Revista Musical Catalana. Núm. 203 Setembre 2001
Editorial: Vuit veus que no han de clamar en el desert / PANORAMA La inauguració de la Vil·la Casals, una festa de tots. Carme Martínez / Roger Alier recull les òperes de repertori de tots els temps. Pep Gorgori / Badalona, Ciutat de la Música. Maria Gratacós i Monllor / Mikrokosmos: El nou Museu Pau Casals. Pere Artís / Tangents: El Teatre Líric. Jordi Maluquer / Euroconcert. Fidelitat i també noms importants. Jaume Comellas / El cicle Concerts Simfònics al Palau incrementa l'oferta. RRMC / Una lectura un pèl confusa de Wernicke de Giulo Cesare. Jaume Comellas / Sensacional vetllada wagneriana. F. Taverna-Bech / Música a l'entorn de Hamlet. F. Taverna-Bech / La Cubana reinterpreta Aida. Jaume Comellas / Montsalvatge a les comarques de Tarragona. Juli Grandia / Barbieri, el nou repte de Pons i Bozzo. Robert Benito / Salzburg i el Festival de Pentecosta. Jordi Cervelló / TEMA Els 95 fructífers anys de Joaquim Homs / Joaquim Homs, una veu isolada. Miquel Desclot / El compositor i els seus intèrprets. Pep Gorgori / MUSICALIA Josep Maria Mestres Quadreny. Un clàssic de l'avantguarda. Mònica Pagès i Santacana / SCHERZANDO. Cesc / LLIBRES - DISCOS / CONCERTS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
i.J l.JJJ ~J QUI .•• -n I l 11 ' 1~ - - -- ' I 111J I 111111 Ajuda'ns a fer realitat un somni E l P a l a u d e l a Mú s i ca d e l El Palau dc la al s. XXI Músic:~ s. XX I Catnlana, que cou pnrtcm al cor, vol dona r la benvinguda gaudint de l'obra com pleta que Oomèncch i Montancr va somiar el 1905. Un Palau, Patrimoni de la Humanitat, que tindrà la tecnologia i els equipamenh més avançats. Ajuda'ns a fer realitat aqueSt projecte amb la teva aportació al comp re núm. 2013 0500 15 0213238637 dc la Caixa Catalunya, o mitjançant un taló nominatiu a b Fundació Orfeó Català-Palau dc la Mthicn Catalana, c/ Sant Francesc dc Paula 2, 08003 Barcelona. Gràcies per ajudar-nos a construir el Pala u del s. XXI lllillllllilll PALAU DE LA MÚSICA CATALA~A OARCllONA 902 JO 11 12 --;;w.palaumusica.org SUMARI revista musical catalana EDITORIAl PANORAMA I Mu slcl a luroconcert Io ~ La Slm,.nlca del Vallòs als Concerts Slmfòtücs al Palau TEMA ; a ,¡ ..o2 Joaquim Homs MUSICALIA • • •• •• • • •• •• •• •• •• •• • \uit t•eus c¡ru> 110 /rau d(' clamar en p[ desert !.a incw¡;uruci6 de lcr 1il·lo Ctrsols. 11na festn d<' tot~ per Carme Martínez Rager Alier· rccrrlllt>~ òperes de re¡n!r·tori de tot~ pfs temps per Pep Gorgori /Jndu lmw, Ciuta t de hr Jllrísic·u per Maria Gratacós i Monllor Mil.·ro/,·osmos: El nau Museu Pau Cnstlf.~ per Pere Artís Twrgents: El Tew re Líric per Jordi Maluquer Euroconcert. Fidelitat i tam bP noms importants per J.C.C. El cicle Concerts Simfonies al Palau i11crem1•nta l'oferta per RRMC Una lectura 1111 pèl confusa de \l ernicl.·f• de Giulio Ccsm·e per Jaume Comelles g ¡;;;- -= a = ~' ;;;r 203 Sl>nsricional vetllada wagneriana per F. Taverna·Bech Mrísh·n o l'e11tonr de fl am let per F.T.·B. l.u Crrbc111cr reinterpreta Aida per J.C.C . Montsa luntgp a fps c·omarques de Tarrugorw per Juli Grandia Bcrrbieri, el nou repte de Pons i Bozzo per Robert Benito Sulzburg i el Festival de Pentecosta per Jordi Cervelló Els 95 fructífers anys de .loac¡uim lloms Joaquim lloms, 11nn ven isolada per Miquel Desclot El compositor i els seus intèrprets per Pep Gorgori .ftMep Moria Mes tres Qruulreny. Un rllr.~.~ic de l'avontg rmrda per Mònica Pagès i Santacana SCHERZANDO LliBRES-DISCOS CONCERTS per Cesc 3 Xl TEMPORADA 2001/2002 m [l' ¡, CONCENTUS MUSICUS WIEN NIKOLAUS HARNONCOURT DETROIT SYMPHONY ORCHESTRA NEEME JARVI RENÉE FLEMING GÜRZENICH ORCHESTER KÓLN JAMES CONLON LONDON SYMPHONY ORCHESTRA ANDRE PREVIN EVGUENI KISSIN HELMUTH RILLING MATTHIAS GOERNE NICOLAS McGEGAN MANNHEIM OPERA ORCHESTER & CHORUS ADAM FISCHER JOSEP CARRERAS ACADEMY OF ST. MARTIN IN THE FIELDS SIR NEVILLE MARRINER PHILHARMONISCHES STAATSORCHESTER HAMBURG B: al a1 a Oli la ; PI a na ur te fel m, da po tèJ se¡ tio Preus de localitats: a partir de 1.300 ptes. all PATROCINA Venda de locaÍitais: a partir del 25 dc juny Informació i venda: Palau dc la Música Catalana. Tel. 93 295 72 00 * FUNDACIO ORFEO CATALÀ PALAU DE lA MUSICA Amb el suport de de CONSORCI DEL PALAU DE LA MÚSICA va nn CATALANA EDITORIAL u i t importants artistes de la música culta -sis directors, un compositor i un pianista- fa poc van adreçar un escrit a les institucions més in1portants del país -Generalitat de Catalunya i Ajuntament de Barcelona- en el qual exposen allò que de forma ben entenedora podria ser qualificat com a memorial de ~·euges sobre la situació de la realitat musical a Catalunya i a Barcelona. El fet , intrínsecament, adquireix una enorme importància, al marge fins i tot del contingut de l'escrit, per, almenys, aque s ts ar g u ments: a) la categoria i el prestigi, a escala nacional i internacional, dels seus autors; b) la seva independència respectede tota mena de lligams condicionadors; començant pels professionals, ja que cap d 'ells manté vinculació directa amb les instàncies musicals del país a les quals s'adrecen; e) I 'honestedat i el valor testimonial dels signants, els quals, aliens a cap mena d'esperit de defensa, ni particular ni gremial, obren la possibilitat d'un molt necessari debat a fons respecte de I' existència musical del país i a més hi comprometen generosament el seu prestigi; d) els arguments que s'exposen en l 'escrit en qüestió tenen una rellevància indiscutible. Creiem que un cop superat I 'impacte causat per la iniciativa i alhora pel seu caràcter insòlit, s 'imposa una resposta a I' alçària deles circumstàncies . El contingut del document en qüestió i el valor i la significació de I' actitud dels seu s promotors ofereixen unapossibilitat privilegiada de debatre a fons el què, el com i el quan de la nostra música culta; possibilitat que, objectivament, noes pot desaprofitar. Vuit veus que no han de clamar en el desert 53 e; .. ~· 203 5 ·123 PANORAMA La inauguració de la Vil•la Casals, una festa de tots El passat dissabte 2 de juny van tenir lloc, a Sant Salvador del Vendrell, tot un seguit d' actes per celebrar la inauguració del Museu Pau Casals. Pe r CARME MARTÍNEZ ha esdeveniments que transcen deixen la seva ~>ignificació intrínseca i qu<', pet·llm· naturalesa, s'inscri uen en la dimensió d·un r eferent segw ·. Un cl 'aqu<•sts van set· els actes d'inaugunu·ió d<•l nou Museu Pau Casals, a la Vil-In Casals de Sant Salvador· drl Vendr·ell. H o fou pet· la uni vl'rsa li hll del protagonista , P au Casa ls, pe l rigo r i Ja qualita t d els intèrprets que n'enaltiren Ja memòria , pel r·cl leu de moltes d e les per sonaH ta ls que hi in ter·vingueren i per la par-tir ipació col ·lectiva. A la Vil ·la Casals, t>l gran violoncel·lista hi va passar· llargs estius de descan s, tot ga udint d el seu entorn predilecte amb la seva família i compartint nombroses vetllades musica ls a mb els amics i convidats que rebia d<' manera habit1ral. En aquesta rasa va a na t· dei..xa nt documents, par·t itm·es, objec lt>s i una interessan t col·leeció d'ob t·es d·art , que van acabat· constituint un arxiu pet·son al dt> valor incalculable. Gràcies a l'esfor·ç i u la generositat d e Ja seva vídua Muta i al coratge i l'empenta de la Fundació Casals - i molt espcrialmcnt del seu vicepr esident, senyor· J oan C•n ·les Brugué-, la visita a la Vil-la Casals per·metrà, d 'ara endavant, evocar una etapa cabdal dt: In vida dd músic i conèixer , gràcies a l'unu·ud a a mbientació i a l'exccl·lt' nl trr b ull museogràfic, els principals tr·ets de la personalitat de Pau Casa l¡¡ com a pet·sona. com a a r·tista i c-orn a infatigable defensor de la pau. H 203 6 -126 La Fundació Pau Casals L'arrelament a ls seus o rígens i la voluntat qu<' no es pcr·dés el seu Uegat dugué Pau Casals - i la seva esposa, Marta Moutañez- a cr·ear l' any 1972 una funda ció que p or·tés el seu n om. L'objl'ctiu va sl'r· el de vetllar pet· la conservació dl' tot allò (partitures, mobles, documents ... ) que Casals hav ia deixa t a casa seva quan. en esclatat· la guerTa civil, va haver de marxm· sobtadament d e Catalun ya. Casals volia q ue acruest patrimoni qued és pet· sempr e a l seu país, i que el poble català en fos el cüpositari. Per· això va posat· la Fundació a mans d ' un patronat constittüt pels r·f'presentats d e les pl'incipa]s institucions ctLitln·als de la Catahmya cle l'època (a rnh t>l tcmps, i al compàs dels eaJwis soci.opolítics esdevin~,ruts, sc n ' hi a l'egi l'ien d 'altres) i p er a lgu n s amics d e l rnut eirooui Casal s (la tasca d esinteressad a i eficaç dels quals fou continuad a, a la seva mort, pet· l 'assumida per altres persones). La composició inicial dels mrrn. bres de la F undació testimonia la VIlI unta t d e Casals -atesa la situa¡•iú política al nostr e país al moment fundacional- d' aconseg¡úr unu fou. da identificació i coherència entre els qui havien de regir-la i el seu CUJl' teniment cívic i humà. Segons l'article 6 dels eslaluG.Ia Fundació Pau Casals té per ohjrr· li u: "].-Conservar i millorar la Cajl) Museu Pau Ca.sals dell'endrell. on són reunits i exposats al públic/e¡ pintures, dibuixos, escultur~. Jj. plomes, medalles, instrumentsdt rmísica , nwnuscrits. partitures. autògrafs, fotografies, corm· pondència , llibres, mobles i altre, papers i records de la vida parli· cular i artística delfimdador. qut. p er la seva llarga í intensa relarió amb els artistes contemporarr~ m~ eminents, constittteÏ!I;tm Ull dipòsit de vctlor inestimable per al conei· xe ment i l'estudi de la músicc1. 2 .-Promoure, protegir i difondre l 'estudi i el coneixement de l(J mrísi· ca clàssica, mitjançant. la celebra· ció de concerts, conferènci~ i qual· sevol altra activitat que acordi el patronat seguint les orient(Jcion,t dels fwula-dors i procurant mantenir l 'alta categoria i el prestigiqut Pau Casals va imposar a les Sff/S actuacions durant tota la sera ri· da." D es d els seus inicis, la Fundari.' ba set·vit diligentment la finalitat ptr a la qual va ser creada: des del ~u­ por·t constant a joves valors del 11~,. lon cel (a lguns d 'ells esdr,in¡ru~>.J' una realitat artística reconeguda UI' ternacionalment) fins a In con;· tr·ucció d e l'Audito1i Pau Casalsdd Vench ·ell -pt·esidida per un imprd: . . , CJ1 la finalitat• '] 1 . 1 · u swn at 1 n aoros 0 pet· la aenerositat en Ja ccss ÍÓpO"· • at:> 1' AJ• untament deI Vendrelltenor 1 i I ' organització de concerts (en a. ·u·CJ·pal fi !U· • guns dels quals b an par ·a deJ, \o· ' v· . · t·es d el prestigt de 1ctorr , (X. LN" • . gels, Msu slav R osuopoYJ- da lli I~ (1)1 r. , 19, La or PANORAMA OP !OHQ- 1ació ment fou- •nrre l!.la bjf'f- lreJ. rres· /tm orlique, ladiJ ;mé$ ~òsit rnei- Jidre núsi•bra· ¡ual· ·di el ·ions ¡ntei quP ¡erts ~11- nal~!11· Dos mome nts de l' acte Inaugural: el senyor Joan Carles Brugu6 (foto de l'esque rra) I la senyora Marta Casals (foto de la dreta) comente n al re l .Joan Carles I a la re ina Sofia -1 a altres pe rsonalitats- alguns aspe ctes de l nou Museu oard Rose, Isaac Ste rn , A lcxan der chneider, Eugen c l s tomin , Jlimyslaw Horszowski , Kad En!PI, Bernard Green hou se, Ma ¡·ça I (mera. Lluís Clare t , Or·quebtr·a Gutatde Barcelona, Oc-tuot· de ViomceUes. \'ioloncd·listes de B a t·cek>aa. etc.), tot passant per· exposirio,nsmonogràficrues, la convocatòria de concw·sos internacionals d e composició i intet·pretació d c vio~mcel. o una multiplicitat d 'accions drpromoció de la fit,rur a dc• I mcstTe, ;nint cn col-lahoració amb d ' altt·cs tDtilats (audiovisuals, ed ició d c lliill·eo i cartells, segell pos ta l, actes populars, commemora(•ió d ' anivcr·•arb q-ualifirats, etc.) . En to t moment. també, la Fun dació ba tingut cur·a de la pt·escr larió dc la casa del mestre i d el seu ~tdocmnentaJ i artístic, per· a la roneixença p(tblica del qual el 1974 l11u inaugurat el Museu que du e l ar,mdrl músic insigne; en els d a t·rrr, an) s. un fort sentit dc t·espon·Jhilitat plantejà la neces~oitat inaJOrnable d'efectuar una intct·vcnció lttidida amb una finalitat doble: rthabilitar l'edifici i poteneiar la luorió cultural del Mus t' u ; un propòoit aconst•guit a mb CS(T t>ix tmh la mate•·ialitzarió d el pr·ojectc ~rarregat i dit·igit const•ienciosamrnt per la Fundació i eul rninat arnb r . . arte maugura l d el düt 2 de ld~ny, esdevingut punt d e par· ticla una acero .. de llarg ahast. I.Q rehabilitació arquitectònica • .\n- LN" La casa de Pau Casals a Sa nt SalradQr del \( .1. U enurc va set· constt·uï- d a l'an y 1909. Posteriorment. l'arcruitecte Antoni Puig Gairalt Ya set• elt·esp onsable de l'ampliació que rs va dur a terme entre el 1931 i 1936. La casa. que està.a la p latja de Sant Salvador , a p rimera línia de mat·. té una superfície d e 3000 m 2 • D 'aquests, l'esplèndid jardí jan· ocupa 2. 150. La casa demanava a crits una t·efot·ma integral i urgent: les condicions ambientals típiques d ' un a casa a Ja p latja , com ara l'excés d ' humitat i d e calor a l'estiu , veiJes i ns tal·lacions elèctl'iques, manca d 'un sistema de seguretat de l(Ualita t, etc., unides a 1'inexorable i lò¡:,ric procés d 'envelliment, havien deteriorat la propietat. L'any 19971a Ftmdació va pt·endr e l'a JTiscad a i coratjosa decisió de tancar la casa al públic; il' any 1999 va p oder iniciar-se'n la t·econ strucció (amb t'ecUt·sos provinents tant de les institucions com d'empreses privades), que ha durat 20 m esos i ha costal 500 milion s d e pessetes. El resultat ha estat una reh abilitació proftmda d e r estru ctur a original de la casa i el condicionament d 'un nou espai al jardí: el pa,•elló polivalent, ou es podran organitzar audicions musicals, exposicions temporals, activitats i tallers pet· a escolars, etc. ELM useu disposa també d els serveis d e recepció i botiga , sala de lectu r·a i con sulta , i ca feteria amb terrassa al j ~u·clí. Diver·ses empreses ban contr;buït econòrnicament a la r econ strucció: el Llegat Rafael Rifà i Puget , Caixa Catalun ya, Autopistes d e Catalun ya S .A., Caixa Tanagon a, Fund ació Agr upació Mútua. BASF Española S.A .. Autorita t P ot1:uàl"ia de Ba t·celona. Autoritat Pot·tuària de Tarragona . Cía. Roca R adiador es S .A. i Saint Gobain Cristalería .A. 1à mbé ~> "hn comptat amb t>l suport, tant et·onòmie com institucional. de Ja Direcció Cem·t·al clel Patrimoni d el Departamen t de Cultura d e la Gcnet·alit at dc Cata lunya, dc la Diputació dc 1'an·ago na i. de forma C$pccial, d c I" \.jun tament del Vendt·cll. Els més alts cànecs de Ics esmentades en tita ts han esta t en tot moment -segons que va n assenyalar· l'ls responsablt•s del pt·ojeclt>- molt conscients dt'ls va lors qu e representa Ja fi gura dc Pau Casals, tant pl'r als dutadans d 'a vui com pm· als dc les gcnc•r·acions futtu·es, i han volgut fer tot el possible pet· donat· supor·t a aquesta obr·a. El projecte an¡uiteetònic ha estat n :alitzat pet· Dani Freixes, Eulàlia Conza lez i Viccnte Miranda. La direcció fa culta ti va ha anat a càrrec dels at·quitcctes llicm·d Cili i Víctor Ramos, i dc r enginyer· Esteve Gr·au. El pi"Ojectc mu~eogràfic h a estat disenyat pet· l'empresa l konos Cultura. El clis~C'll ) gràfi c i la imatge corpot·ativa ha n t>s ta t cr eació de Car·me Julià , i Ja gr·afia del.\1useu és obra dc cba;,tià Du atis. 203 Recorregut pel Museu A la Vil-la Casals, el mateix P a u Cnsals n'és l' amfitl"ió: com Marta Muntañcz ussPnya la, "ell mateix ens acull i explica la seva vidu en primera persona '' . Durant elt·ecor·regut, (•I visitanttindr·à la impt·essió de ¡,c•t·acompanyat pd mestre en un apa~os ionant t·ecOH t>gut p ele; moments més h·a n ~rendental c; dc la se- 7 127 PANORAMA va vida, que t•¡, rt>su meixt'n aquí en esp ais dift·t·enciats . La prim<~ ra p a rt d el .\1uscu (que cor-respon a lc!l :.ales que van dt>ls nt'IDler·o., I al 6) n•Oecteix també la primN·a part d t· la 'ida de Casals : la infantesa, la familia, els amics, el n uiMmH'nt dc la seva vocació . els anys d t• fo rmació. el triomf internac-ional, la descoberta del món, les relacions P<'•·sonals. el temps de Ueul"f! ••• Tots t•ls objcc·tes pcr·sonals i el mobilia•·i que omplen aquestes saIcs són d s origin als i han estat r esta ur a I s r·cspt•cLuosament. Les salt·s 7 i 8 cotTcsponen a J'ampliaeió supr r·visada pel mateix Casals. Una acollidora sala de música, on li agradava t·t•unit·-sc a tocar amb els seus a mics i, molt sovint, oferia a udic ions a ls HÏns dt>l Ve ndrell , ocu pa el st•tè espai dt>l Museu: i el vuitè és la anomenada ' ·Sala del Vigatà'', per· les pintut·es que s "hi exposen. r·ealitzadcs per· F r·ancesc Pla, ci Vigatà, pt·ot•t>dents del P alau Moj a i compt·udt•s pet• Casals en els any~ ln'nlu. A partir de la sala 9 (i fins a la 17) I r obem un ambient molt dife r ent: d eixem ja I ~• cat~ a , la vida privada , la primera f> p O(' a d e La vida d c Casa ls ... A pat·ti•· d ' nquí, el músic de n tèrpret, comn~ ll cu intemat'ional (i_ positot·, director·, mestre ... ), l' home {el seu c·ompt·omís amb la humanitat , amb Iu puu , amb els drets humans) i t>lt! esdeven iments històrics (la gucn-n civil, els exiliats, etc .) es comJtincn i superposen per tal d 'ofe •·ir·-nos una imutge integr al d ' un període ca bd a l d c la h istòria d ' aquest país, r cOetlil en la llarga i rica expet·ièn eia vital de Casals. P assarem pe•· sales d edicades a la guerra i al d n unàtic exili. als p et·illosos moments en què ·'qruw els nazis van di l>~:>C t 203 8 .J28 entrar a Fran ça, Casals era el primer d 'una llarga lli3ta de persones que ha vien de ser afusellades" -segons que •·e<·onla Marta Casals-, als seus csfon;os per aj udar mOt·alment i econòmi ca els r efugiats 1m el s camps dc cvncentraeió; a la vida cle Cas<lls a P r·ada , en la seva hmnil caseta ("tots vostès tenen cases millors qu~ la qne el11wstre Casal.