•ntonl dt• tl'ntrs mu¡;irals d 'intt'ñ>s. Prt••t•ntut i <·onduït pc·r Joan \ht'~. i rt•alitzat aml1 In rolaborarió ti..J CmtM•U Català de la ~lúsko. 23:00 AGE!\0.'\. l\fUS IC.AL 23:03 JAZZ DE i\IT Una sclec.ció d' \llwrt \1ullnfn~. 23:45 NOCTl1RN Mú¡,ica pt•r ucahur· <•I diu. Pt·<'scntat•ió u còrr·t•t• d 'Nfrt•cl Ct•lnyn. PROGRAMACIÓ DE NIT Rt•petiri6 clc·IK tíh im~ pro¡,"'·nnu•s 0:30 GRANS INTEGRAI..S Pro~,'ramt·~ clnt'MIS)u Ht'ltmma unleriot· (Ordre d'emisHió: RI'Jl<'tició del Dilluns, Dimm·tH, Dimc('l'CS, DijonH, Divt•mlrcs, dt• 13.00 n14.00). 1:30 CICLE DE wm Emès dis>ubtf• 1Hit.snt. 2:30 CLÀSSICS DEL SEGLE xx Emès dillun~ puosut. 3:30 REPERTORI DE CONCERT P rogramrs c•mt••o>o la setmana un tenor. (Ordrt>cl'rmi"ió: Dillun~. Dimart,, Dimcrn•s, Dijous. Diwndres. el<· 09.06 a I_G.OO). 1:30 C. \PSA OE t\J(jSJCA Programrs eme>Oola M'tmana antl't·ior. (Ordrt> d't•nW.sió: Rt•pc•tiI'ÍÓ clc•ls pt'O{.(t·amt·s dt• Dilluns, Dimarts, Dum•t·r..s, DijouH, Divend res. dr 111.03 u 13.00). DISSABTE, 3 DE FEBRER DEL 2001 8:00 PRI~ER TEMPS Música per comcmçur el diu Jlr<'· sent ada pet· Pilur Subini. lll•eull d'obres ht·euij. !nduu hutll<·tí dc noiÍC'ics i ~tgcucla mu~ic,u l. l 0:00 MUSICA PERA COHLA IJAVART: PuiMul¡.ç('~, pe•· a tN•nr·a i orb'l.lt'. .Josep Gi~p ert. Lydi!' Hi fa. (14m). MA RTÍl'iEZ CO\lÍN: Cnnr·!'rt per a trompu i <·ohla. Da\ icl Thomp,.on. trompa. Cohla \lt>tlitrrràniu. Dir.:J~ú~ 'euturn. (8 m). O \ .i\ SES DEL\ G.\RROn.\: BaU tlt• Sant lsidrr. Bnll dl'l hurm. Ball dc gr¡,'1llll~. Cobla la Principal de la Bi-1Jal. { 11 m). ;\fARTÍ: Lesguilll'rie~. Su.itept•r n dne~ t·obll',;. Rafael Reis. timbaJrs. Lluí:. SaIu. percu~sió. Cobln Sout JorcliCiutnt cie Burcelona. Cobla Mt•ditl'ITànin. Dit·.: Jordi Lt•t)n. (JO m}. SERRA: Intmducció i dansa ptT a lt·cs t•ohles. Cobln Mcditrrriinia. Cobla Pr·iuripal d t' La Uiltbal. Cohla La PJ·incipnl dd Llobregat. Dir.: J•~sús Vcntm·a. (8 m). 11:00 DISCOTJt: CA UNIVERSAL El <·ol.leccionuble de la mú~ica indi•pt·n~able. BR '\HMS: Concert pt't' a 'l'iolí i orqut•stra op. 77. Anne-Sophie \lutter. vioiJ. Orquestra Filharmònica de :\"uva \ot·k. Dir.: Kurt \lasur. (41 m). BRlCIJ: Kol Nïdrei. p<'r a 'iolouccl i orquestra, op. 47. \fi-;chu Mabk). violoncel. Ortpwstr·a dl' Pads. Dir.: Symon B)!'hkov. (11 m). 12:00 AGENDA :\IUSICAL 12:03 PENTAGR.A.'fA Programa dediV1úgoc·ió musiral. Gujó i r!'alització: Pere Bm·és i ÀJ,.,. Robi~. Repetició del prog¡·ama emt's dijous pa5sat. 13:00 SALA DE CONCEnT Una sl'lcc<'i6 dr,ls millo1·s t"m·egi&Lramt>nts d•~ concet·t. 15:03 SALA DE CONCERT Unu st~l ct•cic'l dels millors euregihtrmnt'nt<t 1lt• <:oncc,·t. I 7:00 A LA MANERA DE.••. lln <"onvida t t'ns p t·oposu i I'OIliC'ntu la música c¡ue li ag¡·ado. Gui6 i pt·cM•ntació dt' Joan Viw·.~. Reprtició del pt-ograma cm i-;~ dijuu~ passut. 19:00 CICLE DE UED BEETHO\"E:\: "\n die H offnuug• (A l'l';¡¡)('ruoça), op. 94. Dietr·ich Fihch!'r-Dil'skau. bariton. G!'rald 'tloore, piano. (8 m). BERG: &t lil'dPr de joventut. '\mw Sofie von Ottt'r. mezzo-soprano. Bengt. For"berg, piano. (17m). BRAH\lS: "\Ï!'rernstc Ge..iingt·" (Qnatrt" rau L' serioso;;), op. 121. Kuthlt>en Ferril't·, <'outralt. John 1\ewmark, piano. ( J 8 m). RAVEL: Don Quixot a Dulcint>a. C~rard Souzay,baríton. Dalton Bulllwin, piano. (1m). 20:03 SELEC.CIO DE JAZZ Un prog¡·ama d'Aiht>rt MaUofrt!. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:03 GUANS OBRF.S ALBENIZ: Suite Ibèria. Rafael Orozco, piano. (9lm). 0:00 NOCTURN Mú~i<·u per u!'ab~ el dia. PROGRM1ACIO DE NIT R~>¡,.•tirió dels últim<; prugrumes 0:30 LA TARDA DE L'OIENT 11 Rt•pctirió del;; programi'~ emesos dimarts i dinwc.-re,. diUun~, DIUMENGE, 4 DE FEBRER DEL 2001 8:00 PRThfER TEMPS M ú~ica per comen~a r· t•l dia pre-o ~t'niada per Pilar Suhirà. Recull d'obres breus. Inclou butlletí de notil'it>~ i !!Senda mu~iral. 10:00 MUSICA DE CA.~mRA SCHUBERT: Quar·tt't d r corda D 810 "La mort i Iu donz!'Ua". Quortet Verdi. (40 m). SCHUBERT: Trio en Si b M. (sonata en un moviment), D 28. Triu Braux Arts. (8 m). l i :00 ~fiSSA DE MONTSERRAT Tran~mis¡,iÓ en directe de la Missa Conventnal des del Monestir de Mon~erral. 12: l7 DIVERIDIENT Un espai presentat P~''" Pilar Subil'il. 13:00 AGENDA MUSICAL 13:03 SALA DE CONCERT Una ~l'lt'f'ció dels millor.. t'nregistraments de conct•rt. 15:03 SALA DE CONCERT Unn srlecció dels nlilloa'íl enregistr·anwntll de concer·t. , 17:00 TEMPORADA D'OPE- RA 12 Rt'nata Tebaldi. Orquestra de l'Acadi'm:ia de Santa Ct'dlia de Romu. Oir.: Franco Capuana. (J9 m). P UCCJNT: ""0 Lwgi! Luigi!", "Dinuni:percbé gli hui rhiesto". "Come (. difficilee><!oot•r feliri! ", tres àri.-, clt' l'òpera D Tahurro. Rl'nata Tebaldi. Orr¡uestra dd MII!ISio MusicaleFiorenrino. Dir.: Laml)('t·to Gardelli. (18m). PUCClNI: "La gruziu è discesa dal cic lo", "Ah, son clunnata!" ,final dl' l'òpera "Suor -\n~t'l.ira•. Renatu T«>baldi. On[llt'htra del )fuggioMusicale Fion•ntino. Dir.: Lamber·to Cardem. (9 m). PUCCINl: "Viene lu st•r·o", "Bimhada¡d.ioccbipieni di molia". "Un bt'l di vcdremo". 1'\tructl'~ de l'òpt•a·a "Madama Buttt>rfly•. Rt'nlltU Tebaldi. Curlo Bergonú. Ort[laestra i Cor de l' \endèmia de Santa Ccrílio dc Roma. Dir·. : Tullio Serafin. (2 1 111). 0:00 NOCTURN ~1ú•it•n per acah~r el diu. PROGRAMACIO DE NIT Rt'I>Ctició dels ú1tin1s programes 0:30 LA TARDA DE L' OIENT Ht•pt• tit-i ó dels prob'l·anu•s emesos d.ijou~ i divendres. DI LLUNS, 5 DE FEBRER DEL 2001 fagot. LucioBuccareUa, contrabah. Christiane ]at•eottet. cJavrrí. (18m). SAINTE COLOMBE: Cuncert a dut>~ violes u. Sl"Rougeville". Jordi So vall i Wieland Kuijkeu, boi..: de ~;oia. (25 111). S·\.1\T-SAE.."S: E•t•eua IJL de l'ut'lt' segon, de l'òpt'ra "SaniSon et Dulila". JosÍ' Cura. Olga Bor·ocliJ1a. OrfJIWHtru Simfònica tl<· Londres. DiJ·.: Sit· Colin Du' is. (24 m). ~E\ W S: 1.R. (llmnt•natge a RaHI). per a piano sol. Claude H elff¡or. (2m). 13:00 GRANS INTEGRALS LES SIMFONIES I OBERTURES DE W. A. MOZ.\RT Simfonia en DoM. K\ 213c{KV 208). ~\t·odt'mrofAncient '\1usic. Oir.: Chri~topher Hogwood. (8 m). Simforlia r n ReM, KV 248b (KV 250). Tlw \ cadt'my of Am•it•nt Music. Dir.: Ch. ~ogwood. (39m). 11:00 CLASSICS DEL SEGLE xx RAVEL: Concert pt'ru piano(mà !'SCJIII'rr·a). Jt•an 1ves Thibauclt't, piu no. Orquestra Simfònica dt• Montréal. Dir.: Charle!> Dutoit. (19m). B \RTOK: El mandarí meravdlós. op. 19 Sz. ï3. Cor· dt' l'òpera de l'Estat Hongarf,s. Orquestra F ilhal'l1tÒnica dt•Budupe,;t. Dir.: J únosSímdor. (34m). , , 15:00 B"L'TLLETI DE ~\OTI­ CIES 15:06 ELS ORGl'ES DE CATALUNYA Oa·~ae dc la Catedral dc Burcelomt. CONCERT enregistrat per Cataltuna Mú~ka el din 11 de no'emb.re de 1992 a la Cutrdra] de Burt·clona. CICLE L'ORGUE DE LA CATEDRAL. Ohres de RHEINBERGE H. BHAHMS. LISZT i MENDELSSOFIN . Neil Cowley.orgue. J ordi Ricart. baa·íton. Coral Cantiga. Dir.: Jollep Prat». (45 m). 16:00 LA TARDA DE L'OlENT Progrnmació t·eaUtzuda u partit· dt> )¡o;. ¡>Ciicionsdel~ nostres oients. Pn·~entació a cà rrec dt· Carmínu MalagllJriga. 19:00 MUSICA CORAL NIELSEN: Trl'.smotets, op. 55. Cor dt• Cambra de Iu Ràdio Nacional Danesa. Dir.: Stt•fan Parkman. (16m). STR\USS. R.: "Ocr -\beud" (El \e,prc), op. 34 n. 1. Cor dr la Ràdio 1\(acional Dane-- DONlZETTI: La Fa,orita. òpe7:08 PRL\tER TE:\lPS ra en quatre acte,. (ver~ió origi)1úsit•u 1wr començar el dia prenal {'n francès). sentada prr Eulàlia Benito. ReVeabdinu Kasarova. ll um6n Var- cull d'olwes breus. In r lou butgos. Anthony Michuels-Moore. lletins informatiuij i agt•nrl!'s muCario Colombara. Frunrt•Aco Pic~kak , , coli. Ahbic Furmanski. Cor de la 9:00 BUTILETI DE NOTICIES Ràdio Bavaresa. Orquestra de la 9:06 REPERTORI DE CONRàdio de Mún.ic. Dir.: MarceUo CEH'f Violi i. (150m). BEETHOVEN: Triplt• runc«>rt, 20:031JAUDIOV lSUAL op. 56. Un pro¡,"TaJIUI d'Àlex Gorina.ln- ltzhuk Perlman, ,;oií. Yo YoMa, tegral Miklós Róz~u. vioJmwel. Dani«>lBurenboim., pia22:00 AGEl\'DA Mt:SICAL no. Orquestra Filbarmòuira dl' 22:03 LES VEUS DEL SEGLE Berlin. Dir.: Danit'l Hm·enboim. Un ebpai recopila tori a mb l'ls mi- (36m). llors can tants del nostr·e temps. STRA USS,R.: "Stiindchen" (SeReJaola Tebaldi, soprnno. (Nas- rrnatn), op. 17, n. 2. cuda l'u de febrer de 1922). Pcttw Schreier, tenor. Ea·ik WerPUCCIJ\1: "Mario!. .. Oru ~tam­ ba, piano. (3m). mi u ~ntir...•. de "Tosco". DEBUSSY: Dan~e~ per· o arpa i Reoata Tebaldi. Richard 'fucker. orquestra. (Da n~u surra i dansa Orquestra del Teatn' Mctrupo- profana). Litò dt• Nova York. Dir·.: D. Mi- Alice Chalifoux, ar·pn. Orquesu·oponlos. (1 3 m). tr·a d r Cleveland . Dit·.: Pierre PO~CIHELLI: "L'ora nongiunBoull'7.. (lO m). ~>e um·or", ària del'act«> l{'r ill' l'ò10:00 AGE1\"DA \lliSICAL pt•na "La Gioconda"h. 10:03 CAPSA DE l\IÍ'SICA ll!'natu Tebaldi. Or·qu!'•tl·adel'a- HAYDN: "Les set últinws paranr adi'rnia de Santa Ce{·ília de Ro- l!'ij dt• Crist a la creu•, oro tori. ma. Dir. : Lamberto Gurclelli. Ann-Christ:ine Lar·~svn, sopra(13m). no. Martina Borst.c·ontr·alt. Fl'ie-\ EROL : "Pace. pac!', mio Oio", drr Lang, tenor. P r ter Lika. baix. de "Lu forza del dc.•tino" Chot·w; l\fu8icus. Do~ '\eue OrRcnuta Tebaldi. Orquestra del t·hr•ster. Dir.: Chrüstoplr S pe ring. Muggio Musicale Fion·ntino. Dir.: (53 m). ~a.Dir.:StcfanParkmun.(lO m). D. Miu·opouJos. (6 m). E BERL: Simfonia en m:i bemoll BERLIOZ: "Rélèn<'". ""Ics mePUCC INI: "O nuo buhhiuo ca- M.,op. 33. lodies il'landest>s. ro", dt• Giunni Schirt•hi. Conet•rtoKiiln. Dir. : Wl'nwr Ebr- Cor de l'Orquestra Narional de Ren ata T!·baldi. Cor i Orquestra hartlt. {29 m). Lió. 1\()('1 Lee, piano. Dir.: Berdel ~tag¡;io !\lusicale Fiorentino. FALRE: Impromptu. op . 86. nurd Tctu. (3 ro). Dir.: Lambert o Gardclli. (2 m). l'iaoko lo~lrino, arpa. (8 m). REG ER: .M otet , op. 110. C ILEA: Final de l'actr 1\i i Ja- ZELENKA: Sonata n. 5 r·n FaM. Cor de Cambra d r la Ràdio de rrea· de l'òpel'U "Adriuua Lclleim~ Homger i Mauricc BourBerHn. Dir. : Uwe Gronostay. couvrt'ur". gtw, oboès. Klaus Thunl'munn, (Sm). ZE:\lJ,INSKI: Psalm, per a cor mixt i orquestra. Cor del :\1usikvereins dc Düsseldot'f. Orquestro de Gi.iaeo:ich. Orquestra Fillia t·mònica de Colònia. Dir.: .lames Coplon. (14m). 20:00 BUTLLET( DE NOTI- CU:S 20:0! AGENDA )lUSICAL 20: l O REPERTORI DE CONCERT BRAITMS: Simfoniu n. 3, op. 90. Orquestra Filhurmònit•o de ''iena. Oir.: Jam~ Le\irte. (39m). H \'I DEL I ELGAH: Obertura dei'AJtthcmChaudoHn. 2. 'I'raoscrita IH'r Edwar·d Elgar. Orquestra Filbarmònicn deLondrc~. Dir.: Leo nard S lotkin. (6 nt). 21:00 TEMPORADA DE L'OBC CONCERT em·eb<iijtr·at per Catulunya Música el diu 2 de febrer del200l o I'Auditor·i dc• Barcelona. T{'mporada OBC 2000/2001. M.\IILER: Simfonia n. 8. Brid~t'tl Hooks. sopr ano. Ru~umlra \faria Urdrreon , soprano. lsubl'l Monar·, soprano. Bernudctt e Greevy, mt>zzo-soprano. Liliunu Bizineclw, ml';o;zo-sopra· no. Paul Fre). temw. Gt'rd Ga·orhow><ki. baríton . Louis U.bher-L. baix. Coral Càrmina. Cor Lieder Càmr•ro. Polifònica dt' P uig-Reig. Cor dl' l'Auditori de Lleida. Cor Infa ntil Escola Pio Bulnws. Petit~ Ca ntaires de l'E~cola de Mú~ica La Guineu. Corul Sant E!'tcw de Castellar dt•l \:ullè,. Orquc~tru Simfònit•a dt• Barcelona i Nurioual de Catalun ya. Oir.: J;'r·nn7.~PauJ Dl'ckt·r. 23:00 AGENDA MUSICAL 23:03 JA'O. DE NIT t. na ~elecció d'~\Jhert Mallofré. 23:15 NOCTURI'< Mú•ira per acabar el dia. Pre:.enturió a càrrer d 'Alfred Celayu. PHOGRAMACIÓ DE NIT Rr•rwtició dels últims prog¡·amc> 0:30 GRANS INTEGRALS Program~emesos la ~etmuna antt>ri()r (Ordre d'emis~i6: Repetició dl'l Dilluns, OiJnarts, Dimecn·ll, Oijous,Divendrc~,del3.00 u I kOO). ~ 1:30 AUTOGRAF Eml•, dijous passat. 2:30 BlANC J NEGRE Em(·s divendres pah~at. 3:30 REPERTORI DE CONCERT Programes eme~o~ la st•tmana antcriur. (Orclred'em:i--ió: Dillum-. Dimarts, Dimecrt>•. Dijous. Di· venrlrt>s, de 09.06 o JO.OO). <J.:30 CAPSA DE MÚSICA Pt·ognrmes emesos Iu setmana antl'riur. (Ordre d'emiA~i6: Repetició dels programe~ de Oillun.•, Dimarts. Dimecre,. Dijous, OiH'ndres, de 10.03 11 13.00). DIMARTS, 6 DE FEBRER DEL 2001 1108 PRIMER TEMPS PHOGR,\:\1.\CIÓ DE C \TAUr.\1.\ 1\ltSIC.\ )1úl'ica per començm·t•l diu pre,;entadu pt-r Eulàlia Benito. Recull d'obn·~ ht·t·u~. Jnrlou butlletin' infot·mutius i ugt•nclt•s nmsirals. , , 9:00 BUTILETI DENOTIClES 9:06 REPERTORI DE COI\CERT GRIEG: Peer G)n l. MÚtP n. 1. op.46. Academy of St. Marlio-in-thrFields. Uir.: Nt>villt• Mnrrim·r. (14m). HANDEL: Sonata ¡Jt:t' u flauta de beci continu op. 1 n. 11. Frans Brliggcn, llau ta de lwc•. B ob vanAspcren. lJilJlsjiir¡; Lange. Annct· Bylsmu. (B m). MEYER: Conctwl pet· 11 violí. llilary Halm, violí. Ot·qucstl'Udt• Cambru Saint Paul. Oil·.: rl ugh Wolff. (26 m). FAURE: Otws c·unçous op. 57. Gérard SoULuy. hul'Íton. Dalton Baldwín, piano. (3 m). 10:00 AGENDA ~tUSICAL 10:03 CAPSA l>E MÚSI{'.A H OLST: L'na fantasio t'oral. op. 51. Lynne Daw~un. soprano. Guild ford Chornl Socit'l) . .John Birch. orgue. Royul Philbumtonic Orclwstra. Dir.: llilary Da van \'\:l'Iton. (18m). ALFONS XEL SAVT: "Quen a omugen da V'trgen" i "Nu li omt• per nm". rlelcsCanti¡;uNdc•Suntu \fada. Em.cmblc•Alla Frnnrt·~t·a. {10m). CORREA DEARAU.XO: Tit·nto tercl'rO de sext o tuno. JosepM. Mas Bont•t, orgue històdc dc S tu. Mm·ia de Montblunc. (7m). MAH LER: Simfonia n. JO. Orquesu·u Ph illumttonia . Dir·.: Giuscppe Sinopoli. (3:l rn). BORRAS, '1~: Ci nc minintm·es, op. 142. Quurtet dr rhu·inel~ de Bart·l'looa. (8 m). LORTZING: H uns Stwhs, obN~ tm·a. Orquestra Simfòni<·u dt•la Ràdio de Berün. Dir.: \.1:•'. Guhl. (8 m). RIMSK.l-KORSAKOV: St·hpher~U:ade . suite himfònira op. 35. Constuntin St•rhun l ounid, violí. Orque,tra drl Loint. Dia·.: \fa re Soustrot. (15m). DELIUS: "Son¡;" of Su nset" (Canç.onH dd cup~c•pn·). John Cumeron, b ua·íton. '1aureen Fon·estf'r, contralt. Bcr·rhum Choral So<'il'ty. HoyuJ Philhnr· mouic Orrhestro. Dit·.: ThomaH Be(•l·hum. (29m). 13:00 GRANS INT EGRALS LES SIMFONIES I OBF:H'l'U RES DE W. A. MOZART Simfonin u. 31, KV 297 (:!OOu) "PadH". Tbc EngUsh Cont:ert. Dia·.: 'll·evor Pinnork. (17m). Simfonia n. 32, KV 318. Orquestra dl'l Hl'ial Conct•r·tgcbouw. Dir.: Nikolnus llornou rottrt. (9 m). Simfonia n. 33, KV 319. The English Concert. Dir.: Trt'vor Pinnock. (23 m ). , H:OO 'lmlE\l'S LIRICS BRITTEl'i: Pròl~ i ext'r'dct~ de I'e~cena primera d'i: l'acte primet· dc l'iipera "Billy Budd". Philip Lungridge. tenor. Chril.tophel' Keyte, baríton. Daniel ~OnnllJl. tenor. John Tom.linson, bah. S im on Keenl) sid e, baríton. Al on Opie. baríton. Mattbcw Best. baix-baríton. Alan Ewíng, baix. Orq uestraSim.fòrura de Londres. Dir.: Richard Hickox. (23m). SERRANO: Alma de Dios, sarsuela. Carmen Sinova. Antonio Blaucas. Autonio Martelo. Fermmdo Mnt·tínez. JuanAgudo. Cot·Canton's de Madrid. Orquesu·a Filhlu·moniu d'Espanya. Dir.: RafaclFriihheckdeBurgos. (20m). STRA USS, J .(ll): Tres àries d'opereta. Rt•rnd Weikl, baríton. Cor i Orqut•stra Simf ò nica de l'ORF. (10m). • , 15:00 BUTLLETI DE NOTI- CIES , , Alfred Brt·ntM. piano. l22 m). TOLDR.\: \l'h"• al mur. Ort¡m•,tra de Cumhra tlt-1 Pnluu de la '\Iúsit·a Cutulanu. Oir.: Gonçal Comrllu•. (18m). PIA7..ZOLL\: \t·rano Porh·ño. Gul>lllnl Tlwm, guitarra. (5 m). 21:00 PERFILS Raimon Colomf'r t'Ornt•r•n amb tm t•ompo,i tor ni' oh unt dt•ln "t'· va ohru. 23:00 ACE.!\ DA 1\R S I<:AL 23:03 JAZZ. DE NIT Unu st•lllt:e•ió d'Aiht•a·t Mnllofrí-. 23:4.S NOC'I'UHN Mt'tSicu pN· uruhu r· t•l diu. Pt·<·SI'ntat·ió a t'U t'l'CC tl' \lfa·NI Ct•luyu. . PROGRAMACIÓ DE NIT RllJ:M.'lidt) dt•ls últim~> prngl'llmet~ 0:30 GRANS INTE(;RALS Progrnrnr~ t•nwHos la ~oN mnnu untel'ior (Or·dt·t• d't•mi~sio: R1•1wti ció drJ Dilluns, Dirnurt.'o. l>imec r·cs.Dijous, Divt•ndn·~.dc 13.00 a 1•1.00). 1:30 SELECCIÓ DE J \'12 3:30 REPERTOR I DE CONCERT Programest'nw,o~ la•t•tmnnu untt:rior. (Ordred't• mi~·io: Dillun,, Dimarts. Dinwrrl',, Oijnus, Di vendre;., nt• 09.06 u 10.00). 4:30 CAPSA DE 'fl:SICA Progt·arnt•s cnw>.os Iu '''tmtmunntcrior. (Ordn· d't•mi~;.ió: Rt'Jlt'tició clelR pro~rrumt·~ tll' DilhmH, Dimurl.l., DimPI'rt'h, Dijom,, Divemlrcs, dt• 10.03 n 13.00). 15:06 }flJSIQLES DEL liON "L na finestra obe11:a a l'expressió musical dels pobles d 'arreu. \1ETNA.\1: 3 cants anònims d el Hat rhèo (teatre cantat). (14m). SAJL\.RAUI: .Jamas. \fartir· Loali. (10 m). EGIPTE: Wasla en Maqam sigahliríiq. \ïcha Rcdouaue i c1 conjunt A1Adwar. (21 m). l6:00LA TARDA DE L'OIENT DIMECRES, 7 DE FEBRER Programació realitzada a partir DEL 2001 dl' les peticions dels nostres oients. 7:08 PIUMER TEMPS Pr·tJSenta ció u càrret: de CarmíMúRku pt>~' començar t•l tlin]ll't•nu Malagarriga. , sentadu pt•t· Euliili u Henit.CI. H••19:00 JOVES lNTERPRETS cull d'oht·es ht'I'UN. ltu·lon lmt SCH UMANN: Fantasiestiil'kt~ , lletins infonnutius i a~crult·~ nmop. 73. sicals. Isaac Rodriguo12, clarincte. Mi9:00 BU'l'U..ETÍ DE NOTÍCIES reia F onwUs, piano. (12m). 9:06 REPEHTORI DE CONCARBONELL: Koubba. pet· a mal'Ímha sola (en memòria de Xa- CERT J\ffi~OELSSO IU\: "La lwlla \ft•' iea· Joacrnim). lusinu". nbt•rturu ov. :12. Sebastià Bel, marimha. (9 m). At>ad!'m} of St. Mart in in tht• H A't'DN: Sonata enLubM. Hob. Fields. Dir.: Nt••ille "uri'Ïnt•r. 46:XVI. (l l m). Emilio Gonzrue2 Sanz. piano. Enrcgistrantent fet per Catalu- HODRIGO: Cint·¡wt·t·~ clt•l M'gil' nya \lúsica el dia 18 d'octubri' X\ 1. dd 2000 al Palau de la '\lúsica Artur fuarm. piru111. (1m). Catala na. EL PRDJER PALAt; B.\CH: "Es i't nit·ht• Gt•,umlt•M on meint'm I..eill«"" (~o em <Jtll'da (V Temporada). (14m). WEIL L: "L'òpcru dels tres rals". en tot el <'os rt'~ dt• ~11). cuntuta BWV 25. arranjaments de John Hule. P aul &~wood. Kurt ¡._:.¡uiluz. \f u' Quartet de saxòfons Mrodisax. EnrC'gistrament fet per Catalu- vun Egmoml. Pt•tit' t•unt<¡rs dt• nya .Múbic•a el diu 18 d'octnbre Viena. Chot·u~ Vit•m•nsi~. Con clrl 2000 al Palau de la Mú11it'a Cl'otn~ Mu~i•·u~ tlt• Vknu. Oir.: Nikolau~ Harnom·uua·t. (16m). Cu tRianu ..EL P RIMER PALAU MOZART: RondtÍper·a violi i o1·· (V, Temporada). (10 m). TARREGA: Fantasio sobre te- qucstra, KV 373. RégisPu~qlticr-, violí. Orquel!tl·a mt•s tle "La Travia~u", d e Verdi. Filha•·mònitu dt> Liuja i dt• Iu Col~t·rmmdo Esp!, gu:i.tarra. (7 m). 20:00 BUTLLETI DE NOTI- tnurlitut Frum•t•Mu. Dir·.: Pit•rrt• BartbolomÍ'. (5 m). CIES CORBE1vf t\: FoiJiu, ¡)('ra ~ui­ 20:0•1.- AGENDA MUSICAL 20:10 REPERTORI DE CON- tarru sola. Paul O'DI'ltt·. guiturr u. (:~ m). CERT ~OZART: Sonata per a piano e n MILI-L\UD: Suit1' ~nlm• Corrt•t La '\1. KV 33l. te. op. l61b. ltlt•nC'k Heòba, obot-. Adolf \l't'hHítu1. darinet. P1l\ d 7-t-dník. fu~rut. (9 m ). 10:00 AGE:\DA :\ffiSICAL 10:03 CAPSA DE ;)fÚSICA C\RL'"LU : C(mcert per a guitarra, op. HO 'Petit Concerto dt• St:wit•tr•. P1·pe Romrro. Acndem) of St. \1nrtin-in-t1le--Field~. Dir.: l ona Bro\\n, (LS m). RESPIGHI: Sonata per u ,·iolí i piu no en ~i m. \nnr-Sophie Mutter. violí. J...am het·t Orki11, piu no. (25 m). BIBER: Mi~~a Snlisbm·gensil:l. EHt·olania dr Monts«'t·r·ut. Conlc nens t!r Bad Tolz. CoUt'.¡;i nm Au r eum. Dir.: Ireneu Sega t'l'll. ( l3 llt). BENNE1vr: Con<'ert Jltll' a piano i Ot'(jllt'Hta·a n. 5. Mnlt•olm Binns. Philbarmoniu Or<'hesLt·a. Dir.:NkholasBmitbwuite. (:~:im). Tt. RNA: Danses fantàstit:¡u<''· op. 22. On¡m"•lra Ciudad dc Granada. Dir.: Jnan dc Udaeta. (16m). ROSST\T: Andante. tema i \U· ríaciom. en F u \I. \Jns,imo '\tercdli. flauta. Gio ~un ni Picciati, darinet. Lura Re' l'r'ht'a·i, fagot. Stefano Pignatf'lli. trompo. (llau). STRAUSS, R .: Preludi cie "Capriccio", op. 85. Arranjament pt:r u orq uesU•a de corda de EAa-P ekku Sulonl'n. Nova Orr¡u<'8lra de Cambra d'ERtorolm. Dir.: E~a-Pekka Salonen. (13 m). 13:00 GRANS I NTEGRALS I"ES S IMFONIES I OBERTUR ES DE W. A. MOZART Simfoniu t'n ReM, KV 320. Acadcmy of AncitmtMusic. Dir.: Chris topher llogwood. (23m). Simfonia n. 34, KV 338. Orquestro dl'l R eiul Concca·t.gcbouw. Dir.: Nikolaus Hnrnont•ourt. (22 m). U :00 MÚS I CS DE CATALUl\YA SOLEft•.