~ tenia a Preu/a ", ¡•ns explicava Marta Casals), en l ' csper·ança d el r etorn a la st•vu p à tt"ia en dcmocr·ucia: al desen cís i l'amarg siknci a mb els quals Casals •·taecion à a la immobilitat dels països vcn ced ot·s de la Segona L'acte inaugural de la Vil·la Casals fou un viu homenatge a una figura cabdal de la història -no només musical, sinó també política, social, humanística, etc.de Catalunya." 11 GuetTa MundjaJ dava11t el r·èbriln de Franco; veurem el naixement dl:'! Festival d e Prada , la seva vida a Pue rto Rico, on també va c1·ea t· e l Festival Casals, el Consrrvatot·i dc San Juan i l' Orqut>s tt·a Simfòn ica de Puerto Rico: els anys en q11è Casals va reprendr·e l'activita t musical i va encetat· una intensa campunya a favor cle la pau i dc la llibertat dels p obles, amb conce•·ts a la Casa Blanca, a les Naeions Unides, uls cut·sos de Marlboro ... ; el seu o t·atot·i El Pessebre, que Casals va intcrp•·etar en els principals a udil oris del món i que va esd evenir· el símbol cle l'esp eran ça, La Uibet·tat i la pau ; i la lluita p er la pau , que Cusa!s va dur a terme dura nt tota la sevu vid a, Lot Tebutjant sempt·e, com r·ecot·dava també Muta Ca!iRis en la conferència de premsa , toca r en països on n o es respectessin els princip is d emocràtics -primer Rtí ssia , després l'Alemanya nazi, d espr és Espanya ... - i adh erint-se a ma nifestos contra les guerres i l' ús d 'a t·mes nuclears . En aquesta sala es t·ccorda també I" estren a dc I' 11 imne de les Nacions Unides, compost pet· Casals, acte clm·ant el cru a! se li va fer· lliurament de la Medalla d{~ la Pau. Els documents, les obr·cs d ' at·t, lrs partitures or·iginals, e ls ins tt·u ments ... , tot a llò q ue es pol veure al Museu prov~ d e la Funduc:ió Pau Casals, a mpliat, p erò, a mb apor·tacions personals fe tes p et· Marta Montañez . Entre tants objectes curiosos i inter essants, potser cu ldr·ia d estaca t· " la caraba sseta " (el seu p rimer violoncel); a utèntiques relíquies que Pau Casals gu a nluvu u Iu casa, com ara un manuscrit oribrinul de Brahms o una p edra cie la fin estra de la casa on va mor·ir· Bcetho- ven; la cat·ta que Kenned,. , at,. c t·iure a easals i la Medalla dt I¡ Pau d e les Nacions Unides ronl'tl]). d a a Casals el 1971... Tamhé aruJI una part de la col-lecció personaJdt pintura i escultura del músic. qlll' comprèn obres de J oaquim \Lr. Sm1tiago Rusiñol, Ramon Ca.,as,Josep Llimona, et c. Tot i qut>, tal rom assenyal~ Mart_a Casals, ''IÏmJMr· tant no son els znstruments, els obj ectes. L'important és el missatge. Cacla un dels nrtistes, de les per. sones que van estar en contacte amb el mestre, va ser ccmvi.at pel con· teLe te wnb ell, amb el seu mis.mtge. Aquest missatge és el que ueritabk. ment importa. " El fons cloctunentaJ no expo;at~ Museu (er a impossil>le fet· cabre tot el mate ri al existent en un espai fo r çosament limitat) ha estat tli¡oosital p er la Fundació Pau Ca,al,a l'Arxiu Nacional de Catalun)a.per tal de ga rantir-ne la conscrmi6 adequada, i romandrà a l'aba,tdd: estudiosos d e la figura i robradt Pau Casals. La Fundació té pre1i.,1. en tm futur propet·, condicionar una sala d e con sulta al mateix )Jmeu, on es podr à accedir, utilitzant Itt· minah informàtiques, als fons d" art, documental i d 'imatges del Museu. El Museu també té enn·e els seus ol~ jectius més p r opers organitzar una sèrie d 'exposicions temporals per poder· aprofm1dir aspectes més ton· erets de la figura i l'obra Ca>al,. ar L'esperit de l'acte inaugural La música va erigir-se (¿podia ..tr altrament?) en gran protagonista& la inall!!Uració de la Vil·la Ca•al·• . . " d c la p r esen tació del Museu JB rrv tuurat. Per a Pau Casals. tal ro• r ecorden les notes de premo;a de d eveni.men t "la música lro fou tol: expressió ú'nica de belles~. mitjil d 'aprofundiment personal ttol:ler· tiu missatge d'esperança.test~ ni;tge de dignitat humana. einaclt pau ... El seu do úmat per 0 uqui!l art fou treballat, des de la infnntes u , amb rigor r tsctpl"rna,. senrprt. set'IJ n· i arreu , i.fins a.lfi1nal de. I,l i •• ·ma· da exe1nplcu; d'una pro)ecc~ 1 _ ls " · L'acte rnao!ll · · untversa · e gtsten · p Ca·3b ral celebrat a l'Auditon 311 • -al qual qui subscriu va tenir I honor· de ser com'l"dada-. va retrrll"" . ·ersalit31· rD . . tLmOnl d 'ac[Uesta uru~ re- .a· . d a d PANORAMA 1·a b- de la lc=tdiatull naldt La Cobla Sallt Jordi-Ciutat de Barcelolla, dirigida per Jordi Leóll, Oil Ull MOMOilt de la seva actvacló •• qut )lir. IS. jo. tl e~m npor. •Iso/¡. ratge. spereamb l con· oOIge. lab/e. lial~ ¡re lot r~pai di~lll­ aha a. per mió ¡tdd, ra dt -eri.<l. li' Ulla meu. aller· d'art. ustu. Js of>. runa ls per HOD· as ab. rewur figures de primera línia del món de Ja música al voltant de la fi!llra de Casals. Tots van voler participar en l'acte de maner a gener o<ai desinteressada , algtms d'ells havent hab'lll de supe•·a t· p •·oblcmes d'agenda i compromjsos de tota mena. Per tal de re tr e h ome natge a l mestre en un concert no gens convencional es van apJegm· al Vendrell t1 passat 2 de juny intèrprets de la categoria de Montserrat Caballé, el pianista Eugen e Is tomin (gt·an a núc de Casals i segon marit de Ma rta ~lontañez), el jove Quutet Casals, \l;tislav Rostropóvitx, Lluís Clar·et, l'Escolania de Montserrat. .. I tot ailÒ amb la presència de tot un se~~ d'autoi'Ítats, encapçalades pels Reis d'Espanya . Després de l'uribada dels Reis, del descobt·iment de la placa inaugural i de la visita de les autoritats a l'interior del Museu, va començar a l'Audito ri l' homenatgemusical a Casals. L'Escolania de Montserrat va intet·pretat· Laudate pueri de M. llaydo i Nigra. swn de Casals; el Quartet Cast~J s !"'Allegro molto" del Quartet nLÍtn. 19 en Do major, K. 465 J e Mozart; Montserral Caballé, acompanyada a l piano per Manuel Durgucras, va cantar cançons de :Falla i G1·anados i "La ~1a re de Déu" de l'oratori El Pl!lsebre de Casals. A continuació, un emocionat Eugene Istomiu va totar un Preludi per a piano de Ca•als; tot seguit se ü va afegir el violoocel·lista Mstislav Rostropóvitx tola interpretació d'un Adagio de ~arh (en transcr ipció de Siloti) i I "Andante., de la Sonata en Sol menor per a violoncel i piano de Rakhmàninov. Va tancat· I' acte la intf~p~etació conjunta dels grups Celhssuno i Violouccl·listes de Bueelona de dos fragments de la SLLiteen Re major dc Funk . Més tat·cl , ala nit, amhdós grups de violontef.listes van pr.olagomtzar · un cont'ert sencer a l'Auditot·i Pau Casals . Les inteqwetacions musicals van •er pu 0 t ua des pels sentits pa rlalllfnts ([el P. abat de Montscn·at alhora president de la Fundació Ca!a!,, Josep M. Soler; de l'alcalde del Vendrell, Benet Jané; de la r epresentant especial de les Nacions Unides, senyora Sylvia Fuhrman, que va llegir un missatge especial del secretari general, Kofi Annan; del pr·esident de la Generalitat, J orru Pujol ; i va cloure l'aelc - abans de la darrera inter venció musical, una gr avació del mateix Casals intet·pretant El cant dels ocells- una emotiva al·locució de Marta Casals, que va tenir paraules d'agraünenl per a tots els que havien fet possible el projecte, i que va emocionar-se i em ocionar l'auditori eu imagina r· "com 11 'hauria estat, de content, avui, el mest1·e Casals, en adreçarse a vostè, senyor Pttjol, en qualitat de president de la Generalitat de Catalunya" . L'homenatge a Casals va tenir· també un final de festa de crure pop ular obligat, si pensem fins a quin p unt Casals estava orgullós de les seves arrels i estimava les manifestacions de la cultura popular dc la seva terra. D·aquí lapresència a la platja de Sant Salvador de Ja Cobla Sant .Torm-Ciutat de Barcelona, dels Dansaires del P enedès i de les colles Nens del Vendrell i Colla Nova del Vendrell. Tots plegats van protagonitzar una brillant i emotiva festa folklòrica que els Reis, les autor·itats i un grup de convidats vam poder presenciar des del magnífic mirador de la VlJ.Ja Casals. Un c01·diul sopar al Gr an Hotel Europa - al qual Marta Casals va voler aplegar· al guns dels seus familiat·s i aw cs an·ihats de t ot el món per assistir a l ' ac te inaugural, memht·es de la .Fundació i personalitats de la vida musical catalana i espanyola, i dur·ant el qual vam viure moments incpetibles, com l'espontani speech d'"Siava" (RostropÓ\'ÏLx) tot r ecordant, a mb una copa de vi a la mà, divertidíssimes anècdotes de la seva r elació amb Casals- va posar el punt i fina] a una jo macla intensa i inoblidable. L'acte inaugural d t> la ViJ .Ja Casals fo u un viu homena tge a una figura cabdal de la història -no només musical, sinó també politica, social, humanística, etc.- de Catalunya , i ha començat a repar·ar el deute que el n ostre país té encara amb la figunl de Casals . Cal felicitar molt efusivamcntla Fundació (i molt especialment els seus vicepresidents, Iu senyonl Marta Casals-l stomin i el senyo r· Joan Cades Bt·ugué) p er l' actuació decidida eu tot el complex pt·océs que ha portat a la feliç realitat actual. A partir d' ara , i al voltant d ' aquest esplèndid Museu P au Casa ls, una sèrie d'iniciatives -esperem que t·ebran els suports de tota meua que mer eixen- s· aniran succeint amh l'objectiu de fer viure el rt•cord i l'exemple del mestre i de traspassa r el seu llegat musical i humà a !et. generacions futures. Dnd~~ d'intf..;.s dl'l \Iu -eu: \1 u,c•u Pau Ca.-uh•. A'. Palfurioun. 59. Sant Sulvudor. 43í00 El Vt'ndrell Td. i fax 977 68 12 76 Alt•: muwu@pau<"llABis.org ·\c·rc·-.o•: uutopi•to A-7.autopista A-2. uutopi~tu Pau Casals C-32. so rtida PI Vc•ndr·~ll Sud-Snnl Salvador. HENFE. Horari~ dt•l Mu•ru: J d'oc:ruhn· u 30 dc juny: d c dimar!R a tlin•ndn·~. dc• lO a 11 i ric 16 a 18 horPB: rli~Hahu·s. de JO a 11 i dl' 16 u 19 hores. J ell' juliol n 30 de M'tembre: dimarts a di~~ahtt·. d ' li u 20 horl'•· T otl'any:rliunwngí's i festiu~. de lO a 14 hore~. Dillun •. tanca t. 203 Octubre 2001 dies 7, 9. 10, 11 , 13, 14, 16_ 17, 19, 21, 23, 25 127 &<'· '<I ~ B · e;. nc:wlo <!<' Mona.:o • \'eh.., So•'t • J; ., Fio ,.. P. <t • Sctlorg I .-.a:· .. W.a. Fra='o I'-' I f:. ~ 1J · .> & Polo!dl• f Stn6l1 Otfola, Car"""' Scrrano, Manuel Lanza f I.1JÍS lede5ma. S•ri I U.ñ$ ~:es. en,¡.,'-'"'' Anl.,n, tiObt>el La Bohètne z., · dt> Cinromo Ptwt·iui S,,.,.,.,.,., La Fattucchiera dr Vk t'll \' Cu yi1;. @ i l .• J.M Gloriana ell' B.-njnm in Britll' n Oc:t.ubre 2001 dies U 128 ~pP. .ns Ofèo,., S. '1. S.O.tna d<> Rose. Jo>,< Sempe<e. Catlos e Novembre 2001 dies 14, 17, 20 I 22 Richard Fe• nc• • l'llyl i(!a Lloyd • Anlilony W3rd • aper Jo<r-p~.n•· Barstow, N.cholos Sears, R>chard Whit<'ho ~ til&rwll Rutil Peel. Hllary Jack$0n, Fl!t01 e. , M>r<c Beesloy. Enc Robf>ns, oohom, Moehael JOhn Pearson, G!adwyn Taytor, Pou'w>è Thulborn • altres. Clt~J~<ta I Cord~ rOp..a 1\otlt. La petita o-uineu astuta Novembre 2001 dies 15, 18, 19,21 i 23 s•.. ., ,.,. . Arw - Atdf>n • lòc!la•d H..cl9clr • ~ No<ll'\. """'"" t~ R<loson I J ~ K• ,. CM ;topi OrlfJè'.ta Cor dor~ NorU1. 5;. L<'n~ .lm uí t·t·k La rfra via ta RECITALS l•br,... tr<>:.., , Ootbo?t\;)do! Juru:..,._ Oclubt lall ell lO Desembre 2001 dlos 12, 15, 18, 23, 27,28130 ~ Gener 2002 dies 6, 7, 9, 12 116 a Housc eovent Garden. Jul•a Jon"' · Ax:hotd E;1e • Bob Oowtey • Royl!l Ruth Ann SoNGII50n I Ma¡y Ouoleav¡/ Oanna Tak~M.vct~sH.oddo<:~/ Clulos Cosfas. franco, DaVld Rublèra, one<a. JoM F1m I Col~ IW:.Cl, Rosa Màltlu, Rosa Ma i alb~.. Joxan IMI><l•n. V~<L'IIC J:,,!O'oe Madr>d, V~ E&~"''O .lli"*' Wal111ud "-' N-llllitcllt ROb&no !itloloq Mluç 2002d.lt! Elenol'tol<llla Hen11' VIII d (• C.:m n ill <' Snin i-Sa¡;m. L'Orfeo d 4' Clmulio .\lunlt·wrdi La clemenza dl• 1.,.1 4l 0 e ; ;, +* d t• \\(,lfgnn!( Gener 2002 dlas 4, 8, 10, 11, 13, 15 117 ~ Co • lo • P•·n~ Jourdan • G,.. <!111'>0 Aug<!•. Morç 2002 ""1< ti•nT~t'1. M·'920CH,:• ne IC<'JIThéatreL'llpénaldeCO' au$/ J - Oul1on, $;mon ES1e51 """t;e TOt e .., . I Y=ndra llid6le. Non-edil ~ Bot;.~ \'IOtl<"'.an/ AloJa Ki5o. ~ Ftonw 1ott•~ ""''"'~ Febrer2002 d les 2,4, 6, 8, 10, 12, 14116 • G C>~>•tDel o · Wò ham Or'arnl• • G!..,.Tua~e del Uoev. .hdr So Fu•IO Zar <''· \lo<ol:.nnat Fogue<as. Sara M"'!l'Jrcib. Mtcnro Abel"- DM1er.e Cat"""•ch. Fu "'o Bet!.N, G"'d Tuok, Francesc Garr~ <:atloc~ M"""' a1bos. Lo eapo•l•a Reo'll de Catolu1yal Le Concert d Natrons. Febrer 2002 dia 27 M arç 2002 dia 1 BN•·and do B 'ty ~ van d>'r Wlll~ Ju•a VarNJy. Jennder H~ dr &ur>n"'' • Sm6n Ort•la. la \ mndt· u ~ ~l oznrl Katia Kahanova 114' l.t>o:-. l nmít•(•l.. T_¡a Favo1·iie d <' C m·h1110 Duni zl·tii M arç 2002 dies 17, 19, 21 , 23, 25 i 27 "'C. ~">tv 1l • Chnstopl Var.""'"' • A s, ~ ...... Salm 'lJil~treduCap!olè Angela O.'IOI.e I E sabe:e Maii>S, Jarre Hensç~ Ra ne< Tros~ Pe:cr Straka. Hubert Ool•mbOye. Henk Smot 0agm>' Ped<~a. rédè!oc Ca(o)n, et~slona Obt.,,¡ótl, l Oaud"' Sch- • Me<c~ Obool. Abo112002 d i e• 16, 19, 20, 21, 23, 24, 25, 26, 27 129 R>clwd Bo•>r>ge • At•e' Ga•cia V.•dés • JèiJl·F'lorre V.rgtH. Gmn le>tre dPI ~IC"'U I Teatro R~!ll Dolorn ZaJ•tk I Eug~n·e Grvnewald, Cnstma Obr<lgón, JOsep Bros I Jo<é S<-mpere. Manuell.anzo/ Lws Ledesma. Steiano Polatcllr /t;.món Orf•là • Anlonoo G.111di.. MuoiCA do<.l""'l do Loosh~d ·Eiiow.,doltíOIIJ ~200~dlt6 Lady l\tlacbeth de 1\isenk Tri s tan und lsolde fi t• Hit·hn•·cl Wugut••· Die Zauberflote Venda d e localitats A partir def9 de ¡ubol LI/ .flflula uui;dra dt• Wol fgunz \ nulfi<'U!' \loznrt i!jj¿J.tW.U j~ii;i·i•i 4.. O ServiCaixa 902 33 22 11 servicaixa.com M alg2002 dl111 13, 18, 17, 18, 21, 22, 23, 2S AA-.<.011 .., "" """' . s'"'" \•,hge . Be<>oot [)\ lo:eoJ I Th6.tbe de la MCW'nart>. Gran T••t•e l'ad.,., S«~ndo I Jeytle easselman. Q,,,., ""'"" 1 J<rfor~¡ Dowd. FrroscoV.S.An&lolo Ktt...t.,.sa.G-Clao1c. E Ne$tuenl<l!. V...""'Ml<NI<lO•, li eote Ca:>e1., Nno S..•gu!adz" l«:•es. Juny 2002 dlft 11 , 15, 18, 20, 22, 26, 28130 Jullol2002 dl" 2, 4, 61 I Ne<S~rh 'd • Opera. Be<trAild o~ B· y . Alfro.d !<;rchnf!t' . Ann~Ue Mu'fCJo~1 • Braun I He dl Brunnf!f, O.borah Pola>i<o I Jar.e Eoglen I Soe Patct>el~ Thomu Mo!H:r I John Trelea.en. Fa k Struclunanri' I Al4n Hl!ld. Eric Hallvat•on I 1 res. Falk Suud<m,nn. Wolfgang Rauen. l'tatrO$CO o., v.. Jullol2002 dl" 18, 19, 20, 22, 23, 24, 25, 2e, 27 I 28 Jo •1 Pt>n• • JaJn Foni (e~<a"lS) • Joan Gu 'IF.: • ..... MN.t.t1 "'..-A Co,.,,,1a I FestrJallnfemacioni;)J AAú K:R i Ollf'ta ~ Granaoa.. Ofbta S.>>a/Gallnele ~tn.W .ogms Poblador li' Scllle1111è', 0eon van derW..V etwd H~/ 'lonnias HOI!e. Marcel Re,ano. Wolf~"!!~ 1 emet Zwarg. rs;ue.. W .,,. f»nt6, Rot>.<t Ho'1"" Olat.c S.. !.a. Fronosco V.S.1'1....,r. ltxaro IJent..aka 1a>t•es. DANSA San Fnuwisco Ballet Setembre 2001 dl" 4, 5, 6, 7, 8 19 El llac dels clgneo """ a; f'lctr T'"'""'-~k> e Setembre 2001 dies 12, 13, 14, 151 16 Pflsm Mu>'Cil Ludwig van Beetho.en. Coroogqf~ H~lgl Tonw..., In I he Nlght Mu$1C«. fré<1è11c Chopin. Corl!ograf¡~~Otlltl Robb!IIS. Tho Vertlglnous TMII of Euc:lltude W$'C8: FtfU~e~!lx~\lll•am Forsyttle. Sandpapar B allet Mli51Ca: Leroy Andelson. r.:;\••'1Jr&f•ll: MM~ Monts. Taquilles del Gran Teatre del liceu l<l Rambla t5 1·59 080:?2 ea~elona Cornpmïía ~aeional de Danza Febrer 2002 d llll 18, 20, 21, 2:l, 23 I 24 Arcangelo w a· Arc;a:og..to CoreiiL eoroogr\tll<ac Nacho Duatt. Lamento MJ c.. H""r¡i< Gó<ecl<i eO<eograh olocho D•J#tO. Ür<Jut'slra S imfònica Cor del GI'Un Teaü·e del Lil.·c u PANORAMA ,.,/ lli Roger Alier recull les òperes de repertori de tots els temps •l re. "' - 1 dia! lat·iom, qu r "\•sta blt•ixen en tre ('),., pcrsonut ~cs, que al <'upd:n aU El musicòleg fo un repòs, en 0 Guía universal de lo ópero, és t•l fo name nt clcl fi] argum e n ta l. Pt>r u t' li , és igualm<'nl impm·tunl lt•nir r hu· " qui estima n de les òperes que ho n esta~ d,e repertori en el decurs de lo htstorio dela música, i les que es poden veure encaro ols auditoris actuals. En dos extensos volums, el professor Alier exposo amb de!alll'origen de l'argument de cada òpera , les relacions enie elspersonatges, les escenes més destacades i uno breu discografia. Ptr PEP GORGORI eia alguns a n ys qu r Roget· .\Jirt·lrnia la intt•nr ió d 'r.'lcriure un llibt·c d 'aquestes rara('lr rísliqut's, i fins i tot rhalia arril>at a re d a c·t at• pr r a una cJitorial que fi nulmcn t no va podN· ¡•ohlirar-lo. Ara s'h a pogutln~ure l't~piu n i ¡wesenhll' l'I que, en dc·finitim, és ri fruit d e m o lts a n ys d e F !n'baU. Lu Gu[a uni versal de /.a ÓpPra es Jln~scuta per onlt·c alfabètic ddsnoms drls autors, i dins dr c·adalt'Ult. s'hi expost•n lr.s pt·ineipnls 11br~~ per ordt·e cTonològi c . A CflU •ade l'euvcq (adura d el pt·oj e n c, .'han hagut d e fe t· d os vol ums: un lfllt'ladt•s d'Adam a Mtl ?.llt'l i un a llreque va dr ".\1us¡,orgs ki a Zandollai. \lier,·a comen çat· a (•sc riut·c e ls IO)um.q•ljuÜoJ de J'an) paSSat , j pe t• 'ant Jordi d'ac1u est a n y t o l s d os «rn ja als pre!>tat:,ws d e les llibn•ràpid, fe nt servir tots di1s, i baslrmt concentrat ", diu , 1 •Jtar1Juetent, pr rò, qu(• d s an ys d ' ofiri.