\.: Concert per u dos (·luwcin~ n. 4. Marju Vat&el. clavecí. Jordi Ht·· guant ,l'lan•cí. (11 m). LUIOTE DE GRIG:\10:\. R.: Bagut..I.Ies de final de •L-glt'. per a violo net'! i piano. Jo•t•p P uzn•. violoncel. Pilar \'aIe ro, piano. (12m). P\HISSA: Suill' intertonul. OrtJUestra Simfònica de Ba¡·ct·lona i Naeional de Catalunya. Dir.: Salvador Brotons. (19m). CASALS,E.: Suite en re per a violoncel sol. LLuís Claret. (14 n:¡). , I 5:00 BUTLLETJ DE NOTICIES 15:06 MÚSICS DE CATALUNYA SABATER : Sonatèlia. Xavier RdntJI,Jlautu. Jordi Masó, piano. ( I§ m). A'fARGOS: Quatre cançons populnrs(recopilada por F. G. Lorca). 13 Trio Wertht•r(Qut>r altRol'u.rlat"inct. AlbèJ'I G unú. corno di basijctlo,Silvia Vidal. piano). (ll m). SOLER: Mahlc•·-Lieder (1992). VirgíniaParrun mn.soprano. Orquestra Ut> Cambra del Tt>ntre Lliure. Dir.: J ost>p Pon ij. ( 17m). 16:00 LA TARDA DE L'OlENT P1·ogramaci6 realitzada a pa1·tir dc les petirion~ dt•ls nostres oients. Prc~entació u t•àrrec de Canninu Mala¡;nrrigu. l 9:00 PRJMfi:RA VEU Un espai per <·ontHxer els mú~ic11 d'ara. Pre!oentnt pe':lgnnsiPiño! . 20:00 Bt:TLLETI DE NOTICIES 20:0-1· AGENDA MUSICAL 20:10 REPERTORI OE <:ONCERT \1Ei\'DELSS011N: Se~tet amb piano op. 110. Quartet Burtholdy. Andra Oarzins, viola. Wolfgang Wagnt>r, contrabaix. (3 1 m). FALLA: Setcançonspopulu..,.e~­ panyoles. MontscrratTot·t·ut>lla, mezzo-sopt·ano. Manuel Garcia Mm·anlc, piano. (13 m). , 21:00 SELECCIO OE l\OVFr TATS Preseotaeió dc lt•s últimes no' etul.~ discogràfiques aparCb'llrles al rll(•rcat. a càtTcr d'Alfrc·d Cclayu. 23:00 AGENDA ;\IUSICAL 23:03 JAXl DE NIT Una selecl'ió d'Ail1ert Mnllof¡·é. 23:45 NOCTURN 'VIt'tsica per at·abar el dia. Prec·àrrec d'Alfrc•d Ct•layn. , ~cntació a PROGRAMACIO DE NIT He petició dels últims p 1·ogr·ames 0:30 GRANS INTEGRALS Pt·ograml's emesos la setmana unlt>rior (Ordt·<' d't'missió: Rt•prtició del Dilluns, Dimarts, Dimel'l't'S,Dijous,Di vrndres,dt> 13.00 1114.00). 1:30 L' AUD10VISGAL Emès diunwngt> passat. 3:30 REPERTORI DE CERT CO~­ Progt·ames emesos la setmuuu rmtcl'ior. {Ordre d'emissió: Dilltms, Dimarts, Dintt'<'rt'S, DijouR, Oiw ndres, dc 09.06 a 1_9.00). 4:30 CAPSA DE MUSICA Pro¡.'Tames emrsos)a setmanuante r;or. (Ordt·c d 'emiJ;sió: Rt•petidó dels programe, dc Dilluns. Dimar~, Dimeerf'l;, Dijow.. Diwndres, de 10.03 a 13.00). DUOUS, 8 DE FEBRER DEL 2001 7:08 PRDJER TEllPS Música prr romcuçar e l diu prebcntuda pet' Eulàlia Be nito. Ht'<·ull d'oLrt>s l m~uR. lnrlou l)IJtllr tins informatiusi agendt·~ musicals. 9:00 Bt;TIJ..ETÍ DE NOTÍCiES 9:06 REPERTORI DE CON- 14 CERT BHUCH: St'renutn per u ~iolí i orquestra. op. 75. SaJvalflrr Accanlo, violí. Orquestra d<· Ja Gcwnndhau~ dc Leipzig. Oir. : Kur·t Masur. (37m). BR\H't1S: •FünfGrdi<'hte"(Cinc poemt••), op. 19. Jeshye Norntan, sopr a no. Dictrit•J. Fis<'het-Diesktl ll, baríton. Daniel Barcnhoim. piano. (1Om). FO"iTi\1\A: Sonullt \.V. ll Giurtliuo Armonico. (5 m). 10:00 AGENDA l\lUSlCAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA GOLOMARK: Comwt pet· a violí i orquctilra n. 1, op. 28. Yera T~u.' iolí. Razumonl.:ySi nfoma. Dir.: Yu Long. (36m). MER ULA: Sona ta pl'ima a 2, )>t't' a violí i orgue. EnS<·rnhle Aurora. (5 m). SC In BERT: El• lOJlrimerslied de "Dit• srhone 't1üllt•rin" (LaBt• lla Molinera). cicle cie lkder op. 25,D. 795. Sobre poemt•sdc Willa•lm '1 iiller. \('erm·r Güra, trnor. Jan Scbult~:r. piano. (32m). RAVEL: lntrodurció i allegro pt>l' a urpa. Ma r·kus Klinko. Solistes de l'Orquestra dt> l'òpera dt• Paris B lllitilla. ( ll m). BORJ\E: Fantabia hrillanlsoLr·¡o Carmc•n, per a flauta i piano. lre nn G rafenaul"r. Mic hael Grantlt. (12m). D"GRl FLE: Ri-qui!'m. op. 9 Cerilin Bartoli,mt'V:o. BrynTcr·fel, baix baríton. Cor i orquestra c.lr ll'Acrademiu Nuzionale di Sa ntu Ccciliu. Dir.: MyungWhun Chung. (38m). M07••ART: Quarti'! amb clarinN op. 79. KV 380. JNul-Claude Vcilhun. Trio Stadlet·. (20m). WALTON: Siesta. Orque~tra Filliarmònit·a del.ondre,;. Dir.: Adriar1 Bonit. (5 m). 13:00 GRANS INTEGRALS LES SIMFONIES l OBERTURES DE W. A. MOZ.\RT Simfonia n. 35. K\ 385 "H affner•. Orqu1•stra del R eial Concertgt•bouw. Uir.: Nikoluus H ru·nonCOill'l. (23 m). Simfonia n. 36, KY ~25 "Linz". Tb!' Engüsh Coner1·t. Dir.: Trrvor Pinnl>j!k. (32 m). 14:00 1\"IUSICA ANTIGA "H eiurich Scbütz" Ma¡;nificul alemany SWV 494. Tht> Si·<teen. Thr Symphony of Harmony and lnwntion. Dir.: Harry Christoplwn;. (7 m). lcb fn·uc mich de~o, motet. Cor ll einrich Schütz. Dir.: Roger Norrington. (6 m). AVI' \Jaria. Ab'llè~ Mdlon. Dominique Yisse. Rin·rrn1· Consort. (7 m). Allcluju! Lobetden )l(•rr en,sa bu SWV38. Cor dcl Trinit) College de CamLridg<·. His ~fajcstie~ Sugbutts and CometL~. Dit-.: Rirhard Marlow. (8 m). M!'ine St>ele erbt•bt clrn H er·re n, SWV 3 14. Simfonia Sacra. Concerto Vocalc. Dir.: René J acobs. (7 m). Dues prees <'orals, SWV 324 i SWV 287. (Petits Concerts E"pirituals I i 11). La ChapeUe Royale. Dir.: Philippc Herrcweghe. (8 m). "Alma aïflitta", "Sospir <'ht· del bel petto", "Tm·nate o cari ha ei". tres madr;gals italians. Concerto vorale. Dir.: Rt•nt- Jat•obs. (9 m). , , 15:00 BlJTLLETI DE NOTICIES • 15:06 Al 'TOGRAF Les versi oIb fumades per les gran.... batutes. Antoni Ro;;-Marbà TRADICIONA L:Canc;ódt•seg a. \ lt•tòria dt>l~ An~~. soprano. Orquestra de Con cern Lamourt'ILX. mr.: Antoni Ros-Marhà. (2m). HALFFTER, R.: D on Lindo de Alrncría, suitt• de ballet. Reial Orquestt·a Simfòoi('!l dt• Sevilla. Dit·.: \ntoni Ros \1m·bà. (21m). TOLDRÀ: Quat1·e can~·ons. Victòria d e ls Aogels. Pnlnmat Orquestra Ciu la t de Bart'('luna. Dir.~Antoni Ros-Marhà. (I lm). PERGOLESI: F rugments dt· l'intcnnedi "Lu ~erva pudrona•. RenatoCalll't't'hi. ;\f' del Cm·mcu Bustamauw. Enza Fen·at·i, rlu~erí. Orquestra de Camlwa Angle.:;a. Dir.: \ntoni Ros-Marbà. (18m}. 16:00 LA TARDADE VOlENT Programnrió t·ealitzatlun p111'ÚI' dc les petiriolll\ tiris nosll'I'S oi<•nts. Pr~seutat•ió a càrrec dt• Carmína Malagm·rigu. 19:00 PENTAGRAMA Programa dt· divulgariómu~iral. Guió i reaJitzució: Pen• Burés i 1\lcx Roble~. 20:00 BtJTU,ETÍ OE NOTÍCIES 20:04-AGENO A MlJSl CAL 20:15 TRANSMISSIÓ EN OlRECTE OES DEL GRAN TE~ ATRE DEL LICEU Temporada 2000-2001 Cormnemorae ió d el bicente nari d e l n uiM'mtmt d e Vuwcnzo Belliui (180 1-1835). BELLINl : I Puritani, òpt•rn en 11·es actes. Edita Gruht>rova. Raquel ,Picrolli. J o~t·p B1·os. Car! os Alvat'!'Z. SimÓtl Orfila. Konstutin Gorny. Franl'i~ro Vas. Cor i Orquestra del Gran Teatre del Ucru. Dir.: Fri!·drich Huide1·. 23:03 JAZ:l DE NIT Una sPiecl'ió .l'Albert MuiJofrf. 23:4.5 NOCTURN \fú,;ica per acabar el dia. Prl.'..eutació u càt·r·et· d'Alfred Ct•laya. , PROGRAMACIO DE NIT Hepetidó dels últims pt·ogr·nmrs 0:30 GRANS INTEGRALS Programeseme soslasetmana antcl'Ïor {Ordre d'emissió: Repetició del DiJJuns, Dima1·t;¡, Dimecre.s. Dijous. Oiveut.lrcs, d<•l3.00 a 14.00). • 1 :30 JOVES INTERPRETS EmiiR di1parts pa~sat. 2:30 1\"IUSICA XXl Emè' divendres paasat. 3:30 REPERTORI D E COl\CERT Programes eme.;os In ~c·tJuana an tt•r·ior. (Ordre d'emi~lliÓ: Dillun~, Dimurts, Dimec·r<'8, Dijous, Di wndrt's. d e 09.06 a 10.00). 4:30 CAPSA DE MÚSICA P1·op-ames emew,Ja ~eunana nntcriOl·. (Ordre d'<'mis~i6: Repetició dt•ls programes d e Dilluus, Dimurts, Dimt'('t't••, Dijous, Diwndr"t·~, d e 10.03 u 13.00). DIVENDRES, 9 DE FEBRER DEL 2001 7:08 PRIMER TEMPS 1\lú~ica per comt•n çar t'I dia prc· sentada per Eulàliu Benito. Rerull d'obres bre uo. Inclou butlletins inforntatiub i agendes mn sil'uls. 9:00 BUTlLETÍ DENOTÍCIE." 9:06 REPERTORI DE COr\CERT GR1EG: Concert per a piano i op. 16. Garrirk Ohlsson, piano. A<·adrm} ofSt. )1artin-in-thl~Fiehk Dir.: '~<~,;ue Man·ÍJII'r. (31 m). SA.\L\fARTINT ,G.:Sonataper n nautu travessera i baix continu en mim. Camerata Koln. (8 m). \ ILLA-LOBOS: Bndtian~Bra· ¡,iJcrm. n. 5. Vit-tòda drlsÀngl'IM.wp rano. Or· questr·a Naciona l d c Ja Ròdio Frnnc·t·~a. Dir.: ll t'itor· Villa-Lobo~. ( 11 rn). 10:00 AGENDA -vn' SICAL on¡u<·~tr·a, 10:03 CAPSA DE MÚSICA ANÒNTM finals s. XII: "A l'rn u·ndn d t•l temps rhu·". Clt>mencir Consort. Dir.: Rt>m1 Clt'mt' nCi('. (3 rn). BEETHOVEN : Vuriarious i F u ¡;u op. 35, "Variadons Heroil'a". Cluudio AlTa u. (26m). ALBINONI : Ada!<Ïo. l.\1 u~ici. (lO m). D'I'\DY: Simfonia n . 3. op. 73 "Dc• Lt~llo gallico". Orquestra F ilh a r·mònica d'E~­ trabbourg. Dir.: Tht•odorGusrhlbam•r. (34m). BOHT~'L\NSKl: Concert n. 2ï. per u l'ol·. Co1· cMiutal Gli.nku d1• Sant Pt•ter~bu•·g. Dir.: Vladislav TX!'I'nulxt•nko. (15m). HOl\tS: Due:, invrncions. Oriol Romaní. l'lrll'inct. Àngrl Solet', piano. (7 m). MENDELSSO ll N-HENSEI.: "Gurl<'nli!'d er", 17 runc,:on~ pt'r a cor mb.t . Edinu l..t•ue. Guhric•lc Ptters. Hl'r· lind Wa1enhc1·g. J tll·g H annr~ Kuhn . Leonat·du Enscmbl!'Küh1. Dit'.: Elke Ma.!;t•ha Bla nkenburg. (40 m). ~1A~ELLI: Simfonia pera ,.¡oh sol. EnHemble Aurora. (6 m). DELIBES: Suite dt•l ballet Síl· ,;11. PKOGR \\IACIÓ DE CATALL'\'YA ;u (tSICA Nc" Philburmoníu Ordw>tru. Dir.: ChurJe,)fuckt•rrns. {16m). 13:00 GRANS INTEGRALS LES Snfi'O'\IES f OBERTLRES DE W. A. )fOZ.\RT Sírufonia n. 37, K\ l25a (.\A53). The Academ) of \nrienl \fu~Ï<'. Dir.: Chribtopher IIo&•wood i Ja ap Schriidrr. (14m). Simfonia n. 38, KV 51» "Pru~·. Orque;;tra d el Segle À VIII. Dit·.: Frtuts Brï!l!l!en. {38m). J4.:00 ~IUSICA RELIGIOSA ROSSfNI: MiHsu clt• Gloria. Carmen Acosta. Muriu Zeffiri. William Maltt,uzzi. Cl'iHtoforos Stamhoglis. 'l'Hcl•t•t•hist,hc•· Kummerchm·. Vitnw~idi Pr·ugn. Dil·.: Herhertlluudt. (69 m). , 15:00 BUTI..LETJ DE NOTICIES , 15:06 lUUSICA XXl Le8 últimes tt•ndi'nrit•n de Iu nti'•sica contemporània. SAKA.MOTO: "Snlvation" (Salvació). D.J. Spook). David Torn, Ruichl Sa ka moto , "The Orrht'81ra". Dir.: Fuminori-l\1uro Shino7aki. (14m). DUSAPI:-.1: Rt'-!Juicm (o], per a cor i in•tnunt'nt:. rif' vt•nt. Cor de <·umbra \c<'t' ntus. En semble At·s Nova. Dir.: Lnun•nce Equilbe). (2· ~ m). DE JONG: "Thc cave and tlw stairway• (La cova i l'cstnla), pl'r o guitor-ra ;;oli~to, Ouuto, rlarinet, fogot, violí, v'Íolu, violonrt>l, piano i percussió. Grupo Cí•·cu.ln. Dir·.: JoRé Lu ís Temes. Enn~gisLramcnt fN pt·r· Catalunya Música a la Sala Polivalent de l'Auditori de Bun·elona t'I dia 16 de descmbn• de 1999 dins del mar·c drl cicle "Av uim(tsinu". (13m). 16:00LATARDA OEIJOIENT Progromat•i6 rcutitzadu a par·tit· dl' les pcticion~ dt'l~ nostret. oirnts. Pr esentació a d1rn•<· dt' Cm·mina Mnlagun·iga. 19:00 BLANC J NJ.:GilE Lu mwicu pe r u ¡¡iuno. Els concerts ¡wr a piano dc W. A. Mozart Concert per u piano i on¡urslra n. 25, }(', 503. Christíao Zat·hal'ia~. Ot·qurotru Simfònica d1•la Ràdio dt• Bo,iern. Dir.: David Zinmun. (32m). Concert per a piano i nrqttcstru n. 26 "Coronot'ió", KY s:n. Daniel Burenboim, piano. Ot·qurstra de Camlmt Au¡l)t•,a. Di1·.: DoJÚel Ban•nhoim. (33 m). 20:00 BUTLU'TÍ DE NOTÍ- Cl.ES 20:04. AGENDA MUS ICAL 20:10 R E PERTORJ DE CONCERT IIANDEL: Múijira p<'t· all! n•iaJs focs artifkin1s. The Academy o f Ancient Musi¡·. Dir.: Christnpher· llogwood. (21 m). SMETANA: El Moldnvo (vl't·sió ol'igioal per· a piuno o quolrc mans). Duo Crommclynck, piano u quatre mans. (12m). ELLI\'GTOX: "Take the "A" train". Bobb) \\at,-on. ~axo. Orquestra Simfònica de lo ciutat de Birmingham. Dir.: Simon Ratlle. (9 ru). 21:00 LA .1\IÚSICAA DEBAT Programa al'entorn de Lemes musicals d'interès. Presentat i condtüt per Joan Vives , i realitzat amb la colaburació del Consell Cnt~tlà de la Mñ$ica. 23:00 AGENDA ~IUSICAL 23:03 JAZZ DE NIT Una selecció d'Alber·t MaJJofr·é. 23:4·5 NOCTURN Mú8ica per acabar el din. P•·cscntuci6 a ciil·rec d'Alfred Ct•lnyu. PROGRAMACIÓ DE NIT Rt•petició dels últims programe<~ 0:30 GRANS INTEGRALS Pr·o¡,>ramcs emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: R t"peti¡•ió del Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres. de 13.00 a 14.00). 1:30 CICLE DE LIED Em(.~ diss_abtc passat. 2:30 CLASSICS DEL SEGLE xx Emès dilluns passat. 3:30 REPERTORJ DE CONCERT Programcsemcsos luretmana anter·ior. (Ordred'enússió: Dilluns, Oimor·ts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 09.06 a 1_9.00). 4·:30 CAPSA DE MUSICA Progr·am~s emesos la sellnana a nI l'rim·. (Or·dre d'emissió: Repetic:ió rlrls programes dc Dilluns, Dima r·IJi, Dimecres, Dijous. Divenrlres, dl' 10.03 a 13.00). DISSABTE, 1 O DE FEBRER DIL2001 8:00 PIUMER TEMPS Mí•!;Íca per començar el dia pr·csentodu per PilnrSuhirà. R ecull d'obres breus. Inclou butlletí de nouries i agenda musical. lO:OOMÚSICAPERACOBLA SABATER: Somnis d 'amor. Elisenda Cobero, soprano. Cobla Mediterrània. (ï m). PLADEV \LL: Abstraccions, per a durs tl'nores i piano. Jordi Figoró i Enric Ortí. tenores. Jordi \'ilaprinyó, piano. Enrrgistrament fet per Catalunyo Mtlhicn ri dia 20 d'octubre dl'I 2000 a l'Auditori de la Caixo de Sohadell. (8 m). VICL\.NA: Mites de Catahmya {estt·ena}, poema simfònic per a ducs cobles, contralt. percussió ètnica i urpa. Tilon Franca, cantant. Enric CanorJii, Xavi R odrigur•z, percussió. Abigail Prat, aqla. CoblaSelvnta na. Cobla La Principal de la Bisbal. (24m). OLTRA: Variacions caractarístiqucll. Cob lo SantJordi. Dir.: .Manel OlIra. (7 m). TOLDHÀ: La nutlr~lkr·iódt'lt·om­ te \mau (in1prt>,.,¡{¡ lí•·il•n). Santi Mola ... pt'l'l'U"iú. Cobla ~ft'dilt>rrània. Dir•.: Jor·di U'Ún. Enrewstrumt•nt fN ¡wr Cutnln · D)D Mú~kal•l clin li tir• julinl tir 199ï u Iu Plaçu dd Hr•i dr• Bnr relona. FESTH \LD'ESTil DE BARCELO".A "GREC97". CO'\CERT ATHES COBLES. (lm). 1 J :00 DISCOTEC.\ l NI\ ERSAL El col.l~>rrionnhlt· tir• Iu tntí~it•o inr.líspt'n~ahl1•. BACH: "llt••·zundMuudundTnt nori L:·brn" l'lli', la ltoru,l'twciói Iu v-idu). r.nnttlln BWV 1<17. Ruth Holton, MOJirlllltl. Mirluwl Ch unn·, rontt·ntt' IHll'. \nthn ny Rolfl' .J ohn~on, tt•nur·. Str•plwn Varcoe, hui\. Cor· Monh·n•rrli. Soliste~ Bm-roe¡¡ Anglr•sos. Dir·.: J ohn Elint Gunlim••-. (2!1 m). BACH: "Sehwr•i¡..'thlill<'. pluutl1•rt nirht". t•antuto RWV 211 (Cuntatu del colt·). Bat·bara Bonm•y. Chri,toph Prfgarr.lírn. RnlfPopken. Dn~id \'(ïlson-J ohnson. Cm· i Orqm•,tr·u Tbe Age of Enlightt•nnwnt. Dir.: Gu,tov Lconh ard. (26m). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PEI\TAGRAM \ Programari!' di~uJgurió mn•irol. Gtrió i realitzari6: Pt••·c Unt·~~ i ÀJcx Roblf•s. Rt•p!'tirirí dt•l p r·o grama elllrK dij011" pu¡,~at. 13:00 SALA D E CONCERT Uno belf•t·<·ió d<·l~ millors t•nn•gist•·nments dt' t•unrt• r·t. 15:03 SALA DE CONCERT Una sdf•ct•ió dels tnilloi'H l'lll'('gistt·amf•Jils dc ''OIII't:rl. 17:00 A LA MANI<:lt.A BE.... Un convidut t'ns ¡wopo!ill i coutentu Iu música CIIW U ugt·¡ulu. Guió i pr·<•st•ntució dc J oun Vives. Repetidó del prngrrultn <'mrs dijou~ passat. 19:00 CICLE DE Wm DEBUSSY: Chunson• tlt• llilit is, música d't>>;ct•nu ¡wr· a n·c·itorlor·, due~ Onull'~, dut·~ arpe•.., i <·t'lf•sto. Catht>rine Dt•nt'uw. rt•t•i!<uloru. Ensemble Vit>na-Berlín. (20m). cm ~OST\K0\11'\.: J>()(',it>~popu lan. juevl'" op. ï9. Etisabetb Sodrr ,trêim, ~upruno. Or trun "'enkPI, rontralt. R)•urrd Knri'Z) kow~ki, I t'llor. Orque~ti'U dc•l Conl'l'rtgchou\\ d'Amstr•r·dam. Dir.: B¡or·narrl I luirink. (27 111). 20:03 SELEf:Cil> DE JA7..Z l'u programa d'-\lhr•r·t Mallofn!. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:03 GRANS OBIU;5 DELIBES: Co¡¡p(.liu, hulll'l. Or<rursu·o Simfunit·n rlt• Minnru pnlis. Dir·.: Anta! Dontti. (85m). 0:00 NOCTURN Múeic•a pt•r· uc·ubur ri din. PROGRAMACIÓ DE NIT RPpetil'ió d1•l¡, tíltim~ progrnlllt'll 0:30 LA TARDA DE L'OlENT Rt•petició deb pro¡!ranw~t·tm·~us dillun~. dima rts i dinwt·rc!l. DIUMENGE, 1 1 DE FEBRER DEL 2001 8:00 PRI:\lER TE.\IPS \lúsit•n pt'r <·omen~ar el dia pre'''ntada pt•r Pilor Suhirà. Rt'('ttll d 'obn•, bt·eu.,. Inclou hutllt•tt cle nutít•ips i qgcnda mu.;icol. 10:00 :\U:SlCA DE CA..\IBR.\ \10ZART: Quintt'ldecordu. h..,~ 515. En~cmhlr U5. (33 ru). ~IOí'~\RT: Srmntn per a \iolí i piuno , lx\' 305. .J ran Mouillrr'l', violí. Míchèll' Bot•!-(ncr, piano. (lS m). 11:00 l\11SSA DE .MONTSERRAT 1hmsmiR~ió t•n dirc(:te dc Iu Missl\ Ct)nwntual de¡¡ clcl Monrstil· de Moutst>n·ot. 12:17 DIVERTIMENT Un t•spai prrsrntol pet· Pilru· Subirà. 13:00 AGENDA ¡\fUSif..AL 13:03 SALA DE CONCERT una sell'rrió dell- millors em·egistronwnls ci,• concert. 15:03 SALA DE CONCERT l nu ,rfccció dels millors enre~:1-trument" dr t'oncct't. , 17:00 TE.'\l.PORADA D'OPERA \EROl: 1 Lomhardi allu prima croriota. d rama líl'ie l'U quatre U(' II'S. .I w1c i\ndrrson. Ricl111r d Lcerh. Luriano Pavarotti. Samud Rame). Cor i Orquestra d!'l Metropolitan dc NY. Dit-.: J ame Levini'. (129m). 20:03 L'AUDIOVISUAL Un progruma d 'Àlt•x Gorinu. lntt•J;nt.l Miklós R ózsn. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:03 LES VEUS DEL SEGLE Un l'Sp ai 1-ccopilutori amb l'hi millm·s cunlllll tHòcl nostre Lemps. Leonlynt! Pricc, soprano. (Nill!etula e~ 1 O de febrer· dc 1927). FA UHE: "Ciair fic lnnc", op. 46, n.2, "Nolt·eamour". op. 23, n. 2, "Mandolinr•. n. 1, op. 58. Leonl)'ne Price, so¡.~t·ano. David Gat-ve}. piano. (ï m). VF:H.Dl : "Tu, per6da!. "Ah, morir, potc;.si ud!'Sll{t". duC<! àric~del ll on acte de l'òpera "Ernani". vontyne Price.,Carlo Bergonzi. Onruc~lra de l'Oper a ltalina R CA. Dtr.: Tbomns Sehlppcr,. {5 m). B\RBEH.: H rmút Songs, op. 29. L.·ontrne Price. soprano. Samut'l Harbt•t-, piano. (17m). MOZ\.RT:"DonOttavio, sonmor·ta!" ."Or sui rlli l'onore" de l'acte ler, "Crudt>le? Ah, no, mio herw! ", "Non mi dir", de l'artc Ilon el!> l'òpl'ra "Don Giovanni". Lr'mllynr P rict!, soprano. Pier·o rlt• Pu.lrna, tenor·. Orqueatro dt~ I' Òpt>ro Italiunu rl1:la R CA./ Or·Cf\JI'Mirll Simfònica de Lonr.lres. Dir.: Francesco Molinari-PJ·ndclli./l~dwa •· Down¡;R, (14m). PUCCINI: "Piangi? Perchè?, Un ht>l ili vt•dr·cmo", de l'orte Ilon. "Tu? tu'? piccolu Jddio!, r.lc l'octe llit>•·, dc l'òper a "Madama Butll'rfly". 15 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA l\IÚSICA Leontyne I~··ic•c· , soprano. Or<[Uestra dc l'Opera de Roma . Dir.: Oliviet·o dr Fabritiis. (8 m). BEETHO\' EN: • \hscheulicher! Wo cilst du hin?. dc l'acte Ier d e l'òpera "Fidelio". Leont) nr Prire. soprano. Orquestra Simf(mil·a de Londres. Dir.: fausto Clc•vu. (8 m). STRAUSS: Esc•cna final d e l'òpera "Sulomf". Leontyne Pricl', !!oprano. Or- questra Simfònica dr Boston. Dir.: Erich Leinsdorf. (15m). PURCELL: "Thy hum!. Belindu!. "Wbcn I arn laid in t•artb". de l'actc Wer d e "Dido i Enee~·. Lrontyne Prjct', ~;oprano. Orquestra de l'Opera ltaHna de la RC.\. Dir.: Francesco MolinuriPraòclli. (5 m). Leont ync Price, soprano. Orqul'stra Simfònica de Londres. Dir.: Fuu~to Cll'va. (13m). GERSHWl'\: "Bess. you is m) woman now•, cie Porgy and Be-.s. Leontyne l'dec. William Warfielcl. Orqut..,..Lra RCA Vic tor. Dir.: Skitch lll'ndc•rson. (4 m). BELLI NJ: "Me dliamo, o N01... ma?, ària dl' l'acte iller de l'òpt>- TXAIKOVSKI: Escenadcluca•·ta. de l'acte Ilon, ti'"Eugcnc ra "Nomlll". Om•giu". Lrontynl' Prit•c, soprano. Or· crucstra de l'Òpera d!'l Mcu·opolítan de Nova York. Dir.: J ames Levine. (7 m). 0:00 NOCTURN 'lúsica per acabí!r t'I din. PROGRA'\IACIO DE l\lT Repetició del~ últims programe1; 0:30 LA TARDA DE L'OIENT Rc·pclició dels pro¡,>rumcs CJmesos dijous i divendres. PETICIOI\S DE LA T\RD.\ DE L'OlENT: Trl~fon: 93.20'l-35-35 Fax: '13·3111'•·'>2·01 &\lnil: turdutlt•loif·nt.tmu!Oiiça@catradio.t-om 16 f'~ü-nri.-. olt· Catalunya \lú.rit-a ~rcom•rc1u•• ¡nt). Baix Ebre. 'tout.ià i Ribera d'EI>N-.: 102.5. T~rra Alta: 97.3. Prioral: 92.2. \h Camp, Baix C.UUp. Bah P rnfd;., Conu de Harbrrà i T~nèo: 105.1. Hoh Prn~d¡.,: 105.9. Garri¡ru..,., N~rra, Plo d'I "@(•li, Srprro, S<'!!rià i U~U: 91.9. Garrafc 91.9•.\lt Prnrd¿.•. Anoia, O~ i Be"l!"f<ià: 102. ~.Baix Uobff¡(al, Rarcdt>n¡.,, \ 'allèoo Oericlwlal i \all~• Orienlal: 101.5. 't•~onrz 96.4/JOJ.S. O•ona: 100.5. So!JC<>nèo: 89,7. Girtonl-. i l'lo d• l'&tan}c 96.7. l.a S~lva: 96.7188.7. Bol' Empor<làc 87.8/96.7. All t:on¡10nU i R~ó: 90.8/117.6193.7196.7. Carro1xa: 97.J. RipoUòt: 100.51105.8. Crr<lanl" 88.4. All Ur¡t.lh 88.6. l'aUan! JUMò i l'alin.,. Sobirà: 88.6. V~l d'Arwu 92.8/101.2. PANORAMA CRÍTICA /El classicisme de Raimon ;lnimnl cl'esperrmces i memòria. Raimon. Conjunt instrumental: Manuel BlnM'O (guitarra}, xa,ier Juanco (guitarra), Rafael Esteve (contrabaix), J oan Figue r es (violoncd) i Quim Soler· ( per·cussions). Palau de la .Música Catalana. Novembre-desembre de 2000. Un concert molt vital Ftmdaciú Cuhu Tt'rru~~a . UuíN i \1. Lourde, Pht'~-~fulina. duet dt> piano,. Bet•tho\ cn. \lo7art, Li-zt. llom,, 'lcs;.iaen. Gcr;.lm iu. C1•nta·e Cnltnr·ul dt> T¡-rru~,a. 23 de no\ embre de 2000. Per R.B. Per J.COMILLAS S e t r·ccítals al Palau de la Música Catalana acompanyat d'un conjunt ins trume ntal, bàsicame nt d c corda , han pel'lnès r·efet·mar· la validesa consolidada de l'obt·u, com u cstl'ictc cr·eudor i com u intèrpret, d e Raimon. Set r·ecitals amb públic u vessar, en un m a t·c ideal per u aquest tipus d' esdeveniment. I n o en s r·efe r·im a Iu d imensió històrica i a ls seus r esson s r eivindicalius, a mb la figura d el mateix R ai mon dins. Sinó a quelcom més. I aquest "qut>lcom" és la dimen sió d e clàssic qu1! ha assoli t la figu r·a i l'obr·u del cread o r vale ncià. Raim on , al cap de més de tr·enta anys d 'aqu ell Al vent - autèntic himne d e la joven I ut e te r na-, ba esd1•vingut ttn poet a, en el sentit absol ut d el terme, crue ha sup~t·aL el pas dels temps i, p1.w Lunt, d•· les generacious. Per això ba assolit la condició d e clàssic. Encasellat abs ur·dumc nt i inter essada en el cul ui.x dt·cumstancia l i contingcncial d e cantant dc pt·otesta - maleïts encasellaments funciona ls i acomodaticis-, la h istòl'ia ja fa fo r ça te mps que ha situa t les coses en el seu lloc, i a ixi la seva obra ha assumit el valor d e la imperibilitat; d'allò que t·oman sal va nt d e forma na tura l i planera les barreres, sempre provisionals. dels cor-rents, d e les modes, cic les èpoques i d e les gener acions. Raimon és cer·t que va ser un h ome i un urtis ta qu~ va viure un temps qu e l1•s C'i r·cumstàncies v1m cncuscUar històr·icament, (•ultura l i sociològicu d c fo r·mu molt explícita - Iu dccadènria del fnmquisme-, i que en RCr-hi fidel p er r es ponsabilitat I'Ívica i cr eativa, Iu seva obr·a va ser assumida inevitableme nt p er· la idi osiiH·r·us ia pròpia d 'Ull u ells te mps. P erò a la fi, fins i tot els tre ts que d e forma més ex plícita poden contingenciar-s'hi o circumscrittre-s'hi, ara. su perats aquells entrebancs localilzadors, assoleixen el valot· de l' absolut. Vull dir· que les pistoles en què no cr eia Raimon fa una tr·entena d ' anys continu en existint i continuen matant; t1u1tli fa e l color o el bàndol dc qui les menin. I fins i tot el Diguem no, paradigma especialment tòpic de tema seu circums tancial d ' un moment, assoleix avui validesa Pn unes cir cums tàncies difer ents. O potser seria millor dir, aparenbnent diferents. La polisè-mia dels conrin.,"'Jts clàssics, o sigui de la poesia. és inabastable. I mentres tant els temes més essencialment líri.es -des de les cançons d ' amor a Ausiàs Ma r ch- han vis t com el seu contingut est ric tament musical manté un p el'Íum c:ada dia més espès i més pen etrant. D ' altra banda , just en el moment de complir seL~anta anys de vida, la seva veu manté una gairebé s orprene nt f ot·ça i claredat. Raim on canta amb la matei.xa en er gia d e sempre i amb la convicció dels primer s dies, i això sí, amb una major .fluïd esa , dins d ' una gran austl'rltat, r n el pla d e la teatr·al.ítat o moure's en escena. Dissortadament, desconeixem l' autor d ' uns arranj a men ts molt mediterranis, molt lluminosos -aquesta vegada ba evitat determinades vel·leïtats mode rnitzan ts-, que han col· laborat de man e ra eficaç a convertit· e ls r·ecitals en esdeveniments artístics d ' una alta categoI'Íu. Tanmateix, h a urem d e l am entar que una cer ta núgr·ad esa d e producció no per·mctés gaudir d ' uns progt·amf\S m és ben equipats - pe r<¡u è no incloure els textos dels temes-, component aques t que esdevé gairebé irrenunciable en tota iniciati va d e l'enver gadura d'aquest cicle de r ecitals. e tothom s6n coni'Slldcs obr!'s <[li<' fouanwnt t'll In h iNIÒr·iu dc Iu músicn: la N()1)erw Simfouiu tic B!'cthoveu. òpcr·cs com Don Giovanni de Mozur·t o Porgy and Bess de Ct•r·shwin, i fTti.Ít dc In fascinal:ió c¡11!' han vr·ovot·ut en difen:nts èpoqtws han nascut tTansca·ipc·ions, vuriut·ions sobrt• tenrcb, paràfrasis mrr ~i­ cals, e te. Tres d 'uqm•stes obres les vam poder escoltar· al concert dt>lt: gt·rmurrs Pét-ez;\1olina a l magntcic auditor·i dc la Fundació Cai'a Tcrr·ussa després d ' ha ver-les presentad es per· encitncc ui Fesli\'al Internacion a l de Grnnnda l'estiu passat. L'obr·u amb què va començar la primera ¡Hu·t d 1•l concert va ser Iu transcripció que e l compositor· i virtuós hongarès del piano }<~ Liszt vu fer dels dos últims moviments, " Ada¡,rio molto e cuntubilc" i " Pr·esto", de Iu N ovena Simfonia de Beethoven. Vn ser· un gr an ntrevitii(Jnl ric Liszt n ·duit· a vint tlits una orqucstnt simfònica, un grau f'Ol' i qrrntr e solist11S vocals; no ob8tnn t això. en la versió de canrhnr que ens ot:upn vum podt'r' t'Opsa r matisos, ('('Ob dc· contr·upu nts gairebé b nd1iun b i ritmes iu tem ;, més dt-s tucuts <JIIC es perden hahitualm<•nt en el remolí tímbr ic de l'or·iginal. Sil'obra dr Beetho' cu Iu clubsifiqucm dius Ics transcripcions literals, t·nl dir que Liszt va escriure igualment fan ta sies sobrt' oba·t'b di vl'r ses, arranjaments de liRder i paràfrasis d 'òver es entre lc~ qual; des tac-a In rornpostn el 1841 sobr·e Don Giov(Jnrri dc Mozart, que vu ser In se~onn peça del coocer·t. La lt•Nura de Liszt-dP rt•!i ultat hl'illan t, d 'execuriú vi r·tu osa i dc <'Onccptt~ p r·ofuml- !'S h asu f'n t•l pel"iple del personatge• pdncipal: unu intmdtrc:c•ió prcmol'litòriamenl solf:mnc trenenda peltt•ma i vnri acions HoiJrc el duo "Là ci durem In mano", passant pf'r· Iu conqueHtlt a la celebració bàquicu amb l'à r·ia d e bravura ·'Fin cir ' h un dni vino" i conc-loent amb la ron- D dC'mnació del semil1eroi emprant la r!'Cxposició de Iu mtískn inu·odu ctòr·ia. La segon u par1. del concert es vu iniciur· amb l'csta·cuu mundial dc Tres sardanes per a pinrw a quatre mans (l95] ) dc .I oaqnim Homs. Són prc('s br·<•us i nn t·cflex fidel de l'rstètica del cornpositot· bru·cdouí: a camí t'ntre ntonnlital i serialisme, uúuim en mitjans, ric en intens itat d'expressió i frescor en l'evocació dels ambients insinuats en els títols (lc cnda peça: " Matinadu. ''Xit de festa'' i "Dia clar''. L n altre cop amb la for mnció de dos piunos vam p od er escoltur una es plè ndida belccció de l'ob r a Vision de l'Jtm en (1 943) d e :\lessiaen ; concretament, ,·an ser els tres primers númcr·os dels set que componf'n l'obra: ''Ameu de la Création", ' 'Amen des étoiles, de la planète à l'nnneau" i " Amen de l 'Agonie de .J ésns". Aquesta obra e nlla~a nmh els grans cicles teològics musicttls per· a o rgue de In prcgucl'l'a i Pdrnm:n Guer·r·u Mundial amb la idea dd tema cícl.ic, que aquS es conm·eta en t'lA at•ords solemnes d ' un corni que t·epr·e~cnta la cr eació i qu e va r ecorrent tota l'obra amb desc nvolu~mments difcr·en ts. Del pianista i compositor nusta·alià P. A. Gra.iuger, deixeble de Busoni i amic d e Crie.g, se ' nq va oferir la transcripció dc la seva fantnsia sob r e temes de l'òpera Porgy a nd Bess de Gershwin, com a <·olofó d ' wt concert ple de ver·satilitat expressiva i d e virtuosisme tècnic impeca ble, que el públic va saber agr air amb aplauilimenL~ prolongats i que van obtenir una obra for·n dt' progt·ama, el coral ·' J e¡¡us meine Freu dc" de la Cantt~Ul 147 ric J. S. Bach. El concert va ser ric i dens dr contingut tant com ho són In pr·epnrnció d 'tt<[Uesta pnrcUu de pianjstes, que podrem tornar a escoltar amh un altre progr·ama, no men y~o complex. del segle XX a l' Auditori de Barcelona dins el Cicle G rau ~ Pianistes-Fred eri c Mompou el març vinent. 195 31 PANORAMA CRÍTICA Per ALBERT SUÑII I XX:XJI Feqtival Jntemacionnl de Jazz de Barcelona, li va faJJar l'I patrocinador principal pocs dies aban& d'inif.'iarse. Però per· això el~ or·ganitzadors, The Projt•et, no vun pao fer· marxa cnrl're. ÉH méo, 'un poder reunir· un bon gro ~ml dc mÚMiC~ oplrgats en d c¡ut' s'anom!'na nuísico afroc:ubunn i que estaven de grun urtuulitul u causa dc l'cxitosn pel·Ht·ula umb què ri dir·<'rtor· Fcr·notrdo Tt·uebn r·Nin homenntgc nuques I estil: Calle 45. Prn1 apar(·guercu ultr·cs músiques i hi hagué també la nalur·alr·epresentuci6 uutòc umu. De fl'l. al Festival i pel que fu u r·esolllllS, hi va haver· uno mira de tot: des de grans octuudons fins a concerts no gnire grot.ificunlS. Un dels ¡,'l'ans èxi ts el pro tu· gonitzà la bandu d e l trompeta Chico O'Farrill. Bé, ara Chico jo no toco, però sí ()UI' dirigei.x i arranja. Als seu s setanta -nou anys, aquest home de l' Havana va demos trar que està l'n plena formo. Prrqur mar~·ii, t•xigí i catnpultà l'orquestra fins u JJnrits rea lment puhnnt~. La sevu banda és uno aplil.'nrlíssima, sin· cronitzndo i mutisadu amalgamo dc r·itmes. AJs quuls en car·a don••n més llu"t n• uns solistes mngnílics . Prrò ui costat dc tot tüxò, hi ho els urrunjumeuts. Els qu e va bastir· O'J?an·ill só n un supct·b exemple de com pot tllTibtu· ul públic una for·mació de l'any 2000 que, ui costal d c troballes lrnrmòniques net uniR, no Ò!'i.xn de bnndo conct•p tes clàssics. La barreja és t•normcment iligestiva, n o cnfor·ft•ga, no avorTt>ix. Al rontrari, ~~~ ben greixada, fluida , c:ons isten t. rica. I ui costat del¡; natural& temes afrocubans - alguns de Dizzy Gillespie, a qui el director dedicà un de propi- aparegueren en ocaJ>ions el swing i elfiwky. Tot ben arr·odonit, pulcr·e. Per·ò amb un enorme feeling. Dels oltrrs co ncct·ts o què vam assistir·, i ja que purlem d 'orqu cs ll·es, eaJ ti<-Rlucar l'ac·tunció dc lo r't't:entmcnt fot·madu Big Bund Jnzz Te t'l'ossa, que dir·igt·ix el tr·ornboniijllt californiti John Dubucl(lt , un egtu·e nc ò 'odopci6. Pet·ò en nquest ens, Iu bnndn des tnct1 pt:r- Iu seva indefinició. De fet, sab!'m qur és una formació nova. P erò que tampoc no ho és tant si pcnsrm que Dubuclet lravin dirigit no fo ga irl' una orques tra que por·tavo el A 195 32 Èxit de la música afrocubana al Festival de Jazz de Barcelona XX.W Festival Internacional cir Jazz dt• Bnrl'l'lona. Dt·126 d'ortuhre all4 de desembre de 2000. Al Palau d(• la \ 1úbi<·u i u Luz de Gas. seu nom i en la qual hi havia gair·ebé tots els músics que compon en l'actuaL llos músics que, això sí, a ctuen tambP. en altr·es formacions. I aques ta és una de les follades de In banda. Els seus elements estan encara molt pendents de l pentagr·ama. Pcr·ò, o més, no tenen un líder. Per·què una cosa és assajar i una altra ucLUar davant del públic. J, en aquest cas. Dnbuclet no estira en cap moment l'orquestra. P erquè gairebé sempre és assegut al costat de la secció de trombons. No hi ha ningú al davant que marqtú , exigeixi. provoqui, assenyali. I els músics només toquen. ' o interpreten. No hi ho matisos. Gairebé tot sona com un tro. I aquí rau l'altra fallada. Els arranjaments -gairebé tots de Duhuclet- són enfa1·fegats, por elàstics. El repertori de la hando falla notòriament en aquest as pecte . I no hi ha joc entre les sc1·cions. A més, pt·òctieament a l'inici del concert, s'interpretà una suite {or·mada per divet·sos te rnes de Charles Mingus, que an·aujà l dirigí el lTompntn Jm·gen Scheele, i que va fer avol'l'ir· fins i tot les ostres. L'apal'irió corn a convidada de la cantant Laura Simó tampoc no va ai.xecar el concert. I no per culpa d 'ella. Precisament Laura fou In protagonista, al costat dc Iu Big Band d e Bellaterra dirigida p el soxo tenor Eladio Reinón, d 'uno sessió dedicad.a a interpretar bandes sonores de pel·lícuJes. Però en aquest cas hi hagué molt poc jazz. Perquè r orquestra -en la quaJ també lú bavin violí i acordió-. entrà més dins d'un context de teau·e de cabaret (ho wem amb tots els respectes) que no pas d ' W1 con cert d'ltn festival dc jazz. P e rquè el~ arranjaments d el mutcix Reinón, d'Oiaí-Sabot.er-, i d'Amar·gós, entre d'altres, inclogue t:en harmonies croc propiciunm una música fot·çu a vot·· J'Ïda i molt àtona. l el jazz <rur uparegué esdevingué for·çat , fora de lloc. A tot això, el r·e per·toi'Ï tnmpor: no"'' fer· rap fa vor a aquestes mancances. P e rqu è maJgrat que les pel·lícules eren conegudes, els temes intcrpre- tats no ho for·rn. Lu simbiosi dc tot 1rixò s'c~drvingut! quun s'o· fed ~·lll·mu Cl!ntr·ul d'Un lrome i 11110 doner, 1!11 Bucburnch, que fou unnutèntic assassinut. Lnuru Simó va f<·r· d ~ruc vu porlcr-, qm· fou molt.. Interpretà en cutnltl, cuNll·llu, fnrnci's, nngliiR, itnlitl, ulcnutuy i por·Luguès, i (lijtigué u un molt bou niveU. Por·ò ullu al duvu11t nom és hi cro l'Ilo. Prn¡uè Hl'inón s'uc:ontcntà 11 se ure ui costal clcJs saxos. l , cxrt•ptl: Lum·n, uingú no va fer· r·cs per· ui~ecm· m111 mica un con<·cr·t t'<ptivornt. Lo mrí sico ufr'l)l'ubuno va obll'nir un ultr·l' gr·un èxit umb la srssió (IU C pr·otugonitzii el quintet dr Paquito d'Rhera. El snxo nit i rlarinct i In scvn gent Vllll anu•· dr mrnyo u rnés. l quau diem "mrn)s'' no cno r·efci'Ïrn al fet que rstigursRin Ouixos o l'iniri. lll'o d'oixò. Pt·r·ò el fet que r i púlrlic ha,•iu Lostut a la pi'Ïmc>r·u purt Ico Ol(('d· lèn cies flcl ¡;l'Up tiri pianista Chuml Domíngurz, i que possiblement csli¡,•ués (·nnsut tic músicu o poc r·ecoptiu 11 Iu segon u ¡.urr·t, vn fm· t¡U I' Puqrtilo i ols sens ('S trobessin omll un umhit•nt un bon xit ft·ctl. Mulgr·nt qur cUs cutrnnm u molt. bonn pr•·ssi6. Pcr·ò nlosho•·rs es dt•mos tdi que Paquito en sop un niu. A pnr·tir d ' un monumcn lltl solo al saxo alt - rnonumcntal¡wr·què fou molt llnr·g i pletòl'ic dïdl.'cs i cic fon;a-, el públic es r eté ol grup dt• munern incondil'ionaL I o lo fi, Chnuo i Puquito oft•rirrn un trma junth que ucnbà d'arr·odonil·lu grnn fcstlt. D'Hi"cro estigué cs¡>lèndid srm¡H·c. Tant amb e l hnxo alt com amb el clur·inct. La sevu cotorncta dc notes fou ulegre. feliç. puixant. ( dt•mostr·ò <rue és un uutènti(· líder. Al seu c·ostal hi hagu é un tr·io r·ítmic que se sap uwlt b(- Iu Jljçú i un esplt>ndid tr·onrpt'lu i fist·or·nis la: Dicgo Un·ola. I jn que ht•m pur·lut dc Chuno Dornínguc·z, diguem t¡uo el rntÍ SÏ<' gntlitii fou un dels nltr·cs li'Ïomfndor¡¡ d el Festivo I. El se> u }7(/III(?IICO-jCIZZ IIITihu Sl> lll¡Jre tunh <·lor·(·Lat, <·unrll d'idcc>s, elegant, nrnb el osst•. Donrínguez 6s un pianista ennrnwmrn t fluid , c¡uc domina ri lt>c lut u la pet·fecció i del ()UUI extr;:u una rnrí- Paquito d'Rivera sica que pot ser sua u. <rnr sap encabritar-se. i qne tamhr pot arribar a un paroxisme molt hrn contr·olat. Per a això comp tà amb la presència de dos grans mrísir-= el contrabaix Javier Colina i ri huteria Guiller·mo ~1cGill. 1 dr tr·es elements bàsics, que aS<oli· ren també un gran nivell: Piraña. en carregat del cajón, el cantaor Blas Cór·doba, i una mena d e terratrèmol anomenat Tornatito, un palmero IJUC a l'hora dc convertit·-se en b(li/(1· or d eixii bocabadat més d'un. Firwhneot, el neobop i el furrl.·y anà n càrrec dels eomiJol del sa.xo tenor, alt i sopnmo Josima Redman i del trompeta Te· r·cnce Blancha1·d. E l primer oh· tÏll!;.'Ué un mcrCSI' lll èxit i l'I ••·· gon d ecebé clarament. El concert ofert pet· Hcclman fou força difer·ent ni ò'u.ns do' o tres anys enrere . Aleshores el líder tingué molts alts i baixo~. P e rò e n guau y aparegué amb moltes ganes de dir l'oscs. I dr debò que les va dir. Per·què a un so esplèndid , vellutat, afegí un fraseig d'enorme qualitat. flui· desa i riquesa d'idees. Que. en· Lre altres teme$. li va permetrf obte nir un gran èxit amb una versió funky del conegut }i>s· terdays de Jerome Kcrn. Al ro-tat dellider hi hagué un trio impecable_ que pivotii nJ volumt de l'cfci'Yc&cent, pocler·osu i implacable bateria de Gregory Jlnt· chinson. Per la seva banda, BlurrdlUrd to~l per·ò no urTibñ . S'en· filà en elucu br·aciuns quo no portaven a gaires Uocs i, malgrnl la seva hmegable cntegorin, no vn snber·teixir· un dli;cu rs çohr· r·enl. 1 tampoc no fou un lícler. Deixà camp obrt·L 11ls seu> ho· mes, que excepte el molt bon .a· xo alt Aaron Fletcher v1rn fer ,olos inacabables i pr·ou avorriL•. PANORA MA . Son ima g 200 0: conv er,e nc•a tecn ològ 1ca (i 11) ~ Aquesta és la segona part que completa el reportatge del número anterior sobre les novetats que es van oferir al darrer Sonimag. Pe r JORDI MARriNEZ I CATALAN El DAB igital Audio Broadcasting és el sistema digital d'emissió i recepcic) d' informa ció a través de les ones: és a dir, la t·àdio digital. Malgrat que la seva presència no fou gair e àmplia quant a espai ni mitjans, per la seva potencialitat el situem a l'inJr;í del comenta t·i pet· sectot·s . La dife•·ència fonamental respecte de la r àdio convencional (analògica) és Ja qualitat del so, especialment en moviment. 1 Aquesta qualitat, similar· al CD, suposarà actualitza!' el nivell qualitatiu al de la resta de fonts sonores que existeixen al mer·cat. A més, la recepció en moviment dins les grans ciutats és molt superiot· a tots e ls sistemes utilitzats fin s al moment. A banda dc la qualitat, la ràdio digital p t·esenta altres diferències respecte del sistema actuaL En tractar-se de senyals digitals, admet informació d'àudio-vídeo, imatges fixes, dades, etc., sempt·e, evidentment, si disposem d'un r eceptor amb les especificacions necessàries. Com a conseqüència d 'aquest fet podríem transmetre infor·mació addicional, com per exemple: imatges fixes r elacionades amb el contingut del programa, incorporació de mapes del temps, informació i control del trànsit o transmissió dc qualsevol tipus dc dades . El dan·et· avantatge, compat·able a la qua litat, és l'eficiènda espectral. És a dir-, podem emet re més informació en menys espa i , a mh la qu al cosa Ja quantitat d ' infom1ació i el nomln·e d'emissoa·es podria augmentar· eon- D ~ = -~ e E:;' ¡¡;¡· 195 Pantalla de plasma, present I futur de la tele vlsl6 siderablement. L'incon venient més impor·tanl és el preu dels r eceptor s, fet que desa par-eixerà quan la demanda sigu i pt·ou elevada. En favor d 'aquesta tendèncja cal cür que en dos anys els preus s'han t•eduït a una desena pm· t. Els cotxes multimèd ia Segons una encruesta, bona paa·t dels nord-am et·icans no consid('L'Cn l'elevat temps que passen dins el cotxe com bot·es de treball, perquè accepten el cotxe com una extensió de la seva llar. Aquesta valoració incorrecta sembla haver estat t·erollidu per· fabricants d'equips d 'àudJo per· a cotxes. La prova d'això és la línia presentada pet· Pioneer dc•stiuuda al cotxe i que es ca•·acte r·itza per la possibilitat cie gaudir dels sistemes home theatre dins del nostr·e vehicle. Tot els apar ells que poden ftlt'mat· un sofisti cat equip de repr·oducció d 'à udio-vídeo domèstic t('ncn el seu homònim per aJ cotxe. Actualment és possible equipar Ja major·ia de vehicles amb DVD, sintonitzador de TV i DAB , sistema dc na vt•gació, pantalles dc 8 polzadc·s a tot coiot· per a seients posteriors, sistemes independents d'amplifir.ació pet· gestionar tm vel'itahle equip multicanal. .. , tot destacant-hi, e!lpecialmcnt, la qualitat de les noves pantalles, que es comporten com una pantalla de gr·on quali tat. Desp •·és de la batalla per equipar· amb elements de se~,'uretat , que han mantingut la majoria dc fabt·i~ants d'automòbils, la incorporació o preinstal ·lació d 'aquest tipus dr p t·oducte pot esclevt!nir· un element de captació de clients. La televisió digital La tclevi.sió dJgital, terrestre o p<'r sat(•J.Jit, serà un <h•ls pt·oductes que evolucionarà amb més rapidesa arran del seu lideratge en les activita t¡¡ d 'oci de la població. Segons les ernpr·eses delllcCLot·, Ja mitjana que dediquem a veu t·e la televisió, 33 PANORAMA per penwna , està entorn de les tres hor es i mitja. Aquesta d cl!mesurada xifra permet apuntar· vcr·s una r enovació del parc d' aparells en el ca s que hi hagí millor·es importants en la qualitat de les emissions. Sense entrar en massa detalls, el futur dels aparells de televisió es dirigeix vers les pantalles planes 2 i de gran f01·mat. També cald r ia destaC at" el canvi de propo r·cio ns de la pantalla, en p assar del tradicional 4:3 al panoràmic 16:9. 