ón ris que al rapdu va lltene n llllpapl'r mé~ decisiu.¡\ l'hont o'esrollir llltillh autot·s i tL tt i rws òpc•t'('S ral~a t•xpücar, va adop t a t· " un c rile~personal". Més o tn<'nys, aquNll rnteri es podriu t·esumir· dient que hiha "oquelle.~ operes ' que han eslulde r · eperton , encara. CJILP a ra no ho i · · rtf, • ..escric 1 ,[ rgu rn , t que IHw d eixat una traça, de vegades en la lite ratura lt!pintura, la tradició mnsical ... : en definitiva , que tinguin alguna cosa que encara les faci ser vives". lli ha , però , algunes concessio n s : " n 'hi ha alg una que no és gens d e rep ert.ori, com és el cas de Domènec Terra.dellas , que és la primem vèg a.cla que se 'n parla en un cliccionnri, però que h.e considerat interessant qtte hi fos. Aquest és ILfl exemple esp ecialment esorèric, pPrqu.è el que és habitual és que hi !tag i el m és nornwl: Puccini. Verdi , Wagner, Mo::;art ... " Tot i r amplitud d e l t ema de què t ra c ta . e l contingut de la Guía f.~ apt·ofu nclit. i p ermetfer-se una idea fot·ça completa d els tt·ets foname n t a ls p er entendre cada òper a. El pr·ofessor· Alier no s ' ha limitat a fer "com fan g airebé tots els diccionaris, és a dir, donar només l'argu m ent, sinó que he f et una mica d 'anàlisi, tot esm entant també els orígens literaris de l'argument quan té al,.un interès" . A m és, en c ada o ' entrada del llibre es detalla el caractc r d e c adasc un d e ls p e rsonatge s, per a quina corda està escrit i també inclou els límits v ocals d e cadascun , umh la qual cosa "si un cantant t'ol f er un paper, pot S<Lber si umb la sev rt ven p ot arribar-hi o no" . Ro o<>et· Alie•· detalla també Ics r e- qui, qui odia a qui. i qui mota a qui ". Cada up urtat a cnbu amb un a di sc o~r·afia, " no sempre Iu millor, per ò sí la m és ittte resSlLIIt " . A<¡ul'sla hrru llis ta. a m~s, cl6na prl'f'crèm·ia u les gravu ('ions que es poden trobar amb una t't't'la fac-ilitat a les bolif,'1tl'!>, i n o es limita a esmentar gr u vadons qtu', tot i se t· considr ntdes magis tr·uls . només 1-\Óo a l'abas t d eh, col·lcccionistcs . La Gu ía , r n d r finiti Ya. est à JWm.ada JH't' a un públic for~ a a mpli i lw h•rogeni. de~ ci" a queUs intt• n·s~uts e n la mt'tsic·a e n gent•r·a l qui' p od e n utilitz ar-la com a ins ll'tlnw nt dc cons ulta fin s a lrs JH'I'SOncs p oc intr·oduïdes en el món dr l'òp e ra , p e r a qui pol ser una t' intl per· ftwiÜhH' Iu t•ompt·cns ió d ' al ~un s aspr f'lc•s complicat s . P er a l' nulot·, ''em·arr1 que a l 'entrada del teatre et doni11 , o el, venguin, el prog rama , 110 tM pots posar a Llegir-lo eu Pl moment , perquè no hi ha temps. Va millor dur-lo al cap, i la g uia pot servir també p er a això". Aqul'sl tipus d c públic, precis a- 111<'111, f.~:o ri qu e h a c rescut m és duraol d~> datTI't'll te mps . ~;cgons el que cr·cu Rogt•t· Alier·. J p e r fe r aquesta a finn ació, t•s fo nam t> nta en un esI u di M.>nz i 11 . pc •·ò &i¡,r nifica tiu: "j o agafo molts taxis , p erquè n o tinc ca rne/ de conclui r, i la quant itat de tax istPs que p orten sintonit::;ades emissores de música clàssica és intpressionant. ,1bans n o pas.~ a v a , això!" FITXA Ro¡,wr Ali4•r Cuía IIIIÍV(•rsal de la ópem Edi4·iom•s Rohinl10ok, col·lc(•t•ió ''Mn nou 1'rom10" An y 2000 (volum I) i 200 J (volum Jl ) 502 pà~. (volum I), :>37 pi•¡.;. (' olum 11) P1·ru: :i.325 pl('~. (aprox .) end u volum 11 131 Palau de la Música Catalana Barcelona Només per 6.000 ptes. anuals, pots fer-te "Amic del Palau" i gaudir de tots aquests avantatges. Truca al 93 295 72 00 i informa-te'n FUNDACIÓ ORFEÓ CATALA • PALAU DE LA MÚSICA PANORAMA Badalo na, Ciutat de la Música Una iniciativa del Consistori de la ciutat L'estiu de l'any 2000 va sorgir de l'Ajuntament de Badalona una iniciativa que va impli- car el Departament de Cultura, el d'Urbanisme, l'Alcaldia i el Conservatori de Badalona en un nou projecte: la Ciutat de la Música. Tothom ha acollit de molt bon grat la proposta. N 'hi ha que es freguen els ulls i no acaben de creu re-s'ho. Per MARIA GRATACÓS I MON"OR ~al ca ldessa d e Bada/l ona, Maite Ar qué, ba explicat com camina el proj ecte i quim pa$SOs seguirà: "A hores d'ara s'està en twa fase d 'avantprojecte. en l'aplicació d 'un pla funcional. Es preveu una primera fase de12001-2003 per poder acollir la part formativa, que donarà vida. al projecte i qu.e és essencicll. És l'arrel del projecte, qne fw de permetre fer quallar i arrelar la Ciutat de la Música: els músics. I d'on provenen els mLÍlÍruinó de l"ensenyament? Per ai:cò es preveu que entri en funcionament per fases . Primer s'hauran d'enllestir els equipaments defomwció i el centre de dotumelltCtció; si no hi ha entrebancs, voldríem qu,e entrés enfuncionumellt runb l'iniú del curs esrolar 2003-04. Després vindrà la construcció de pisos i instal·la'Ít!ns per acollir els estudiants residents i jirwlment ens ocuparem dP l'ofert (I musical d'oci (conrms, espectacles musicals, dansa, etr.)." 1 els diners d 'on sorti~an? "Els diners, sortiran de l'A}Untnmen.t , qne en. principi posa 70 ~ .milions per començar. També nhd~aur·à cie l'àrea metropoli~ana i dels fons europeus. I altres lll.stiturions que ens poden donar lllport a partir clel reconeixement de l'encert d'aquest projecte. " L PANORAMA Com neix? 203 Aque&t p rojecte, ~egons r alcaldessa de Badalona, Mai te ATqué. "neix de la nPressita t d'ampliació del Conservatori, d 'unct banda i, dt> l'altra, de la necessitat de reformar 1111 espai, u11 edifici que és un tnOill/lltenl modernista com és l'escorxador.'' Joan Mayné, dit·cctor dc l'Àrea de Culturo , Solidtu·itat i Coop eració, expli ca: "Cedia ampliar l 'espai de fornwció nwsical i l'oferta i pal·liar la situació actual de manca d'espai. El Conservatori, que ofereix estudis de nivell mitjà professional i l'Escola de Mú-sica Moderna, que ofereix estudis n o reglats de jazz i de m!Ísica pop et molta gent de Badalona han quedat sat w ·ats. Com qu.e no tenen capacitat física per créixer; h.em pensat a oferir-los un espai on puguin desenvolupar· les seves activitats i dollar un impuls a la vida m usical; per ta.l que projectin fn ciutat i alhora que recullin els interessos de tot l'àmbit metropolitèt. Tot això ja existeix i a.ra només s'lw de potenciar. Per això c¡,q nest projecte és ideal. Tenim l 'a:ucmtatge qne no partim de zero, sinó que partim d'una realitat que exis teix arnb unes circwnstà.ncies concretes. Cal crear nous equipaments p er als músics." Gestió del proiecte Aquest projecte serà gestionat per w1a fundació pt·omoguda per l'Ajuntament, amb la finalitat de garantit· l'efic·àcia de Ja gestió cle lot el complex, i que estarà oberta a la c-ol·laborarió dels municipis de l'entorn i entitats públiques supramu njci pals i empreses vinculudcs al món dc la música. Un espai musical per a tothom 14 ·131 La C iutat d e la Música és un nom per· definir un complex d'equipaments d estinats a Ja promoció , difusió , fo r·mació i p roducció llf(J nqu ~~~~ ~ ~ ha Amb aquest prole cte es prev e u oferir un ampli v e ntall de tltulacloJU acadè miques dins l'ensenyame nt reglat musical. P er a la p r·omoció h i haurà tres espais: l'Auditot·i, la Factoria i el Club. La d ifu sió comptarà amb el Centt·e d e R ecursos Musicals, que ser à alh ora un centre d 'informa ció-documentació i lúdic. Una instal·lac-ió telemàtica acollirà una biblioteca, una fonoteca, una rnr diateca i una gran xarxa clcctr·ònira d'informa ció musical. Sedi un espai de consulta i d 'audició d e tota mena de música. També es pnwcn la construcció d 'una residència d 'estudiants. Fent història a la ciutat del 11 micaco" "Cap all980 l 'Escola Municipal de Música ua ser reconegud a pelllauors Ministeri d'Educació i Ciència com a Conservatori. rosa que va permetre el creixemenl qualitatiu i quantitatiu. Va alr sorbir nwlts estudiants i.profe$· sors de Barcelona i rodalia. Arui el Conservatori acull gent que rt d'arreu a estudiar-hi. ..lra. el Conservatori necessita expandir· se créixer. desenvolupar-se. per· qz;è tot el ~ue té de potencialital esdeving ui u1Ut. realitat d'una ma· ne ra natural. Com tol allò natu· ral que neix, es desenvolupa i en créixer Jtecessita expandir-se. En · el proJecte" · - Bada· a.q uest sentlt, , . -opol lona., Citttat de l.a MlUJtca• 11 ser més oportú. Es preueu q~tt l'an y 2003 serà. quan comellcla funciona.r llt part formativa dd · de lla rors ¡·nprojecte. A partlr mençaran a arrencar alt~:s projectes, com la mediateca. sicc¡ Secr regi r1 ho l'Es~ fs# ri! i II'Pt stls lilt~ obli1 Ac llb PANORAMA Més oferta musical i noves titulacions Les titulacions que oferl'ix a hore> d'ara el Con se•·vatori són del !J'llU oútjà professional. En Jordï Liorens, gerent del Conserva. t e!Ori. poda (e I 1 f u tur: "E' n s Ul rfssaria que el C01t.~ervatori en el fotur fos wt centre d'ens;nya ~ner~t ¡uperiordin s la LOGS E , o st m es 110 , que pogttés oferir e nse rl-yaments sLLper·iors cl'a.lg tmes esp ecialitats, com ara la músic a antiga oel jazz. " Eu Joan Mayné també incideix ~bre ac¡uest pttn t: " La concep ció del Consistori passa per· adhe rir al projecte llL música pop i la nuí~ca tradicional catala na, que en aquests moments viu un esclat de formacions et B adalona. També <hi incorporarà l 'en senyame nt l'fglat en matèria de flam enc . Hi haurà ofertes fonnativ es monogràfiques i específiques d e les músiques que empre n noves tecnologies. I tècniques de posada en e3rena. Aquesta oferta.formativa lliga amb un treball que ja es va font, però qr.te es vol impulsar m és i coordina,r més. S 'intentarà relacionar els en.senyamen ts de nuílicaa les escoles i al$ instituts de SecundèLria a.mb l 'e n sen yam e nt reglot i no reg lat que ofe reixen ahores d'ara el Conservatori i l'Escola de Música de Bndalona. Esposaran els rectLrsos necessaris i es treballarà estrewm ent entre tots per oferir seminaris i curll!t5deformació per als especialistes de músi.ca a l'en sen yament obligatori .., La Sra. Malte Arqu•, alcaldesa de Badalona ba nd, grups d e música llatina , música country, unísica bt·asilet·a, r ock, pop, e tc. Badalona compta també amh una Banda Simfò nica Municipal , una orquestr a de camhra de grau mitjà , un a Orquestra de Cambr a Júnior i una Cor al del Conser va tori. A més a més, el Con ser vatori di sp osa d 'un estudi d 'enregistrament i un segell discogràfic p er pt·omoure el treball interpretatiu dels estudiants del Conset"Vatori, els de l'Escola de Música i els de fla menc. A més de tot això hi ha uu anelat sector de flamenc que ha donat noms com Miguel Povcda , Calrlerón. A Ja ciutat hi ha al voltant de 100 gmps de diversos gèneres, formacions que mantenen una programació musical a la ciutat. A banda d e tot això , s'està formant a h ores d ' ara una escola al centt·e cívic d e Can Can yadó d edicada a l'estudi dels ins trum ents tradicionals. Activitat musical al 11 El nou eix urbanístic de la ciutat. Una via de comunicació Badalona és moJt ueLiva mus iralrnent. D' una banda~ del Conlervatol'i ban sorgit alu nmes que rol·laboreu de manent ()SSencial en la vida music:al ca tala na , com per exemple el Cor Infantil d el Conservatori, que participa d es ~efa anys en les p roduccion s del rau Teatre del Liceu . De l 'EsroJa de.~I ustca ' · han sortit un a big Amh aquest projecte s'està con s truint ll)1 nou centre de ciutat, un nou pol d'atracció a la ciutat. Segolls en Joan May11é: " lAt Ciutat de la Mzísica estarà fica da e n el rovell de l'ou de l'oferta lúdica, esportivct, cultttral i residen cial. A més, està ben comunicat i ben a prop l 'autopista. la línia 4 del metro i el2009la línia 9 badiu" del metro també hi arribar·à. L'espai del Parc de Can Carig també serà aprofitat -com ho està essent Pis clarrl'rs temps, per fer-hi macroconcerts-, ja que té capacitat p er acollir entre 20.000 i 30.000 persones." Badalona versus Barcelona Tamb~ pud a solll'e la proximitat dc Ban·elona: ''Que la Cittta.t. de la Música de Hada.lona sig ui a prop de Barcelona., /Jen al conrmri del que es p odria p ensar, és bo p er dit;erses rnons. En primer lloc en s permet oferir un servei a la metròpoli. I Pn segon lloc, e ns p erm Pt oferir bons professionals de la música (professors, músics) i en s p e rmet t enir un públic: alumnes, amatew·s amb caràcter metropolità. Tot i que el factor de proximitat amb Barcelona en moltes coses no és bo - p e rquè Barcelona absorbeix bona part de ractit~itat ltíclicn de l 'àrea metropolitana-, en el temn cleformaci{) i documenta ci~ es pot proeluir elfc!rwmen in vers i esdevenir ttn pol d 'atracció que generi /"efecte contmri alrpw ara vivim. Budfllon (L vinrà. en pocs anys ww g r cut trcmsforma ci~ de tipus psicològ ir· en d s ciutadan s de tot I 'e ntorn dl' Barcelonct. Jj'arà canviar els hàbits cuüurals i nwsic als de la gent , tant dels ciutadans de Badalona com de l'entorn." 15 1.15 PANORAMA lna Kancheva i Arturo Pastor, premis del Concurs de Cant Manuel Ausensi MIKROKOSMOS El nou Museu Pau Casals lo doto del 2 de juny de 2001 ha de ser inscrita en els annals dels fets culturals del nostre país com uno fita OS$enyolado: la inauguració del nou Museu Pou Casals, a lo remodelada ViHo Casals, o Sant Salvador, el Ven- drell. Uno mesuro de lo sensibilitat cullurol d'uno col·lectivitot, n'és el grau de consciència de lo importància de les seves personalitats més destacodes, aquelles que han contribuït o ofoiçonor~o o que n'han esdevingut símbol. Sortosament, Catalunya ho tingut 1 · i té un esplet de figures lo trajectòria ! de les quals ho esdevingut i és un rel feren! segur en molts àmbits. Entre lo, leS elles, cop de ton indiscutible i de projecció universal com Pou Casals, e! qual mai no dissocià lo seva condició d'artista de lo radical afirmació d'uns principis ètics (per lo pràctica dels quals - i sovint o costo de renúncies doloroses- fou qualificat pel mir.;stre francès Georges Bidoult de ser 'uno de fes consciències del nostre lempsj. D'aquí lo importància de lo preservació del seu llegat i de lo difusó d~ seu exemple. A aquesta tosco esmerça els seus esforços lo Fundació Pou Casals, concretats els darrers anys -<Jmb l'impuls decidit del seu vicepresident, senyor Joan Carles Bruguéen lo rehobílitoció de lo Caso-Museu de Sant Salvador, que era per a Casab •f'expressió i lo síntesi de lo mel'O vida de cofo/à; d'artista." Al conjur del nom de Casals ho eslatoconseguido una fondo sinergia d'esforços i il·lusions, que ho assolit btmplicoció dels estaments públics i de lo societat civil en lo realització del projecte (d'un extrem rigor con~1) i que ha fet superar tota menod obstacles, en ordre o uno fi noliili: enolfirlo memòria de Casals i ferlo viva o les generacions actuals i a les lulures. . Per això el nou Museu Pau Casals e! aidat o transcendir uno funció unívoca i o esdevenir un centre dinamitzador de la cultura musical amb en~sme vocacional i amb v~luntot de servei, o exemple d'aquella figuro inque passà port de lo seva vida 0 DYil·lo que porta el seu nom. .es d'oro, el nostre país té un nou ~Uipoment cultural de primer ordre¡ 1 el Museu Pau Casals és 1· o uno cilo obi'1 d •• 9? a per o tothom per o qui lo =~es un bé irrenunciable i lo digumano un valor essencial. Site Pere Artís La soprano búlgara de 24 anys lna Kanchcva i ri bar·íton de Ct·evillent (Alacant) també de 24 anys At·turo Pastor vun guanyar rl¡wimer premi de veu femenina i masculina, respectivament. del lV Certamrn de Cant pet· a \'cus Joves-Premi Manuel Ausensi, amb un milió dt• ¡>CSl>CtC;, per a cadascun. El premi tanlbé inclou la possibilitat d'inten enil· <'n una prodw:ció del Liceu, actuar en el cicle de primavera de r Auditori Pau Cas u li, el el \ rll(ircll. intervenir en la Sl!{;ona Gala Lírica Alfredo Kraus d'Aspc i la possibilitat cle participat· eu la gala lírica de I" Orquestra i el Cor de RTVE. El segon pt·emi, dotat amb mig milió de pes&etcl>, ,·a ser per a la soprano de 25 anys M. Amparo Navarro. de Falll·a (Valènria). El trrr<'t'J>t'Cmi, de 200.000 pessetes, va ser per a la soprano dc 26 any¡, el<' Las Palmas de Gt·an Ca nària Elisa Vélez; el quart premi, de 100.000 pes~etc¡,, per altrnot· bilbaí dc 31 anys Mikeldi Acbalandabaso; i el cinquè i sisè premis, també cir 100.000 pessetes cadascLW, per al baríton de Saragossa de 20 anys Isaac Calan i la sopt·ano at·gentina de 30 anys Susana R odríguez. Tamb é van obtenir-hi diplomes i accèssits, l'I bai'Íton andorrà dc 24 anys Marc Cant11rri, el tenor càntabre de 30 anys Manurl dr Dicgo, la soprano bilbaïna de 29 anys Marta Gonzruez de Ubieta, el tenor madl'ilcny de 32 anys J osé AJherto Gar cía i el barí.ton de Castr·illón (Asltí rics) de 26 anys David Menéndez. El jurat estava format per Manuel Ausensi, Bemubé Torres, Montscn-at Vives, B egoña López, Cecília Velazqucz, Ft·am·csl'a Roig, Femando Sans, J osé M. Damunt, Llms Andreu i Juli o Blasco. En aquesta edició hi van pat·ticipar J06 estudiants menor~> de 32 anys. Hom destacà el nivell més que notable dels fmaljstes, sobrr tot el de les veus femenines. Aquest certamen és organüzat per Ambito Cultut·al <rEl Cor te IngJés Diagonal.• Concert de l'Schola Gregoriana de Mallorca questa formació dirigida per Salvador Melià, pertanyent a l'Associació Amics del Cant Gregorià, va oferir el passatl4 de juny el concert que fa anualment al 1\Ionestir de Santa Clara de ]a Ciutat de P alma. S'hi van interpretar les oht·es Missa Prop Pf/.ce i Gaude Maria Virgo . D 'altt·a banda, l'Schola Gt·egoriana de Mallorca va actuar amb ante lació a la cita d e Palma a Salamanca i Maó. Aq11esl a formació \'a ser fund ada fa sis anys. • A 203 Celebrat el seminari la música a l'àrea catalanovalenciana al segle XVI mb aque.~t títol p/ sPminori se celebrà els dies 16, .17 i 18 de julial ni Centre A de Cultura ContemporànirL de Barcelo(CCCB), dirigit per Romà Escal.as i organit::ctl pel Consorci L'ni11ersitat lnl<'riiiJ<"Ïonal MenéndP:. f'c•layo de Barcelona-Centre ErnPsl Uuch. !El semitwri, al qtwl van assis t.ir alun11ws IIIIÏt'l!rsitari., i rle cursos superior.~ dl' t:onst>runt.ori, t'(~ analitzar, bii.· sicnml!n t, els /.rets mé.~ signiflcatilts del renaixement mtt..~Ïc(l/ d'aqne.,a zona geogràfim de la P!!n{nsula. Les dit;er.~l'-~ mati>ril!s van ser impartides Jll'r /~mili Ras , )nrdi Uij'P, )(111/ltt! 11-/Pdina. Romà Esca/as. )ordí Balle.fter, /)i11ko F(lbris, José l'ict>11Le Con=6lez l'aIIP. Jordi Savall i Màrius Bemudó. • 11!1 17 PANORAMA v Curs Internacional de Música Romàntica Giuseppe Verdi TI\NGENTS El Teatre Líric 203 A l'Espai Brosso ens van retornar el perfum d'un dels intents més autòctons en el món de lo música escènica: el teatre líric. Amb uno versió reduïda i esquematitzada de l'obro Liliana d'Enric Granados, estrenada ol desaparegut Palau de les Belles Arts de Barcelona el 1911 , vam poder intuir en què consistia el Teatre Líric: uno vio més popular, diferent de l'opereta, del musical i de lo sarsuela. Liliana estovo musicada sobre un text d'Apel-les Mestres. D'altres autors -Josep Corner, Santiago Rusiñol, Ignasi lglésios i Àngel Guimerà-, segons el promotor de lo reposició, Xavier Podullés, van aportar també textos o lo fórmula. Lo història -deliciosa- ens va captivar per mitjà de l'ort del narrador Enric Mojó i fragments musicals pensats per o un grup de cambra van ser ben interpretats per Moria Lluïsa lbóñez o l'arpo. Es podia imaginar l'obro amb l'argument escenificat i amb lo formació musical adequada. Coldria l'intent de recuperar aquest gènere i precisar si les altres obres de Granados: Blon- caflor, Picarol, Petrarca, Gaziel i Fai/et, s'hi podien també enquadrar; si el Màgic òpal d'Albéniz tirava més per aquí o era un musical més aviat anglès; o si lo Rosons i La reina del cor d' Enric Morera s'hi podien adequar. Som pessimistes, però, davant aquesta iniciativa, en veure que per o coses més segures no tenim política cultural nocional. Madrid va capitalitzar lo reposició de The Duenno de Gerhard i jo ho anunciat -n'han tret el disc- el Merlín d'Albéniz. Aquí no hi ho resposta escènica. Preferim dedicar els recursos o molbarator òperes famoses en mons de directors escènics iconoclàstics. Jordi Maluquer 18 1.38 7 i 8 dc sct"mbt·e, Figuer·e-s, ;\luseu de l'Empordà. Director: lliquel Alsina i Farrés. Profe.,<~ors: Am1a ;\1. Garcia, Salvador Oliva, l\laria Pertile i Jo!!~ Luis Téllcz. e diferència de les alt•·e;, l'díf·íons. engtHJn) J osé Luis Trll1•z fadí de fil conductor del cu•·s amb un t"l'correc«nt cronològic pl'r l'c>voludó musical dc Verdi seguint t r <'S obn~s qn<· pertanyen a è poques diff'rcnls: Na b(tcco (1842), dc l'etapa nacionalista; La 1'nwinta ( L853), dc !'(.poeu de maduresa, i Falsraff(l893}, la st•vw danera òp~r·a. El fot. que els professors provinguin de (live•·sos àmbits: la història , la liter·atura i la nítíca musical, fa que aquest rurs pugt•i ofer-ir una visió àmplia dc l'òpcnJ rom u art total, ja que agh•Lina molts vessants: la lilera tnra, el pa pe•· socíopoliLic de J'ob•·a i l'cslrnctunt musical que tdà per a Iu seva expt·es!>iÓ. El c urs es fa dc dijous a dí ~>sabtc. Comença amb una c-ontc-...tualització his tòric a a càrrec d'Anna Mm-ia Garcia. que parla•·à dc la unpo•·tància politicosocial del compositor· a la seva època. S'analitz<u·à l'I fenomen social que es p.-odu1a Jes¡u·rs d'escoltar· una dctcr·minada à .-iu, quun la gent s'alçava i cridava '' ¡Viva VERDI! " aquest nom tenia clues s ignificacions, es rcfct·ía lantultulcnl del compositor com a la eddu polítiea dc·dvacla de l'uc•·òs lÏC' V.E.R.D.L, él'! a dir, Vittorio Emmanncllo Bci di .ltalia. Ala tarda José Luis Téllez farà veure corn molts d els cor·s dc l'bpera del A Nabucco eren plens d"aJ-Iw;íon-alz IJuita pet· a la unificació d'Itàlia¡ fll!l interp•·etats pel poble com a síml.)i d el risorgímento ('""Mia pal du,,¡ 1~ 11 a e perduta "). L'endemà, divendres, "María Prrtile explicarà les relacions entre el!fi. lwe t i I' òpe•·a. Parlarà deia figlll'a drl llibretista A.JTaigo Boito, amhiJUÍL'IIIllença a col-laborar Verdi l'an)l871 u111L l'òpet·a Aida i amb qui de,¡1rr• féu O te/lo i FolstaJJ. La jornada r• clourà amb lln concet·t din• IQ1\ Scbubertíada a Vuabertan. Dissabte Salvador Oliva serarrnc-a rregaL d'ex--posar el seu estudi ..,. br·e la t•·ansfOI·mació dels te"l"lo>: dd litt•nu·i al llibret d" òpera. És a dir.ttelements na n-atius que hi ÍJJtentlltll i el tractament en el pas delte\t d dramatúq,,o-ia teatral altextdednmatúq;ía operística. i ho farà mtraol-se en trf's cr·eacions dr Sbak"" pear·e : Machbeth, Otello i Fubta.fJ. Tres personatges a qui Verdi JKhà música els anys 1847. 188ï i 1893, rt•· pectivament. A la tm·da José Luí.' T~ lle7. parlarà d'aquestada.-rern.Fal.!tciff, una òpe•·a de cru·àrter bu.ffolJil<' Vcnli va est~rim·e als vuitanta Oll)l. abans de morir: "La rissata}inul". I per rlom·e el curs, es podran t>· colta •·Zieder a Yïlal1ertran. I Maria Gratacós ~ad del do¡ E1 ~ Slro alo Th~ To~ Ho~ liert ~~~neg Pen MOh lo~ r~ ~~·'11~ ~I CIÓ no per dri~ Jon L l'IlO Concerts de la Coral Albada amb Pierre Cao Cu ,Jr, l'u ,¡, a Coral Albadu, pertanyent l'Aprengrupació Cor Madrigrrl, L estada Luxemburg dre part en r-¡ tr IU va una li entre els dies 7 i 11 cl 'abri/. L'estada va ser dirigiclct pel presti1::iós director coral Pierre Ca o i t>a SPr una invitació de l'I nstitut Europeu de Cemt Coral (INECC). Ell el curs d 'u ques/a trobada es va preparar tm. programa, jwttame11t amb el Coeu.r RobPrt Sdumlluttt, creat per l'Institltf Europeu dP Cant Corul, el Centre de Cant Coml dP la Comunitat Frttttt'P!w. tle Bèlgicct, Lcmdesnmsitrat i Saar Siitmgerbtmll. Es tracta, com Út Coral Allwclct, d 'una fonnació intet,rrmlu per jove.~ carvt.airt~$ d 'Pda ts no su¡Jerior a l.~ 25 awys. El programa qtw es vtr, ¡Jre¡wrnr const.avct d 'una primern [Ja rt int,egrnda per Sion ou lc Calvnir e cie Theodore Gouvy que Vtt dirigir Pierre Cao, i Úl segona estava formul per Lo Noi dc la Mun~ d 'A11to- lat ui Esteve Nabono ni Nicolau que dirigí eltitulartltl• Comi Albader, Esteve Nabo11a; ""~· nin,. to the t•ich dirigit per .lft•rll• Fol7z i Chicheste•· Psn!J~s dP_~''d; ttctrd Bern steín amb dJTerrro Pi(!rre Ccw. llom comptà omb ~1j: port de l'orquestra Pltillramromcl' . Cal d"1r que ell tolel,1fi Lorrwne. I Ja :.a· ' obres, incloent-hi Lo No•· <e tors t.•·, dos l · t·e, van interventr e s boro•e• m entals i que a.questa o " P~·rrt molt gratamertt valorada per 11 Cao i pels cantaires 1· d"tri'ctor "" Cor Robert Schwmmn. I PANORAMA Les Musicades de Lió, del6 a/16 de setembre CONVOCATÒRIES XV PRE)II SGAE DE JOVES e cicle de música les Musicades, ue se celebra cada any a la ciubl~onceso de lió, enguany té lloc dal6 ol 16 de setembre. Es tracto ce lo música de cambra interpretado pels músics més adequats. En aquesta edició destaca la in~e~pretoció d? dos ~extets de Richard Sltouss i Tx01kovsk1, del Quartet per alo fi dels temps de Messiaen i de The unanswered question d'Ives. fombé s'hi interpreten trios de Hoydn, Mendelssohn, Glinka i Schuilert;quotre quartets de Brahms i Mozart; quintets de Mozart, Dvorók, Xostokóvitx... Els intèrprets més coneguts són el pianista Jean Claude fennetier, els violinistes A na Txu'101xenko i Joseph Silverstein, el violoncel·listo Rocco Filppini, el clarir.elisto i compositor Jorg Widmonn i ~contrabaix Christian Suter. Els cinc primers, paral·leloment, mporteixen classes magistrals del 5 ~ 16 de setembre. De l'organitzaciÓ s'ocupo Musicalyon, que compnomb lo direcció artística formada per Marie-Jo Schmitt, Philippe Andriot i lo pianista Teresa llacuna. Jordi Maluquer e L'Escola d'Òpera de Sabadell prepararà Út Bohèrne d'Òpcnt de Sulwclt>ll L "~st·ola t¡uc rlirigici.x Mi l'na Lanunlwa, , ronlo<·a el ronr·urs JHW ~tc·rrrl ir· al VJ Cur.dr JJrofeslÜcmalit;r,nr·ió que l'!c·r·à dftlirat a La Bohèmf' tir CiaC'orno Purriní. Aquc~t conrurs selcedonat·à li-paper~ pi'Ínripals qut• n~ p•·csc·n­ Llrao l'òper·a de Purri ni r n sc·ssions r-~ial, i paral·lrlcs a lr~; n•pr·est·nLiftons ofirials drl ciri e Ò¡wnt a CaLIIun\a. El ~tJII('llr• tindrà lloc del I al 8 de l-brrr de 2002 i hi poden pt·<•ndt·t> Jl.lrt lot. el~ caulant~ dc nar ionali tal ~>Jr.tnyola o rstrangt•rs t'(•sidrnts a Eb~an)a, amb una t•dat màxima d e 35 an)·. i que tinguin la C'<tt'l'('t'U dt· cant ~~tahaua rn con~e•·vatfwi o t•qu ivalent amb Jlrofessor particular·. El profcssot·at del Cu t·s, clun111t t•ls ~r·o~demarç i abri l dr 2002, !W t 'ftn oget· i\Jier, Albtwl Argudo, Pep AnlnnCómez,, pau Montcwde E nt·iquc' laTarrrs i Jordi Vilà .\lés informació ,;: l~scolu d'Ò~~a ~le Sabadell ; tel.: 93.725.6 7. ' a~: 93.727.53.2J. l nl<'rnct: ~.amwa-{lpet·a-sabaclcll.rs A/c•·aa. 'ke;"tuui.es • C.O~IPOSITORS. Hi poden partictpru· tots els creadort< musirals nascuts a partir del dia 1 d e gener de 1966 amb obres <[Uc s'ajustin a wta plantilla núnima de quatre intèt•pt·ets i màxima d 'un intèrpret d e cadasctma de les famílies d 'iustrwne nts segiients : flauta, oho(> c1m·inet, fagot, trompa, trompe ta: tt·ombó, piano, violí, viola, violoncel, contubaix i p e t·eussió. S'hj atorgat·an <Juatre pt·emis: 1.000.000, 500.000, 250.000 S'hi nlot·gut·n n tre.., pa·emis: 600.000, ·100.000 i 300.000 pe:r M'h•::.. J.:l~o cm·<·e.ri:~trmucnts i lc.., iuscripcion., c.· ui e m iar-lcs abans del 15 tl'o<'tuhr·e dc 2001. Pt>r a més iuformurió: Conscjo Regulador de Ja., lndi(·ariones Gf'ow-Micns Protc~rida~ Jijonu y Tnrt·ón tle Alicant4·. Apurant dt• <·ort·cu s 131-Fout del 1\lot·utcll, s/n. 03100 XLxona. Fax: 96.561.24-A-6. Tel.: 96.561.2 ,~.27. www.jijona. cont A/e: poslluasl<•t·@jijonn.com i 125.000 pessetes. La data línút de presentació d'olnea és el dia 5 d'octubre de 2001. Per a més iufot·mació: Sra. Fina Sitjf's. Cap dc Comunicació de l'SGAE a Catalunya. Pg. Colom, 6. 08002 Barcelona. Tel.: 93.268.90.00. Fax: 93.268.90.02 . Aie: fsïtjes@sgae.es. 11 CONCURS INTERNACIONAL DE PIANO COMPOSITORS D'ESPANYA. Del 15 al 19 de desembre d~ 2001, a l'Auditori Joaquín Rodngo de las Rozas de Madrid, serà dedicat a Xavier Montsalvatge. Hi poden particípor pianistes de qualsevol nacionalitat menors de 33 anys durant les dotes del concurs. S'ni atorgaran quatre premis: I CONCURS SGAE DE JAZZ TETE MONTOLIU 2001 . Emmarcat dins la Biennal SGAE de Jazz Tete Montoliu, poden presentar-s'hi totes les obres d'aquest gènere (en qualsevol de les seves variants) compostes en data anterior a la de la convocatòria de les bases. Cada compositor pot presentar un mòxím de tres obres originals i inèdites. S'hi atorgaran quatre premis: 1.000.000, 500.000, 250.000 i 100.000 pessetes, més un premi de 250.000 pessetes al millor intèr- 1.000.000, 750.000, 500.000 i 250.000 pessetes. la dato límit de presentació d'obres és el dío 12 d'octubre de 2001. Per a més informació: Sra. Fina Sitjes. Cap de Comunicacíó de l'SGAE aCatalunya. Pg. Colom, 6. 08002 Barcelona. Tel.: 93.268.90.00. Fax: 93.268.90.02. A/e: fsitjes@sgae.es. V CONCURS NACIONAL DE CORS " T URRÓN DE JIJONA". Hi podeu participar tots els cors espanyols, fins i tol infantils i juvenils, formats per un núnim de 20 cantaires i un màxim dc 50. Cal enviar·-hi una cinta de casset (type ll ct·om) o DAT, d ' una durnda aproximada d e 25 minuts . Les obt·es per· inter·pre tar, totes a capp ella , s'han d 'a,jushu· als paràmetres següents: obres a una veu, una de c¡ualsevol è poca o estil; obt'f'f:l a dive•·aes veus, una dels segle!! XV o XVI, tma dels segles XVH, XVIII, XIX o XX, una obra popular· o folkJòri<'a, i un vülancet popular. Es fm·an dues selecciou s, la primet·a d e sis cors i la segona dc tres, els quals participaran e n la final a XLxona el dia 8 d e desembre. pret de música espanyola. El primer premi inclou uno gíra de concerts. la data límit d'inscripció és el dia 2 de novembre de 2001 . Per a més informació i obres que col preparar: Concurs Internacional de Piano Compositors d'Espanyo. Auti llo, 12. Urbanització Molino de lo Hoz. 28230 las Rozos de Madrid. Tel.: 91.630.08.80. Fax: 91.630.21.26. www.cipce.org A/e: cipce@cipce.org. \.Xl CONCURS NACIONAL DE JOVES PIANISTES CIUTAT D'ALBACETE. Ot·ganïtzat per Joventuts )1u~icalii d 'Albacete, tindrà lloc en aquc:iUl ciutat mw·cïana enLt·c els clif's 27 dt> novembre i 1 d e dc~o~e mlll'e de 2001 . Hi poden parLi<•ipar tols els pillJlÍsll's de n acionalitat <'Sfluuyola <¡ue uo hagin fet e ls 30 anys aban& dd 27 d e uovcmba·e de 2001 ni hagin guanyat cl¡winwr pt•etui d'at¡ucst concurs. S'hi alot·gur·au tret! pa·emis: 500.000, 250.000 i LOO.OOO pessetes, nH~s uu pt·emi es pe<~ ial de J 00.000 ¡ws!!eles pe r al millot· ÍJltè a·¡ll'l'l dc Chopin. La inscripció ucuha (\I diu 26 d 'octubre d e 2 001. J>f' t' a mÍ>s informa ció i obt·es <]UI' cul prt'parar·: Joveututs l\fusicul!l d' AJhnccte. Pl. Gabriel Lod tu·ct~, <J.. 02002 Albacete. Tel.: 967.22.73.50/967.50.01.91 (d e I O a 12 h i de 16 u 19 b, de diFax: divendres). u Huns 967.50.18.72. ~ 60 =.s = a t:;;' ;;r 203 19 1.19 PANORAMA Euroconcert Fidelitat i també noms importants Gairebé sempre costa trobar elements distintius acusats entre la programació d'una temporada i la d 'u na altra d'Euroconcert. Aquest cicle manté una fidelitat acusadíssima a una línia d'actuació, i aquest és un mèrit i alhora el resu ltat del seu èxit; èxit que es manifesta, consegüentment, sobretot en la fidelització d'un públic específic que troba amb molta exactitud allò que vol. ·Ír ini Ta Per J.C.C. Christoph Prégarcllen I Mlchael Gees a nm a teix, la propera tempot·ada ofereix algun matís diferenciador, que hom centraria en una supet·ior· JH·e¡;ència dc noms es tcl·hu·s, d c fi gur·cs con egudes que far eeixen de maner·a espessa aqurs l in amovible de<~à leg que confonna (•I cicle any rere any, i que en la pro pera edició serà el dissetè. Així, hom constata la p t·esència d el pianista Cht·istian Zach arias, situat en un ptimeríssim rang de consideració, que protagonitzarà el segon co nc<'r·t amb un progu ma integt·at per ohres de Domenico Scad atti i Dehnssy. És el cas també del tenor C hristoph Préga r·dicn , que acompan yat de Mich ael Gecs interpretarà un progt·ama form a t. pm· 24 cançons de comiat i dc viatge dc F r anz Schuhet·t. Així matei.x l'actuació de La Gr ande Éruric et la Chambre du R oy que dirigeix J ea n-Claude Malgoil·c, t>n 1111 pt·ograma de molt pes, fo t·mat pe r tn·s ora toris ba rro<~s: Jephté de Ca rissimi i A dr n T L'lnsemble Mlcrologus Uhistoire d'Esther i ./u.clith, siue Beth uJia liberata de M. A. Charpentier. Igualmen t cal fer esment al duet for mat p et' Lluís Clan•t i J osep Maria Colo m, tm un intet·essant progr a ma fonna t p erla integral de les Sonates per a violoncel i piano d e J o hannes Bnhms. Un altre nom de relleu és el d e la cJarinetista alemunya Sabine Meyer , que actuarà amb el seu conjunt BHiserensembleSa· bine Ma yet·, amb un programà fot·mat p e r obres df. .Moza.rl: 01 0 Krommer i Beeth oven. Tol ' sen se oblidar l 'in evitahlefllu· a ib PANORAMA ta Maria d' \.lfons \: d s~ni. L' \ ccadcmia t nnnt>ntulc haliana pot·lat'Ètunu altt·a manifcstatió c·t•nll·ada t'n la mtísicn antiga amb t•l tít ol dr dolce vita mia" (mtísiea 'oc al i instrumental dd R("naÏ-wment itaüà), mentn• que c•l Quar·tet de la Filhunnònic•a dr Berlín iuterprt'tarà un prognrma titu lat "El quartet amb piano: tt·es cslils'', amb obrt'S de J. Suc·k, Mozat·t i Brahms. El c·ic·le PI clourà la CApella Leopnlclina dr Viena aml1 la sopnlno Marin ZadcH'i i la tontralt Lydia Viedinget· a mb direcció cie Joq:~ ZwiC'kt'l'. El pt·ognuna , titulat " Dc>l haJToc bohemi almcridioual ," im· Ion ohr·es de J . D. Zelen ka i Pet·golesi. Com és habitual, h om oferirà d os COJH'c>t·ts gra tuïts prr als abona ts, els <ruals tindran lloc al Monci>lit· de P t>clt·albcs els elies 8 i 9 d 'octubre amb l' actuació del conjunt I Solisti delia Set·enissima, qne interpretarà obres dc> Su mmnt· lini , Lolli i Vivaldi, aquest datT<'r - ben segut·-, un dl'ls autors més prodiga ts no sols c·n aquest cicle sinó en el dec:ut·s d e la història d 'Eur·o- ··o BUiserensenmble Sablne Meyer ,¡ri, enguany amb un progt·ama iorrgral per obres dc Pcrgolesi, Tartini i Vivaldi. Aquesta llista t~xposa da no ha J~menysteni r· l' interès i la qualilaldela resta dr. C'OliCtWis, am.b la 11resrncia tle l'Enscmble Micn>logus,quciniciurà el cielc• el dia 22 d'oe tubre, en un concert que comptarà amb la col·lahoració de Ja Capella de Música de Santa Maria del Mar en un programa titulat "Cants i danses dels pelegt'ins medievals" que inclou l'extraor·dinari Llibre vennell de Mont serrat i quatre Cantigues de San- COH Cc t· t. ml11 ¡~-/-mndlEk~rr1Tiillrnl CATALUNYA MUSICA I REVISTA MUSICAL CATALANA CI Sant Fancesc de Paula , 2-08003 Barcelona Butlleta de domiciliació bancària S.nyors, elugra.iré que• umh tllrrt<: al meu compte/llibreta atenguin dsttbutsqueels presentarà CONSORCI DEL PALA U DE LA MÚSICA CATAL.