3 Aquesta car·actetistica ja era pr·esent en aparells d ' altíssima gamma , per·ò la manca d' emissions en aquest fonnat en van alentir molt la comer cialització. Amb l ' aparició de la TV digital se solucionaran molts d' aquests impediments per comcr·cialitzar aparells capaços d ' aprofitar· emissions de molta qualitat. L'adopc·ió del format panoràmic va ser· confinnat per la totalitat del s fabricants a Sonimag 2000. La TV digital apor·tarà fonamentalment més qualitat i definició, tant de so com d ' imatge, i ajudarà a aprofitar millor l'es pai radioelèctric. Fins al moment s 'ha descr-it el que podem qualificar, fàcilment, com tma simple millor·a de qua litat. La televisió digital, a causa de la gran quantitat d 'informació que permet d'enviar, canviarà totalment, de manera que serà possible visualitzar dive1·ses pantalles, i també obtenir informació addicional o escollir la posició de la carnera que em·cgistra qualsevol programa o disposar de diverses pantalles per veure diver·sos programes simultàniament o altr·es presentacions que els dissenya dors puguin imaginar. Això, pr·obabJem ent, es durà a terme a mb un sistema denominat MPH (Multimeclia Home Platform), susceptible de realitzar presentacions fins at·a inimaginables. Aquest nou sistt•ma pot canviar de nom o Jleuger a me nt de prestacions . per ò n o qua nt a idea fonamental, que r epresenta la conver gència entre televisió i informàtica. La convergència tecnològica 34 Totes les propostes presentades a Sonimag 2000 ten en un r e r·efon s comú: la unificació de Ics tecnologies en gairebé tots els secto1·s. L a societat de la informac ió és una realitat en determinats sectors dc la població. Un dels fa ctors més importants que ha provocat aquesta situació ha estat la c r-eixent utilització de tecnologies similars en diver sos sector·s, especiahuent, t el ecomuni cacio ns, mitjans de comunica ció i tecnologies de la informació. L'empenta d ' l nternet ila capacitat de les xarxes de transportar tot tipus de ser veis són la prova que sostenen l ' afirmació inicial. Davant aquest nou fenomen s'han pogut escoltar· diver ses opinions en torn de les conscqüències en la societat i en l'activitat econòmica. Existeix un cor-rent d ' opinió coincident en el sentit que l' evolució de l 'electròniea digital i el programari són la bas<' per· a la presentació i el consum de ser·veis d'informació d'una mane ra dife r·ent. Les divergències apar·cixen en plantejar·se en quina mesur·a modificarà les pràctiques a ctuals i en quin període de t emps succeirà. Podem afirmar, doncs, qu e a mig o llar·g termini totes les opinions consider e n que ens tr·obem en l'uúci d' un nou camí caracte l"itzat pel c r·eixement del mer cat de la informació amb la cr ea ció dc no us set·veis i el desenvolupament dels ex-istents . Aques t fenomen de la convergència no respon no més a un avenç de la tecnologia per· si mateix, sinó crue r espon a un intcr·ès del mercat, amb una demanda dc productes de més qualitat basats en continguts atractius, i també per· ofcr·ir a l'usual-i final uns produc tes i ser veis sen ziJls d ' utilitzar. La convergèm·ia està apareixent a ctualment Pn tletenninats àmbits del sector com a motor f onamental de la indústt"ia . Cal , per ò, considet·ar una sèric d' aspectes que cal treb allar perquè el terreny estigui b en preparat per a un cet·t èxit en la implantació d c nous productes que després podria ampliar-se a un major nombre de la població. En prime t· lloc, caldrà elevar el nivell de coneixement tecnològic del consumidor per tr·encar amb la p or ver s les noves tecnologies, com també ofe rir· un alt nivell de prot ecció al consumido1· (seguretat en les transaccions electròniques, confid encialita t J c les dades ... ) . En segon lloc, caldr·à incot·por·n nous dispositius electrònics i desenvolupa r les xa t·xt•s per incorporar l'ample dc banda que permeti la inter connexió de xar-xes a gra n velocitat a preus més competitius que els actuals. En dar-rer· lloc, cal utilitzar els as. pecles anteriors per oferu· espais de qualitat en què la interactivitat i ol"ib,.¡nalitat de les presentacions esclt'· vinguin fa ctors decisius en la consolidació de l es noves tendències. Considct·ant aquests aspectes, el possible escenari amb el quals em tr·o bar·e m en un futur es ta r à ccntnrlitzat en la televisió: pa ntalla dr gr·an fot·ma t i enganxada a la par·et gràc ies al seu escà s gruix (a ctuals aparells dc plasma) que ens ofcr.·irtr vi dcoco11ferències, jocs, progra mes u la carta , Internet i fin s i Lot un contt·ol dels aparells domèsties. L'ordinador-, a difer encia de la televisió, mantindrà la seva individualitat r·cs· pccte dels us uaris, p erò incr·emcnta i·à les seves prestacions fins a in· corpor a r· la veu com a element de contr·ol i la integració de serveis en un únic aparell, com ara l' escàner, la impressora i el telèfon. Les pautalles de eedlüdes dimensions, pos· siblement de cris tall líquid , amb gran definició i qualitat d ' imatges elertròniques, estaran presents en molts plmts de la nostra lla r per donar-nos tot tipus d 'informació o uti· litza 1·-les com a pantalles dc T\ tradicionals. Aquest darrer aspeete, aplicat als electrodomèstics, junta· ment amb els nous si stemes dc tr·· lcfonia mòbil (UMTS), en possihili· ta ran el control des de crua Isc vol punt e n •·eduir-se a una connexió entr·e terminals d 'lnternet. És el que denominar em xarxes domèstiques. En aquests moments podem con· fir·mar com una r ealitat no gaire llunyan a uns canvis que a fectaran una dete rminada part de la socir· tat , p er·què aquesta nova situarió només serà aplicada eu aquells paï· sos aruh nivells de vida més alts i només per· les seves capes socials amb e levats recursos , de manera que la discriminació actual que oh· ser vem en el fe nomen Intcrnrt n omés ser à un simple tast del qur segura ment ens esp era. NOTES 1. Recep ció de qualitat a vc>loci· La ts d f' 200 Km/h. 2. Cal destacar els models dc Pio· neer· presentats a Sonimag. 3. Actualment el 54% de TV a \n· glaterr·a són panoràmics. TEM A ¡.. le 1- l- ~1 lS l- le ~t ls ·à ~s r. ~· ; .. 1- 1- Ie fr. ,Ó ae ;. ·-e ¡o iuseppe Verdi és, sens dubte, una de les figures més grans de la història del gènere operístic. Cinquanta anys de producció rigorosa marquen un procés excepcional no excessivament extens en funció del sí ampli període, però dens en contingut. I sobretot fitat pel fet que la seva obra marca una constant progressió qualitativa en què el seu darrer títol, Falstaff, coincideixi també amb el més transcendent del seu opus, com així , es reconegut de forma generalitzada. A més, la seva ferma dimensió humana, tan marcada per uns fets històrics excepcionals que ell va viure i assumir amb una admirable conseqüència, potencien l'interès com un tot humà i creatiu de la seva figura gegantina. Per això la recordança del centenari de la seva desaparició, esdevinguda tot just encetat el segle i el mil·lenni que acabem de deixar enrere, resultava inevitable. Una persona tan grandiosa podia ser objecte de tractament des de diversos angles, fins a conver- tir el Tema en un bloc excessiu. Per això hem optat per afrontar els potser menys vistents i obviar els m~s coneguts -que ho són força. D'aquesta manera hem acarat la dimensió humana; la de la persona que va saber respondre de forma sempre madura, intel·ligent i generosa en l'actuació extraartística. Tembé hem volgut tractar el tema dels seus tan valorats cors des d'una perspectiva que creiem molt interessant, centrant-nos en els orígens i el context en el qual es manifesta i desenvolupa aquesta parcel·la tan cabdal de la seva obra. Finalment, hem cregut o p o r t ú mostrar la dialèctica poc aprofundida de la seva dimensió artística confrontada amb la que va esdevenir l'altra gran figura coetània de la lírica, Richard Wagner. Aquest és un aspecte altament suggeridor, sovint tractat només de forma perifèrica i que ens permet de completar una visió, obligadament incompleta , en la qual pesa n1és el criteri d ' un interès que d'exhaustivitat. Verdi: un centenari irrenunciable 35 TEM A Patria oppressa 111 la gènesi dels cors verdians 11 Per OLIMPIO MUSSO Trnduc·ri6 el~ Jnume Comrlluo L' 195 36 estrella de Vet·di començà a bril.lar. el 1842 en estrenar-se Nabucco a La Scala de Milà. L'òpera, amb llibret de Tenústocle Solet·a, providenciahnent rebutjat per Otto Nicolai , va aconseguir un èxit extraordinal'i i va ser· r·epresentada cinquanta-set vegades. De manera especial va agt·adar el cor inicial ("Gli arredi festivi giu cadano infranti") i el de l'escena quarta del tercer acte, gràcies al qual encara avui és famosa l'òpera , el celebèrrim "Va pensiero sull'ali dorate''. El rf'i de Babilònia ja havia estat argument de dos drames a la primera meitat del segle, obres de dramaturgs famosos: G. B. Niccolini (Nabucco, 1819) i A. Anicel-Bourgeois (Nabucodonosor, 1836). L'èxit de l'òpera verdiana no va ser ocasionat tant pel llibret de Soler a, que també té els seus mèrits, sinó per la música i sobretot pels cors, que van representar una gran novetat. El fet de compondre cors era, efectivament, temerari per si mateix, perquè contravenia un precepte d'August W. Schlegel, el qual, a la tercen de les seves lliçons sobre literatru·a dramàtica (Vorlesungen über dramatische Kunst), escrita a Viena el 1808 i publicada a Heidelberg l ' any següent, havia afirmat: "Alguns poetes moderns, i fins i tot poetes de primer ordre, han intentat, després del renaixement de l'estudi de l'Antiguitat, d'introduir el Cor a les seves obres~ tanmateix sense tenir ttna idea precisa, i, sobretot, una idea activa del seu destí. Atès que la nostra dansa i la nostra música no han estat fetes per a això, i que d'altra part en els nostres teatres no hi ha cap espai que se li pugui assignar, d'aquesta manera l'intent de fer-lo comú a nosaltres no podrà mai, en tot cas difícilment, donar bons resultats ." L'obra del gran crític alemany es va difondre ràpidament per tot Europa gràcies a la traducció francesa publicada el1814 per Paschoud a París i Ginebr a; d'aquesta versió, no exempta d 'errot·s, en depenen les tr aduccions a altres idiomes, entre els quals la italiana a cura de G. Gherardini, editada a Milà el 1817. Les lüçons schlegelianes van ser considerades la B.íblia de l'estètica, una mena de llibt·e de text per a intt>l·lectuals i artistes, que Verdi coneixia bé. El teall·e renaixentista i barroc italià havia fet un ús abu ndós del cor segons l'exemple de l'antic teatt·e grec. La primera tragèdia en llengua moderna, la Sofonisba de Galcotto del Carretto, escrita el1502 i dedicada a l sabella d'Este, marquesa de Màntua, recorre àmpliament als cora. Així mateix van fer G. Trissino (Sofonisba, 1524), G. B. Giraldi (Orbecche 1541), P. At·etino (Orazia,l546), F. Delia Valle (L<I reina di Scozia, L628 i altres tragèdies, com Judit, Ester, A.clelonda di Frígia), C. D e'Dottori (Ari-stodemo. 1657). El primer a prescindir del cor va ser P. Bonarelli (1588-1659) a la tragèdia Solimano (1619). P er ò no va ser fins all713, amb la representació de la Mérope d'Scipione Maffei, obra que va tenil· tant d'èxit que va inspirar la tragèdia dr Voltaire (Mérope, 1736) i d'Alfieri (Merope, 1782). crue el cot· va ser eliminat definitivament pel teatre en pt·osa. Només amb motiu de t·epresentacions de tragèdir~ gregues, com l'Antígona i l'Èdip a Colona de Sòfocles, van ser: mnsicats els cors antics: precisament per Mendelssolm . Antígona va ser representada a Postdam el 28 d'octubre de 1841, uns quants mesos abans de l'estrena de Nabucco de Verdi, que va tr· nir lloc el 9 de març de 1842. Però la música d'es· cena de Mendelssohn no té res a veure amb els cors vt>rdians, els quals assumeixen un paper predominant a l 'òpera. El cor en Verdi 1·epresenta efectivament la veu del poble oprimit que vol ressorgir eu llibet·Lat. Per això la música es caracteritza per un intens pathos, que ha de ser tr ansmès a les masses per mitj à dt> l'audibilitat de la melodia. Ell836, Verdi, que feia poc que s'havia casat. va musicar un cor de 11 conte di Carmagnola d'Alcssandro Manzoni, autor pel qual el compositor va srrvar sempre una devoció particular. Alessandro Manzoni (1785-1873), autor de I promessi sposi (18251827), novel-la amb la qual es va afermar com un dels principals escriptors em·opeus, havia esdevingut famós gt·àcies a algunes poesies i sobr etot a due~ tragèdies: 1l conte di Carmagnola (1820) i Adelc/~ 1 (1822). Hi fümt·aven cors amarats d'ardent espent b patriòtic, que ben aviat es van dü'ondre arreu d1' taHa. En aqnest moment , l'autor, en el prefaci dc I~ conte cli Carmagnola rebat Schlegel: "Crec que, 51 eL<J ('Ors deL'> g recs no són combinables amb el sistemcL tràgic modern, almenys es poden aconseguir en part els mateixos resultats, i renovar-ne l'esperit inserint fragments lírics compostos tenint en compte TEM A Gluspe Vorell on un gravat af.logòrlc a•b Ales•anclro Man:~r.onl aqueUs cors." Tenústocle So.lera, el llibretista de les primcr·es òperes de Verdi, va imitar, amb el pennís indispensable de l' atent compositor, els cors de manera UH'qtÚvoca a fi que els espectadors en tinguessin una consciència plena. És el missatge patriòtic que venint de Manzoni, a tt·avés de la música de Verdi, er·a transmès al poble italià . Manzoni va ser , doncs, l'a utoritat en la qual Verdi es va basar per tr·ansgr ediJ· el precepte schlegelià. Però Solera es va recordar també d'altres poetes patriòtics: per exemple de Silvio P ellico, figura principal i màrtir de la causa italiana, famós arreu del món per l'obra Le mie prigioni (1832); també va se-r autor de tragèdies (cèlebre la Francesca da Rimiui) i de poemes. Un d'aquests, titulat La pàtria, comença: ··oh dolce patria! Oh comel balza de'Jorti i/ core al tuo bel nome!" Solera se'n va recordar al Nabucco. "Oh, mia patria, st bella e p erduta." P er la seva part, F. M. P iavc, llibretista de Ma cbeth(l847), va imitar Pellico al <'O t' de la primera escena del quart acte: "Patria oppt·essa! n dolce u orne., Els cor s manzonians i el p oema Jl!larzo 1821 , en els quals es va inspirar Verdi des de la joventut, són escr·its en decasÜ·labs, versos dt> l'itme anapèstic qtte imiten el galop dels cavalls. Exposem com a exemple la quat·teta següent de conte di Carmagnola: '·S'ode a destra uno squillo di tromba, a sinistra ri.sponde uno squillo; d'ambo i lati calpesto dmhomba ela cavalli e dafanti il terren. " A llombardi alla prima Crociata (1834) Solera escdu a l'escena cinquena dc l'acte segon: "S to lo Allah... sovra il capo ti piomba già dell'ira promessa La piena: santa voce per tutto rimbomba procl~mante l'estremo tuo di." n La cri.da a la pàtria i als valors a ntics dels italians ja apat·eixien al Petrarca (1304-1374). Em r efereixo a la famosa oda que comença " Ttalia mia" amb els vct·sos cèlebres : "vertlÍ contrafurore prenderà l 'arme. e fia 'l combatter corto: ché l'antiquo valore ne l'italici cor non è ancor morfo. " Eu l'oda de P etrarca es va inspirat· el gran poeta t·om àntic Giacomo Leopardi , que per la seva part va dedicar a la pàtria l' oda "All'lt,alict" (1835): "L'armi, qua l'armi: io solo combatterò, procomberò .wl io. Dam mi, o ciel, che sia foc o Agl'italici petti il saugue mio." Despt·és de l'èxit de Nabucco, Verdi va fer sempre un intens ús dels cors, molts dels quals van esd evenir· famo sos : per exemple d s de I Lombardi alia Crociata (·'Gerusalem". "O Sibrrtot·e dal tetto natio"), d' Erna ni ("Si ridesti illeon di Castiglia "), de Macbeth ("Patria oppressa") i d'alt•·es . Verdi va set· definit el rei d els cors, e-ls qnal1:1 eren interpretats tamhé c-om a fragments de concer·t. Però despr és dc la proclamació d el Regne d'Itàlia (1861), el clima polític i moral havia canviat. La batalla p er la independència havia estat guan ya da i per això min vava la motivació patriòtica. B en al contrari, els esd eveniment!:!, ma rca ts pet· la lluita pel poder, havien genet·at e n els patriotes una aguda desil·lusió. Verdi, amb to t, no va renuncia r a compondre cor s, que així mateix van arribar a ser cèlebres, com els d'Aida, d e Don Cario i d 'Otello . Són cors co mpostos amb una gt·an perícia i amh un ofic i commmat, però repre-senten el cr·epuscle, llarg i lluminós, de l'astre coral verdià . 37 TEM A ''Viva Verdi'', un crit que resumeix moltes coses Per LLUIS TRULLÉN a històr·ia de la música operística italiana del segle XIÀ git·a al voltant de la figun de Giuseppe Verdi. Hi h a un abans i un després d'aquest compositor nascut l'octubl·e de 18 L3 i de qui enguany es commemora el ccntenar·i dc la seva mort. Verdi va ser un músic del poble, una senyera en la unificació d'Itàlia, un treballador infatigable, una persona estimada per tothom , que rebia elogis entusiastes, però també un compositor que va haver de conviure amb els fracassos d '~<TUlles d e les seves obres, amb problemes amb la censura, amb les tragèdies familiars viscudes al voltant de l'any 1840, amb la desaparició del seus anúcs els darrers anys de la seva vida (Piave, Solera, Escudier - el seu editor francès-, Maffei. .. , i l'an y 1897la seva muller Giuseppina). amb arravatadores disputes amb teatres d'òpt>ra, orquestres i editors ... Milà no el va acceptar al seu Conservatori -que ara porta el nom de Giuseppe Verdi-, La Scala va propiciar un r·ebuig total a la seva òpera Un giorno di Regno, i juntament amb els p t·oblemes sorgits amb el director musical de La Scala MereUi van motivar· que entre Giova.nna d'Arco l'any 1845 i la revisió de La forza del destino l'any 1869 Verdi rebutgés fer estrenes al coliseu milanès. Però La Scala va ser el teatre on la interpretació d'Aida l'any 1872 va obligar Verdi a sortir a saludar trenta-dues vegades, Milà va ser la ciutat on Verdi va p r·ojectar una casa di riposo per musici.sti, una institució per a músics jubilats construïda per Camillo Boito, germà del llibretista; la ciutat que el va veure morir el 27 de gener de 1901 en la suite del Granel Hotel de Milà i que va tt·ibutar-li lm homenatge multitudinari el28 de febrer de 1901, en què el seu cos fou dut al costat del de Giuseppina , la seva segona muller, a la Casa di Riposo que ell va idear. La personalitat de Verdi va anar forjant-se par al·lelament al seu instint creador. I els seus orígens humils, de m(tsic del poble, sempr e van ser presents tot a l llat·g de la seva trajectòria; "io sono un paesano" va r espondre Verdi al rei Víctor Emmanuel qu an el monarca volia ennoblir el compositor. Vcl'(li, com molts compositors, va mostrar unes capacitats per a la mú sica "sobrenaturals" . Als tres anys va començar a estudiar música amb Paistrochi , l'organista de Roncole. Poc després van rugalar a Verdi una espineta, l' instrument que el va acompanyat· durant tota la seva vida i que ara està L 195 38 al Museu de La Scala. Ar·ran de la mort del seu primet· mestr·e, quan el jove Giuseppe tenia nou anys. Verdi va a estudiar a Busseto, ciutat on viurà fins a l'uny 1832, i q uan tenia q1únze anys ja va dirigir l'obct·tut·a de ll barbiere di Siviglia. Verdi ja havia triat el camí de la música i l'any 1831 troba la primera de les seves grans amistats dc per vid a: Antonio Barezzi. Aquest comerciant i mecenes musical va finançar-li el primeJ" any d'estudis a Milà. Ili havia una tan gran cordialitat entre Verdi i Bart>zzi, que el compositor quan tenia l'oportunitat d'ocupar d lloc d'organista a la Catedral de Monza , amb un sou altament remunerat, va prefet'Ír con vertir-se en mestre de música de Busseto. L'any 1836 Verdi es casà amb Margherita, filla de Barezzi. Dos anys després es comencen a publicar a Milà les primeres cançons d e Verdi, i en aquest ma· teix an y co mença a treballar en Oberto, Conte di San Bonifacio. Aquest va ser el primer trionú de Verdi, quan el febrer de 1839 aconsegueix estrenar l'òpera a La Scala. Merelli, director del teatre, va proposar a Verdi tres nous títols per a futures temporades. Verdi va escriure una òpera de marcat caràcter buffo , titulada Un giorno di Regno. Pet·ò el procés d e com· posició i estrena d'aquesta òpera l'any 1840 mar· quen l'esd evenidor dc Verdi en tres aspectes. Du· r allt aquest període moriran els seus dos fills i la seva dona Margherita ; l'obra suposa un fracàs Lan ab· solut que s'han de cancel·lar les represenlaciom següents, i per últim, Verdi es compromet a deixar de compondre. Verdi estava sotmès a una lògica depressió i res no podia fer-lo can viar d'idea. Però arriba un fet drterminant i una de les facetes més conegudes de la vida de Ver·di. Met·elli tenia a les seves mans un llibret d'òpera de Solera que estava destinat a Otto Nicolai, per·ò aquest compositor va r ebutjar-lo. Ale>hores va intentar persuadir Verdi per compondre!. música sobr·c aquellllibr·et. Verdi va agafar scmt gai1·c con venciment el llibret de Nabttccodonosori al vespre va obrir·-lo just pel lloc amb els versos ''la pensiero snll'ali dorate". Verdi, que sempre teniarl costum de llegir la Bíblia, va cruedar fascinat pel lli· bt·et. El va llegir i rellegir tota la nit, i a p oc a por va anar escrivint la música. És aquest impuls, aqur>· ta vitalitat sorgida d esprés dels pitjors moments el que una vegada i una altra fan Tenéixer Verdi de (r, més tt·jstes decepcions. L'any 1842 s'estrena Nabtu:co a La Scala, i anJl tant d'èxit, que se'n van oferir 57 representacion' TEM A tuació <'omplexíssima (lwptasíl·lahl' t• ...ddtixol,.,). Són els an)"' d1• lfacbeth. l'li <(llfo r Ort[lll'l'ti'<H'ÍÓ té u n pa per decisiu. o La Battaglia di l..egnnno. amb pwhlenws umb la eensura. tri- Verdi a Venècia més que d e cap altre títol e-n tota la his tòria de La Scala en una sola tempot·acla. Nabucco an·íbà a Bar-celona dos anys després í pràcticament amb cinc anys s'havia representat a tots els coliseus lírics dc maj01· rellevància. Aquest era l' impuls CfllC necessitava Vet·cli. era el fet decisiu que' a fer que s· eshonés la se' a idea de deixar la composició. Aquest impuls va propiciar el que anys més tard Verdi va descritu·e , en una cat· ta t•nviada a Clarina MaH'ei. c·orn els anys de galeres. És f•l Verdi del I re ball incansable, el Vet·di que ha trobat un estil l'n què la melodia, els personatges, la c·onnexió <unh el poble, els esdeveniments polítics que es veuen retratats a tall dr metàfora en Ics seves Ò!Wres, el converteixen en un idol nacional. El seu ]H'imet· biògraf. .I acobo Caponi. va escriul'e l'any 1881 referint-sc a .Vabucco í a I Lombarcli: "Els estrangers mai 110 podran ente11dre la ill.fluència que dnrant un cert p eríode van exercir les melodies que Verdi concebia quan les situncions, o fins i tot versos aïllats evoca ven la desgraciada condició en c¡uè es trobava el poble italicl., els seus records, les seves esperances. El públic veia al·lusion.s per quctlsevolUoc, però Verdi les trobava ctbcalrS i les udaptava CI la seva inspirada mlÍsic(t, la qual cosa molt sovint acubava provocant una revolució en el teatre .., "Pall·ia opr·essa·· dr llacbeth, el cor -·o mja patria si bella e perduta'', ''Si l'idesti illion cü Castíglia" d' Ernani esdeven(•n hi moes del Rissorgimento italià; l' ar1·òstic "Vi va V!"nli" ( Vittorio Emmanuele Re d-ltàlia) e~\lava escl'it per les par·ets de tot Itàlia. Els teatres italians omplien Verdi d' cncàl-eecs d'òperes. Algunes esdeve1wn un veritahle fracàs, com Alzira (Verdi anys més tarcl rn digué t(LH' "era una porqueria"), d. altres, rom Gio·vanna d'Arc, tenen Ull argnmf'nl poc menp que Ín\·ersemhlant : en er altt·es, com Attiút, exigeix a Solera - Ve> rd i st>mpre tan incisiu i p u nyc'lll amb els srus llihretistcs- veritable~ miracles ppr· f4•r un llihn~ t amb m1s versos d 'accen - A partir d 'a(ruesla è>per·a c::.tt·rmulu l'any l81B, Yerdi es r·etí1·a a Santa \gala i es dedi<·u a comp onc'lre men) ~-és un dir- i mé" pammdanwnt. Ver<Ü scmp•·e mirava al poble, a la ¡,pvn pàtria l'Uda cop nwnys oprímidu gr·àeies a l t>H l '{'\ olu cion;; liberals, í dl'c·idcix eonHrtit· en ,·ert nden; pl·otngonistes 1wrsonatges qut> pudie-n se1· l'PUll' eom la matei_xa vida: la trilogia H'l'tliana. l'apartat més sublim i màgic dt> tota la sPva producció i d punt àlgid dP la seva obra. El desfigm·at Higoletto. In vítla adú ii Pra de La 'lhwiata. el món tan popular de IL Lrol.'alore. tot amb la nuísica més inspirada. capt í' udo1·a i t''\cepcional sorgida del seu talent. Eren f•ls an ys que nntreuven un punl d'inflexió 1'11 r estil j en la seva Yida: la dt'•cada dels eín<rnanta. ({ llt' va VCUI't' nt-ixcr r estn•na a Pads dt• Les uespres sicilianes. la revisió d'Stiffelio -no\ ament titul ada com a Aro/do- i el Simon Boccanegra a l 'enècia. Eu les seves ÒfH'r es continuava parlant dc traïcions i iujus tícies. i l 'any de l'es ln'na d'Un bollo in maschera, tingué h"~'CUS problt'mcs per la censura a Roma. Verdi decideix involuc·n:U·-se en política i un Ull) després f(lle Garibaldí or upi el Rt>g.w dt• Nàpols, que queda incorporat al Regnt> dels Sahoíu, i coincidint amb la prodamació dt>l Regne d'Itàlia. Vf'nli esdl:'vé membri:' del nou Parlament Italià. Cada cop les p l·oduecions dc Verdi min ven quant a nombre, p erò no pas de qu ali tat. En aqut>sta dècada dt•ls sríxanta Wagner· estrenava el Trista ny. I les comparacions a ml> Wagner van ser pron manifest es. Et·cn elJ:> genis n·~pecti us de lt•s òperes alemanya i italiana. i el que és <·er·t és qne <'Oda COp l 'OI't(UCS ll'UCÍÓ de Vf'r di Va HJ1U I' guanyant !'11 d ensitat. P e rò Verdi IWmpre mirava a.l poble i Wagner nom~s tenia ulls p<'r al seu rei h<n ar·ès. La dècada dels setanta Verdi la 'a drdicar a Aida i al Rec¡uiem en honor all1a.n:::oni. Er·en els anys en què st•mblava Cflll:' Venlí volgués anur progr·c~;sí­ vament dt·ixant la composició. Nomf:. van apar f.íxer· unes t·e.,.isions de Simon Bocccmegra i de Don Carlo, fins a l'arribada de dues noves òperes shakcspl'aeiane:o;. Vrnli va assolü· una fita en l'ol'{tUestl·ac·íó amb Otel/.o i potser - i amb d penní!l dl' Rossinj- amb Falstaff, l'òpera dt' ra r àeter buj]'o més e:'\truordinàl'ia dl' la història. L-humor i ' italitat e t·en manifesto!> ah; ,eus vuitanta anys; la gcnialitat del tl·actament d<· la Vf'U i de l 'orquestra arrihavcn a un ch•ls més alts Pstadis de l'òp!'t'a italiana. Uel dramalisnw a la comir·ital ptu·a. tol amb un llihn•t d' estructu•·a contínua que s uposa' a l'i tt•stament op<·J'Í¡,lÍc de\ t'rd i, dPRpr·Í'<. cfp 8etzf' an}s de silenc·i, i nn nou i ¡w r· sempr e d<•fínítiu r econdxcmE'nt del púhlic de La Sc-ala dc MiJñ. 39 TEM A Verdi i Wagner: acords i desavinences de dos models operístics coetanis Pe r VLADIMIR .IUNYENT I TORRADES u històt·ia de la música, com la de la resta de manifestacions artístiques, està fat·cida d e dat~~s i moments concrets que, potser només pcJ i:let~ valot· simhòlic o la mera utilitat r.,fercncial , ac•ab<>n <:onvertint-se en indicadors " oficials" de l' inici o la fi d ' u na època . L'any 1813 pot ser vist, sens dubte, com tma d 'aquestes ocasions: el naixement, amh poc més de quatre mesos de difer ència , de dues figures colossals d e l'escena op<>t·ística d ecimonònica com Giuseppt" Ver di i Ri<"ha rd Wagner suposà el tret d e sortida d e la que, al cap de poques dècades, esdevingué una de les controvèrsies més apassionants i r en yides de la històt·ia d e ròpt't·a. L'obt·a i la p er sonalitat divergents d ' ambdós compositot·s configuraren dues propostes <>stètiqucs diametralment enfrontades que, en ser assumides com a models irrenunciables pels def ensors d 'un i altre bàndol, van dominar aclaparadorament la vida operística de tota la segona meitat d el segle L 195 xrx. 40 No obstant això, el suposat contenciós personal entre Verdi i Wa¡,•ner mai no va existir com a tal: sabem del cert que t>ls dos músics no van tenir mai l' ocasió de veu r~'s personaLnen t, i les referències mútues que es dediquen en els seus escrits són realment escacluss<"rcs. La disputa fou , més aviat, entre dos públics i dues tendèncic.•s q ue , identificades i exaltades per les respectives nacions d 'origen, trobaren en l'obra dels dos gram, <' Om posi tors la justificació de les seves demandes artístiques i la r ealització d els seus afan ys col·lt>ctius. Dt> fet , f"l caràcter absolutament individual, únic i irrepetible de les figures de Verdi i Wagnt>r feia fot·ça inviahlt> la seva implicació pe•·sonal massa activa entre les tropes dïnfanteria de cada ft·ont obert, i encar·a que el conflicte hagués estat en or;gen resultat directe del seu enginy creatiu, els seus dos motot·s pt·incipals havien d"acahar esdevenint. amb el pas del temps, simples i distants espectadot·s. Tanmateix, en aquest punt és apreciable una (Üfc t·ència substancial en els posicionaments de partida d'un i altre geni: mentre que Verdi podia set· i era vist com a hereu legítim d e la tradició operística italiana, nascud a feia més d e dos segles i culminada segons els seus segu idors magistralment amb la seva obra, el Wagner del Ring dif1cilment podia ser considerat corn a continuador de res. Si bé sempre s' ha dit que la St'Va obra suposava en gran mesura la culnünació de l'òpera t·omàntica alemanya, ho feia quan aquesta et·a t'ncat·a, com aquell qui diu , menor d'e- dat. Resulta força dificil parlar d 'tma tradició operí,. tica gen nànica sòlida a la vista de la relativa manca de con ti nuHat entneles obres d'autors com \Vebero Marschner i el d t~ama musical wagnerià , fet que resulta cncm·a més evident crnan ens adonem del caràt~· ter absoht tamcn t solitari d e l'experiència wagneria· na. Sense pretendre ser hereu de cap model operís· tir anterim·, sinll més aviat al contrari, i sense haver aconseguit erear escola pr òpia al final de la seva car· rct·a, la f01·ça abassegadora d e l ' individu Richard Wagner donà lloc, tanmateix, al primer model operí,._ tic g<'rmànic plenament emancipat del "llasf' italià. Així, doncs, la proposta wagneriana era , a diferè-ncia dc la de Yerdi , una proposta revolucionària i trencadora que creia en el poder r egenerador dt l'at·t i, al mateix temps que proclamava la fi tant d~ Ja veUa òpet·a italiana com d el teatre padat, proft· tilzava el naixement de la supt·ema i més sublim ell· totes les art!:i: la seva i només seva " obra d"a•·t to· tal"' (Cesa mtkLLnstwerk) . Seria interessant, però. anaützar fins a quin pLmt el Wagner artista va saber mantenir-se fidel al Wagner teòric. La idea d 'acabar d ' una vegada per totes amb la tir ania d e la músiro rom a agent principal de Pespectacle operístic -fel que havüt traït els priJ1cipis fLmdacionals del gènm i havia p.-opicia t, d es de poc d esprés d el seu naixe· ment, el culte al cant vit·tuosístic- i la voluntat dcrr· situat· l' inter ès real de l'obra en el conjunt del tira· ma musical i no eu tma sola df" les seves parts ha dr ser vista , amb tants d e matisos com es vulgui, com una p r·etcnsió poc menys que il·lusòria. Molt encfr· tada i pll'nament vigent ens sembla, en aquest con· tex t, la constatació apuntada j a fa unes quantes dfcades pel cèlt>bre Paul Henry Lang segons la qual. rn els clr·a rncs musicals wagnerians, el discurs musical hi té, pet· més diferències teòriques i pràctiques qw el separin d e I'esct·iptura verdiana , un paper tan o més protagonista que en qualsevol de les menystingu des ueacions d el compositor italià. Si bé és cert c¡u<> l'ol"icnta<"iÓ eminentment simfònica de l' ob1·ado· \Vagnt>r canvià substancialmen t la funció i <>I raràrter dc> la seva música, emanada ara més del fossatc(Uf no pas de l'escena, aquesta no dei·<à mai de ser, mulgt·at els plan tejaments teòt·ics del seu autor, el prin· cipa l. i gah·ebé únic motor del drama musical. Uua p rova fefa ent d ' aquesta afinnació la podem trohar en Ja tr·ad ició, llargament establerta a Europa, dïnterpr·eta •· fra¡,rm en Ls simfònics de les seves oh res -i'l• famosos bleeding chunks de què parlava Ernest~~·~~· man- ('D fot·ma de concert, opció que r esultaria fran· cament inimaginable en el cas de Verdi. TEM A ·rísnca ~I; o La intensifi cació wagneriana d e] discurs orquestt·al ha d e ser vista com a t·esnltat del desenvolupament d ' un simfonismc get·mànlc en alça, com també del conceptf' plenamc·nt romàntic de música absoluta, és a dir, aqut>lla música instrumental que, sense refet·ència textual de <'ap mena, és l'l'mica capaç d 'expressar allò inefabl e. WagnE-r·, molt influen ciat pel pensament d 'Arthur Schopenhau er i la seva pretesa descoberta de la "cosa en si" kantiana en una essèn cia dd món identificada amb la voluntat -i de la qual la música era un n•flex immediat-, va voler empeltax el seu simfonisme majestàtic amb idees extretes de l'antiga tragèdia grega, tol donant com a resultat una personalíssima i inep etible propos ta artística. Per aconseguir·- ho , no obstant això, havia de dt>sempallegar-se d 'antigues subjugacions artístiques de les quals ell tamhf. havia l'Stat víctima. Va creure aconseguir-ho, en part, amh la seva aposta p et· l'anomenada " melodia in l'ini ta" (ummdliche Melodie), amb la qual partidpava del desig c1·eixent durant tot el segle XI X d 'abandonar progressivament els números tancats en bem·fici d ' una cadu cop mrs anhelada continu'ilat dt·amà tica i musical. Pe1·ò aquesta característica , obtinguda mitjançant la disminució o pràc- tica de~u purici(í dels passatges cadencials, no t'ra, ni molt mt'll)'S. patrimoni exclusiu de Wagner. És força ¡;orprent>nt constatar com, malgrat les difN·èm·ics abismals que st>paren r is models operí~ ti cs wagnerians dels ver·dians, tot:. dos compositors van actuar, en les fa ses dedsives dc It-s seves carreres, empesos pt>lmatcix d <'sig de conciliat· el routingut dramàtic amb la forma musi cal, fN que compo1·t.ava, st•gons la nova st>nsibilitat ja plenanwnt romàntica tant tle Wagne1· com dc Ver·di, Ja subversió de moltes de les antigues fórmules opl'I'Í!ltiques. Wagner va optar, des}H'és d'un llirteig inicial amb la gra nd opéra fl'ant·esa i Iu t1·adició operís tica al seu abast - pedoclc tan llC'Cessari p er a l'evolució d4•1 seu gt•ni com vet·gonyant per als seus aduladors més inll·a nsigcnts-, per un camí en solitari CJ11t' pt·ctNúa establir les bases d'una nova t'l'a. VN·<Ü, t'n c~mvi, des del seu sempre sagrat respecte pel llegat musical del seu país, Y!l pt·eft>rit· mantenir-se fidel a una tradició musical que, presa només com a punt de pat·tida , va sabet· tJ•ansformar i superar amb esct·eix sense arribar, malgrat tot, a posar- la mai en perill. Seria un t'rl·or, per tant, veure en el pt·ofund resp<'cte per la tradició operística dc què sempre féu gala Vt>l'CÜ uu suposat car·àcter conservado•· j r·ctt·ògrad, com1amhé seria injust i dcsencet·tat afü·mar, com sovint s'ha fet, que els únics avenços substancials de la seva obt·a s'esdevingueren gràcies a la influència wagneriana. Els <JUÍ han abonat en un passa t no gaire Uunyà aquesta tesi han tin{:,'lll per costum situat· l'inici d'aquesta evolució no abans d' Otello (1887), tot obviant fTivolament la Harga tt·aject.òl'ia de Verdi i la seva immensa producció anterior. El seu ar·gument ha estat, en la majoria dels f·nsos, la clara poten<'iació dels efectius Ol'questr·als i la profunda empremta que en aquesta partitura shakt'SJH' I'iana hi deixa, suposadament, la tècnit•a dellcitmoti\. ~o obstant això, potser caldria recordat· que, si bé l'elabo1·ació dels monumentals entramats motívics ideats per Wagner no tenia pt·ecedt>nts de cap mena, sí que en tenia , en canvi, la utilització de L4' mcs r eminisct>nts com a recru·s unifi cador df'ls dis('urs dramàtiC' i musicaL El mateix Verdi ja havia utilitzat at¡ues1 mètode molt abans que la recf'pció de Wagner u Itàlia fos múúmament sòlida , però amb el pas del temps moltes de l«>s innovacions fr·uit de la st•va evolució personal van acabar girant-se-li r n conr.t·a en forma d 'enverinades, temibles i doloroses acusacions de wagnerisme. Ser titllat, arran de la r chuda d'Aida a Itàlia, de simple seguace cli Wagner havia d e •·esultar, clespré11 de trenta-('im· an y~,; de carrera compromesa amb l'a.rte italiana, força decepriontmt i df'sencoratjador p er a Verdi. Però la vet'ital fs que el tl'mor a una invasió musical germànif•a irr<>versihlc s'h avia estès ràpida- 41 TEM A 195 42 ment t·ntt·e t'h. !)t'Clon. musicals més inamovibles davant la gn•u constatació qut'. lluny de quedar restr·ü,git a r à mbit geogràfic que l'havia vist n éixer. r eft•ctc impac tant dt'l nou llenguatge musical wagnerià eomcnçava a arTelar amb força en diversos sectors clC'l món musical italià. tot posant en perill, p er primer rop en la bC\ a història, els considerats com a trets distintius t'S!H'ncials dt> l'òpera italiana. En un clt·ls seu s rnginyosos escrits, el compositor, poeta i d estacat membre dc la scapigliatura italiana Arrigo BoiLo, autot·tamh~, tom és sahut, dels llibrets de les dues últimcs c reacions venlianes i de dues òperes mastodòntiques tom Mefistofele i Nerone , feia unes afit·macions qn e d situaven meridianament en l 'à mbit dels a[cetats p er Ja p erillosafebbre tedesca, fet que, sens dubte, creà t·n el :futut· profundes malfiances amh Verdi qut· van düïc-ultar .i endarrerir tota possibilitat dt' tt·eball conjunl. ·'Da vanti al tedesco noi siamo un popolo di improt•VÍ$alori ... '',deia Boito. tot afegint a continuac·ió: "Chiedete et Shakespeare perché abbia pensato piú di vent'a nni all'a Amleto. chiedete a Goethe perch é abbiet lavorato tuttet la vita al Faut.l. t•oi che scrivete cento opere in clieci anni. ,. Si bé el¡)ObiC'ionament de Boito en aquest punt va ser. durant la St' \ a vida. for~: a ambigu i oscil-lant. Verdi sem pn' vu tenir molt clar. en canv:i, quin era el seu bàndol. Ell també havia h~uut de travessar. a l ' inici dr la St'va ca n·era, la seva particular etapa de les ''cent òperes en d eu anys" durant els cèlebres i diñcils atwi di galera , marcats per les presses iles exigències !'mpr·esaria ls, però tant abans com després d'aques ta e tapa, mui no va dubtar dels seus autèntics objl"c·tius artísLics . En una carta escrita el maig de l'any l 885, poc abans de començar 1\ütima fase creativa d e la seva vitla, Ve rdi opinava s obre el jove Pucc<:ini en els termes següents: " Ho sentito a dir bene del musicisw Puccini. Ho visto una lettera che ne dice tutto il bene. Segue le tendenze moderne, ed è naturale, ma si mwúiene attaccato alla melodia che non è nè moderna nè antica. Pare p erò che predomini in lui l'elemento sinfonico: niente di male. S oltant o bisogna andar cauti in questo. L'opera è l'op era: la s infonia è la sinfonia; e non credo ch e in un 'op era sia bello fa re uno squarcio sinfonico. pel solo piacere di far bcdlare l 'orchestra. " Si bf p ot sobtat· que Verdi escrigués aquestes paraules només dos anys abans de l'estrena d' Otello. quan el sru distantiaroent t·espec te del conflicte d ' anys c nre r·e e r a mt~s evident. n o feia , de fet, r·es més crue r·cpl'tit· aUò quc> p e r a ell ha via estat sempre l a r·aó d 'ésst'r de la música italiana, és a dir, el seu caràcter t•rninentmcnt vocal. La polifonia a cappella de Palestr:in a n ' t•t·a elt·efe rent ineludible, de la mateixa manera que la tendència ge•·mànica, d'orientació fonamentalment instrumental, tenia p er emblema obres rom la Missa en Si menor de Bach o tot el simfonisme bt>t>thovenià. Si volia romandre italiana, la música havia de romandre vocal ; tota d esviació r especte rl' aqm•s ta pn•rnissa s uposava indefectiblement desvirtua•·-ne Ics essèm·ies. No ha d'estranyar, pet· tant, que c>sclevenínwnts com Ja fundació de la Società 1ld Quulello di Milano, impulsada en b ona part pet· Boito i Franco Faecio -compositor i direc tor d 'orque:,. tr·a de gnw p es en la difusió de Wagner a Itàlia- pt•t donar a I'Onf.i:\.er· el repertori camhrístic, hahrttes~in estat acolUts per Verdi amb molt de recel. Les temences d e Verdi sobre els efectes de la músiC' a gennànica a Itàlia foren especiahnent elevades entre C'ls <HI} S 1860 i 1870. a mesm·a que la musica tlell'avenire anava b'llanyant adeptes entre les noves gen e ra cions tle compositors italians . Les sew, pors, no <>hstant això, eren poc justificades en un ntO· ment en qttè la fí¡,rura de Wagner era a Itàlia molt m{-, admintda que no pas r ealment coneguda. El seu desembar·ra mrnl ofieial no es va produir, de fet, fins a l'an·ibada dc Lohengrin a Bolonya ]' any 1871, oras ió que , mulgnrt la innocència i bondat d 'a quest~ olwa - que ja havia complert més de vint anys!- rn rompat·ació amb les n eacions wagnerianes posterior.. va desfermar aleshores una a utèntica tempesta entrr els pat·tidaris d\m i altt·e compositor. Com ja apuntàvem a l 'init'i d 'aques t article, cap dels dos implicat· no hi \'a pt"t' ndre p art directa. però els seus seguidor· arribart>n a üm.its •·ealment ahsm·ds en la defen:-a rt·· ga de cada model i dels qui harie n estat d esignat•. pC'r aclamació popular. els seus màxims representant· oficials. La impHcació p er son al d e Verdi en els aft'r· de t·ivats d'aquesta polènúca fou cada cop menor i. dm·ant elí:! st' lze anys de silenci que seguiren l'estr·e· na d'Aida - temps dm·ant el qual s'encarregà de rt'" visa r· algunes obno>s preceden ts, com Simon Boccn· negra o Don Cca·lo-. el compositor de Roncole cnn·à en un procés de rdlexió personal que , com molt he demostraren les sevt's dues l"utírnes c t·eaci<ms oprrÍJ\tiques, no fou prccis;unent estèril. Les disput es entre els dos bàndols es p erUonga· ren fin s molt més enllà de la mort dels dos compu~i· to•·s, i dc fet l'ncara avui és relativament fàcil de trobar melòmans que. ct·eient ser dipositaris d'uns \ 3· lors i un es t'Ssències b en dignes i encara vigent•. s'a utop•·odamc n , sen se adon ar-se del caràetrr a na<T Ònic d f'l seu gest , com a wagnerians o verclian· per· oposidó al model contrari. El que és r ealment in· teressant avui dia és . però, s aber apropat·-se a lr· obres d 'aquests clos grans a utot·s des d'una ju,ta l cla r a contex tuaützació que ens pet·me ti copsar-o• la grandesa i d 'entendre, p er exemple, els motiu· d c la manca de continuïtat històr·ica del model '1a~· ncl"ià - malgr·at les pre tensions ben romànticptes Jrl seu autor d'haver descobert l'art en la seva forOJ3 ahsolutu- o l'abast dc la seva influència en les gl'lli'· racions posteriors -especialment en la producciód< l ' t1ltim Vt>r·cli , la gent'rac:ló dels scapigli.ctti i els autor· del movintent verist~L ltamhé ham·ia cle servi1o, se1t· dubte, per dl'scobrir la dimensió 1j1·ogrcssista i üu11~ vadora - que hi és, i molt!- de les òperes de Vercli.i enlf'tHit-t> , d ' aques ta manera, fins a quin punt el sru <'OnscJl habitual a ls joves compositors -"tornat' all'a ntico e snrà un prog1·esso"- ha es tat malintrr prelat. MUSICALIA RETRAT ARTURO TAMAYO del Boi- uesper ssin ús i. ensica Ilo- mom&. des- ns a oca- esta ~~~ Dll"t' rltàcaL- ~Ol' Hf· lat>. ¡an~> !fer· ori. strr- Una tossuda vocació per la música clàssica Arturo Tamayo va estar a Barcelona la temporada passada per dirigir l'Orquestra Simfònica i Nacional que Catalunya en un concert a l'Auditori dedicat a la música del segle XX, corresponent al Cicle Robert Gerhard. Vam parlat amb ell, en acabar l'assaig general, de diversos aspectes relacionats amb el concert que va dirigir i amb la música contemporània i la música del segle XX. ¡;;¡ <» ...= = .=:;! e;• ~- 195 cca· ~1tt~ Per MARIA GRATACÓS I MONLLOR lt bi l concl:'r·t s'emmarca dins un cic-lc de mtísica con lcmptJnlnia. Però ara que ja hem f'nll·at a] segle ÀX I e ns trobt-m amb molts compositors que són del XX; què s'entén per· música contcmpOt·ània? E -Primer hem d'aclarir el terme o l'etiqueta de música contemporània .\X. A ra ja no som al. .•. haig de dir que el concert que es fa dins aquest cicle de mÚ.'>ica contemporània en realitat pertany al segle \ \', i a principis del XX, perquè hi ha una obra de l'any 1910, i les altres dues són dels anys trenta. -Com a<•ull e l púhlic Ja música con tcmpor·ània? -fli ho ruta diferència important entre el públic de Ja trenta anys i el d'ara. Ara, n les grons ciutats, els intel·lecturtfs desconeixen la música de la seva època, cosa que abans no passava. Crec que en tot això, hi té molt a veure el paper de les institucions. Les institucions tenen el deure o obligació d'ensen)·ar al públic la culau-a del seu temps. Avui es perd la labor cultural i social d'un organisme institucional que és educar ifonnarles persones. Hi ha d'haver un entorn que expliqui al públic aquest repertori i que el situï, amb conferències, presentacions. informació que ha de ser difosa per les institucions. -¿.Creieu que hi ha prou prognunac·ions est ables de música <·ontempo r·ània'? ¿Les que hi ha són sufieienls o en falten? -Sí, però cal distingir entte pro- gramacions serioses de música contempodmia i la programació de la música contemporèuúa com a esnobisme, una cosa que es clóna molt, avui. -Els joves intèrpr t>ts estan ben prt'JHII'als per interpretat· la mús ica c-ontempor-ània. Quina for- 43 MUSICALIA RET RA T 195 44 mació r·eben i on? tica o bé per algun record Arturo Tamayo és un home reservat, -Els joves intèrprets s 'han del primer cop que vau t'Sde formar en aquest reperde paraula justa. De reflexió. Atent. Ficoltar 1'obra o el primer cop tori. I hi ha d'haver un enque la vau dirigir ? del a les seves conviccions i als seus torn que els situï i que els ex-En tinc molt per les obres amics. Elegant i discret. Sensible. Conpliqui prèviament que exisque treballo dels composivençut que el seu deure és educar els joteixen aquestes obres. tors contemporanis, perquè ves intèrprets en el repertori de la mú-En la músi<;a contemm 'agrada conèixer persoporània es dóna no només la nalment el compositor quan sica del segle XX i la música del segle convivèm~ia de diverses estèhaig d'enfrontar-me a la seXXI que acabem d'encetar. Els seus deitiqu es sinó de vegades la va obra. De les meues obres xebles estan encantats amb ell i n'hi ha barreja entre elles . P er prefericles, la que tnés m!aque el segueixen allà on va. La seva pasexemple, al segle xx podem g rada per afinitats estètiparlar d e serialisme, músisió per la música l'ha portat a la direcques és Les oisseaux exotica aleatòda, música esques de Messiaen. ció, però no sense abans haver passat tocàstica , música concreta , Una obra que recordo per les facetes d'intèrpret i compositor. música electr ònica i música amb molt d 'afecte és Metàselectroacústica, dins la qual tasi de Xenaquis. Quan la ja es b aneg~ n diverses vaig escoltar p er primer cop tendències. ¿Es normal , això? en u na g ravació em va impresÉs a dir, aquestes obres suposen Com ho veieu? sionar el glissando que parteix de la descoberta de nous llenguatges -Hem de tenir en compte que la primera nota i s 'escampa en o l'establiment definitiu del nou nosaltres vivint en una societat totes direccions com un cataclis· llengu~ttge que està trobant o que pluralista ; caracteritzada pel me, però a la vegada com un crit ha trobat cada compositor. pluralisme. Per tant, és normal interior. I cada cop que la diri-¿Hi ha alguna obra de les q ue que conv isquin estètiques 1nolt digeixo intento sentir la mateixa avui dirigiu que us fa<'i especialferents alhora. De fet , és això el sensació que em va causar el priment il·lusió? P er què? que caracteritza aquest temps. A mer cop , i provo de reviure aqtw-Dirigir a B arcelmw l 'obra que l'època de Haydn això no passaUa sensació. A més, un cop a Os· Schonberg va escriure a Ba-rceva, hi havia una g ramàtica lo estava dirigint aquesta obra el lona. Perquè és curiós que el seunitària; podríem fins i tot parcompositor i em va dir qtte la verg on acte d 'aqtLesta obra qtte va lar d 'un estil únic, perquè hi hasió que m és li havia ag radat de escriure Schonberg dttrant la sevia tUta rmifonnitat absoluta. A Mf' tàstasi era la de Poustbath, a va estada a la ciutat WL hivern, més , hem d e tenir en compte el CJILÍ jo respecto moltíssim, i em vet on va venir convidat per en Ropaper que juga socialment la múalegrar, i després va afegir que bert Gerhard, no s 'hagi estrenat sica lleugera. La música lleugera l'altra versió que li agradava m& fins ara, i que a ra pugui estrenar'és molt important en aquest segle; era la d 'Artur Tamayo. 1 això em lo aquí, a la mateixa ciutat on la mai abans no hav ia pres tanta va fer sentir molt bé. va escriure. És molt especial. impo rtàn cia. Le mar·teaux sans ... de Boulez -Quines són les pre fet·ències -Sobre el rt>pertori que heu u;at l'he dír4:,aida set o v uit cops. estètiques d 'Arturo Tamayo? per al con cert d 'av ui hi ha tres 1 em fa molta il·lusió dirigir -Quan parlem d'afi nitats estèobres ben característiques d el seaquestes obres perquè són somnis tiques, p er formació i per plaer gle xx i que corresponen a tres d'estudiant que es r ealit::en. musical, el serialisme, sens dubestètiques ben diferents, tot i que Quan era estudiant al conserva· te. M'interessen aqu,elles obres són c01-relatives en el temps: L'Astori somniava a dirigir un diu modernes en què la mode rnitat censió de Messiaeo, que s' emaquestes obres. I el somni s'hajel porta cap endavant; és a dir, en marca en el serialisme, el Mosses realitat. què es progressa en el llenguatge und Aaron de Schi:inberg dins d el Quan fas una obra i la recupe· musical. En canvi, les tendències dodecafonisme i el Poema del foc. res anys més tard, repeteixes; i restauratives (estètiques i estructambé conegut com a Promecom a intèrpret saps si quan la turals) m 'interessen ben poc. Com teu,d'Scri.abin que pertany a vas dirigir abans ho vas fer bé o és el cas dels "neos": neoclassil'es tètica simbolista. Què destano ho vas fer bé . A mi m'ha pas· cism e o els "post" : p ostromanticaríeu d 'a questes tres ohres? sat amb alguna obra qu,e he cisme, o la música contemporà-Les tres obres que hi ha al proreprès amb la distància del nia que es dedica a restattrar aigrcuna d'avui són obres clau en temps, i l 'obra ha envellit; veu$ tres estètiques qtte fa anys que la producció de cada cornposit01; coses que no havies vist abans, i ·van morir. ja que es troben en una mena de intentes repetir aquella sensació -¿Hi ba obres del repet·tori conbifitrcació o crui1la respecte de la prime ra. Hi ha obres que eru:etemporani a les quals te niu un línia compositiva de cada autor. lleixen amb el pas del temps, amb afecte especial, pet· afinitat cstè- ~ ; o ,¡ 6 i MUSICALIA RETRAT l'avanç de la teva vida, i d'altres rw. Per això a mim 'interessa repetir obres a anys de di.stància. Per· exemple, el P1·ometeu d'Scriabin i L'ascensió de Messiaen, que escoltarem. aquesta nit, feia vuit anys que no Tes dirigia. En canvi, el Mosses und Aaron de Schonberg està més propera, només fa dos anys. A mé.s, aquesta última obra la vaig dirigir completa i per això hi ha una relació visual amb la música. (Quan la dirigeixo van passant davant men les escenes amb la coreografia, la il·luminació, el vestuari, la interpretació dramàtica ... ) -¿Treballar obres d'autors vius, pot suposar vivències especials? -N'hi ha moltes, tantes ... Però no vull destacar-ne alguna i que sembli que tinc predilecció per Wl per davant dels altres. Ha estat molt profitós treballar amb tots i cadascun d'ells, amb Cage i Boulez, a qui admiro moltíssim per la qualita.t de les seves obres i perquè ha compaginat a la pe1fecció les seves .facetes de composi tor i director; és difícil arribar a assolir aqnest eqnilibri i el treball compositiu de vegades queda relegat a segon terme, i en d'altres casos es reduei...1: la producció de rwves obres pels compromisos que exigeix el treball de direcció. També he treballat amb Stockhausen, Xenaquis, Nono, Lutoslavski, Maurizio (a qui he dirigit la gravació de la seva obra completa) i arnb Messiaen. Em fa íl·lusió dirigir una obrct i que després ctl compositor li agradi la visió qtte jo tinc de la seva obra. Ja ho dit abans, com quan, a Oslo estava dirigint Metàstasi de Xenaquis i em va dir que la versió que més m'havia. agradat després de la de Poustbath, a qui jo respecto moltíssim, era la d'Artur Tamayo. I això em va fer sentir molt bé. Podria explicar moltes més anècdotes amb tots els compositors a qui he dirigit les seves obres, la relació sempre és molt cordial, i m'agrada sempre sentir el seu parer sobre el treball que he fet amb la seva obra. -Quina és la vostra relació amb Barcelona? ¿Ja havíeu dirigit abans a Barcelona? Quan? -H e dirigit i estrenat obres de compositors d'aquí, de Barcelona. De ] oan Guinjoan, Mestres Quadreny, Luis de Pablo, José Lui,s de Delús i Juan Cm·lns Ramírez. Tinc una molt bona amistat amb José Luis de Delús, a qui conec des de fa força temps. Ell va néixer a Barcel~na, tot i que la seva família és de Lleó. He estrenat obres seves a Barcelona i l'admiro moltíssim. -Quin compositor català destacaríeu? -Joan Ginjoan és una persona a qui admiro nwltíssim per la seva capacitat d'obertura enorme en totes dú·eccions. És un home molt obert a tot, com a compositor i com a persona. Ell va organitzar per primer cop uns cicles de música a Barcelona que van portar a a~uesta ciutat el coneixement del qrte es feia en aqueU moment fora, quan aquí era una època dificil. Va portar repertori nou, amb obres molt difícils, que van ser tocades per intèrprets de fora. És un gran organitzador i un gran iniciador. Era un cicle molt positiu perquè presentava obres molt imporUtnts. -Què expJicadeu al públic solm• el Cicle Robert Gerhard? -Jo el recomanaria especialment, perquè aqttest és un cicle molt interessant, ja que ofereix al públic l'oportunitat de conèixer aquestes obres que ja són del segle XX però que encara són molt desconegudes. 195 45 MUSICALIA PRECR I TICA La mítica orquestra de Nova York recrearà el simfonisme de Brahms al Palau Eulàlia Solé amb les oníriques Variacions Goldberg PnJnu 100. New York Philhnrmonk. Dir.: Kurt ~lnsur. Simfonicl mím. 1 i Simfonitl mím. 2 dc Brnhnu¡. Palau dc In Jlúsiea Catalana. 16 dc ¡;-l'uer de 2001 (21 h). F Auditori ~\.1. Cicle Gruus Pianio.te~ FrederiC' :\tompou . Eulàlia Solt\ t>iano. r ariacioTJS Goldbf'rg d•• Barb. L'Auditori. 18 de ~cuer undada dc 2001 (20,30 h). 1 ' a n y I 8 4 2 , l'Orquestr·a Filharmòniea de Nova Yot·k és la forma ció simfònica més antiga dt>ls Estats Units. Amb més de 13.000 concerts realitzats (el 18 dc fchrc1· de 1999 va t'elebt·¡u· aquesta efemèride), ha tingut una trajectòl'ia i una tt·anscrndència decisiva en la història musical dels Estats Units, en què les seves t·ec •·cac·ions de Ics Simfonies de Mahlr1· i del r·epct·lori simfònic romàntic ban esdevingut tm model per segui1·. El mateix Mahlc·•· va du·i~:,rir l'Ot·qtlestru en la seva etapa americana i a ella es deuc·n cstrcmes d ' ob¡·es tan rcUevunts com la Simfonia del Non Món d c Dvoník , ri Concert per a piano 11 Úm. 3 de Rakhmàninov, la suite }hary Janos de Kochíl y, el Concert per a violí d e Briten , el Concert per a dos pianos de Burlók, la Segona Simfonia de P cndcr ceki, entre d'altres. Una de Ics qualitats de r orquestt•a i mostra d e la seva qualitat és que &empt·c ha estat en" olta da dc les batutes més rellevants del panorama intct·p¡·etatiu i ha tingui com a titulat·s o din•ctot·s permanl'nts Anlon Rubinstein , Furtwiingler, 'foscanini -director titulat· dl'l 1929 all936-, Kusse"itzki, Bruno "alter - titular del 1947 al 1949-, Si r John Barbiroll i, Bntno \Valler, Stokowski , MitropouloR, B el'lls tcin , Szell, BouJez, Mehta ... Però a nu~g, ha tingut ni seu eapduvant fi gtu·es mítiques com Txuikovski, Dvorúk, Strauss o Rakhmòninov. L'orquestra ha esdevingut una de les fonnadons més cxlt·uor·dinàl'ies quant a sonorilat, pe r·- a pianista Eulàlia Solé ha dut a terme els danet·s anys unrs recreacions d'obres JWI' a teclat de Bach qur han •·ebul un reconeixement unànime dc cr·ítiea i públic. El Festival de PPt·alada ha estat un punt d e trobada c ntt·e Solé i Bach. L'any 1996 hi va J>rograma•·les Variacions Coldberg, l'an y 1999 el pr·imc•r volum d'El clr.we ben tempemt i l'any passat el. monumcnlalllibrc li, en un cm1cerl cstrucltll'a l -11 eu usn de la seva magnjltul- en qua tro pat·ts. L'c•smcntat Festiva l va encarregat· a Eulàlia Solé la interpt·etació dc lt•s GolclbPrg, la quurta part del Cia vieriibun, que van se•· im preAes a Nurcmhe•·g l'any 1741 pe•· Bultllusat· Scmid ; estan basades en una ~araba nda del segon àlbum pc•· a clavecí que Bach dedicà a la S<'"U muller· Anna Magdalena. i foren c"crites per pai·Üa1· l'insomni del eomte Ca1·l von Keyseding. Johann Gottüeb Goldhet·g les tocava al t'Oblat del donnitori del comte per pal· liat· així l'a ngoixa de les nit t. sen s<' son. Solé ara inlerpretat'à a l'Auditol'i u na de IeR obres cabdals dc la lilet·altll'a per a I edat de Bach, que ha c~;lut immor·talitzada pels més grans intèt'JH'et¡; del segle XX, com Lundow&ka , Gould, Barenhoim - <ruc en va fe •· una memontble inlet·p•·c' lllf·ió ui Palau- i poch·à coufir nrm· els rxi ts assolits en els seus cont·r•·ls i en •·egistraments, que han mel'esc·u t el r·ccooeixemeut uniinim<· Jc la críticu nacional i inlel'llacional. LL. T. L fecció tècnica i qualitat de cadascun dels seus components, tusca que continua essent mantinguda pel seu titular des del 1991. Kut·t Masur. El clirectot·, nascut a Silè~;ia l'any 1927, ha tingut una carr·et·u arrelada a l'Orquestr a del Gewaunclhaus de L eipzig, la mítiea formació euxopea dirigida pe•· Mendelssoho , Nikisch, Fm·hviingler i Walter, entt·e d' altn·s. PN·sonalitat musical de primer ordt·e, defensor de la pau -ell va e~odcve­ nil· una de les persooalitat:J; que de, de l'àmbit culttu·al més Ya influir· en les manifestacions pacifistc" que precediren la reunifi<':H·ió alemanya-, convidat a dit·igit· les orquestres més destacades del món , l'an y 1998 va celebrat· els sem. cinquanta anys com a dit·ector, i la temporada 1999-2000, a tnt~s de dit'igir la Jove Orquestra Mundial, va dirigir els concerts inaugurals de les temporades de la FilJutr·mònica de Berlín , l' Orch<'str(' dc París, la Loudon Philhm·mm1ic i la Ist·ael Philharmonic. Ara, al capdavant d<' l'OnJllebtra de Nova York tot·na al Palau per oferü·-nos les Simfonies núm. 1 i núm. 2 de Bt·ahm~'>. e Lluís Trullén e 47 MUSICALIA PRECR Í TICA Decker obre l'any musical de I'OBC Temporada OBC. Cri, Linu Ortiz, p iano. Dir.: Franz-Puu1 Oec:ker. Les nits (cMLrenu) de Taverna-Bech . Concert per n pinno i orque$tra núm. 2 de Beethoven. Mont juic de Berkelcy-Brillen. Variacions Enigma op. 36 d'Elgur. L' Auditori. 26, 27 i 28 de gener de 2001 (21 h, 19 h i 11 h, rc~pN·th umcnt). runz-Paul Deck er serà el pr·otugonista rlrls concerts ¡H·ogr·ama l s p et· 1' Orqucslnl durant el mes de gnn<•r. En el pr·im~r oferirà UJ1 p rogr·amu dedicat a valsos vienesos, en el segon ~wompanyarà Josep Colom <·n la intcrpr·etació de la Balada op. 19 de Fauré, en un pt·ogramu <JUt' vindrà acompanyat per la Simfonia ruím. 3 de Bt·aluus i de parlitm·t>s ot·questrals de Richard Stntuss, i en l'últim dirigirà l'Orquestro en un progt·ama que indour·à l'estrena cie Les nits d e Tavcma-Bech , el Con cert per eL piano i orquestra núm. 2 op. 19 d e B eethoven . iHont }uic d e Bet·k elry-Bdtten i pr r· últim les Variacions Enig mn op. 36 d' Elgar. Com a solis ta el' aques t d a rrer conccr·t, l'Or·qut'stt·a acompanyarà la pianista brasilera nacionalitzada bt·itànica Cristina Ot·tiz. Formuda al Cons!'rvatori d e Rio de Jarwir·o. CL'i stina Ot·tiz va amplia1· els sens nstudis a Par:ís amb Magda Tagliuf~rro j arnh Httdolf Serkin al Cur·tis Jnstitnte de Philadc·lphia. Dei'lpt·és d e l' obtenció l' an y 1965 d el pi'Ïmet· premi al Concm·fl dt' Rio dc Janeiro, un any dcs pr~s assolí d mall'Íx guardó al F Cris tina Orth: Concurs TagliafetTO dc Pat"ís. Però e] seu vel'Ítablc llançarrtP.nt inlcruacionaJ arTiha quan l'an y 1969 assoleix el pl'imet· pt•t•mi ui Concurs Van Clihurn. A par·tir d'aquellmomcnl se li obren Ics portes als escenaris na cionals i intm·nadonals. Des del seu debut a Nova York l' any 1971, ha actual prls més destacats esrenaris del món, i molt esp ecialment els lonclincncs, intct·- pre tant un r ep ertori amplíssim , entre el qual no manca la interpretació dels Concerts per CL piano de ViJla-Lobos, els quals, lògicument, anys enrere va en t·egistrar. At·a sota la batuta de Dccker oferirà una obra p er lhtit· els seus dots artístics i la seva reconeguda sensibilitat musical, com el Con cert p er a piano núm. 2 de Beethoven. e LL. T. El llaüt de Rolf Lislevand sonarà en la temporada d'Euroconcert Euroconecr t . En.