\.'VI\, pd pasamrnt de la mevo ~ubsc-ripci6 a "CATALUNYA MÚSICA/REVISTA \fUS ICAL CATALANA" \,Entitat N'Comptr oooo Dísit control DO DDDDDDDDDD 1itular - - - - - - - - - - - - . B a n c / C a i x a - - - - - -------"-8tnria - - - - - - - - - - - Si8"atura Adreça agència Població - - -- - - - -- - - - Cot omplir ks dodos corr~•ctomNII ~om i <ognoms Carrn Butllela de subscripció Prorc•si6 - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -- - -- - - - T~lt.ron - - - - - - - - - - - - Poblnei6 --------------~ ~------------------- 0 te. - - - -- -- - - Pr<?vínrin • iljo •ubscriure'm u pnrtlr dt•l nt'•mrrll 0 Fnré crecliul'import mitjançant amb Iu c¡uotn anuol dc 4.200 ptoa. 0 O taló bancari adjunt. !Cintat rol cir 2.350 0 0 domiciliació bancària. Per u • uh•rripcions nl'r•trnngu. contulteu ri preu . ....... •rvr~ chulc¡, Sl'I'OII iuc·o··plwutll'l' niR ntlCili'R tlc•l C:I'Up Palau de la 1\l ú;ic·o (Orfeó Cutolil. Fumluc·ió Orfc·ó Cntnlti- Puluu d c Iu llu,i<'a i Consc11·d th•l Pul ou ;lc In M1í,ic·u Cu tulano), mnh seu al cur•·er rle Sant Frunci'Sl' dP Pnulu, 2. ch- Burc·clono. CP 08003. PtrfPI'-tW la ¡;rstió ¡;t•nr•·ul, i c>n ut¡uP,la ndre\'a pot e:-en·ir tols els dret;, d'lltc~s. rt•etinc·n!'ic), t•uncel.fuc•ió i opo~idcí. I Simfònics a VI TE~PORADA 2001-2002 ORQUESTRA SIMFÒNICA DEL VALLÈS CONCERT9 CONCERT S CONCEHT I Oiw¡hto, 22 tlt• 1/'lt•mhn•l(IO/, IV¡,,.,,., D")tthtl'. 15 dt·~t·mllro• :mOl /9 ,,.,.., Orqueltlra Simfònica del Vallès J ordi J.' igaró. tenora Sah ador BrolOO!o, director Orquestra Simfònica del Vallès Sah ador Brotons, dircc·tor FestÍ\ al dc Di~uhtt' 20 tl'ubri/ "''\0' i tlalhcs 2002, 19 fwre, Orquestra Simfònica del Vallès Emilio Gonzale:t., piano Col (ttunn) ador del Premi Ricard Viii e' 2otXIl ~j Edmon Colomer, director o/ln·,dt• obrl'} de W. A. Mozart i .T. J, M. l ''llndtl.llJ:U. X. lloliarl. \-1. Olt ra X. Ucns:urrcl i M. dc l'alia Bro~hm~ CONCERT6 Da;al>lt' 26 ,¡, d ()< , , , , . . '!(lf)/ 19/tt>rc'\ Orquestra Simfònica del Vallès Virgínia Pamtmon. mpro11o j()S('p Pon..... dirrctor :!(Xi:! /9 fwrd CONCERT 10 DiHahw 25 cft maig 2002. /9/torn Orquestra Simfònica del Vallè!. Jordi Mora. diruwr CONCERT2 /)1\tllf)/{· (¡ ~t'Il..,. A. Uruckncr Simfonia mim. 4 ~~~ .\11 1>1-ma/1 nwjor. · Rommllim• l' Va ,., Orquestra Simfònica del Vall~s Cor de Cambra de l'Auditori de Lleida Orfeó Català f{'lllftiCI/I<It per obro'\ t/¡• CONCERT7 Dt~salllt'. l'imdacló Üti\:o Ptntdèsl c.orrr 1 tir fchrt•r 2002, IV ltmn Carmina Burano Orquestra Simfònica del Vallès Salvador Brotons, lfirt·ctur CONCERTJ I¡ (H 111/JTt Z(Jflf. 19 ltMt•j Orqucsút PHblo Sarasntc Joan Enric Lluna, clarinet Emesi Martínezl7.quic1·do, director qu Cor Infantil de l'Orfeó Català Solistes a determinar Manuel Val di\ ieso. director G. Bi7cl, M. Ru1cl i C. Franci. DIHIIIU~. ¡,¡ Concert de carn:nnl CONCERTll Dilwhtl' 8 dc juny 1001. 19 hom obri'\ dl' O rq uestra Simfònica del Vallès Lluïs Claret, violoncrl Arhim Fiedler. director W. A. Mozart. C. S~tint·Sacn<,, A. D\oník, A. Kal.\aturian i 11. Ucrlíol olm•, dc (1/Jf('.\ dt• 1.. 1an JlcetbOICn i t: J, Jla)dn X. Monl'llhut¡ac. C. M. '"" Weber. ,J. Sibcliu' i ,\, Gina~tcr.t CONCERTS Oittahtr 13 d1• marc 1tXJ1. /Y lmrr'' CO'ICERT4 Dil.\tlf>lt'. 2.J IIUH'III'"" '!li() f, fi) ltnf'l'l Orq uestra Simfònica del Vallès Luis ~1ichal, direcwr t>brt'.\ c/1 W. A. Mont ri. t: 1>-o~nlÍ. L. Uo<.-chcrini i .\. Pi11uolla CONCERT 12 Orquestra Simfònica del Vallès francesc Garrigo~a. ttnar Xa' icr Forner, trompa Cor Licdcr CamcrJ Sal\'ador Brotons, director Oiual>tl' 12 <fi' ¡uny :!f/()], 19 hom Orquestrn Simfònica del Vallès M. Lluïsa Can tos. piano SaiYador Brotons, dirutor obres cie 11. Brillen S(TI'IWIU pt>r a trampa. li'llOT 1 orqutltrtt, ron op. J / O. Kabalc,ski. A. Katnturian i O. Xostak6\ i L' 1 Camaw dl' Sam Niwla11. op. -12 ta qu r¡u~ tQr Localitats: de I .000 a 5.500 Organitza Venda dc localitats: A partir del 9 de juliol Informació i venda: Palau dc la Mtisica C:11alana Tel. 93 295 72 00 FUNDA CIO ORF I: O CATALA PALAU DE LA MÚSICA f Orquest,ro SimfumCtl del \!allls ~ra rrsl huq PANORAMA El cicle Concerts Simfònics al Palau incrementa l'oferta Un total de dotze concerts integraran l'oferta del cicle Concerts Simfònics al Palau que promouen conjuntament ~ Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana i l'Orquestra Simfònica del Vallès. Ptf RIMC A quest cicle uriba ja a la seva sisena tt·m¡wr·ada i ho fa amb tmes expectaLi ves exct.>l·1enls dcsprfs que en les cin c antt.>riors h agi aconseguit fidt>litzar lltl urnpli Sl'CIordc p(thlic amb uns índ~xs d 'as>i'lrncia de més del 90%, fet que ha afavorit l'inet·emcnt dels IJI'Ogramcs1ins a a r r ibar a Iu ¡H·opcraeclició als dotze, qu e es dunm aterme entre el dia 22 de setembre iel22 de juny segiit•nt; sempreen sessió de diss<thte a la tat'daisempre, igua lment , a l P alau dda ~1úsica Ca ta la n a . Tot això amb llll \'en tall dc> pt·cus q ur e n el morert de més en ve t·gadur a d e ~roducció arriba a les 5.000 pes>tll"i la localitat més t ara i 2.000 la me¡, ' h:u·ata, mentre que en la !aroma haha es mou entr e les 3.500 i lrs 1.000 pessetl's. En .el pla artísti<·. la progt·cssila nuUora qua litativa d(• l' o •·qur,tra sahadell e nca a ft~ voreix qur resulti atrartiva pe r a din•c·IIJro de"'" · ll • t>' au mvc , comen~·an L ¡wl ~u titular, Sa1vaclor B t'Olons <1111' lerà el I(· •sponsable dc cm . e 'JH'O -· gt"ames del cicle, men tl'e que la resta eotn P t ua, a mb un t'S lol d c 1lona pal't I I J • e e s a Lt·es mdlors di rector~ ca lDI ans -sucrt'SSIVarnent · : Jo,ep Pon E . s, ' rnest Mat·tínE>z fzqtuerdo· Jord't M , l o r·a, Edrnon Co- Salvador Brotons Manuel Valdlvleso Joan Enric Uuna Jordi Mora l o mer i Manuel Valdivit>so- i també algtms de foran s. com Luis Miebal i Achim FieèUer. Cal assenyalat· q ue un dt'ls conce t·ts, el t e rcer , no sel'à a cà n ·e1· d c la Simfò nica del Va llès, si nó d ' una formació convidada, l' Ü•·questt·a Pablo Sarasatf' de P amplon a. dirigicla pel titular, Erne!St Ma t·tín.ez Izq:uierdo. És el mateix cas pt'l que fa a solis tes . a mh la presència de nomi~ ta n r ellevants com el violonec•l·ljs- tu Lluí., Clan•t ( Com·Prt per u violmlcPI dc· ll u) dn) i la pianista MaI'ÍH Lluï¡,a Cantos (Com:Prt per fi piano i urq11Pstra d(• KhaLxatuI'Ï<tn), c·l c·luri nf'li<; la J oan Enric Llunu (ConCf>rt per a clarinPt i or<tuestro ntÍm. 2 dc• Weber ), el tenol'a jul'di Figa ró (Concert p pr u tenora i orr¡11c>.st ra de Xa vil'r BoJial'l), c·l pianis tu Emili() Conzalc·;, , gmm) a il o1· clc•l Conc·urs Ril'ant \iii t'~:> 2000 (Concert per a piano i on¡uP.stra 111Ím . 1 d e 23 /1 :~ PANORAMA :l: .,........_,......,,.,.,..,.,.....,_r== 203 Brahms), juntament amb les veus dt> Vi r·gíni a Pan-amon i Ft·ancesc Garrigosa. Pel que fa a obrt>s. dominen les pròp ies del gt·an t·epet·tori unive t·sal, encara que amb cr·iteris for~a selectius i amb aportacions originals. És el cas del primer concer·t, que com Lots respon a un títol d ctenni nat -en aquest cas, " Tr·cs pohlf's, una sola IJengua: la música"-, i <JUe integra obres del basc Usanclizaga, els catalans Boliarl, Oltr·a i Benguf'rel i l' andalús Manuel dt· Falla . H om hi ha de d es tacar l a prcsènl'ia dc compositors poc sovintejats e n l<"s grans pt·ogramacions: Gi naslcr·a , Danzi , Koda1y, Khatxaturian, Britten -fle qui s'of€'r·ir·à la bonic·a Cantata de sant Nicolau- , Piazzola, Sibelius i Kabalevski. Com t'S pot veure . hi ha un a simbiosi molt evident entre gran espe<'tade segur· i exjgència. S" hi poclt·à ga udir d 'obres tan agraïdes pet· al gt·an públic com, uJtra alguna ja esmentada, la Simfonia ntÍm. 4, " Romàntica " d e Bruckner , SimfonicL nLÍm. 38, Praga dc Mozar·t , Carmina Bura na de Ca ri Odi, la .. Suite núm. I" {lc l'Artesiana de Bizet, Schérezcule de Ha vel, Carna'val dels cwimals dc Saint-Saens, Canw,val romà (obcrt111·a) d ' Héctor Berlioz, obcrtunt Leonora núrn. 3 de Beethoven , El sombrero de tres picos de Fa lla , etcètera. I no falta rà el sempre molt ben acollit Festival de Valsos i Danses, en el quaJ , juntament amb una selecció d els més coneguts d e J oha nn Stt·a uss, tamb~ es podr·an escoltar· obr·cs de Txaikovski, Borodin i Kodaly. Ja s 'h a fet esment de la ver sió del Carmina Burana (obra que d an ·e ra mcnt es progr ama amb gnm assiduïtat), qu.e C<.nnptat·à amb la pr<·sència de l' Orfeó Ca talà i rld seu Cor Infantil i del Cor d e Ca mbra Enric Gt·an a dos d e Lleida, i un conjunt rle solistes vocals per clcl!'rminar sota la batuta de Manuel Valdivieso. Acruest ('Onre r·t Í's en c·opr oductió a mh l' Audil or·i d t- Lleida. Cnl"iosam('nl, en d c·oncert nú- 2 òaa..-..-ó f s rrel n~~ CIJ L'Orquestra Simfònica del Vallès al Palau de la Música mer·o l] (8 de jun y d<' 2002) s'oferirà una simfonia d e Brethoven qne prèviament hagi estat escollida pels assistents al <:icle. El cicle té un pressupost de 60 milions d e pessetes, tlds 4uals 40 són restituïts mitjan~ant la wmla de localitats i la resta és assumida a parts iguals per la Fundació Orfeó Català-P alau de la Músi!'3 i per l'Orquestra Simfònicadrl Vallès. <oia pt' ~B' IZ Iula ~rà Prir la li Creiem oportú ap•·ofilat• l'avinentesa per destacru· el¡>aper progressivament protagonista que està aconseguint l'Orques· tra Simfònica d el VaUès e n el conjunt de la vida musical ca· talana. Com és ben sahut, es tr·ac la d e l'(uúca fot·mació sinÜO· oiea de caràcte t· p•·ivat no sols d e Catahmya sinó de tot l'Es· tat, i la seva pervivència és possible, sobretot, gràcies a l'esforç del seu equip hwnà: ar·tístic bàsicament, i també gerència i de gestió. La seva estructura finan cera, en aquest sentit, resulta eloqüent. La major· pnrt d el seu pt·essupost es manté gràcies a la r ecaptació per ingressos d e taquiUa i p er caixets, capítol aquest que arriba fms al 60o/o, mentt·e que les subvencion-" i esponsoritznció amb prou fe ines at..-iben al 40% . Per dir-ho en altt·es tipus d e guar·ismes, cada loc alitat de l'OSV és subvencionada amb 400 pessetes, menh·e que en el concertisme. i no cal dir-ho, la lítica institucional, 8((ltests guarismes es multipliquen pet· gairebé 20 vegades •.. o més, fins i tot. Potser 110 caldl'ia dit· t·es més. Tan sols cal afegir· la seva impagable funció d'orquestro nacional, disponible, pe r· tant, pm· r·csoldre exigències d€' con· cet·tisme simfònic un·eu d e l país, aspecte que adqnirei.x 1103 gt·an im¡>ot·tància, com a fet compensador d el prolagorúsrur gairebé ÚJúc d e Barct>lona en aquest apartat. La! dr \ eld, dr ~ pre rolo \lot Car J ~I na Con llfrt ona l'fC[ qu !fra vint (dir nún thal di l d'E 11 PANORAMA Cicle cie l'Orquestra Simfònica clel Vallès a Sabadell Sabadell, gràcies a la seva ~ebollada Orquestra Simfònica del Vallès, és la segona ciulaf catalana que compta amb un cicle de concerts simfònics. Cicle que en realitof s'estructura a redós del que ofereix Concerts Simfònics al Palau, encara que amb menor quantitat. 2001·02 de I'Orquesh'a SIMfònica del Vallès a Sabadell, concerts que es repartiran entre el Teatre Principal I el renovat Teatre La Faràndula guany atTiha a la L<'rt't• t·a Nlir ió. dedicat Hls ('<'DLt·cs de Pt·imàt·i a i Secundària de PtrRIMC n total ser an vuit., els programes qu<' s'escoltaran a Sabadell: els titulats "Tr·es pobles, una ;oia Uellouua: la música, par adisos perduts'' que diribrirà J osep P ons amb Virgínia Parra mon i obres dc Bizct, Ravel i César F1·ank; el titulat "L'arc ila batuta" que cüri- E ~ràLuis Vult prograates configuren la teMporada Sah adeU, en els quals set·a n afrontats els Lem es ·•un instru- ment a n omenat orqu<'s tra ., i ·'El llengtJatge musical". E;;' ~- Michal, t o ts a l Tcatn:: MITSUBISHI ELECTRIC deValsosiDanses (dues vegades), FUNDACIÓ ORFEÓ CATALÀ- PALAU DE LA MÚSICA CATALANA cldrdicat al cama va l, el Concert deSetmana Santa amb l.a interpretació de la Carttata de sant Nitolau de Britten i el titulat Sèt·ie \lozart i finalmen t la ver s ió d c Camtina Burana. Juntament arnb aquesta pt·o!l'amació, hom ofereix u na iniriativa singular a casa nos tra, els Conrerts Con ve1·sa, en certa manera a imitació d els que oferia Leonard Bei'Dstein, en els qual el director dóna explicacions didàctiques al pttblic sob1·e les oht'<'S que ltran interpretades. Això A' eRde- 'indrà en els conce1·ts n(nnc ro 1 (dir ·' d S ecCJo e a lvado1· Brotons) ' Dllntet·o 2 (direcció d e Luis Mi- c~al), número 3 (direcció dc J or- ~ Mora) = ·~ s 203 Pl'incipal; i a partit· d ' nqu1 la ¡·esta tindran lloc al renovat Teatre LaFarànclula. Seran el Fes tiv~d ' ~ ¡;¡¡- i nLÍme t·o 4 (dit·ccció Edmon Colomer). Tamb'e se celebranUt d os Conterts D"d ' · proposta que t-n1 actJcs, Mitsubishi Electric s'ha incorporJt com a Patrocinador del cicle ''El Primer Palau", organit7at per la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana. El conveni de patrocini ha estat !>ignat pel Sr. Sadayuki Abeta, President de Mitsubish i Eleuric a fsp.1nya i el Sr. Fèlix Millet, President de la Fundació Orfro CatJià-Palau dc la Música Cata lana. Amn aquest patrocini Mitsuhishi Electric expressa el seu ferm suport a la cultura. --------.. 25 .¡..¡.,') PANORAMA e R Una lectura un pèl confusa de Werniclce de Giulio Cesare Gictlio Ct•surP dt• G.. ur¡r Fríctlr·ich Hlindel. Lübr<'L de \'icola Fram·t•,c•n l la)m. \nn \furra). Enrit<Serra. E"a Podlé.-. Petia Pt•tro\<a. \nf!t•lt•, Blanca•. Christopht'r' Robbon. L) nton Rlu1·k. lt'ur·n \l t•nt,aka. llí-t·tnr )la.nzaoerc.;. D..aruatúq;a: 111•.-lwrl \\t•rni•·kt-. Din•n·it) mu>it·al: Harry Bickt>L Coprodnl'c'ÏIÍ Gran Tt•atr.. rlcl Lic·t·n-Th t>aterBascl. Gra n Tealn' J ('l Licc• u . 19 clt• jull) tll• 2001. Ewa Podlés i Ann Murray Per JAUME COMELLA$ I 26 -1-16 lll'\ itublt·nwn t i una v~­ gutlu m~~. l'l•·ompmwut cl.-umulúq;i<· toc·na a t•:.clev~nir· fonuuwntal a hor·a cic· t·cHr;..idcnrt· lu ve r·sió de In datTeru proposta tic Iu lt>mpm·u,lu lit'I'Í!!linr. No cul ins istir· l'fll ll lii Jlii'Sl ll~'>pt•c•tt• h a I'Sclt•vi ngntJ·ccur.T c nt tol al ll ur·g d ' un 1·ic•lt>, en uqu~·s l sentit r·it• i ,~,,uiJt•r·ulll i irwvitn blenw nt polr mit·. La fïguru dt• \Vc•nrif'ke, ja éO II l'gnclu u t'!IHU rwslnr um.b ci o~ títols hnrrot•s oft·r·ts d urTer unwn l , 1-rl C(l /is to i Alcina, d 'l'nlnrdu sup nsuvu la gm·unt iu d'un tn·hull l'it• i d'unu p•·orunclu <·àrrt•¡r.¡ porticu; hl'ill unl. I'J't•utiu i innovatlot·. Pt•r·ò alhot·n 110 provo<·ador· i. )H'I' t alli. amb uni'S t·<mer·t'tt'~ do::-i;. dt' con~l'IIS o tl 'at·c•t•ptudtí m Í'::. o nu•ny;. c·ilmudu. \mh tot. un trehull M'li '-I"IIIJH'l' n·;.tuva tlc•l tnt o fnn;a olwrt. I t•n uqm·~tlotl u ver.,ió tic Giu/io Ce.wre c· t·t•c· ha p<•t·ul d 'u na c•erlu l'tmfu.,ió a l'hot 'li de tnuluit· ( p¡, lWVt•s inlf'twinll-.. U llPS i nte11eions qui' t•n unu pr·imt•ru ll'ctur·a. In p•·òpiu cic• I" l'~>pe<·tudcH' Cll clmc•urc•IJI inmu·rliut de la l 't'· Jll'f!R("Iltni'Íét - Iu més ¡,.,.,._ nunciublt'-, no hnn uptll't'I:,'Ut chu·t>s i hom hu hn¡;ut cic J'ei'ÓI' I't' r' U ll )ll'llfllnlf ÏIIWil lS intel·lt>c·tuuls fon:a "lahnrats prr capir· - (1 posteriori i, ¡w r· tant, ~f'nst· t•l¡mtlw.~ in~tan­ lalli-, ('(tl"'l)H'I'I'Í!o eM•J'Í I 1'("ulnwnl per \\'¡•r11 ickt'. L n ""'' •tm• polt• n<·iu com- r- ponents com la transn••·salilat i la colonització cultura l m~s que no els se ntiments cp•e mouen els protagoni~tes. En altres temps . d'això. n·hamiem dit ur• u lectm·a poütica o dialèctica. I ara algrí la podrà considet·a •· com intcreultural. No cal d ir que és una opció segurament lícita en la mesura que, com rol'l'esp on a lola ob t·u <h·amatúq;ica creativa, cen·a enl'iqui.r i potenciar tols els compon en ts d e l'ohra origina l. E l problema és que e l di sc urs li ha so1·1it poc di àfun i a més ha mm·gina l més del compte el patlros dnunàtie propi de les •·el acions entre cJs p e•·sooalges. Aspecte certamen t d'u n a escassa consistència con siderat en si mateix (en la literalitat de la feblesa del llibret). pe•·ò que en el context musical en què es tradueixen és. com en tolt>s les òperes. l'autèntic m otor el gènere. Wernicke. eu tol cas. f'Om sempre, ha jugat a fons amb d seu cl'iteri i hi ha posa t a disposit'ió grans dosis d ' imaginació. El t·ecurs a la P t>d ra R osella, imatge rle lïnic·i de Iu ínlerpt·etació tlf'lllt•nguatge et,>Ípc·i, i tlel cocodl'il, esdevene n elf' men Ls d ' una c•àtTt'ga <·onno ta tiva impcw1a n tíssi ma , p e t·c) e n Lot e· a s insufirií'ntmrnt c·lar·ifif'adurs innn t>t'git.s en d 'altT<·s - la baI.T Pja el~: ves tu al'is tlt' difen·nls èpoqtws i distanciutles t•ntr·e si-, que costen - hi insi5tei.xo-. en la primf'ra v ista fonamental, )>CI' pnlt>nciut· la idea ma1·e. D eten ninades u T I e A b'l.lipades i r!tniqut"S a munct 'll d'apunt:, dl' gag, sovint amb una for·ta t•à tTegu connotati\ a, ~O\ int ugufpn l'l.'spc•f'tador u ('Ontrupt'u i umb aixb prnll'lll'fil'àcia. La harTt>ja lnrri e" d'altres Òpt' l't'"• t·n uque"t &e nlittamJ>OI' no ujudu u la da•·ifica I'ÍÓ. Rn t'I <'apítol intet·pretatiu eul d esl lH'UJ' ¡•n priml' r· lloc Iu tu st·u t•ndrguda pe t· llun -y Bickt•L, que vu ;;ah et· d oten· l'orqut'!.lr'a df'ltt•nlt'f' d'unu muskulitul idònia , en un mig (';IIIIÍ lll () (t l' l"l' iXÍt t.JeJ I'OilCe)~t~ I'OlliUt!lir i de l'ar d unu g nur l)llt"Oiogre , r lr¡,(ltllC'iu , n•finumenl i iòollf'Ïi a l. Pn•Rtigiós nx p et·t t'n el l't•p t• r·tot·i hu tT Ot, Iu seva t asc·u va t'l'lnthur scnzillunwul admit·uhlc. Pel (Jlll' fa a (es \ l'U:.,,gl'lllU SOI')Jrcba fa sopra n o Angt>l t•~> Blancus. un a l'lllllun t de gran )WL'SOnuli tal. amb unu línia de eant mati~adunwnt st•ca, que \11 subc•· d ota•· d'una im po- sant autoritat l'l•eu r~r..,. nat.ge df' Cleopatra. Ann \Ju. n·a y.. be.n al tt·a ment. 1 a.., un G1ub o Cesa re una mtra ahse~t. mancat de climr·n.j,j het•otca: molt corr..r tf . rm. i lot hriUant en drternrill.lt· moments, prrò •ett,e im¡.,. sar -se damunt l'rocena. Ea lot cas. l'autèntira Iran. cend ència la va aportar 4 contJ·alt Ewa P odlrs en un;¡ inte rpt·etació de Corn~lu sensaciona I; absoluta111101 ín obütlablf' . Nobba d1• 1 ru elegància i p rofunditat 1~ va n unir en una ver·.i() d'u. Lla ca tegoria extraordinària. La Podlés canta amb nu111• t·alitat, sense cop mrna d'a· fec tisme, pouant Rl'm¡m· ~n el contingut més profund d~ cada nota. no abandonant· se ma i u l'efecte fàl'il. Emir Serra va fet· tm Curio -ol.rat de r ecu rsos i P eti a Prtrnu va cantat· molt bé t'I " 'u¡.aper de Sesto, lanmatei\t\· l'l'SSÍ\ aml'lll I'Ígida f R 1'~­ partat uctOL·al. Creativitat immarcescible de Maurice Béjarf Co mpun yiu Brjur·t Ballet Luu~>amle. Le Presbytère n'er ritn perrlu de SOll clwrme, ni lejnrdi11 de son éclat. Coreogr11fia d• Matnr·it•t• Bí-ju r·t . Mahit·u dc \VulCgung Amarleu~ :\fozarl í Qu•·· t•n . Gr·un 'Jha tr·¡• dt•l Lkeu . 5 rle juliol de 2001. Per J. C.C. rli~ ll rcn t Irem p ot,'ltt c·on è ixcr no m o l ts ¡w r ò sí alguns Lt·cballs t·ela ti va nw nt r ec·r n tH dc· M a udt·c Brjart. La S<'Va rxt •·aorilinàt·ia pt•r·Ko n a lital c• J'<·u ti va fot·ma pu r t , done<;, dt• la n osu ·a inculturació. I t•n uques t sent it, la seva n ova p r esència a l Lit·ru, almen) s p ct·sonalmenl , em t•r ('a\'a un c·ont·rct dimn d ' inct>rlesa ·ob•·e ris r·rsu ltats, ju q u e hu via ohsenu t una c·e rta len dèn eia a un a J'(•itentció f01·mal. d'altnt b anda prou jus Lifica hlr t•n una LJ·ujectòl'ia tun dilatachr , nu~, dc mig st•glc, com la drl c·cll't'Ògraf m a t·- F sc· lli~s. Re~; d 'a ixò no s 'ha romplcr·t , l'eliçnJr nL, en aquest a l"·odnc·ciií d t· f'atogoria lun ir u p •·t·ssionanl eom la I..J IIC' uca lwm dc gunrlit· a l Licc\u . Un (·~p('(' l aele que Cl!go ta to tnhrwnl Iu capaeitat d'ass ump ció dt• plu(· t· a ut èn ti (', c¡uc sadollu fim; a l'ceen•ix d poder· de seduc(•ió i qrw drixn l'espeetutlo•· ga ireb ~ a tuït d e Lu n r·i ca i s u ggeddora imatgeria Pn moviment. Si el baUet contcmpnra· u i és sempt·e, per cssènl'ia, un f e t d e contingut nh•· t t·acte, hom ha dr rrnun· cia t· a ce r car-hi f\plira· cions . El programa en• par· Iu d'una mena dt' rrOrtio metafisica sobre l'nrunr i ~ m ort; coneeptes i dialffti· ca ta n oberta que tant¡>'~­ den dona t· per a wta roll" ografia com per a un t1111' clopèdia molt as•rnya•b· AJ iò que importa P~~ ·b· munt de tot és que BrJarl -molt important- una_rnt·· p a n yiu d ·una categona 1111' pressionant són rapaço, tk tt·ashalsa•· d pírhlil'. d~·lur· lo )J CI' camins inrfahlc··. J' , . ' '¡mJe t•t·ear uu mon rrqulb· sensacions i de suggf•tion·: d 'eleva t· a la rateguriallr u·ansceudència inapr(brtl· sible cada instant. cada Ulli' t ra· · m e nt, cada ntOI'lll1t 11• • b da a lè sonor, rada mnltral~ 1 a ten ta. Anar més f a c·et·ca l' mrs explicacion• pil' ult•r • q u es ve..,ades pol rr• · · JTII' " r. De fitmlliB . Ot. més sob re . B, . ·t cunttnul Maurrce CJal . o•crotaiJ!f d'fsent nn do11 m~e net·gia cr eativa. -ÍE ¡U,UN$ 17 DE DEL 2001 ;:OS PRDIER TEMPS . \f¡í<irapt'rcom~n~ar elc~aprco~~~~ada pt'r Eulàlia Bt>mto. R endl•lobres breu~. lll(•lou butllr:lin.·infonnatiu-. i agt'nde~ mu- ~·BUTLLETÍ DE NOTÍa~ 9:06 REPERTORI DE CON(.[RT J;.U.Il\'\'IKOV: Obertu•·o per o • orqueotra •Bylir!a':. 1 OrqlJI.'$lra Simfomca dt• I Anugu Coió Soviètica. Oi•·.: Evgt•ny .. Srdlanov. (12 m).. MOZART:FantaSIIll>erap¡ano, Kï 397. \lici~dflal'l'ocha,piano. (6 m). BRUCH: Kol Nidrei, per a violontt"lior<¡uestr·n , op. 4-7. l!ilrha 1\laisk). violoncel. Orqu~tra de Paris. Oir.: Symcm B1rhkov. (11m). CÏICSELL: Quartet amb clar·iattn.l,op.2. 'fbta 1\in", rlurinc•t. Mc mhret< "' dr corda \11 egn· · cld Quartet ll9ml. IO:OÓ AGE.\OA )IU~ICAL • u 'SICA 10:03 CAPSA OE 'l' HOLE'IíA: Duettino pet· u 'iolí i !':ilarra. i:.ul Dt-ko,, ~iolí. 1\fugnu¡; \num-oD,8UIIarra. (8 m ) · · ,_ DEBUSSY: La damoiseUc cHuc·. f r.,rruenrovon Sta de. CortIe I"'J • .. linldeTnnglt>wood. Orquestra iunfònica de Booton. Oir. : S<•iji Oza ~..• (20m)· ffiATXATURIAN: Simfonin n. fl.n~ampaua•. 0rqufStraFilhumH'núcoad'At·mt.~ oia. Dir.: Loris Tjt•knuvorian. (-13m). BAR~~: Sonuta pern llaiit sol fQ!O • • Pifr Luigi Poluto, llull t. (I 3m). !!'~.GOLESI: Confitt•bor tibi IIIHWnt. Cor Bnlthasur Ncumnnn. Ord r 'I que lr 8 D' >Tal arro('a e ' l't'Illlrg. 11~·: •omas Hengclb t·ork . ll•mJ. OZ.\RT:Quiutt'ldcl'orun , KV '[6 ~;enble~ ns. 1 B (35 m). f"'~>E .un=~ l2 arraroe., perapiu '',D. ··op. 106 hi~ i n. 13. op. 116. ·' piano. (i m ). Pal"-' """'S.r). H.\l:IFX:Santloundi' Duma>,<·. b I . S •~ ~íi ~a} u.Urm. aríton. !alUata 0 r- · ~tradiri•ñd . .,. a per A nt1l't'} CI111. . ti.!kov.(2,1ut). 13:00 GRANS INTEGRALS Con 1 1 . 3 'o¡ 6d.n e· F.·rtrti,.~o'o¡l ~ . e·"""' . ' Hiiudl'l C''lll'rrto grogso, op. 3 n . 1. [;.., \ha;iricm rlu Louv•·f'. Dit·.: ILrn: Minkowski. (10m). op. 3 I}. 2. ~~lusmusicusdc Viena. Oir.: \akolaus Harncmcou•·t. (12m). Cülll'rrto grosso, op. 3n. 3. Thto 0 taodenhut-gConsort. Dir.: qoy Goodman. (8 m). y.DCI'frtog¡;o>so, n¡1. 3 n. 4. .... rn.odrEc . I Ch · '· duR6. n· Unect a UJlwl'l' • Y· tr.: Jcan-Ciuude Mnl--... ~(•naortogrosso, Conrt'rto ¡,rros!>O, op. 3 n. 5. Tlw Arademl oC St. :\lartin in the Field¡;. Dir.: l ona Brown. (10m). , 11:00 CLASSICS DEL SEGLE XX SCHÜl'' iBERG: Yariacion.~pera Ot'<¡Ue~tra. op. 31. Orquestr·a Filharmònica de Bt•rlin. Dir.: Herbert 'on Karajun. (23m). NONO: La fabbrica illuminata. !>l'•· a veu i rin ta magnè tica. Carta llt-rúus, soprano. Cor de lo RAI d e Milà. Dir.: GiuJio Bet·tola. Mui'Ïno Zuccc ri , cinta. (1i m). WEBERN: Sis peces per a orqucst•·n , op. 6. O•·qut'slra Simfònica de la Ciutat dc Bimúngham. Dir.: Simon , , Ratlle. (13 rn). 1 5:00 BUTLLETI DE NOTICIES 1 5:06 ELS ORGUES DE CATALUNYA Orb'lledci'EsglèsiadesantSevf'r d e Barcelonu CONCERT t'n....m~trut n.>r Ca- Sofia Puc he, piano. Jo,t•p 't"Alpiste. violí. (2~ m ). 21:00 MO,IEI\75 'fi.SIC \l.S ELGAR:'l..adan..a".priml'rfragment de leo. "E-cene, d<· Jt•, T.... rre:; Al te>- Ba' lll"l"'t"o•. op. 2ï. Richard 'larkham. piano. Th~ City of Birrningham Srmphon> Dir.: Simon Hal't'). (4 m). JANA CEl\.: S!'gon movimt•nt dt> la suite "La petita g¡tin!'u ustuta•. Orques tra Fi.lhormèmica Twca. Dir.: Jirí Bèlohlúvck. (8 m). BACH: P•·imrr movimc>nt tll' la sonata pet· a violadegamhu, B\VV 1029. JordiSavull, violadegambo. Ton Kool?man , clavect (5 m). GLJERE: Oberllu·u solm.• temt·~ eslaus. Orquestra Filharmònit-n el!' Iu BBC. Dir.: Vassily Sinuisk). (10m). MOZART: "Nru.coso C'· il núo •ol", c.anon a 1 'eu~ fenwninr~. K\ 557. Cor d c dones dl'l Concentu• Vo- Choru~. (arrunjum¡·nt dt• Lt·onid Dt-~yatnikm ). Cidon Kreme t'. , ioli. Kn!mt>rutaBaltit•u. l6ml. B \RBETT.\: 'fn... pece;. ¡)t'•· a llaüt. Jakob LiJliU>l'rg. llaüt. (5 m). lL\YDr\ : Primermoünwntdt'la ,inúonia n. 42. Tlw Engli•h Cont·l·rt. Dir.: 1'revnr Pinnock. (9 m). 23:00 AGENDA ~lUSlCAL 23:03 JAZZ DE NIT \..nu st'lt•t•rió d 'Aiht>I't J\.lnUof~. 23: 15 NOC..ï'URN Mrísku pc>I' arohor· t'I diu. Prt>n <'àt'I'Cè d'Aifrl'tl Celti~c·ntudó yu. PROGRAMACIÓ DE NIT Rt•pl'tidó dt>ls (utilllb p•·ogt'IUUt'S 0:30 IMATGES Proh'I·amt>sc•mrsoMla;.etnumuantc•ric>r (Ot·clrf' d'!'nústsió: Rl•petic·ió dt'l Dilluns, Dimnrts, Dimern·~.Dijon~. Diwndrt-s, de 13.00 ~:~tó~Í(SICA DE,_ CAMBRA Pr·o•tramt"Scnu!l-ot~w-eunanannr tt•rinr (Ordrt' d 't'missió: Repetir· -.,.. rio ciri Oillun~. Oimart~. DimctaJunya )Jú..,ica el dia 8 de juliol C'alis._(3 m). de 1997 a J'Ee~•ésia d e Sant Se- ALB~lZ: "Sevillu", terceradnn~ C're~. DiJ.olL~.Divcndrt's.dt'l5.06 1 o~1. ·I,. "6' ELS ORGUES sa d e la Snite E spanl on, \er dc BarN"Iona. ~:la'iÒ5:lo,tENTS 'IUSICALS DECATALu'NA(X\TICTCLE). AJ.icia de LarrCX'ha, piuno. (5 m). Obre;, de BRUNA, CABAl'{l- MAOfiLLA.\l:Dan~uroraliCoPr·ogranwst'rnc~~la¡;etmana anda, fragment.. finul;, d e Veni. \ eLLES i C \ S.u~OVES. ni. E mmanuc. .Jordi Figuere:., orgue. (SSm). terior (O•·dre d't·nú,sió: Repeti1 rió del Dilluns, Din1arts. Dime16:00LA TARDADEL'OIEt\'T Colin Curriç. pcrcuMsin. Or· Progranrució realitzada a partir questra d e l'UI~ter. D'Ir.: 1'a k uo l'rt>s. DiJ'oub. Oivendrcs,de21.00 , u22.58). Yuasa. (7 m). dt•Je¡,petirionsdels nostre;,oients. Prt'St'nttu·ic) a càrrec de Carmi- BACH, W. F.: Tercer mo,imt>nt 4·:30 (:Af>S¡\ DE 'lUSICA Pro""Utnt'St'lllt'MlSla!iebnannan-'---' · d e 1a cnn1a t11 • [)'d de 1alilllllOUJil .,.. •·h na MnJaga,rriga. tt•rior. (O•·drr d 'emissió: Rcpetiist dt•r Tag". l9:00 MUSICA CORAL l'ió dels 1~~' gi'Bnwa tic DilluM, WOLl~: "DicStirnmedesKindes" Concerto Killu. (3m). SCHUBERT: "·\uf det· Bruck" Dimut·IR, Dimt>cres, Dijous, Di(Lu vt•u dd neu). rançó. Vl'ndrt•s, de 10.03 u 13.00). Licde•· Càmera. Adolf Pla, pia- (Al pont), lied D. 853. 110 • Dit·.: Josep Vilu. (7 ru). DIMARTS, 18 DE Gérurd Souzay, bat·íton. Oultou SETEMBRE DEL 2001 Hlli'ITEN: A .M.O.G. (Ad ma- Baldwin, piano. (3 m). MUSSORGSK1: Intruduc·t'ití i 7:08 PRmfER TEMPS jorrm Dc·i gloriam) el diu prepcr Tht• Finzi Singt'I'H. Dir.: Paul Polonesa dc"Boris Godunov" (ascntucla pe•· ¡.; uJt\liu Benito. Rerranjamenl de Rimski-Korsa Spic-rr. (JY m). c·nll d'olm.·K lm·us. lnrlou butBORTNL\NSK.I: Conccrtn.32, kov). d · · • O•·qtJestra Si mfònit•u dc l' \ llt•LÍIIN ÏDIOl'OIUtlllS I agen (>~ lllllE pt•r u l'Or. , , CoJ'l'~tatal Glinka de Sant P e- e ndèmia de l'URSS. Dir.: •,. ~ic·uls. 9:00BlTLLE'ODEI'íOTICIES lt·r~lmrg. Dir.: Vlucli~lav Txer- SvetlanO\·. (6 m). 9:06 REPERTORI DE CONBOLCO,f: "Grnc·cful nutxenko. (12 m). CERT i flituto. . • ,-- a •·¡'olí SCII LBER T : C unço, d el s espe- (Rag)., nsor GiJSbaham, violí. .Jonathun 1-dd · DYOR\h.: Romança cu f u mop. rit:. sobre l'aigua. D 714. . Ins- man,. p•'ano. (9 ot). . eOnJunt 11. Cot· Montevt>rdt. d HID"1EL·....er~rmo,inlf'ntdt>l G e Shaham, \Íolí. Orqull"lra Gil .1• " L' trumental. Dir.: JohnEliot ar- concert ) en Fa )f per a fagot i orCambra OrpJwus. (12m . , , diner. ( li m). que~tra. Da,ids-on. fugot. Or- B \Cil: 'Gnttc·~ Zc it i~t dit' aller20:00 BUTLLE11 DE !\'OTI- Christian be>.tl' 7.t•it" (El tt>rnpg dt' Déu CIES dmillortl'mp•)(ArtusTragil'us), ~vua 20:0 1 AGENDA MUSICAL C'un tatu BW\ 106. 20: 10 REPERTORI DE CON- Dir.: :'\ildas Willfn. (i m ). BEEl'HO\'EN:Sonata¡ll'railiaAnn \1ono~im CERT ' .. soprano. Steven "La o o Il. 15. 0". 28 "Pastoral' . , Edmund Ril•kur·d~,coulratenor. r · OFFENB\CH: Obertura de BrownJ¡o~s, tt'nor. .Jan Opulat'b, Maurizio Pollini. piano. (S m). fi llu dt•l ta mb or major• · -Ll o·Ir.: I r. GOULD,\f.:"Oh .Su~unnu",cle ' catoSTR\USS, J .·.No,·oPizz• ),o: •.. 1'111' BacJc.n•Emwe. I u u~ la "Foslt'r GaUcn:" -, (Huitt· bu~m 11 Jo,huu Rifkin. (20m). Polca, op. 4l9. Enregistrament l'n dire<•tedd Concert d'Any Nou, en cançons i dam.cs de Stt•phc•n BRI'M'EN: Guin cl'orc¡ueritra per (Vuriul'ions i Fuga HQbrc u Fostet·). gt•nt•t· dcl2000. lt'mll de Purcell), op. 34. On¡ut'l!l ra Si mfò nica J ohann Orquestt·u Simfònic-a Nurionul Tl)('Lorulonl'hiJhurmonic.Dir.: d'Ucraïna. Di•·.: Thcodon• Ku- 1111 Strauijs drBuduptJSt.Dir.:IstviÍn L<'onm·d Slu tkin. (17 m). char. <4 m). Bogn•·· (7 m). J 0:00 AGENDA MUSICAL T XAl KOVSKl: Obertura 1812, MENDELSSOHN: "El caminant MÚS CA alegre• "Scrt'natu uocturnu•. J "Cançódel beun•", "Canç6dHo· 10:03 CA~A DE op. 49. CI\VA LLI: \rif's. OnruestJ·a d e Cumbra de St. Pe0 Orcruestra Militar de miat• • quutre lieder per quutrr J:o'¡•rdi'J;ra von Studt>, mez:w-hol C nlh EsLenin•rrud. Di r.: Vladünir Ash- veus d'borne. op. 75. ra pnmo. On¡ut••trac e a DieSingphoniker.(JOm). " (16 ) k PLAZZOLLA: "VeranoPortt·iin". Ctll'C'Hil. DiL: RnymondLeppard. . , m . ¡•nazy. (24 ) • T OLOHA: Sú. o,onets, per a '1olí ipiuno. __. _____"_t_.__________________ 0 Mtí~il'u comt>n~;nr Gho~t• é~ qu~•--deC'amhrodeSundwull. jove~ tc·r~lmrg. ~U2. ,m:>:·--------------~~~~------------------~d:e:·~C:u:a:tr~o~e=~~~a~c-io_n_e_~~p-o-rt_r_ñ_as 1 IJJ"'JDE~11TH : Etb (Juatre tempcramenb.ll•mn i variarions per a piano i rorda. Siegfricd \fau~er. Orquestra Simfònira d••la Ràdio de Frankfurt. Uir. : \'(t'mer \ndreas AJlx•rt. (29m). STR\ USS. J. (Il): Lell ~mi una Nits, val~. Orquestra Filharmònica de \ïena. Dit·.: Willi !loHko,sky. (Sm). KABALEVSKJ: Conc·ert per a piano i orquestra n. 3, en R1• M, op. 50. Emil Guilrls. Orquestt·a Simfònicadt> la R àrlio d e l'URSS. DÏ!·.: OnútJ'Í Kabalcvdki. (17m). BACH: "Angcnehmcna Wir•det•au" (Agr·ndahle Wit>dcrau), cantat u p•·ofana HWV 30n. Ch1·i~tiane Oelzl', soprnuo. Jngc· bOJ·gDnnz, contralt. MArcus Ullmon, te no r. Andrt>us Schmidt , baix. Güchinger Kunt1lrt>i. BachCoUegiumdcStuttgaJ·t. Dü·.: Helmuth RilliJlg. (34 m). SOR: F antasia op. 63 "Record de Suü.~a•. Duo Chomet-CuzÍ'. (13 rn). DA1'1ZJ: Concc•·t per u flauta i clarinet amb orque.-,tr·u op. 41. Jamt'SGalwuy, llauta . Sabine :\leyer, rlnrinN. Orc¡ur,;tra dt> Canlbra d c \liirtembcrg. Dir. : J org Faerber. (2 1m). STBEU US: Suite Knreliu op.ll. Orqut>strn Simfònica de Goteborg. Dit·.: Nl'Cme Jürvi. (15m). 13:00 GRANS INTEGRALS Concerti gro!l!!i op. 3 i op. 6 de G. F. Iliind••l Com·erto ¡,'Tosso, op. 3 n. 6. The BrandenburgConsoJ·t. Dir.: Roy Goodman. (7 m). Com·rr to grosso, op. 6 n. l. The l':ugli~h Couctu·t. DÏI·.: 1\·evot· Pinnock. (12m). Concerto b'~'Osso, op. 6 n. 2. Les Arts l"lorissants. Dir. : William Christie. {12 ru). Concerto gr·osso, op. 6 n. 3. Thc En¡;lish Com·ert. Dir.: Trevor PinMc k. (12 m). , 14:00 MOMENTS LIRICS SOR: TITclemaco neiJ~,oladiCa­ lipso, òpera. Yolnndu \uyanet. Rosa Mat!!u, wprano. Joan Cabero, tenor. Angcl odena, baríton. Albel'l R omunt cla~;rÈ'mbal. Orquestra d e Cambra del Gm-ra~. (61 m). , 15:00 BUTLLETI DE NOTI- CIES 15:06 ~tÚSIQUES DEL l\tÓN Una finestra oheJ·ttta l'expressió musi~ al drls poblt>o d'an·eu. 2 E SCOCIA: "Bhéir nú ó", tradicional. Mnllhcw Gil~;enan, N iaU Morr~. Jumes Nt~lson, tenor. It;sh Film Orches tru. Di1·.: Frunk G~tiJng­ ht•t-. ( lm). FRANÇA: "Di1!SOIIU11Ce", "Tuït rilh qut' son 11numorat", "Le Ca•·roteyron" , ~clt·cció d e cançons d e Ja Pr·ovcnçu. Conjunt de tumboJ·inuircs. (14m). RAJASTIIAN: "Rnjnstl1an", ''Turi manr mé". ".fiv kijuri". "An10u jini lagrtéré", "Pipeli". Gulabi Supera . Hameed Khan . Ramjan Khan. Mahabub Khan. Siraj J<han. (12 m). PERU: "Auqui Puli", "Octava de Santiago•, "Huayno negritos•. (14 m). 16:00LA TARDADE L"OIEl'IT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de Carmína Malag~ga. 19:00 ~UTICS I LLEGENDARIS SCHUBERT: "Winten•eise" (Viatge d'Hivern), cicle de lied er D. 911, selecció. P eter P cat·s, tenor. Benjumin , Bdtten, piano. (54,m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 REPERTORI DE CONCERT PACHELBEL: Canoni giga. Mus ica Antiqua de Colònia. (5 m). DVORAK: Dues danses eslaves, op. 72n. 2 i op. 46n. 3. Orquestra d e Cleveland. Dir.: George Szell. (11 m). "M OZART. L.: Passeig musical en trineu. Ensemble Eduard Melkw,. (23 m). AURIC: Adieu, Ncw York! (Fo.xtrot). P eter Toperczer, piano. (6 m). 21:00 PERFILS Raimon Colomer conversa amb un compositor al voltant de la seva obra. 23:00 AGENDA ~flJSlCAL 23:03 JAZZ DE NIT Una selecció d'Albert MaUof1·é. 23:45 NOCTURN Música per acabar el din. Presentació a càrrec d'Alf1·ed Cela' ya. PROGRM'IACIO DE NIT Repe tició dels últims programes 0:30 IMATGES Programes e mesos la setina nu anterior (Ordre d'emissió: R epetició d el Dilluns, Dimarts. Dimc-cres, Dijous, Divendres, d e 13.00 a 14.00)., 1:30 1\lUSICA DE CAi\ffiRA Programes emesoslasebnana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, d e 15.06 a 15.58). 2:30 MOMENTS "l\fUSICALS Programes em esos la setinana anterior (Ordre d 'emissió: R epetició del Dilluns . Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres, d e2l.OO 8 22.58). 4:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setinana anterior. (Ordre d 'emissió: Rcpetició dels programes d e Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMECRES, 19 DE SDEMBRE DEL 2001 7:08 PRIMER TEMPS Música per començar c.l dia pl·esentada per Eulàlia Benito . .Recull d'obres hreus. Inclou butlle tins infonnatius i agendes mu - sicals. 9:00 BUTI.LE'IÍ DENOTÍCIF.S 9:06 .REPERTORI DE CONCERT RAVEL: Dufnis i Cloe. (Segona suite). Philharmoniu Orche~Lra. Dir.: Giuseppc Sinopoli. (18m). SMETAi\A: Quat·tct de corda n. 2. Q111wtN dr Praga. (19m). COPL.\ND: El ~alón Mí-x:ico. Orqu~~tra SinúòuiCil d c DuiJas. Di1·.: Eduardo Matas. (ll m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA CITOPTN: 6 Prelmlis per a piano, op. 28. Martha Argcric·IJ. (8 m). H AYON: Qua1·tct d e c01·du op. 64 n. 5 (.Hob.U1:63) nL'AJosa". Qum·tet A••oliru1. (18m). NTELSEN: Simfonia n. 6 "Simfonia Semplice". O t·c¡uestrn S imfò nic a dc S an l"rancisco. Oir.: JJ m·bcrt Blomstt>dl. (34 m). TAUSCJl: Contt' rl pt·r a dos elariue ~<o i o rqut's tru n. I. op. 27. ThCI.I King. Nichola~:~ Bucknnll. Orqut"strn de Cambra Angl('sa. Dir.: Leopold Hag<'r. (24m). SZABELSKI: Simfonia n . 5 pe1· a cor, or¡,rue i Ol'QUI'!ltra. Cor i Orquestra Filharmònica Nacional de Polònia. Dir.: Andrzej Markowski. (19m). BRAHMS: DanHt>S hongar eses, primer volum. Julius Katchen, i J can-Picn·e Marty, piuno. {26 m). PURCELL: My hcat·t is inditing, Z30. SoliMcs vocalt~. Co1· i Or·quest.J·a clcl Collegium Vot•ale. Di1-. : Philippt• llerrewt1ghe. {14m). XOSTAKOVJTX: Suite de "Knte l'ina l s mnilc>Vn". ÜrCJilCHtrn Nncionu l Escocesa. Dir·.: Neemc .Hkvi. (17m). 