~emblc Knpsberger. Oir.: Rolf Lislcvund . Vi\'nldi, Kupsbergc r. Pulnu de Iu Música Catalana. 22 de gener dc 2001 (21 h). o nsiclt- t·at .un d els intèJ·JH'ets més pt·euats de chitarrone, llaüt i f,'UÍlarra barr·oca, Rol f Lislcvand uclunr·à al c:npdavant de J'Ensemhle Kapsber·ger· t>n un progl'nma drdicnl u la rn(rsica de Vivaldi i , lògi<•anwnt, n la cie Kapsbcrger·. Lislevand rt~ lm d els principals col·laborudor·s de Jordi Savall i tm inth pt't'l que ha estat invitat v er C 48 acttJal' al costal dc lt's fc)rrn¡u:ions esp ecialitzades en el cum)J d e la música antiga. Aquest intlot-pn:t noruec té la seva r·csiclència a ltiilia , p e r·ò les seves uctuacions els darTel·s anys l' han por·tul a ofer·ir uns clos-cen ts <~on cl'rts per l!·nrporada. Lislcvanrl esdevé un inlhpr·et d ' una qualitat exb·aonlinài'Ía i la seva odginnlital corn a intèrpret l'ha portat a dir·; '·Encctm que sem.bü estnmy, tat intèrpret de musica bar roca està més proper al jaz:z qu,e a la música clàssica. " Ara amb el seu conjunt en s conduirà cap la música lluminosa dr Vivaldi i a la de Kapsb erger. e LL.T. MUSICALIA P R E e R T I e A El centenari de la mort de Verdi, commemorat amb la Missa cie Requiem Palau 100. Orttne~lru Simfònica dc la Ràdio d'Hamburg. Orfeó Calltlà. Adinu l\ilcsc:-u. 80(lrano. Floren<"t' Quhar, mezzosopruno. Zornu Todorovic, lcnor. Auilu Yun, bah:. Dir.: Chrislopb E,enhach. Requiem dc \'c¡di. Palau d c Iu Ml'll<ic·a Cutnluna. 2 de febrer de 2001 (2 1 h). E l centcnnt·i de la mort dc Vf'rdi no (JOdia (JU~ sar pc>t' alL f'll la tempor·ada )>alau 100 i ri dia 2 de fcbi·cr s' iutcrpt·t~hll'à al Puluu una de les ohrc>s mc~s signifir·atives del sen llegat i més apt·opiuda pet· a l'ocas ió, com és d Requiem. Un ¡·epar·timent d r solistes intrgrat per les vt•us J ' Adina Nitcscu , Flor c nce Quivar. Zot·a n Todonlvic i Attila Yun, I'Orft•ó Català. I'On¡uestm Simfò nica dc la Ràdio d'Hamburg i la batuta de Chístoph Esenbach et-devindt·an els intèrprets per ofel'ir-nos aquesta efemèt·ide dedicada al <·omposito•· italià. C1·eada l'any J9•15 pel dit·ector Hans Schmidt-l s!l('t·s tcut , la NDR Symphony Orr hestt·a Jlambtn·g va convrrti¡·-se dt•s d ' un pl'imer· moment en tma dc les formac·ions més s ignificatives del panorama musical cut·opl'll després (](- la Segona Guet:ra M~tudinl. Lu s evH tntjectòria ha estat yinc·uladu a noms com els dc l<Jaus Tcnnstcdt, Giinter Wand o John (l;Uiot Gcu·djue r, i lt'S seves ¡,. ;rrs de t·onct>rts, els srns enregis tmments p<•t• a la NDR i les Florenc• Qulvar Christoph lsenbach seves estre nes, e ntt·e les quals partitures de Ligeti, Non o, Schon.b t•rg, S tn vinsky, Zimmermann o Ilrnze, hau consolidat la trajectòria de l'o•·questra. Des de la temporada 1998-99, el pianista i dü·ec tor d'orques t1·u Christo]>h Esenhach va fer-se càrrec de la formació. Escnhaeh, que r ecentment ha estat nome nat di•·eclot· de I'Orches tre de Par·ís, ha mantingut llUU brillant ClliT!'t·u pa- ral·lela rom a dircctot· i com a piallis ta. t•n especial amb les seves actuacion ~ conjuntes al costat de Justus Ft·anz. Des del podi de direcció hn Clitnt invitat n dirigit· fomtacion¡, d c la ca tegoria d e la Filha nnòni ra dc Bcdin. London Philhannouic , London Symphony o IH Phi]hannonia -amb la qual va f<•t· una gin1 dc concet·ts- , i a l a cpwl cal afegi t· Ics orq ucstn~s amel'icanes de Chweland. Boston i Chic·ago. Din•rto1· artístic del Fes tival dc Schleswig H ols tein , la brillant ca tTc•t·n d ' E scnbac h l' ha fc>t mel'rixNior rle la C t·etl d ' Oficial de l'Orde· del Mllt·it d 'AJcmanya i del Premi Lconurd Bernstcin atorgat pel Ptll'ilic Music Festival. LL.T. e El temperamental Sokolov torna a l'Auditori Auditori lll. Cicle Crans Piruústcs Frederic )lompou. Grigor) Sol..oh, piano. L'Auditor i. 25 dc gener· de 2001 (20,30 h). L ' any passat Sokolov va ar·tuar e n la progr·amació dr Grans Pianis tes. I va te nit· tant d'èxit qur e nguany el carismàtic pianis ta tormu·à a Bat·celona per· oft•t·ir· un t·rc·ital. Sokolov, qur té r i ros tum dc no anunciat· el pn>gt·ama fin s poc abans del diu d el COII(~e t·t, ha rstlevingut tuta de les fi¡,.,u·c•s cu brials del panot·arna pianís tic intN·nacional dc les dntTCt'l'l! tt·es dècades. Nascut l'any 1950 o Sa nt Pctet·sbut·g, va co mt·n ~·ut· els estudis dr piano a l'edat de c·i11c anys. Als on- ze ofereix el primer conre r·t i l'uny 1966 -amb només setze any"guanya el Concurs Txaiko' s ki de Moscou. A partir d 'aque.;,tmoment inicia una bt·illanleancm intc t·nacionaJ , e n es pecial pc•ls Estat~:~ Units . D es de l'a n y 1975 és JH'Ofessor al Conset·vatOJ·i de Sant PPtc>~·sbm·g. E l seu talrnt ¡·om a pianis ta li p erme t af•·ontn1· lOt tjpu R d e gèn er·e . Des de la mús ira d<•l barroc , període del qufll ha ofert veritables r ecr eacions; dt'l puno•·aura romàntit'. en ebper-ju] dc· la mús iea dc Chopm, una dc les !oCves especialita ts. i, pe r suposat. del t·ppc•t·tot·i mmà ntic r·us, que ha fet que• IC's l!l'VCS vrrsions ha¡,rin estat comparad es - pr r· la seva magojtucl- amh lt·s del mític Emil Gilels. I~ I seu JH'Ogt·ama set· à u na sorprt•!>a. prrò ben segur qlt e el seu tule11t ens torna r·à a capti va r·. e LL.T. 49 MUSICALIA P R E Mirella Freni, la dama del bel canto, torna a Barcelona Promoconcert. Festh nJ Txaji\lirelln Freni, soprano. Txoiko,·ski, Mnsl!c n et, Cilea, To8ti. L' Auditori. 28 de gener de 2001 ( 18 h). e R T I e A La nova generació de ¡oves intèrprets euro· peus arriba a Palau 1 00 Palau }00. Filharmonia dc Cnmbro de Bremen. Cbristian Tetzlaff, violí. Tanja Tetzlaff, violoncel. Dir.: Otmiel Harding. Doble con~e~t op. 102 de Bralune. Simfonin niÍm .•1 cie Schumnnn. Palau de la l\IUSJca Catalana. 29 de gener de 2001 (21 h). ko,~ki. D 195 50 ('S d el seu debut ]' any J 955 , po.c abans de fer els vint anys, al Teatre Comunale d e Mòdena inte~·prc tant el paper d e M.icaela de Carnum dt> Bizet , Mirella Freni s' ha co nve rtit en una d e les primme donne més admirades als grans coliseus lírics internacionals. Els èxits assolits a partir d 'aquella esLL·ena p er Mit-ella Freni, una dc Ics veus més pures de soprano lír·ica , han esta t absoluts , i s'h a cr·igi t en una de les p er sonalita ts més r elleva nts d e la lírica d el segle ÀX. L'Òpera de Viena , el Liceu d c Bat·celon a, el Metrop olita n ... h a n gaudit de la seva veu . Freni va ser· la soprano prefer-ida dc Hcr·bcrt von Karajao, i lògicament les seves actuacions han estat dir·ibrides JJclBmés preuats dir ector·s operís tics : d e Giuliní a Klcibc r , dc Prêtr-e a L evine, de MuU a Gavazzeni , d e Soltí a Sinopoli , d 'Ahbaclo a Karajan. La seva elt·gà ncia , el saber estu, la mesura, l'amabilitat i la simpatia, ('n eUa vénen acompanyades a més d'una veu cxtr·ao r·clinà ria i amb unes qualita ts com a actriu idènticamentr·emarcables. Les seves actuacions al costat d e directors d 'escena com Lucchino Visconti. Strchler, Zeffirelli. Ponellc o R ooconi h a n esd evingu t verta d er s punts de r efer t- ncia intt• rpr·e ta tiu. En el transcurs de la seva carrera Freni ha interpretat més de qua rauta rols operístics diferents; la seva inoblid a ble Fedora , la seva Bolréme , la seva Adríana Lecou.v reur, Manon Lescau.t, o Aida. - paper que va estt·enat· en una actuació al cos tal d e Josep Carrer·as a Salzburg l' any 1979 arnh direcció de Karajan- són , e ntre d ' altres, recreacions inoblidables qu e en s ha proporcionat aquesta gran dama d<•l bel canto. e LL.T. anirl Harding és cridat a ser un d els dit·cctor·s més r ellevants de Ics dècades futures. Amh només 23 a nys, l'an y J 999 va ser· d esign a t director d e la Filh ar·monia de Camb ra de Bt·t'mr n , cian·cc que comp agina aotb el dc dit·cetor principal de la Tr·ondheim Syrnphony a Now ega i els dr ¡>rinl'ipal dit-ector invitat de la wendc n 's No r-rkopink Symphon y i d e la Mahlet· Symphon y Orchestra. Va començar la !!('Va <·a t-rr r·a professional l' any 1994. Va ser assistent de Simon Rattlc i de Clauclio Abbado a la Filhannòni1·a dc B erlín , t·ot debutant amb aquesta orquestt·a L'any 1997. La seva car·r era ha tingut allt"I!S fites rellevants : ba estat convidat als Pr·oms de Londres els an ys 1996, 1998 i 1999; p er dirigir el Don Giovanni de Mozart al Festival d 'Ais de Provença , i ]enrifa a la Wrlsh Natio- D na I Opera , entre altres punts reUcvants d e la seva intensa activitat musical. Au al PaJau dirigirà la Filharmonia de Cambra de Bremen. una formació creada l' any 1980, com a orquestra de cambra de la Jove Or·questra Filharmònica Aleman ya, i que d es d e l' an y 1992 ha q ued a t esta blerta a la ciutat de Bremen. Invitada als F estivals de Salzburg, Viena , ScWewisg-HolsLcin . . . , ha actuat al costat de figur es ta n t·cllevants com Perahía. Bdiggen , Pletnev, E senbach, Kremcr o Schiff. Ara al Palau, acompan yaran el violinista Christian Tctzlaff (1966) i la violoncel·lista Tanja 1'etzlaff (1973), en un concer·t que en s permetrà constatar i comprovar el nivell assolit per les joves promeses -o ja ver·itables realitats d el panm·ama interpretatiu europev. e LL.T. MUS ICAL IA PRE CRiT ICA I Pur itan i: el can t cle l cig ne •el lin ià i d'u n con cep te Pe r J.C.C. lit mesos sepa•·cn l"estrl'la al Tra tt·e Ita lià de P ar ís le I Puritani de Iu mort de Vincenzo Bellin i. Es trac:la , d oncs, el" una obra a la qual molt bé se li pol a n·ibu i r la condició de eant del ci¡:,'n e del músic c¡u e havia portat més a lrs claiTCl'<'S ro nb<!(¡iiènrir s un conct~ pte opt·•·ístic qur ckeididam ent esla,·a p ericlitant . El25 de gen c•· d r 1835, en què es va produj¡· I"esmentad a esll·cna, Dnnizetti feia pocs mesos que h avia situat les rosl's en punt mol a>an çat exact'rba ció h edonistie omu snquista a mb l ~esc·t• na de Iu fo llia d c Lucia di Lammer moor i , alhora. amb aqtwsta ob•·u h avia posat fi al període més importa nt d e Ja seva ean·era. malgrat que en cara fa ltaven La Fu.uo.rita (1840), Lct}ille dn régimenl (1840), Lindu. de Chamonix (1842) i Don Pasquale (18-<13). Per la seva par t, R ossini feia quasi sis a n ys que a mb Guillem Tell (1829) ha\'Ía clos el seu fè rtil p erò cu•·t p eríode creatiu líric i Ver di l'S lJ·oba' a a nom és quatre any:. de l'esll·e na dc' l seu primer grau èxit , Oberto conte di san Bonifacio , amh e l qual pos a\' a damunt J'escena1·i operís tic~ italià, cmcara que de fo•·ma incipient , un nou con cept e de l V a ¡;;;- = -;; 9 ¡:;;' ¡;j' 195 ~ er clt·ama lí•·ic. 52 Momf' nt, doncs, d e fi d ' una època gloriosa, ma t·cada per la tt·i logia Ro~>sini-Doniz etti - B c llini , i preàmbu l d 'una dc rw va que dominarà ]a fi gura gegantina i de llarga trajectò1·ia de Giuseppe Verdi. I Puritcwi té t'I mèrit cie la ficlt'U tal a w1 model molt es tima t a ]a !>l'va època i el dl'mèrit d e n o fer cup aJJo1·tació substanc ial no va, si n o t~s un tractame nt on1uest1· almés a<·urat i més •·ic . Dc la •·esta , lot es mou dins dels cànons del cul te al que con vencion a lment s'l1a anomena t "beleantisme' ', expn·ssió que no és exac:- lament s inònima de la d<' "caut d •·amà tie" . Aquc:.ta , ja heu atribuïble a l'aportac ió vcnliaua , si que m ~1 rcarà un pas enda,, anl t'nonncm c nt signifi l'atiu e n la histò l'ia d c l'òpera unive•·sa l. El llibret està inspirat t·n r obra tea tral Tétes rondes el ca ualiers de F. Ancelot i X . B. Santoinc' . Hom li ha atr ibuït també d ep end è-n cia d e l'ob•·a d e Walter Sc-olt Olclmorality, p•·obable ment pel context hi stòric i geogràfi c on es ¡H·oducix l'acció: l'Escòcia cromwell iana. L'argume nt se situa en t'I període de la fi del re¡rnat dels E stuards a Escòcia. amb la mor·t al cadafal rlc Cad es I. L' allih crament dl:' l'esp osa d ' aql.Jest monarca pe•· part d'un noble lïdel a ls E stuards s'insedr à en e l si d ' una llt•u trama amoros a força conven cional - n oia que estima el preten d ent no vol¡,rut pel pa•·e, i a més en emic polític d'aquest- , r esolt amb un insòlit final feliç . Tanma ll'ix, això no impedt'ix que, a manca d e sang i d ' assassina ts. hi bagi passió. c·om ho clrruostr·a la su ecessió ni mÍ's ni men ys de duc·s àries dc follia - un tipus d e follia que en aquell temps es gua ria fàcilmen t p el que es ve u a l'obra- i que esd evenen pretext ideal pc1· al lluïment d c la soprano. Que d ' això es traeta. U11 duo amo rós de g•·an ''oiada certific·a el /wppy e nd d 'aquesta obr·a que té- en l'exhihic ió d c r ecu•·sos melòd ics de Ja més depurada bt•llesa el seu encan t i la justificac ió més genuïns . En certa mesura , La d imen sió liricolwd onístit·a d e Be lli ni s upc•·a la capacitat dc cr ear· uutèntic jJ(Ithos dramàtic . I això nj és un •·eLn·t ni un elogi. És una simple constatació dc l'exigèn cia d'nn model propi d ' una època. Després vinrlt·à all ò que inexorah lcm ent havia dc vc· ni1·. Una cosa f01·ya clifercnt. Gaudit· dc la JH'l'Sèn cia d ' Edita C ruberova com a intèrpret í'n el pape •· prin cipal-E ivit·a- esd evé un Edita Gruberov a privHegi . En a q ues ts momc11ts és. amb molta pt·obabili tat. la l'Untant ideal d'aquest tipus d e r eprrtoti.i la s«>va ac tuació p r omet tol el qut h om pugui t>spe•·u i més. La muni; de grubero vistes - nova classr de suporters que s'han a fe¡,rit a la història dds tehaldiste s. rossotistcs. aragall is tes, caballetis trs, etcètc•·a- tin· dran opot·tun ita l d e veur<' sado1ladcs les st•ves en gr·escadot·t•s e\· p eelalives . J osep Bros pot csclel'enir, una vegada més, el compam idt"al de la di' a. L' a •·tis ta segm·. ami utl art cadu <lia més afer mat però aJ. hor·a amb un cert dcLx d e clisnrció que no ombrt>ja la figut·a l's id-lar P er la SCVtl part , c~n·los Alvarez se1·à una altra fita dc pt·i, ilt•gi ena pape1· d e Ric·cardo Forth - per dir· h o de forma t'n tenedot·a , t'I pn·len· dent oficial-. el tercer gra n per"• natge d e l' nbt·a , així mateix un pa· p er d e lluïment . Obser·vcm la r eincot·po racÍÓ a rt'SCf'Da lieeÍ,IÍr< cLe la mezzosop rano ba •·celoninl d' ad opció Raquel Pi(;':rotti, encari que h àgim de lam entar que e~ pnr dueixi en un pape¡· creimn qur ma,. sa escàs p t'J' a les seves demo~lt·adr­ qualitats . Una batuta d 'ofici , la de l<'n•d•ir~ H a ider -<rue a rn éb coneü, moll hr les qualita ts de la seva muller Edita-, aferma els r esul tats dc· la .en ca bdal parcd -la. La p•·oduerió t" dr la Wrlsh Nation al Ope r·a i la dir·t't ció d 'escen a és a cà tT ec d' ,\ndrri S<'r·ban. I f>uriJarri, dt• Vinccuzo Bcllini (llibrtl del ('Omle Cnr lo Pepoli). &lila Grubtroyu , J o. c ¡J B r os , Curl o. ,\harrx, Sionón Ornl u, R u<ruel Picrotti, J n••'P Sl'mpcre, Kon¡,tun!>• Go•·uv. Oirrrriti mu sical: Fri cdric h . li aide;. Direrrií c•c<•nicn: Audr ei Sel'l)lln. Prorlurriu; Wol8h Nut in nnl O p• ·•·u. Gran Tt•ntrr tld Liceu. 28 i 30 de ¡,wner. i 1. 5. 8. J 0. 12 i I a tlt' febrer dt· 2001. SCHERZANDO lt.~ é¡, mtant tori, i ~I qur ;nu.niÍ! drsuhistò- •· ara· a-ti& sa do- •es e~· ~dr~e­ npam r. aml eròaJ. ICfttl• :el·lar h·arer ~en d er dir· II"CifD· perso· 1m pa· em la ;eístira ~o nin~ eocan fs pn< 1e ma· atrark- ·-edri·' nolt b er Ed~ 'a sr1. ~óf.;u lt~(: llib"" (;rulli'" ~urrz, j o!'fP 11·creiú rre!:t'iÚ loc:('ió: 'eplrt' . s. 8. 53 DISC OS Carlos V. Mllle aegre tz: La Cancl ón del Empe rador La Capella Rrial d!' Cntnlunyu. Tlc·~pèrion XX. Din·rció: Jol"Cli Sa' u U. St•¡;cll: Alin Vox. ada nou enr·egistnu;nl'~lt de l'equip arttsltc q11c encapça la J or·di Savall gairebr sernpt·e és un fet int.-ínse cament important. Ho és pt•r· moltes t·aons, al ma t·ge de Ics que ema nen de la seva acusada persona litat musical. Hom afronta sempt·e propos tes d 'una al tíssima ambició a •·tística , d ' una profund a cà n·ega de contingut i d 'una privilegiada qualitat en )a realització. C 195 El seu dan·er pt·oduct e complei.x moll clarame nt el qu.- s'acaba d'exposa t·. Savall par·teix d ' un at·gtunenl moto t'. la música de I" e ntorn de l'empet·adot· Cat·les V, de qui. com és sabut, s· acaba de commem orar el cinqu ~ centen ari dc'l naixem<.'nl. El pretext , quc oht·irà tm nou cicle de prodl~ccioll S dedicats 11 altres p t·otagonistcs reials, li set·veix p er fer un apl<'c molt snggct·idor de matt'ria l qllt' gira, en alguns cu sos més ajustada ment que en d ·altt·es, entorn d c Ja lïgm·a en aques t cas de Carles V. i p et· tant, del seu entorn cortesà. tan ric des del punt de >'Ïsla musical. D 'a ntu vi, el s ubtítol dr l'ent·egistt·amcnt., Mille Regretz "Canción del Emperador", qu e corr·rsp on a una obt·a de J osquin des Pres, res ult a ben explícit com a element identifi cador de l'ideari d el ¡u·ojecte i també pel que fa al seu conti ngut, ja que ve a set· una glossa musical del discm·s que va fer l'emper ador c.>n acomiad at·-sr de la c01·ona tol ft>nl un r·cpàs a la seva existènc ia. En tot cas, aUò definitiv ament im- po•·tant és que el p t·etext ens pet·met gaudir d'un recull de matet·ia l Cfllt' arrenca ja de l'època de Maximilià. avi cie Carles V. i en el seu discu r s musical , força puntual ment historicoci'Onològic, passa per diferents fets vinculats a la figura impet'ia l. Casame nt del seus pares, naixeme nt del ma teix Cades V, revolta de les Get·nuw i es a València . di verses batalles. tractats d e p au, etcètera . Aqul'st recotTe gut és atès amh obres de divf' t"Sa índole i caructer ístiqttes vocals i inst nunenta ls d" autors que, ultt·a els anònims , són tan importa nts com }osquin des Pres. Luys dc Narvaez , Cristóba l de Mot·all's, Antonio de Cahezón . Adl"ian Willaet· t. J nan drl E nzina, H.i('•·oni mus Parabosco, Heinr·ich Isaac. Cirment J anequin , Toinot Arb eu i Matc' tt Fletxa el Vell , a p art d'un tema d el Cancionero de Pa.lacio. És un aplec dr temes d 'un gran att·actiu que ]ot·di Savall ser veix umb uu f'qnip at·tístic intcg•·ut sempn• pet· intèt-prets d ' un elt'vatnivel l - amb això tamhé j uga fot·t el mú sic igua- la~lí-,_ i sobre la base tic I cnlt•t'IS que cet·quen de manet·a explicit a que el t·igot· no enteli l'ctlcant {ïns i tot l'c•spectad e, termc aquest que cal cntendnJ sempre en la seva accepció m~s estri c·tament musical . Savall J.H·etén scrnp t·e qtw ana t· a fon• no llevi C'apacita t de oerlucció. I així el produc·- 1 te, que en a ltres mans haul"ia pob•ut acabat· sent un fet an1ueologista, assoleix una pt·ojecc·ió imp ortant. P Pn¡uè, en definitiva, té un grun atrac- i tiu , dins i lumhé gt·àcies a la seva solvènci a i riquesu en tots llis sentits. Una edició molt ben dotada. esplènd id elllib r·c·t que l'aco mpanya. ¡ complet a la imatge d'aC[U('sta t·ealització que s·afcgf'i..x al cnda elia més ben 1 nodr-it catàleg del segell Alia Vox amb el qual Sava ll pot t'nclcgar la nl d iscogt·àfica amb crited s p r opis i sense engavan yaments tle producció. L'hit que està ac:onseg td n t , de vcnclc~ i de distinci ons. sembla COnfirm ar (" enCt'l't de (a init·iativa , encara juve. t J .C.C. ¡I I carre- I Liceu 1999/2000 Un vide o per a un resu m l G t·an Teat•·e del Lireu acaba d e llançat· una iniciativa audiovisual d' un inter ès innegab le. E s tt·acta d' w1 vídeo en el qual hi ha enrcgist1:at un resuJll força ben escollit de la te mporada 1999-20 00. O sigui, la inicia l després de la reconstt·u cció del teatre . É s un tipus cle ])l'oducte insòlit fins ar a a casa n ostrn, que té un gran interès p erquè cons I i tu eix un testimon i histò t·ic d els moment s mc>s impot·ta nts del ci cl~ i a més h o fa amb un t'at'àcter· el' exha ustivitat molt d" agr·air. Snpcran t amb w1 acce ptable de suficièn cia E •runirn 54 L ie ~eu 1 999 2() ()( ) els p t·obleme s tècni('s propis ch•l ft't qu r les produccions operís tiC[U('S i con - certístiq ues no han estat pensade s per· a aqut•sta fi , fet que co mporta precarietats inevitahlt's pel que fa a la imatge, i a la qualitat del so, aquest vídeo t·esul ta molt atractiu esp<'cia hnent per a aquells que han viscut amb una concr eta assiduït at la tempor ada, pet·q uè p ermet l'eviu r e'n els momen ts més zenitals. També pot t·esultat· interess ant pet· a ls qui no han gaudit d 'aquest a cir·<·wns tància , pel fet que cadascu na de les parcel·les que s'hi ofe reix té una entitat pròpia i és và üda en si mateixa , al marge de Iu con textuali tzació en el s i d'un tot. R I cnàcte r a ntològic i exh austiu del vídeo ahas- ta oo sols tots els títul• opet·isti cs, sinó també rr· ci tals . concet-ts s inúònir· fins i Í:ot. les sessions golf1' i Ics ses s i ons i nfantih al Foyer , etcèter a. Malgra t C[Ue, eom s'h• indicat, t'S tà dedicat prin· cipalme n t als abonat· aquest vídt'o pol ser a~ quil"it també per qualsrl•~ afeccion at inte ressat. en ca ra que no es tracta d'un p t·oducte genuïnam ent r"' mc •·cia l. Cal confiar qu aqtwsta inicia tiva no s·~· tt·onca t·à i que. per tan!. 1 tindrà continu' itat rn fnl1 res tempc~t·ades, a fi d'e• tablir d 'a questa ruan~r un a a rxiu refereneialdUJ. gran valot·. RRl\lC e DISCOS Ie ie ~ :n. ~. Música instrumental del tlempo de Velaiquei Obres rin Co•·•·uu dc lc. Arauxo, llolel<>ro, lC· Frescobaldi, Sdma y Salaverd e, van Eyck, Frobeq:er i Falconic•·o. La en Grup dc mÚbica barroca La Folia. Duhiz P•·odut·c·ionq. A re· n· lSf I·o· stà • i oia · 13 ¡' slu prinnali r a•l- )se~~ ,en· ild.Ul ntco- r) sC!Ute>· tant. , futu- d"eanrr ) d'UI distdhució ins trumentaL una Sonata a dos del compositot· anglès de nom espanyolitzat Enrique Botf'lrm, que va treballar al servei d e F elip IY. Segueix en els italians Girolamo Frescobalili i Dario CasteUo, l'espanyol Bru·tolorneo de Selma. l'holandès J acob vanEyck, l'alemany Johann J acob Frobrerger i el napolità que va treballar al servei del vin·ei espanyol Andrea Falcon.ier o. La varietat de formes musieals i d'estils, al costat d'una successió de·djverses combinacions instrumentals dóna al disc una clara varietat túnbrica, an·actiu que es baueja amb el caràcter vü·tuosístic d e la major par-t del r epertol'i inclòs en l'enregistrament, que esdevé una bella mostra de l' extraordinal'i atractiu de Ja música del temps d e Velazquez equiparable a la bellesa d els seus propis quadres. L' enr egistrament es va fer el juny de 1999 a la parròquia de Santiago el Mayor de M.adrid. e Joan Vives Des pré~> ls nostres dies s'ha fet més que evident que sovint la celebr·acíó o commcm01·ació d' anivet·saris de p er·sonalitats o esdeveuimen ts ha esd evingut l'impuls mera vellós pe r· parlar·, escr-iure i en aquest cas enregistrar al seu entorn. Aques t disc sorgeix an·an del quart ccntcnad del naixement d el pintot· Diego Rodríguez de Silva y Vebízquez (l 5~9- 1660). Aquesta dada ja ens prm tet deduir que tot el rcpcrtod inclòs ha estat mesurat pel cl'iteri de la proximitat cronològica i contextual a la figura d ' aquest car·ismàtic pintor· barroc castellà. Els protagonjstes de la proposta són els membres del grup madrileny d e música barroca La Folía , sor git el 1977 i que dirigeix el nautista dc bec P edt·o Bonet i amh qui col·laboren també B eléu G. Castaño (flautes de hec), Fernando Sanchez (baixó), Alberto Manínez Molina (r la vecí) i Adrilín Rodrigucz (violoncf'l) . El d_isc constillr cix un mosaic de compositor·s principalment meridionals que va11 dur· a t(' r·rnc la seva activi tat creativa durant la primera meitat del segle xvii , per· tant , al principi del ban-or. El disc s'cnreta amb dos ticntos de Fr·ancisco Corrca d' Ar·auxo originals per a orgue p cr·ò transcrits pf'r· a la pr·csent Música de la 11 República Obres de Ricard Lantote de Grignon, J oaquim Zamacois i JoaiJilim Serra. Jordi Masó, piano. Sc•gcll: Anacrusi. E nmig de la proliferació , creiem que excessiva, d ' enregistraments <[OC apareixen al met·cat, sovint sense una justificació mínima en termes d ' estricte interès musical, aquest enregistrament constitueix un fet altament satisfactori. Es tracta d'una iniciativa de Jot·di Masó, probablement el pianista que està treballant amb més rigor la música catalana, que ha aplegat en aquest CD una mostt·a d ' un gran interès, lligada per diversos punts comuns, entre els quals, el més vistent, que totes les obres que hi apru·eixen van ser esc:rites a r edós dels anys df' la Segona República. Concr etament entt·e el 1931, que correspon a la Dansa de Joaquim Serra, i el 1939. en qul- 'u stT c·omposta liguaforts el<' Zamacois . mrnt1·c· c¡u<' Prf'luc/i$ a. l 'amic absent dc' Lamo tc• de Gr·ignon é;, clt•ll935. Cu alh·e rlcnrr nt r ontluetuc· Í':. el fet que t';, trac·tu d ' una música d'un ¡:tl·an att·ar tiu i gairebÍ' tota, c'pt•ci:llnwnt Preludis a l'amic absent. d\m notable nivell dt• quaütat i intcn'·s . Ens trob<'m al bell mig d'un material que t'n s upnrcix nou i almatc•ix tc•mpb t·ic en eontingut. D'una mostt·a d ' un piunisme urassa oblidat, r¡nc rn ulg un cas , l'esmentada obnr de Lamotc -eScTita nomrs sobre una escala dc st•t noi<'Saportcn elements dignes d ' estudi i anàli¡;i. que en~ menen a la rcconsidcnwió, tan ne cessà r·ia , dc t·om¡Jositors injustament marginats - fa la <>ensació que a la Catalunya df'ls an y¡, dc• la Segona Rf'públi<'a nomc~b hi havia un sol r onrpositor. Gerhard- . i que ul mateix temps forneixen plac•r genuí a l'oïda atenta. Tot plegat u1or·¡;a a acruest CD , nascut s<•nsc gt·ans ambicions, un interès i una validesa , rom a pr·oducte artístic> en si mateix, notabilíssims . I a això , hi contribueix do fo1·mu der·isiva l' altíssim nivell intcr:pretatiu assolit per.) ordi Masó. El pianis ta granollerí, que té a punt cl' <l<:abar- el darrr r CD dc la integral de l' obra de Mompou , mostt·a en la ve rsió d'aquestes com por~ iri o n s una sintonia aruradíssirnn amb el seu esper·it i amh el sen perfum, fruit d' una tusca d 'estudi molt aprofuoilida , fet que an-odoneix definitivament l'excel·lència del p t·oducte. e j .C.C. lmpresslon• ínflme• Ohrc•s dc Blaru·uforl, Cu- zurra. Monrpou i W01·1. Quim Bonal, piuno. Segell: Audiovi>ualio. dc San·ià. ' obra per a pi a no de compositor·s catalans és un una font sadolJant d<• mat(·da] valuós i conslanlmrnt n •- L noval. El CD que ens C) CUpu cm eonstituei.x una pro- va fc>ftH•nt en aplegar ohra de quatr·e composintoar·s qut• cor-responen a dues gener·acions força distants . D' una part Blancafor·t i Mornpou, l'entt·anyable Crup de 2 nascut al cor del Vallès Or-irntal , i de I" al tm l'ls joves Anna Cazurra i F't-edet·ic Wort, membres de lt';; dan-eres fornades de erradors catalans. El nexe co111Ú. a part df'l fet pr·ou intet·e;,sant d·unü· aquests segments generacionals . és la temàtica intimista que pn~sideix el CD i a la qual al·ludeix justiGcudissimament el títol. Són quatre cicles de titols inequívocs: Ccutts íntims , volum H de Manuel Blancafor·t, "Alba Porta!' QtLatr·e e'Vococions p er CL piano d 'Anoa CazttLTa , impressions íntimes de Feederic Mompou i finalment l m pressions pictòriqtLes d e Frederic Wort. Cal agrair aquest intent de tt·ru1scendir el simple fet acumulatiu sovint super·ficialmcnl preestablert p er dotar el CD d ' una concr eta coherència de contingut. L'interès principal, en tot cu ~o, és ruostt·ar la pervivència d ' una mena de fU ronductor de la ct·eació pianística catalana, p er mitjà d ' unes obres noves - Cazurra i Wot·t, signiGca6vament vinculades d 'una mancr·a o altra a Mompouque confirmen plenament el que s'acaba d ' exposar. Quim Bonal n ' és un int èrpret respectuós, d ' una ¡;ran puJcritud, que sap mÏJnar amb una gran finor un matet·ial molt delicat CJUr~ rorre sempre el risc de C'aurc t•n el poc i el massa , esculJ molt b en supe r·at p t> l pianis ta barceloní. e J.C.C. 55 CONCERTS 2 1 11 Liceu Palau Dit• Znuberjlote, d e ;uozart . Oir·.: Ber·tr1md d e BiDy/Scbustian Weiglt•. Or·t¡ues tru Simfònica J o h uuu Str·uu MS de Bud ap es t. Concert tir vu ls os . (C o mi ~¡; iÓ lnfànci a " Ju ij tÍt'ia i Pau") . 3 GINIR 20,30 h 21 h Liceu Palau Un bollo in maschera, de Verdi. Oir.: .E iisaheth Attl. Ort¡neslra S imfònica Jo h ann S tr·a uss de Budapes t. Concert dr 'nlbo~. (Comissió I nfànc ia " J u ri t Íciu i Pau'· ) . 4 GINIR 20.30 h 21 h Liceu Palau Die Zallberjlote, de :U ozar t . Oir.: Berlrund de Billy/Se basti an Weiglr. Orquee tra S imfònica Jo h aun S tr·a u ss d e Budapes t. Concert dr Htlbos. (Co missió Infància '·Jmuíciu i Pau"}. 5 GINIR 20,30 h 21h Liceu Palau Un ballo i11 maschera, d c Vcr·tli. Oir.: Elisahelh AttJ. Orqu es tra Simfònica J o h ann Str a u s.; d e Budapest . Conce•·t de va ls os. (Comissió I nfàn c ia " J u st íf'iu i Pau"). 6 GINIR 19 h Palau O r•t1ues tra Simfònica J o h an u S t a·a n t:~s d e Budapes t. Conce.·t 1lc vuls o s. (Comi ssió I nfàn c ia " J u st ícia i Pa u"}. 7GINIR 18 h 22 h Liceu Palau Die Zlmberflote, de Mozart . Dir.: Bea·tr and de Billy/Sebustian W4>igle. Orques tra Simfònica d e l Va ll h. So li ~ ta vo caL Oir.: Sah •ndor Brotons. Borgunyó, Lisz t , Ponc hi e lli , S trn u s¡;. ( Fund ac ió Cai. xa Sab ad e ll). 8 GINIR 20,30 h Auditori Jo ve Orques t ra Naciona l d(' Catalunya. D ir.: Jordi Mora . (Au· ditol'i XX I). 9 GINER 20,30 h Liceu Di~ Zcwberjlote, de Mozart. Oir.: Be1•traml de Billy/Se hastian Weigle. 10 GENER 20,30 h Liceu Di~ Ztwberjlote, de il foznrt. Dir.: Elisah etlt Au i. 12 GENER 19 h Auditori (Pol.) 21 h Auditori 22 h Palau Luis Fet·nando P ér ez, piano (At·ad l! miu Marshall) . Moza rt, Scriu· hin, Li~;zt , Granados. Aul a de J\l¡ísicu dc Cambra i Conjunt (ustru· m e nt al (Conservatori de l Liceu). Dir s.: Glò t·ia Miquel i G. Vorr)u· ko v). (A u di to r i XXI). OB C. Ma r t ina Ser afin , soprano. T h om us S igwald. t enor. Oir.: Fra nz- Paul D ec k e r. S t r a u ss. Lé h a r , Knl man (Valsos d e Viena). Orquest ra S imfònica d e l Vall h. Solis t a vocal. Oir.: Sa lvador Brotonb. Bor gunyó. Lisz t . P ondai elli, Strauss . ( Fund ació Cai· xa Sa badell) . 12 h Palau 19 h 21,30 h Auditori Palau 14 GINER 19 h Palau Orquest ra Simfònica d e l Va lli>s. Solis t a \' Ocal. Dir.: Sahnd or Brot o al ij. Borgu nyó, Lisz t , Ponc ltieJli, Stra uss. ( Fund ac ió Cai· xa Sa bad e ll ). 15 GINIR 21 h Audi tori P b ilbarmo ni a f)rchestra. Gianluca Cascio li, piano. Oir.: ~lsti .. la' Ro s tropÒ \itx. Pro kofi c,, Xo,t nkòv itx . (lhercamera). 21,30 h Palau Barbara Hendricks, soprano. (Festival del Mil·leuni). 16 GINIR 21 h Palau New Yo rk Philhnrmonic. Oia·.: Ku a·t lllatnu·. Sim,fouilt ntím. I i S imfottict tuím.2 d e Br·ahms. ( Palau 1 00). 17 GINER 20 h Catedral 18 GINIR 20,30 h Auditori (Pol.) Be rn at Bailbé. orgue. Oemcssic u x, Milhau d , P uig-Roget. (L'Or· g u e de Ja Cntedt·al (lc Ba r ccl o nn. Eua·oconcert ) . EuJàlin Solé, piano. Vnrincions Goldberg, d e Bach. (Auditoi'Í ~Xl). 19 GINIR 21 h Auditori 22 h Palau 19 h Palau 19 h Auditori I J h Auditori Orfeó Gracienc 2 GINIR 195 13 GINER 20 GINIR 21 GINIR 20,30 h )] , 15 h J8 h 18.30 h 56 Lice u Ateneu B ur celonès Cor I nfa ntil d e I'O t· feó Catnlit. Dir s .: El isenda Carrasco i Ma. J esaís Culle r é . Co•· Jov e d c l'O l'feó Cat a l à. Oir. : Conxi t a Cur· c iu. Co a· d e Noies d e l'01'f4'ó Cn ta là. D ir.: Ll uís Vi lamujó. Cou· ce r i dc Nada l d e cli cat n l!l i!Ocis d e l' Orfeó Cat alà. OBC. (Segona a udició). Mayte l\fartín. La Cu p ella Reial de Catnlunya. Oir.: Jordi Sava.l l. Ce/os llyre mntnu. d e Cald e róu/ Hida lgo. Silm. Cili li dtl 0N]UCStra S imfònicn de l Vallèt.. Jordi CameU , piano. Oir.: Snl· va d o a· Brotons. Adams, Ge r s h win , Burher. (Concerts Sinafilni r• al Palau ). OBC. Jose p M . Colom, pin u o. Oir.: Ft·anz-Pau l De c k er. B a· a h m ¡;, Fau ré , S t rn u ss . OBC. (Segona audició). Or<(UeStra de Cambra Amic~ del!! Clà;,~ice. Dir.: J oan Palet i Tbai'!I.(Amir• d els Clàssics). Concer t final Concurs Francesc Viñas. Escurlatn Blanco, piano. Bach , Moznrt. Liszl, Debu.s.sy. Gra nados. ( \•· sociació .U assià-CarboneU). CONCERTS 22 GINIR 21 h Palmt Euscmble Kup~b«.>rgt>r. Kolf t¡,¡<', u nd. rltittltrrotH', llaüt i guitarra b arro<' n. )f unfretlo ""rnt•mt•r. 'iolí. Bcnlric<' Poruou. guitarra t o:ocnna i tiorbu. ' l ichud Bdtrin¡:t•t·, orgue i cladcèmbal. P ed ro E!>lt~ ' a n. pt>rcu~ .. it). Lon·nz l>uf,chmidt. l"iolone. Kapsbergcr, 'i' aidi. (E unu•ont>t•rt). 23 GINIR 21 h Palau .i\ntbalic S tut zmuuu, t·outrnlt. ln ~t·r Siidt>rgr<'n, piano. Sdmmann, Straua~. Ra,<'l, Poult•tw. (lb<'r<'amt> r a). 24 GINIR 20,30 h ConscrYatori 22 h Palau Ananda Sukurlnn. piano. l.<ll.'\ t• tulit•, Rr·oton•, del Puerto, Torres, C. Guino,nrt, Guinjoun, ChurJc,. ( I Y Cicle lutcruucional d'Jnfluèncic, )tu~i¡•n[,). Georg«.>s 1\Joustuki. 25 GINIR 20,30 h Auditori Grigory Sokolo,·, r)ilUIO. (Auditot·i '\\I). 26 GINIR L9 h Anditol'i (Pol.) 2 1 lt Auditori Aü c ia Gonzalez, piano (Esco ln dt• l\1tísic•u df' Rurt· t•l onu). Budt. Scbwn a nn , Khatxulnr·iun. Anl n d c 1\hísicn Flnm('n ca (A uJn dc! 1\fú.s ica l\1odt~r·mt i Juzz). Dit·.: i\lnnncl Grunuclos. (Auclit o d L'\1). OBC. Cr·istiuu Ü•·tiz, piunn. Dir·.: Fn111z-Puul Occkcr·. Tawcr·ua-Bech, Beethoven, Bcrkclt•y/Br·ith•n, El¡:nt·. li h Amlítm·i 19 h 21 h Auditori CCCB Orquestra Banelonn Sinronit•ll n. i\rnn• Piuo, pet•(•ussió. Oil·.: F r· aucesr Llongue•·us. Stt•u, in;,ki, l\ti lhnud, llolint·t, Rt·ittcn. {Aud itori XXI). OBC. (St-goua uudició). Ensemble But·t•t•louu Nn' n l\lthicn. t>~t or Eitllc r·. violí. Ann u da Suknrlan, piano. l\lur·tu Fiol, !IOJtrano. C h rii!tiau de J oug. guitarra elèc tri ca i Ouutn. P<>p Mira, dal'incts. Loc,·eudie. ( IV Cicle [nternucionnl d'lnOul-n<"i<>~ Mu,.,ical8). 28 GINIR ]]Ja 21 h Auditori Palau OBC. (Tercera a udició ). Vau )forri~un. (Fc;.th al del 'lil·lc nni). 29 GINER 2] h Palau Filharmouia cle Cumbru el.- llrcme n. Chris tiun Tctlnff. ,·iolí. Tauja Tetlaff, ,· iolo nccl. Oit·.: Ounicl fl nrding. Rrahms, Schumann. (Palau l 00). 30 GEMIR 20,30 h Auditori (Pol. ) Dagtnar P{'cko,ñ, m('zzo•opr uno. J,·.. in Gugc, ¡1iuno. Jun Pcruska, ' iola. ::Uahlcr, Petr Ebe n, l~et·g, S trau••· l), 01·úk. (Auditori XXI) • 31 GEMIR 21 h Pala u Cincinnati S,mphony Ordwstra. llnn Na Chang. vio lonce l. Dit-.: J esús Lórwz Cobol!. Burlwr, lln )tln, Xostnkóvitx. (Pronuí.~kn). 20,30 h 2J h Liceu Pal uu I puritani. de Bell ini. Oir.: Ft·icd t·iclt I Inicie•·· Q u a r·tel Bo•·odin . Lnrl111ila Jh• t·li n,., l<u in , piano. Bcetho,cn, Xo¡;takó vitx. ( lb ci'Cutue nt ). 20,30 h 21h Liceu Palau 2 Lh Aum to r i Ballet dc Zw·ic Orquestt·n SimfòtJica de Iu Rlttl io ti ' Jimnhur·g. O ,·fcó Català (patrociuut pet· Fundació Cnixu Pt>tu>tlh). Atl iu u Nitl'sc u , SO[lrauo. Florence Quivar, m ezzoso tn·uno. Zo•·nn Totlot·ovi<' , lcno•·· Auila Yuu, b aix. Dir. titulat·: Chris toph Est•lu:nhtwh. R cr¡uil'm, de Ver·di. (Palau 100. Centcnnr·i dc la mort de Vct·di). OBC. Coral Cñrmiuu (dir.: M. R ímc). Cor Licder Càm e ra (dir.: j. Vila). Polifònica tl e Puig-ttt•ig (d it·.: R. ogueru). C or cle l'Auditori d t> Lleida (dir.: i\I. Vultlh ic~o). Cor I nfantil el e l'Escola Pia Balmes (dir.:]. Sulu). Pt•tit>< Cantait·l'~ tlc I' Esl'ola de Música La Guineu (di r.: )l. Barn•rn). Cot·al Sani Estc,·e dc Cas t e llar d e l Vallh (dir.: J. Sala). Bridge tt ll ook•, ~ooprnno. Ru,andra ;\Tarin Crdercau, soprano. lsaJJel )fona•·· ,opt·ano. Bcrnnclcuc Grec\), mez-zo~o­ prano. Liliuna Bizinct•h t•. mt•zzo~o¡Jrano. Pnul Fre~. tenor. Gerd Groch ow~ki. buríton. Loui~ Lcbhcrz, hui,.;. Oir.: Frauz-Paul O eckcr. Simfonio núm. 8. dt• )Jnhll'r. ) 7,30 h 19 h Liceu Paluu 19 h 20,30 h Auditori Auditori (Pol.) 21 h 22 h Liceu Palau llh 17 h Auditori Liceu OBC. Simfonia mím. 8, de '\luhJcr. ('1\lrcc ru nudició). Ballet de Zuric 20,30 h Lice u 1 puritani, de BeUini. Oir.: Friedridt ll nidl'r. Ie. de le. de de de !e. 27 GINIR li' ai· )e. n· ra· tO· r.: .a). ai· 1 FIBUR 2FIBUR r ui· )r· 3 FIBUR ilel r. 4 FIIUR 5 FIIUR 195 Ballet de Zuric Esbart Ciutat Comtal. Oi r·.: Lluí,; Caldu ch Rumos. Ama lgama. (Cobla , Cor i Oan:ou n i Pulau). OBC. Simfonia núm. ll, dc 'laltlt>t·. (Segona a udició). Michel Lctbicc, (• lnrirwt. Ct~rard Poulct , 'ioH. Régis Pasquie •·, violí. Vladimir Mcude l,¡;.ohu, dolo. Roln n d Pidou x, ,-iol oncel. .\fozart, St•hni llkc. (Aud it o ri \ \ 1). Ballet de Zm·ir OrtyUeslru Simfònica d e l Vullè•!l. O..f1•Ó Cutnllt (¡lall·ocinnt pe•· Fuurlació Cuixa Pcuedhò). Co•· cl t· Cuml11·n tiPI Pnlau de In ~lúsica Cntalan u (p a tt·o<:inut per Funtlució Coi:'u Cu t ultHI) a). Juditb Bot·ràs, SOJWIUIO. RoRn 1\l ntcn, ~O IJI'ttn c>. J>it·.: J o¡;é Fuhru. Bac h , Ver·di. (Caprnbo. At¡ue"l eo11cer1 t'H t'l' l~<"l ch: (•ls clics 1]., 5, 6, 7, 9, 1 O, 1 I , 12, J3 , 1--J., 15, 1 6 , i 17 tlt• ft'llrPr). 57 CONCERTS 6PIBUR 8 ...... 9PIBUR Recit al Sol vc ig Kdn gclbo r n, s oprano. MaJ colm 1'\tn•·tinc uu, ¡¡iauo. Ragstro m , Sihelius, S tt·uuss. Lisz t , Grieg. An at ol Ugor~ki, piano. Bach , Schubert, Scriubin, Liszt. (Auditori XXI). 20,30 h Liceu 20,30 h Auditori 20,30 h 21 b Liceu Palau 1 puritani, tle Bc> Ui ni. Dir.: Fricdrich llaid er. Philhanuonia Orchct~tra. Andras Sehiff. piano i director. i\loznrt. (Paluu 100). 19 b Auditori (Pol.) Cor de Cn mb•· n d e l Co user vu tori d e l Lice u . Akik o No moto , ¡¡lano. Espl à, Mo mpou, Granados. Cristinn Benito , vio lí (Conserva tori l\funi c ipnl d e Barcelona). Ysuyt•, Prokofie v. (A uditori :\Xl) . 21 h Auditori Orquesta Nacionu l ti c Espaüu. Oir. : R afael Friibc ck de Burgos. S tr uuss. Wagner. ll b Auditori Orquestra B urce lona Sinfoujcltu. llicnrdo Gtullén, g uitarr a. Oir.: Francesc Llong ueras. Rodrigo, B<'e tb oven . (Auditori XXI). 19 b Paluu 20.30 h 19 b Liceu Auditori Orqueslt·a Sim fònicu de BaloaJ'S "Ciut ut d c P almu". Tedi Pu ruwrnni, viol1. Dil·.: J <H'¡.çt• 1\lester. Rc vuelt a~, fh·uluus, Rakhm lmiuo v. (Couce•·ts Simfò ni cs a l P alau). l puritani, de Bcllini. Oir.: Friedrich Huider. Orquesta Nacional de España. (Segona audició). ll h Auditori Orquestn Nacional dc España. (Ter cer a audi ció). 17 h Palau ANe de cloend a dt'ls 150 a uyl:l d c In t f'n o •·a. (Fede r ac ió Sur(lunista d e Catultm yu). 12•••u• 20,30 b 20,30 h Liceu Auditori (Po l.) I puritcwi, clc Bcllini. Oir.: Friedri l' h lluitlcr. lan Bo;otridge, tc>nor. Julius Drakc, piauo. (Auditori XXI). , ....u. 20 h Catedr al 21 h Auditori O li vie r Eise um auu, orgue. ;\l arti n , Willisegger . Bounal. (L'Or¡.:u e de Ja Cat edral de Barcel ona. Euroconcer t ) . La Cap ella Reinl d c Catalunya. Oir.: J o rd i Savall. i'lhí~ i<(nes i li· lluuce ts colo ni aiH. 21 OINIR 18,30 h Teatre :\lun.icipttl Cor d e cambra del Palau de la Músic u Cutalana (patrocinat ¡~·t· FUJJdat:ió Caixa Catalun ya). Cauta ta mím. 1 1 i Magníficat , de Bach. • OINIR 21 h Aud. Gr nnntlos Orque,¡ tJ· a Simfil ni ca d e l Vallès. Oi•·. : Sal vador B•·otons . Festivul d e Vnlso ¡¡ i Ounses. 701NIR 19 h Aud. Gr anados J ove Orques tr o Nocio n al de Cu tnlun yu . Oit·.: Ant o n i Rol! !U nrbà. 'l'oldrà, ~lcnd c l ssohn. T xa ikovsk i. 18 OINIR 21 b Aud. Gr anados ;\lú¡¡iça Eu ropn!Àfricn. 26 OINIR 21 h Aud. G ranaclo~ O rqu estra d c In llòdio de Colò nin. fnn Oimit•·ovu, vio lí. llciuhnrd Ehritt, tJ·o mpc ta. Oir.: He lmuth F t·o~c h aner. J. SLt·uuss, Silu•lius, Hummel, R. S t•·ans~ . 2P1aua 21 b Aucl. Gr anutlos J osep Saucho, clnrin«>t. And•·ew Wesl , piano. 20 OINIR 21 h Centre Cuhurul Co mpañia Nacion al de Oanza-2. Oil·.: l'ud10 Duato. (F u nd ació Cob.a T01-rassa). 21 OINIR 18 h Centre Culturnl Compu.ñía Nacional d e Dnnza-2. OiJ·.: Nucho Dualo. (Fundul'iÓ CnL\a Terrassa). 25 OINIR 21 h Centre Cultural Orques tra d c Iu R à di o d e Co lò ni a. I u a D imilro' u, 'iolí. ,\I· fons Gaibaut'r, 1 romp a a lpina. Oir.: H e hn ut b Fro bc h nuer. ~i­ colai , Brahme , Mozart , Bizet. ( Fundació Caixa Te r ra~•n). 28 OINIR 19 h Centre Cultural j. Villalta, piano. ••••u• 18 b Centre Cultural BaUet CriRtina lloyos. Al com¡uís clt•l lil'mpo. (Fundació Caixa T errlL'sa). 10 •••u• 11 PIBUR 58 F. Escrig, piano. R ~tkluu àninov, Liszt. ~). Mira en què gastem la nostra energia. e ~I). ista Or- 11la- ~sl i· ·bà. 1nrd ~·· b:a AI· Ni· l Patrocinant museus i concerts de música clàssica. Editant llibres d'art i cultura. Col·laborant amb escoles i universitats. Ajudant a demostrar, cada dia, que el medi ambient i el progrés poden conviure junts. Aquests són alguns dels patrocinis del Grup Gas Natural: energ1a pura. ). ~ gasNatural