13:00 GRANS INTEGRALS Concerti gros_~¡ OJ). 3 i op. 6 de C. F. Hiindel Coll("e rlo gros~o, op . 6 n.4·. Thc English Concert. Dir.: Trevor Pi.nnock. ( ll m). Concerto ¡;rosbO, op. 6 n. 5. Hiindel & Hnydn Society. Dir.: Chr;stophcr llogwood. (14 m). Cont"erto grosso. op. 6 n. 6. Les Art& Flori,sunts. Dir.: William Chri~tic. (15m). 14:00 MUSICS DE CATALU- 1.\l'A ALBÉ:VJZ: Rap:.òdiacubnna.op. 66. Anl\ Vegn Tobrauo, piuuo. (6 m). ANONIM: "Cunrti sim us", de!Uihrc vermell dt> Montser1·at. Ensemblt• Micr·ologus. (4 m}. Em·cgi~ll·nmeut fet al Monestir d c Montst'rrul e l ll d'agost dc 2000. LAMOTE DE GRIGNON, R.: Simfonia catalanu. Or·qurHll·a Simfònica do Barcelonu i Nuc•ionul dc Catalunya. Dir.: Salvador B1·o!ons. (39 ml. 15:00 BUTLLETI DE NOTI- ClES 15:06 MÚSICS DE CATALUNYA HOMS: "Tres rhums•, e n record de P a ul Valéry. Oriol ]tomaní. clarinet. (B~, GtThfi: AveMaria. Cor Vivaldi: Petits Cantlll' dt Catalunya. Dir.: Oscar Boa.b. (3m). B!l-OTONS: SonataperaticXa, p1ano op. 28. Me mbres del Leopold Piaa9 Quartet. ().7 m). PELE~ RI: Música per a >i>. Enreg¡strament fet per Catala. n ya Música el dia 31 d'oetuLrrdt 1989 al Centre Cultural deia Ca¡. .xa de Pensions. IV~OSTit\1:\ TALANA _DE MUSICA CO\ TEMPORANIA. 0 1"1.tlle5tra deCa.rnbra Teatli!Uill,.e. Dir.: J osep Pons. {18m). K-422 16:00 LA TARDA DEL'Oit\1' Progran~a?ó realitzada a partir de les petiCions dels nostr~oient• Presentació a càrrec de Cal'lllÍ· na Malagarriga. 19:00 PRIMERA YEU Un espai per conèixer eb rnú.•ia d'ara. Presentatpe':lgna·iPiñ<Jj. 20:00 BUTLLETI DE son. CIES 20:04 AGENDA ~IUSICAL 20:10 REPERTORI DECO\. CERT BACH. C. P. E.: Concert ptt' violoncel. cordes i bah; coolÍim. Wq 170. Peter Bruns, violoncel. Ab.ltmie für alte )'lusik Berlin.(24mt. HANDEL: •Arrival of !ht> Q!wen o f Sheba • (Arribada de Lu!ina d e Saba ), sinúonia. de l'ol'lltori "Solomon". 01·quesu·a de Cambra An~ Dir.: Richard Bonynge. {3m~ RAVEL: "Gaspard de la mut'. Martha Argerich, piano. (18m!. 21:00 SELECCIO DE NO\'F, TATS Preijentació de les últimes nolt- tatsdiscogràfiquesaparcguda-~ m ercat. a càrrec d'Alfred C.b· ya. Espai patrocinat per Dt-<0> Castt>Uó. 23:00 AGENDA 1\fVSICAL 23:03 JAZZ DE NIT Una selecció d'Albert " aiMrt. 23:-15 NOCTURN Mús ica per acabar tl dia. ~ sentació a càrrec d'Aifrel Ctla, ya. PROGRA.,IACIO DE SIT R epetició dels últim.• prop!~~" 0:30 IMATGFS Programes eme¡;o;; la -eiJDJIIJit' terior (Ordre d'en!b;;ió: R~ ció del Dilluns. Dimarl•. Oimtcn :s. Dijous,Divend~.d~ Illl'l a 14.00). 1:30 MÚSICA DE C:UJBR.I Programesemesosla!i~'IJD¡U!Ji!l· terior (Ordre d'emi.sió: RrF rió del Dilluns, Dimarh ~ ct·es, Dijoull, Divcndrci,deiS. ,. 11 ¡ a 15.58). 2:30 MOMENTS ~IUSluul' P1·ogrames emesos lasetDlBJI.Il~ ter ior (Ordre d'emissió: R,¡>~lt ci6 del Dilluns, Dinlllrl>. ~~ eres, Dijous, DivendrcdeJ.t , ,., a 22.58). 4:30 CAPSA DE l\IVS1"" ~~~' Programes emesosl~.st;~ titerior. (Ordre d'en~~>s10 : ~'ro. ció ciels pro¡,'l'ame• de~ PROGIUJtACJÚ OE C \T \ U '\'\'A ~tÚIJCA [)ànal1.S· Dimet're<.. DijOUij, Oi- .,dre;. de 10.03 u 13.00). DIJOUS, 20 DE SETEMBRE J)EL2001 • ;:MPRDIER TEMPS . ~ ptr comt>nçur el <Un pn~a ptr Eulàlia Bt>nito. Rerall d'obre• breu8. Inclou hui· Jlrlin;infornwtius i a¡:cndr> mu ' ' ,¡ra)_. 9:00 BUfLLETI OE NOTI CIES 9;oo REPERTORL DE CON.1 , p· CERT XOSTAKOVITX: 1rngov,sm e I R ' l' o¡t.16. Orqurstra Sinúònira de a ~e 10 Jkl~a. Dir.: Jos6 Serehni'J'. (17 m). G.illE: Quartet de corda en fa 11. . Quartet Kontra. (19m). \ll"iE: Concert p(•r·u orgue 1 Ol'qur>tra, a. 4. R~r Bevan Williams, orguP. Cantilena. Dir.: Adrian Shep htrd. (12m). 10:00 AGENDA MU~lCAL 10:03 CAPSA DE MUSICA fR.,l\CK: Variacions >rinúòni- qoe;. \Jiria de Larrochn. Orques tra fi!hannònica de Londres. Dir.: Rafarl Frühbeck de Burgos. tl;m). CII.\RPE.,TIER: Missa pel Di:r ..bttde Pasqua. Mi!tes vocals i instr11mentals. Cor de nens de Hannover. Ton Koopman, orgue. Dir.: Heinz Hmning. (24m). TI.lll:'i: Simfonia n. 7. Orqur~tra Simfònic:a dc Cott·· ~.Dir.:NermcJiirvi. (26m). ~1:SCO: Rapsòdiu romaneRu a.2,op. n. Orquestra Simfònka de BaltiIDIJre. Dir,; Sergiu Comissiona. 112m). SCHUBERT: Impromptus op. 142(D 935) Radu Lupu, piano. (37 rn). ltRDT: La Forza <h·l Destino. •~duets dc l'òpet·a). CArio Bergonzi, tenor. Dietrirh rL-rher-Dieskau, baríton. Ot·Qlltflra Simfònica de la Ràdio cie &vitra. Dir.: )esus López Cot.,,. (13m). IOU\'ET: Serenata pern quinl!ldneot amb oboè principal. Qointet de vent dP Bergeu. ¡Jj Dl). ~5ZT: El• Preludis, poema ;ar'onic. Orqut.tra Filharmònica dt• lkrlín. Dir.: Giuseppe Sinopoli. 116m). 13:00 GRANs INTEGRALS erti (!rossi op. 3 i op. 6 d e C-F. Hiindel Cone· ~rtflgrosso, op. 6 n. 7. ;::Arts Floris8nnts. Dir.: WiUii!JII Cbristie. (14m). Contl'rto gtos~o, o¡>. 6 n. 8. ~dtmy of St. Ma rtin-in-thP· ~·Dir.: lona Brown. (1 3 m). lJ·ntertogrosso, op. 6 n. 9. ~PI & Haydn Society. Oir.: 14:00•toph_rr Hogwood. {14m}. --' liUSICA ANTIGA \!tSJCA DE LA. GRÈCL\ _\N- ncA: Cinc llimnes . \trium .Musicaede ~fadrid. Dir.: Grt;,~orio Paniagu~. (13 m) . C~~TGRECORL\: \lissadela Marc de Déu IX. Cor Monàstic dl' l 'Abadia de \font;,errnl. Dir.: Odiló Cunill. • ( 1:~ m). CAI\T GRECORIA: Dlatio: Introibo ad aitan• Dei mei. Cor dc Monjos de l'Abadia de Sunto Domingo de Silos. Dir.: lsma l'I Fermíndez de la Coesta. • (5 m). G RECORrA: Cicle de Nadal. Schola Gregoriana de Barcelona. Dir.: Ramon Mora gas. , , {18m). l 5 :0Ò BlJTLLETI D E NOTI, CIES 15:06 AUTOGRAF f...eRv¡•n,;onsfirmadesperlesgrans batutes. JOSEP PONS FALLA: Psyc~é. Virtòt·ia dels Angels. 01-questra dl· CnmLra Teatre Uiurc. Dir.: J o¡,ep ~ons. (6 m). SARDA: "Xaloc". Orquestra Simfònica de Barcelona i ~acional de Catalunya. Dir.: Josep Pons. (13m). BIZET: "L'Arlesiana". suite orque~tral n. l. Orqu<"stra Ciutat de Granada. Dir.: Josep Pons. (19m). WAGNER: Els mestres cantaires dc Nurenberg. p reludi. Jo ve Orquestra Simfònica de Catalunya. Dir.: Josep Pons. E nr·t'gistrament fet per Catalunya M\18ira a la Sala Simfònica dc l'Auditori el dia 26 de setembre de 1999 en el concert de pre~entnció de la JONC. (11m). 16:00LA TARDA DEVOIEI\'T Programadó realitzada a ~nrtir do les peticiom ri els nostres o1en~. Pt·es<"n tadó a càl'rec de Carrruun MuJagnrr-ign. 19:00 PENTAGRAA1A Pn>gr·ama de divulgació musi~al: Çuió i realització: Pere Bures 1 , , Alex Robles. 20:00 BUTLLETI D E N OTI- CIES 20:04 AGENDA ' IUSICAL 20: I O REPERTORI DE CONCERT ~WlLER: Simfonian.1, "Tità". Orquestra Simfònira Rus..«a. Dir.: Evgeni Svctlanov. (56 m). 21:00 A LA llANERA D E ..... Un ronvidat t>ns proposa i comenta la música que li agrada. Cuióipre,entaciódeJoan Vives. 23:00 AGENDA MUSICAL 23:03 JAZZ DE NIT Una ~elerció d'Albert )f allofré. 23:45 NOCTURN l\1.í~ica per acabar el din. PreSflntació u ràrrec d'Alfred Celayn. , PROGRA!\1ACIO D E NIT Repetidó dels últims programes 0 :3 0 11\IAT GES Pr ogr·¡unt•s emesos las~tmana ~­ U!'rior (Ordre d'emisSIÓ: Re~eti­ ció del Dilluns, Dimarts, Dune<'n>s. Dijous, Divend~. de 13.00 u 14.00)., 1:30 MUSICA D E CAMBRA Programes emesos la setmana~­ terior (Ordre d'emissió: Repeb- ció df>l Dilluns. Dimnrt-, Oinwcres, Dijous, Dh endrp'· de 15.06 a 15.58). 2:30 MO.\IEI\TS Jl t:SIC\LS ~emt":-n~lo"t·tmannnn~ tenor (Ordre d 't•nri"ió: Rt•peli· ció del Dillun~. Dimart~. Dinwcres,Dijotb,Dhendres,de21.00 o22.S8). 4:30 CAPSA DE MÚS ICA Programesemt.,_o, la ~etmotto an· tenor. (Ordre d'emi.,.ió: Rt·¡wti eió dels progrumt>s de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijow,, Oi' 'endres, de 10.03 o 13.00). DMNDRES, 21 DE SnEMBRE DEL 2001 7:08 P R lM ER TEMPS Música prr conwn~ar el dia pr<'sentada pl'r E ulàlia Bl'nito. Ht•cnU d'ob res brt'us. Jnt•lnu bu tlletins informatius i ag¡•ndt"s mu. , sicals. lliiutlt·l & Jln,dn Socit•h. Dir.: Chri•tofer Ho~\oOO. (16m). Conrerto grp•-o. op. 6 n. 12. L1 Grande Erurif> et la Charuhn· du Ro,. Oir.: Jean-Ciaudt' )lal¡tuin>. ( l3 ,!11). 1 t :00 'lliSICA REU Gl OSA "lCHl:BERT: !\Ji,,a ~olt'nmis u. 6.D950. Lulln Or¡mnaloovo. Birgit Remmrrt. Dt>on 'nn dcr Walt. Wolfgong 1lobmair. \nton Scharin1!\'r. Cor Arnold Schiinberg. Ort(ll!'~lra dc Cambra d 'Europa. Dir.: Nikoluus H arnoucourt. , , (52m). 1 5:00 BUT LLETI DE NOTI- CIES , 15:0 6 l\tUSICA XXJ L·~ tíltimr:~ tt·ndèucies dl' la mú~it•a cont¡:mporàuia. l\fELLNAS: L'lnfi n.ito. per cm· a rc1ppdla. 9:00 BUTLLETIDENOTICIES Cor dt' la Rudio Sut'ca. Dir.: 9:06 REPERTORI D E CON- Eric Eric~on . (ll m}. S. \'-TON: "L1 tlw Bl'giwúng",(Al CERT pl'im·ipi). FAURE: "Shyloch", op. 57. Orque~tra Sinúònica dc• la BBC. LyndaRusell,:.oprano. RTESin Dir.: \fatthia~ Bamert. (19m). foniettn. Dir.: John Georgiadis. P..\OHÓS: La sala de In suprema (20m). hannonia. SA...~Z. G.: Xacona. del trartat "Instrucción dP mtú-ica '-Ohrt> la Bnrrelona 216. Dir.: Ernest '1arúnrz lz<¡uierdo. (9 m). mitarra e..-pañoJa• (16U-ïS). \fcELLIGOIT: Sonata per a faOrphénica Lyra. Oir.: Jo-.é :\f¡. got i piano. guel :Moreno. (Sm). ALWYN: Danses Elisabetiones. \\ illiam Dietz. fagot. Paula Fan, piano. (9 m}. Orquestra Simfònica de Londres. 16:00 LA TARDA DE L'OI.Et\'T Dir.: Richard Ilickox. {19m). realitzada a partir Pro~;1·amarió foc. dPI ritunl Dansa FALLA: de lc'>~ p<'Lidon~ dPlsnostres oienl8. Roland Pontincn, piano. {4 m). Pn•sentarió a càrrPc dP CanDi10:00 AGENDA ~flJSJCAL na Mnlagarriga. 10:03 CAPSA DE MÚSICA 19:00 BLANC I NEGRE BRl'ITEN: Quatreinterludib ma- La músit·n per a piano. r ins de Peter Grimes. op. 33a. Alhl•t·t Giménc:z Atrnelle Orquestra Simfònica d1~ LoncIres. B RITTEN: Concert pl'r a piano Dir.: André P t·evin. (l 7 m). i o•·qurstro n. 1, op . 13. STAMITZ, C.: Conce•·t per allau- .\lber·t Gim~nezAtcoelle, piano. ta, oboè i orquestm en Sol M. OrqueRti'R Ciu tat de Barcelona. A.. Nkolet. H. Holliger·. Aradt'lll) Dir.: G11J'y Bertini. ofSt. Mari.Ín-in-tht'-Fields. Dir.: Enrrgi~trament Íl'l per Cata.luK. Sillito. (19m). nvn MúHicn el dia 3 de maig de BRAHMS: Zwei Ge..~iinge,op. 91. 1992 nJ Pnlau de la Música CaJessye Norman. Daniel Boren- tafona. TE~fPORADA OCB hoim. (13m). 1991-1992. (34m). TX.UKO\'SKJ: Sinúonia n. ·1, SE\'ERAC: Dc vat•ances. . , . op. 36. Alhrrt AteneUe. pÜ}no. (19m)., Orquestra Simforuca dc Xrcago. 20:00 BUTU..ETI D E NOTIDir.: DanielBarenhoim. {41 m). CIES JA..~ACEK: Capriccio p<'r a pia 20:01 AGEI\DA \ICSICAL no (mà esquerra) i\ ~nt. 20: I O REPERTO RL D E CONJ 05efPruenicek. ConJuntrlrwnt CERT de la Filharmònira Txt>ca. \EROl: "La \ito è inferno .... O (23m). tu ehe in <.en o aglí angt'li". ària STADUIAYR: Magnifirotqunr- de l'òpern "La Forza del Destiti toni a 8. no•. Cor Bach de Salzburg. I nn~­ J osé Cura, tenor. Phitharmonia brucker BliiJ!eJ·krei". Dir.: HoOn~he~tro. Dir .: J osé Cu ra. ward Armau. (12m). . ,. (9 m). BEETHO\>'EN: Sonata per· a vio- BERG: Coucer·t per· a \>"JO!í 1 orloncel i piano op. S n. 2. ([UI'Htrn "A la memòria d'un ànMischa Maisky, violoncel. Mart- f!:el". ha Argerich, piano. (23m). P inchas Zuket·man, violí. OrWAGNER : Rienzi, obertura. qtwstr•a Sinúònica de Londres. Orquestra Fill1arm~nic~ de Vic· Dir.: P ierre Boulez. (27m). BAC II:Fug.'lensol m.BWV542. na. Dir.: Georg Solti. (12m). Quartetd<·fiautesdebecdeFlan13:00 GRANS 11\'TEGRALS des. (5 m). Concerti grossi op. 3 i op. 6 d e BRAHMS: lutermezzo, op. 117 G. F. Handel n. 2. Concerto grosso, op. 6 n. JO. LiJyu Zilben.t~in. piano. (4 m). Amoti Ensemble. (14m). 2 1:00 LA lUUSif..A A D EBAT Concerto gros.•o, op. 6 n. ll 203 3 PROGHA~tACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA i2 S' ¡;;- .:;¡ .:;.¡ a ei' sr 203 -. ..,. ::i. ..... S" a e; 2: ~ ...= Pr<Y,.:ramn a l'entorn detemesmu•ira I~ d'intcrh. Pre"t'ntat i conduil pt·r Joan Vivr•, i realitzat omh Iu t·olaborari6 dt>l Consell CatoLi de lo !\hí•iro. 23:00 AGEi'DA MUSICAL 23:03 J/\0.. OE l\IT Una scle(•ció d'!\Jhert 1\taJlofré. 23: 15 NOCI'URN \1úsicu per urabnr el dia. Presento<·ió a t·àn·cc d'Alfred Criayn. PROGllA~1ACIÓ DE NIT Repctil'ió clel11 ríltims pro¡tt·amos 0:30 IMATGES Progrumc~ rme!iOR la l!t'trnnna nntCl·ior (Or·d r·c d'emissió: Repetició del Dilluns, Dirn1rr·ts, Diml'r•r·eH , Dijous, Din•udn111, dcl3.00 a 14.00)., 1 :30 MUSICA DE CAMBRA Programt•,; f'nw,os la ~~·un una antt'l'ifll' (Ordr·¡, d'rmi11RÍIÍ: Hl'prtil'ió del Dillur1M, Oimat·tl!, Dimerr·NI. Dijou~. Di' cndn:~>. dl' 15.06 a 15.58). 2:30 i\IOMEN'I'S :\IUSICALS Programt·~t!II1<'•0K Iu -rlmnna autt·rior· (Ordre d'l'rni~~ió: Hcprtirió del Dillun~. Dirnat·L~. Dimerrc~. Dijou~. Divt•ndr·¡>-;,dr21.00 o 22.58). 4:30 CAPSA DE MÚSICA Prog¡·rutlr,; t>mr'o~ la ~rtmana antt>rior. (Ordrr d't•mi..,.i6: Rrprtit·ió del, programe¡, de Dillum•. Dimarll!, Dinrerr·t's, Dijous, DiVl'udrcs, dl' 10.03 u 13.00). DISSABTE, 22 Dl SnEMBRE DEL 2001 8:00 PIUMEH TEMPS MúHic•a pt>r I'Omcnçm· el diu prcscntnda per· Pilur· Suhiru. llecull d'obrt~s br·c11R. Inclou butlletí de notíl:ie.~ i ngeru ln muAicuJ. 10:00 MÚSICA PEU A COBLA MOHERA: "Sen·a umnut'1, sardono. Ricord Vilodc·sau , tenor n. Cobla Principal de la Bisbal. (3 m). VJLADESA U: "~I tutut de l'avi". sardu na. Rirnrd Vilndesau. tenora. Cobln Principal dr la Bisbal. (3m). FERRER: "Imatgt>s", ~ui te opmo pò~tum. Coblo Sant J ordi Ciutat de Barcetona. Dir.:Antoni Ro,;-,lurbà. (11 ll!). SOL\: Eft>mèride (e,trrua). Stmti Molo~, timbal~><~. Cobla Sant Jordi. Cohh1 La Pr·inripal del LLobregat. Dir.: Je~ús Ventura. (4rn). O.LT RA: L' \limot'll, r.10ema simfòruc. Snnti Molo~. prrcussió. Coblo SantJor·di Ciutat de Barcelonn. Coblu .luVI'nil dtl Bellpuig. Dir.: Sulvnd~•r Bt·otons. (9 m). MARTJNEZ VINAROZ: Oda a MoniRerrat, Huite en cinc movim('nts pr1· a rhrcs toblet> i p errusAi6. San ti Molns, pl'r<·usNi6 .•Ioan 'forros, pcrc us~i6. Cobla Sant J ordi-Ciutat dc Barcrloua. Cobla Sl·lvatann. Dir.: Snnti E~t·nr·u. pt'r CataJuEnrrgistrunwnt nyu Mú~oicn ri din20 d'octuhrcde 1997 al pa,·<•lló dc In Draga, de r,., 4 Banyoles. FESTA DE LA ~fÚSICA PER A COBLA. (21m). 11:00 DISCOTECA UNCVERSAL El eol.leccionable de la música indispensable. HAYD~: Concert per a violoncel. Hob. VIlb:2. Mstislav Rostropovitx. violoncrl. Arademy of St. Martin-in-thcFieldb. Dir.: JonaBrown. (21m). BOCCHERL'\':I: Conrert pt>r o violoncel en Si bcmoU M. (ot'l'anjament de Griitzmacher). J arquelineduPré, violoncel. OrquestradeCambraAnglesa. Dir.: Daniel Barenhoim. (22m). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa dedivul¡:;adó musi ral. Çuió i realització: P ere Burés i Alex Robles.Repetici6 del progruma emrs dijous passat. 13:00 SALA DE CONCEHT (I) Una selecció dels millors enregistTaments de concert. 15:03 SALA DE CONCERT (li) Una selecció del$ millors cure¡,'Í.Straments de concert. 17:00ALAJ\IANERA DE.... Un com;dat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió i pt·esentació de Joan Vive"· Repetició del programo em~ dijous passat . 19:00 CICLE DE LIED SCHID1.A.~: Cicle df' ron~on~ e.o;panyoles, op. 74. Mitsuko Shirai, soprano. 'fanana Lipovsek, contralt. J osef Protschka, tenor·. .Matthias Holle, baix. Helmul Dcutsch, pinno. (24m). STR.AUSS, R.: Brcntano-Lit•drr. op. 68. Edita GI'Ubet·ova, soprano. Or·([llesu·a Simfònica de Lonm·es. Dir.: Michael Tilson Thomas. (25 m). 20:03 SELECCIÓ DE JA1.:Z Un programa d'Albert MallofTé. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:03 GRANS OBRES SCHUMANN: Escenes del Fau~t de Goethe, per a solistes, cor i orque¡¡tra. WiJ.Ijum Dazeley, baríton. Carnilla "'ylund. soprano. Krístinn S~mWJdsson, baix. Simonr Noi , soprano.lngeborgDanz, Louise Mou, contraJs. Hnns-Peter Blochwitz. Christian Voigbt , tenor,;. La Chapelle Royale. Collegium Vocale. Cor de cambra RIAS. Orquestra dels Camps Elisis. Dir.: Pb.ilippe Herrewegbe. {122m). 0:00 NOCTURN Música per acah'!r el dia. PROG.RA!UA.CIO DE NIT Rl.'petició dels úlLims prograntf"H 0:30 LA TARDA DE L'OIENT Repetició dels programes emesos dilluns, dimarts i dimr•creH. DIUMENGE, 23 DE SETEMBRE DEL 2001 8:00 PRI.i\fER TE"MPS Música per començar el dia pr·t>sentoda per Pilar Suhirà. Recull d'obres breus. Jnclou butlletí de notícies i ~eoda musical. 10:00 ~f.USICA DE CAMBRA WOLF: Quartet de corda en re m. Quartet -\rtis dl' Viena. (41 m). RODRIGO: Do~t'•bo~so~.op.l. L--ón Aro, ~iolí. Eug!>nedeCanck, piano. (5 m). 11:00 MISSA DE MONTSERltAT Tr11nsmis•ió en din•cte de In M.ito~a Conwn tuul dt>s del Monestir dc Montwrrol. 12:17 DJVERTIMENT Un e~pai prt>scntat per Pilot· Subirò. 13:00 AGENDA MUSICAL 13:03 SALA DE CONCERT (I) Uno ~ol l!cci6 riels núllor·s enr egi~trumr•nt11 de com·ct·t. 15:03 SALA DE CONCEHT(H) Unn srlccti6 del~; millors ent·¡,_ giRtr·urnrnts dr• com'l'rt. 17:00 T EMPORADA D'ÒPERA ~L\SSENET: Thu'iH, òper·a t•n 3 lll't<·~. Llibr·ct dt• Louis Gu llr t sohrHllliJm·Thllll<d' \.uutole Franl'l'. Rt>nér• Flt•rninp;, Thomn-. .Hampson, Giu•eppt• Sabbutini, Stefano Palatchi, Elisubeth \~dal,Marit' Devcllt•renu. (snbt•Ue Cals, Enkt•lcjdn Shko~u. Duvid GrollliM'I, OlhierSchO!.•k.Brruani \ lnn~fncal, Bruno \toga. Loïc Cas~in, José Luis \'ictoria. Cor de l'Òpera dc Bot·dt'Ub. Orque~tra "\ncionol Bor·dt•uij Aquitània. Dir.: Yvc~ \bel. ( 117 m). 20:03 L'AUUIOVISUAL Un prob't'nmo d'Alt•x Gol'ina.lnLrgr·al Miklós Rózsu. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:03 J.ES VEUS DF:L SEGLE Un es¡llli •·et·opilulot·i nm.b <•ls r:nillor11 contunts del noRtre l.l•mps. Sruuncl Rnm(ly STRAVlNSl<.l : "l'U rall the conrhmon, Hir", Thc Rnlw's progrcss. Somnt•l Ranwy. OrqursLt·a London Sinfonietta . Dir.: Riecardo Chailly. (6 m). ROSSINl: Ekct>na i ària de Milord: "Ah! ¡wr·<·hé Iu <·onobbi? i "In van s11·oppardal cm·c", dl' l'òpera enuu acte"ll \la~oa Rcims" (Primerrt:ll'l.'gi~u·ruoent mundinl). Samnl'l Rorney. On¡uelitra de Camhru d'Europa. Dir.: Claudio Ab bado. (I lm). PORTER: Brgin the Beguine. Sumuel Rom e\, buh.. ~1or·rc11Jonrs. piano. ( Í m). BELLJ'l(: "11 ri,al ~ohor tu dí\i" ... "Suoni la tr omba", à da d'I Puritani. T homall HumpHon. Snmut>J Ramcy. Orqut•stra dr Ja Uàclio de Munic. Oit·.: Migud Gómt'Z-Martíncz. (J:J m). BACH : Mis~n en Si m BWV 232 (ñr·in dc boix ). Samuel Romey, huix. Atademy ofSt. Mortin-iu-Liu¡-J~idd!!. Uir.: Ncville ManiJlcr·. (6 nr). DONIZE'ITI : "Chcti, thcti immantinent e", duet de l'òpera "Don Pncualc1'. Thorna~ Il omp~on, huríton. Samuel Romcy, boix. Ot·questra dc la Uàdio dc Múruc. Dir.: Mi¡;uel Gómt'Z \lartirwz. (7 m). ROSSTh"I: Escena \lircJt.t te Ier, de l'òpera-bufa rn dt lC· tes L'Italiana in Algtri. "'a.. S~uel Ramer Kathll'f>nllattlt ~~cola Zacc:rna .. I Soli-ii \11lt!i. Drr.: Claudio Scllllone. (6 111 ~ WEILL: "Let tbinl}" be liJ..•th!t always was•, ària de l'arte Ier~ l'òpera americana en dOio ~"' Street Scene. Samuel Ramey. Orquestra doll). pe\a Escocesa. Dir.: Joho ~!1111ren. (4 m). MOZART: Escena L'{. rl.'l'irariu i duettino de l'arte In del'òpr11 en dos actes "Don Giovnnni'. Somuel Ramey. Kulhleen Bnttll Orquestra Filharmònirn d; Berlín. Dir.: Herhert von Kara. jan. (6 m). MASSENET: "C'estrnoi Piui"' sophe!", ària de l'acte l;r dt b comèdia cantada en tn... arh Chéruhin. Samut>l Ramey. Dawn U¡hhe\, Orquestra de l'Opera E.•latal dl Baviera. Dir.: Pil'ba.' Steinhell (3m). HANDEL: Extractes de lf><l'n.r 1" de l'acte iller . de l'òptraru tres actes Seml.'le. Sumut>J Ramey. ~faril~n Homt Syh·ia ;\lcNair. Orque•tn dt Cambra Anglr~a. Dir.:John\dson. (10m). BUTZSTEIX: Horacei Rl'p!li i ària dl• Reginn, de l'aett rn., de l'òpera en tres act~' Rrpn~. Kathcrine Ciellinski. SamuPII!J. mey. AngelinaRraux.Sht~Gnenowald. Orquestra d~ J'Opm Escocesa. Dir.: John Mnutrri. {4m). ROSSINI: "Nel tcatro del p,t1Ul mondo", cavotina de la fars~ffi un acte ll Signor Bruschino. Samuel Ramcy. Ot·quc.tra J1 Cambra Anglesa. Dir.: lon lln· rin. (6 m) . MUSSORGSKl: "Just onefin.!l ~tory", àl'ia de l'acte ler dr 1'3r ra ('n quatre actes i un pròle¡tlloris Godunov. Surnuel Rarne). Orquc-tra t'~· harmònica de Berlín. Dir.: Cbo· dio Ahbado. {4 m). PUCCINI: "Ah! Fioalm~ntr''· ària de l'acte Ierdel'òptral'fltrr.actes Tosca. Samuel Ramey. Orqudnd..ta RoyalOperaHau;;e,Co,cntG#· den. Dir.: Colin Dn,i;.(~ ml. BELLil\1: "lte sui coUt, oDnidi", introducrió dr l'artr lrr ~ la tragèdia lírica en do•nl"lr.~or· O. ma. Samuel Ramey. Orque.·tratkl pera Nacional de Gal.ln. Dir.: Richard BoJtynge. (7 m). 0:00 NOCTURN Música per acaba.r el dia. PROGRAMACIO DE l\IT Repetició dels {iltim• p~~ 0:30 LA TARDA DE [;0 . Repetició dels pt·ogramcseJil!'.''" dijous i divendrl's. DILLUNS, 24 DE SnEMBRI DEL 2001 7:08 PUIMER TE~lPS . Música per començar cl dia E 11'1' Betnto·J¡ul·t~entada p er t a IP IR -- cull d'obres breus. lodnu 9. ~ ~ CI! I!' l LO li b .11 e· x \l PROGRMl.\CIÚ OE CAT.\LUI.\\',\ )ltsJC \ lt· olt· lr. 1Í. o. IU· io 11 k. dt lltliJbiofommtius i ugt•ndt"s mu..,.,!.<. • • 9:{10BL'1UEI1DEN<mClES ~REPERTORI DE CO~aRT b()lO)L\RK:Simfoniu pt•raun n,;a!DI'nt rú~tic, op. 26. Orqu..,tra FiUlllnnòu.ira Ut' Lo¡, ~D.odr<. Dir.: .ft-sÚ5 Lópt>z Cob.... (l2m). TIPPE'IT: ~1usic. Yart1oflill, tenor. \ndt·ew Bull, pianÒ. Hm). CROPI~: Vnl~,op. pòst. }likbail Pletnev, piu no. (3 m). IO:OOAGENDA MUS,ICAL 10:03 f~4.PSA DE MUSICA àiO~TSA LVATGE: Cont•ic•rto bn'v~,per 11 piano i orqucstt·u. Alkia de Lan·oehu. Ot·c¡uesh·u CiutatJeBmTelona. Oi r.:Garriu ~ararro. (:!.i m). \IOZ.\RT: Simfonia n. 39, k.V )13. OrqufolrndeCombr uti 'Europu. Dir.: 'iikolaus Hal'lloncourt. ¡31m). 111\DE.,UTH: Konzt•rtnnu.ik pt•r acorda i mrtall, op . 50. OrquNra Simfònira dr \lt'lboumt. Dir.: \\t•rnc• r Andreu~ .llbtrt. (18m). LECLUR: Sonata VIl. Bulhold Kuijken. Oauta. \'<'iebnd Kuijkto. ,;oio do gumhu. Robert Kohnl'n, daw. (13m). BERUOZ: Ll'Ci.nq 'fai,<:nnt ¡;oIn la mort de l'Emperador Nu pnh<ó. Utu~r 'rl•,c·r. Cor i Ot·que,Lru Simfònica dc la Ràdio Holundc· .a. Oir.: Jran Fournet . ( 12m). RAKil\lA1~1NOV: Som1ta pt•r n Iio~nt'l'l i pianu, op. .19. L.Harrfll. V.ABhkennzy. (34 m). ""DE : ,.,1!' D eum. DE 'Wl"W\.11. Soli<tr~ vorals. T...·s Ar·tM Flnl'iH- !ant~. Dir.: William CluiKtit•. 120m), Sl!ETAN \:1Tres ·· " danst't~ d t• "Lo nuua venut u n... Filh. v•~Uf.<lra • arrnònic·u dl' No. '0 va· \ or... 8 ir.: Leonunl Bc•rn Hltín. ( m). 13:00 GRANS INTEGRALS L LlllllÚSra orquc~trnl de Felix IIm.felssolm <:.... Orc¡ut'•Lru Regional dc- CannesPrmenre..\4x-Coted'Azur.Dir.: Philippc Bt>ndt'r. (!6 m). 15:00 BUTI..LETI DE l'í01ÍCIES 15:06 ELS O R Gl'ES DE CATALUNU\ Ot·gu¡,dt•la Basílica de Santa Mariu dt• \1aturó CO~CERT eoregi>.trat per Catulunyu \fúsica f'l dia 28 de juliol dt' 1996 a la Bam1ica de Santa \11llia dl' Mataró. XVI CICLE ELS ORGUES DE CATALUNYA. BUXTEffiJDE: Preluclien ~o l , m, HuxWv 163. PUIGDELl..JVOL:Conu·apwtts.FRANCK; Cot·al n. 2. BACH: P t·clucli i fugn. BWV 544. Sis c;oralq Scbiiblt'r", B\VV 6-15-650. Prt>lud.i i Fogo, BWV 545. Fr·ancc~c Pi, orgue. (48 m). 16:00 LA TARDA DE L'OIENT Pt'O{:.'I'llUtació r·e¡Üitzada a partir delt>;;~·t.icionsdt>lsnoSll:'eSoieuts. Pn·~cntnc·ió a ràr·rc<' de Carmina Mala~t~rriga. 19:00 i\IUSICA CORAL BACil: "0 J ¡o:;u Chru-t. mein LelM·ns Licht" (Ol1, J eoncril.t. llum dt' la mr~a 'ida), cantata B"WV 11 8. CorMcmtt'verdi.Solis-tesBarrOCb An¡;lcsos. Oir.: J ohn Eliot Gardiner. (10m). STR.A\ 11.\Sk.I: Quatre c.an~ous t•amp(•rolr.• rus,.es. G re~ S mith Siugcrs. Dir.: Grcgg Smith. (•t m). PRAETOR rUS: "Vom Himmel horh" (Bai\o clt>l cel). Cor· del Trinity College, Carnbridge. Dir. : Richard Marlow. ( 16m). XOSTAKOVITX: Elsollluei.xso¡ tro 1a patnu, ' · op. 90 . Cm· Rus Yurlov. Ot·c¡ut'.straSimf(¡nieu dr l'URSS. Dir.: Konstantin Tvanov. (13m). MOZART: Te Dcwn laudamus, K \ ¡,u. Cot· Arnold Schonberg. Concenltt!l musiC'tt!l Vit>na. Dir.: ~ikoIu u~ Harnoncourt. .(7 m). , 20:00 BUTLLETI DE NOTICLES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 REPERTORI DE CONCERT R.\KIHt.\1\1'\0\: "\ocalise". 'en-ió pt>r a' ioloncel i orquestra dt'l malei.x Sergt'i Rukhma.ninov. Han-\a Chang, violoncel Pbilharmonia Orrlw,;:tra. Dir.: Loonard Slatkin. (8 m). CHOPIN: Balada n . 1. op. 23. Vludímir Ashkt'nazy. piano. (lO m). HANDEL: Coocrrto grosso. op. 3 n. 1. T ht· Brun denbm·gConsort. Dir.: Roy Goodman. (9m). ENESCO: Rapsòclia t·omanesa n. 1, op. U n. ] Ot·q 11t'strn Simfònica de Monu·ral. Oir.: Charle8 DutoiL ( 12m). F'AURE: Fantasia prr a nauta i . ptano, op. ~9 1 • lnmaGraft•nauer, flnuta.Michacl Grandt, pinno. (Sm). CO:'\CERT 1·nr..¡ristrut pt•r Cu· taltm)a ~lu•it·u t'I dia :?2 tf,• ~~~ lt>mbrc dt'l 2001 u l' \uditm; dt• Barc¡olonu. TE:\tPOR \D \ DE L'OBC200l/'2.:\10ZART:Simfonia n . 35. K\ 385 "lluffn1·r•. BACH. C.PH.E.: Com't'rt¡>~·r u dos el n'e<- i orquestro 1·n Fn \1 , Wq 33. Sinúoniu cn Sol \t. \\t¡ 182fl.~10ZART:Si.uúonian.l0. I'.'V 550. Ton Koopmun, c·lu,oi('tombal i di rector. T'Uli\latltot, t'hi\ ic·l·nthol. Orquestra Sinúònit·:~ dt• Borc·t· lona i Nac ionol de Cutalunyu. 23:00 AGENDA ~WSlCAL 23:03 JA7.Z DE NIT Una srlt>crió d' \llwrl Mulloft·í-. 23:45 NOC1'URN Múska p<'t' ucnbm· l'I diu. Pn·scntació a càt•rt•c d' •\.lft·cd Ct•lu ya. PROGRAMACIÓ D E NIT Repetició tll'l~ últim¡; progt·um1·~ 0:30 GRANlS INTEGHALS Programt'hcme,;o'\lu,rtmunnnn· terior (Ordre d'c>missió: Rt'J>I'ti ció del Dilluns, Dimarts. Dinwcres .Dijous.Di~t'ndrl.',, d•· 13.00 a 14.00). • 1:30 AUTOGRAI' Emès di j ou,; passo t. 2:30 BL<\NC I '\EGRE Emè. divendres po"ut. 3:30 REPERTORI DE CONCERT Programest>mc¡,os Jo~t·trnanu antcrior. (Orclre d'rrni~•iú: Oil! un~. Dimarts. Dimt'l.'rl''• Dijou,, Di veudrl'~. de 09.06u lfUIO). 4:30 CAPSA DE \tUS IC.\ Programl'.semeso~ la i1t'trnanu un teriot·. {Ot·dr<' d't•mi•~ió: H(•¡wtició dels pt'O{:.'l'U mt•s dc• Dillun,, Dimarts. Dinw<'t'I.'H , Dijou~. Di vend res, d e 10.O''·>a l'' .,. ("') IV • DIMARTS, 25 DE SDEMBRE DEL 2001 7 :08 PRmfER TE) fPS Música per· cornl'll"ltl' ' el diu ¡JI'l' sentadu per Eulàlia Brnito. Ht• '~ull d'obres hrtuo. ltwlcm lmt Uetins iwonnotimli O"C'Illic"<~ntr .., sirols. , , 9.·008 '"" • .,....DE~m·r c•L''-' u u......, .. ·" ,.....,.., 9:06 REPERTOJU DE COI'\CERT l.o11<lnn Siufonil!tlu. Dir.: Da,id \tlwrtnn. (1:2 m). ll t \nff.L: Gr!lll st•rt>nnta n. 1 ¡~·r 11 guiturra. piano. ,;oli. <'larúwt i fa::ot. op. 63. Cnn•nrtium Clu~sil'um. (17m). GLIEHE: Simfonia n. 1. op. 8. t•n ,¡ lwmnll. Orc¡U<'•tra Filhurmclnit-a dr lo HUC. Dir.: Fdwat•tl Oownt's. (:H m). BL \ \C \.FORT: \ot•tum n. ;{, \lht•t·t 1'\irto, piouo. {5 m). \OST\l\.0\IIT'\: Snitt· de la llt'I.Ut·uln ".\J 01 w•. op. ~6. Conjunt dr ,ofi~t1·s dc• l'Orquf'stro Simf<)nira rlt> 1' ·\ l·aJèmia de In Unió Sovièt.ic:o. Dit·.: Gt•nnadi l tozhdt•¡;l\'l'n~ki. (la m). LlSZT: 6c·antspolcmc·~os dt'l<'t·edtll'it• Chopin. Clatulio \t,·uu , piunu. ( 19m). 13:00 GRANS lNTEGR.c\I...S Ln rnú.~ica orque~LJ·tll tll' Fcli'\. Mf'ndt'l•'IOhn Sirnfnnia pt•r u c·ordon. 6. Cnnt·t•t1o k.üln. (JO 111). Simfonia per u c•orcln n. ï. Conc·t'rtu 1\.íiln. (19m). Simfuniu pt•r a c·ot·du n. 8. Orque,tru dt• ComLra \nglt'~U . Dir.: \\.illitlm Bouglttop. (26 ut). 11 :00 \10\lENTS LffiiC.'i GlJ IUDI: "El ca•t'I'Ío", •aNIC'Iu en tres nrlt•s {l!'r i Ilon). Luh Sa¡ri. Dolom~ Pfrt>Z. Carlo dc·l 'fontt•. F.nric¡uí' del Portal. Ra món \Jon<o. Elena Gunduiío. Cm· Cu ntort'~ rJ¡, \1acl1·id. OrquesiJ·u Líl'icn E~<panyola. Dir.: Fetll'ric·o 'f un-no Touoba . (56 m). • . 15:00 BUTJ.. LETI DE NOTICI ES • , 15:06 MUSIQ UES DEI. MON Una fitwstr·u oht>t'lll a l't>xpressió musit·ul dllls pohlc·Rd'at'I'I'U. ~~~ISTAN: Dhya hat·-Eh-Ishq Nv~t·at Fateh \li Khan. (9 m). BEI.GJC \: Ili vc•rn. primavc••·a i e~tiu. ( 18 rn). S • IU r.A "'K\: "Ritual ç iva 1inga L 1 e¡t' K<'gall a • (l• par·t). au n.ovi ( li:! 10) 16:00•1..\TARDA DEL'OIEl'IT Prugrnmorió r~olitzada a partit· cl1~ lr, Jlt'ticions d!'l, no-lrt'-~ oien u.. Prl',rntarió u ròrret• de Cnrmino Mala¡:qrri~a. 19:00 Ul'riC.S I LLEGE"\DARIS ()EBL'SSY: "Imatge·~· per a or- :.\fOZART: Tanturn Er~tt. K\ 197. Cor Arnolcl Srhiirtlwr~. Cmwt•n tus music u> \ il'nu. Dir.: \ilw la us Hamoncourt. {.J. m). GRIEG: Qnartc•t dc c·nrclu 1'11 h1 )1. tllll'~tru Quartet Kontra. (20 rn). L'Ortptt'stra dt' la SuiFse RoROSSL'\1: Ohl'rturadt••Guillc·m mumlt•. 01r.: ,\taúlfo Argenta. TeU". (:i3 m). Orque,tra SiJnfònka dt• Burla LISZT: Cnnrcrt pt>r a piano i orpt>1>t. Dir.:Adamf•ïM·Iwr. (12m). c¡uc••tra n. 2, 1'11 l..a i\1. SATIE: Esport" i diwrtimt•nt... Julius 1\.uu·lwn, pi uno. OrqnPsLaurenee A.llh., piano. ( 13m). tru Fillturmèmit•a rlc- Londreij. 1 0 :00 AGENDA 'tU~ICAJ, Dir.: Atuúlfo Argrqta. (20m)., 10:03 CAPSA DE ,\1 USICA 20:0 0 BUTLLETI DE NOTIHAYDN: Trio onth piuuo u.10 , CIES Hob. XV:2.6. 20:0 l- ¡\GJ<:NOA :\fUSICAL Patrit-k Coht>r1. El'iC'It llobat·th. 20: I O HEPERTORI DE CONChristophe Coi o. (17m). CERT SCH UBERT: Ror;umtt.ndt•. nuí MOZART: Hèq11it>m, KV 626. ¡;ien d'escena, D ï97. Mcmo JuiHrucl , soprano. Wilkl' ( IW • 13t-ununc·l6tr0t'll', c'untralt. Zeul'r L·questra d t'I onrt•rt¡!.t·t'11 .I!ILliA Oit·.: B.llait.ink. (43 m). \oncler~tecrw, lrnor. J l'llt• Drail~~t. LD:Suitept·ovr•nçn.l,op. SOLER. J.: Concert per· a C'lu- jt•r, hui~. Cor dt' Cumhra Ho________________________ 2::l~:OO~~:::~~:f,UU)=::~A~D==E~~~'O::B~C~-'~-~ ~í-ic_m__c_in_s_tr_w__nl'_'_'~__. _________la_n_c_Lt_·~_._o__rq_•_' "_'_t_•·_u_d_e_J__S_e g_l_e ·'llll!onia per a corda n . l. ~Àorerto 1\iilo. (lO m). Si.aronia pt'r a corda n. 2. tf!auo,cr Bnnd. Dir.: Ro) An. (11 ru). SWúonia flt'r a cordo n. 3. ~Uf'.lra cft' Cambra \nglc•,u. ~.: \tilliwn Boughton. (8 m). ·imfbrna pern rordu n. 4. Ú.orerto Koln. (8 m). ~onia per a rorda u. 5. ~nover Ba o d. Dir.: Roy H W:·Nl m). IXOO CtrtSSICS DEL SEGU: IL IRTINU:Conct••·t¡wruqnnr;det-orrlo i orc¡ur'l!tr·o. do a~t Enòellion. City of J,on~n rnfonin. Dir.: Richard ll it'· cÒp~~: S . LI nu. onata per u JllUIIO. onard Bern . . ltlmJ. · 5 l em, Jltano. o e 5 Prt0GRA, 1ACIÓ DE CATALUNYA ~IÚSICA Al s- = ·~ a ~' ¡;;¡· - 203 ..,. ::s. ...., ;;::e ~ ¡¡;¡· :!... = 6 X\'111. Dir.: Fran;. Brüggen. (47m). 21:00 PERFILS Raimon Colom<•r <·OnH'I""II amb un compo-itor ol voltnnt dc- la ..e'a 11bt·a. 23:00 AGENDA ~n :S I CAL 23:03 J AT./. DE NIT l i nu •1'1<-c<·i<í d'Allx·rt \Iullofré. 23:15 NOCTURN Mii-ira JWr twuhut· l'I <liu. PrcSt'nlació a <·Òrrt•<· ti'Alfn•cl Ct•laya. PROGUAMAClÓ DE NIT Rt•petit-ió dl'ls iiltimH pt·o¡;rumes 0:30 GftANS INTEGRALS Progt·umrlii'III<'R<IH lastllrrllilta tUllt>rim· (Ordt·e d'emissió: ll!•peti<•ió del Dilluns. Uimurt¡¡, Dimecrcs,DijouK, Divt•ndn·~;, de 13.00 a 14.00). I :30 SELECCIÓ DE JAZZ 3:30 R E P ERTOJU DE CONCERT Pntwunwst•mt•soslnt-t•tmunaanterior. (Or·<lt-ed'cmi~"ió: Dilluns, Dimar·ts, Dimt•t•res, Dijou~, Di'endn•s, dt' 09.06 a 19.00). 4:30 CAPSA H E U USICA Pro~nnws t•mt'SOto lu~lmanu antt'rior-. (Ordr·c d'emi~!>iÓ: Ht: petició dels pt·o~rromt's dc Dilluns, Dimart~. Dime<-rt',.,. Dijous, Divendrt•s, tir Hl.03 u 13.00). DIMECRES, 26 DE SDEMBRE DEL 2001 7:08 PUI!\t ER T E!\fPS 1\ftÍ~icu pt•r· t•onwn¡;ur· el d iu presentoda pe•· Eulàlia Bt•nito. He<'Ull d'obt·es breu~. Inclou butlletíns inforrnntino, i u¡J;encles nm sica l~. 9:00 Blfi'LI.ETÍ DE NOTiCIES 9:0 6 UEPERT OUI DE CONCEHT R fMSKJ KOR SAKOV: Sad ko. op. 5. Orqut:Ril"ll r~ilhu t'rliÒilÍ<"II d(• R ottt•rclum. Oit·.: Da vici Zinmun. (12m). HEGE R: "An rlit• ll offn ung" (A l'rspernnça), op. 121. Karita Mttttila, soprano. Orquestrn FilhutwòJúra dl' Bt•rlín. Dir.: Clnudio ALbudo. (12m). BEETHOVEN: Fantasia per a piano, op. 77. Gianluru Ca~t·ioli , piano. (9 m). i\ffiJl \L'D: La c·rem·ió del món. ballet. Orque,tru ¡\¡nt•iorutl dl· França. Dir.: Lt·onm·dBcrn~tein. (17m). 10:0 0 AGEN DA MUSICAL 10:0 3 CAPSA D E }lÚSICA l\1AHLEH: Simfonia n. 10. P hilarmon iu Orehcstm. Dir.: GiuRI.'flpe Siuopoli. (33 rn). HANDEL: Con<~r•·t per· u oq;ue n. 13 "El cut•ut i elt·o!!sinyol". P e ttn· Bu rfor d. Orquestt·a d e Cambt·ud <"ICmwt•t1g!'LOIIW. Dir.: .loKhun Rifkin. (17 rn). BRI1vrEN: Du Ml~ t•ontls de "GIol"inna" op. 53a. Ma t·t yn U ill , te nor. T hc lmu Owt•n , urpa. 1'11<' llols t 8ingt""ll· D ir.: H ilary Dnv¡1n We tt o n . (12m). SM NT-SAENS: Simfonia n. 3, op. 78 •Amh oq~nc-". Pierre Cochercau. Orquestra Ftlharmònica de Berlín. Dir.: Hcrbert von Karajan. (38m). DUF\Y: 2 motets. TheHilliardEn..emble.Dir.:Paul Hillier. (13 m). BOYCE: Simfonia n. ï. London Festival Orcbestrn. Dir.: Ross Pople. (9 m). BARTOK: Sonata per a dos pianos i percussió. Katia i Marielle La.bèque. Sylvio Gualda i Jean-Pierre Dr ouel. (26m). GEMlNIANl: Concerto gro11so n. 6. La Pelite Ba.nde. Dir.: S. K uijken. (12 m). 1 3:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral d e Fclix Mendclssobn Concert per a ,.¡oJí i orquestra dc corda en re m (1822). KyokoTakezawa, violí. Orque..tt·a Simfòrura de Bamberg. Dir.: ClnUB Peter Flor. (23m). Concer t per a piano i orqu<'SLra de corda en la m. Andre.asSteier,fortepiano. Concert o Koln,. (34m). 14:00 J\IUSICS D E CATALU- NYA SERRA: De les •cme cantons líriques i amoroses•. Elena Copons, soprano. Jordi Casals. piano. {7 m). SOR: FantaFia op. 41 •EJs do~ amics•. Duo Choroet-Cazé. (15 m). MORERA: "La Sard ana Gr an". "La Calma del mar•, cançó lrarucional catalana hat·monitzadu per E nric Rib6. "Ton pare no té nas", cançó n·arucional mallorquina harmonitzada per Ballasar Bibiloni. Cor· Albada. D ir.: E steve N nbona. (9 m) . MASSANA: Suite per a piano n . l. Mac ~1cClm·e. piano. Enregistrament fet per Catalnn ya Música el dia 30 d'abril de 1991 a l Conservatori Superior dc Música del Liceu de Barcelonu. (13m). MARTIN I COLL: Diferencias sobre las folias. Jordi Sa vall. RolfUslevand. Mic•bael Beh ringer. Arianna Savall. Bruno Cocsct. Pedro Estevan. Adela Gonza.lez-Caprpa. (10 rn). 15:00 BUTLLETI DE N OTI- cms 15:0 6 l\IÚSICS D E CATALU- NYA BALSACR : Tres Poündromsper a cor. amb text de Carles Martí. Cor de Cambra del P alau d e Ja Música Catalana. J 01·di Armengol, piano. E m·eg:istra ment fet pe r Catulunya Música el rua 15 d 'abt; J d e 1999 , ul Centre de Cultura Contemp orània deB arçelona. TEMPORA.pAAVUIMUSICA. (7 rn). SATUE: Akaza vani. Percussions de Barcelona. Dit·.: Xavier J oaquín. Enregistramen t fet per Catalunya l\fúsica el dia 10 de maig cle 1993 al Nick H avnnna de Barce- lona. VTH CICLE DE MÚSICA DEL SEGLE >..X. (15m). BESSES: Sonata per a piano. Cnrmcn Valero, piuno. Enregistrament fet per Catalunyu Míisicu el ruu7 d'abril de 1989 o lo Casa Eli7alde. dc- Barc,elon u. C ICLE JO\ ES INTERPRETS. (25m). 16:00 LA TAR DA DE L'OIENT Progrnii)UCÏÓ r·caützadna partir dc lt•s pcli<·ions d l'ls nO!llres oien ts. Pr·es<mla<'iÓ u t•òrr·l'c de Caruúna Mnlagur·rigu. 19:0 0 P R IMERA VEU Un t•spui per co nNxt•r els unísics d'arn. Prc~entutpet;lgnusi P ifio!. 20:00 8\J1'J.,LETJ DE NOTICIES 2 0 :0 '1. AGENDA MUS ICAL 2 0 : l O RE P E ICTOIU D E CONCERT HANDEL: Somttu per· a flauta de lwc en 11i b•·moll M.. I1Y 41 8. Mm·ion Vcrbru~en , nauta. Ton Koopman,cluvl'CÍ. J anpTer Linden , violoncl'l. (6 m). TXAJKOVSKI: Con rt'ft per a piano i or<¡twstru n. 3. Victoria Po~tnikova. Orquestra Simfònica de Viena. Dir.: G. Rozhdestven~ki. (18m). ROSSTI\1: Obertura de •scuúrami~•. Ort¡uestru Simfòni<·n de Budapes t. Dir.: Adúm Fiscbt•r. ( 12 rn). MAHLER: •r..u t·anç6 dt'l bcnt-e el el dolor de In tt•t-rn", primer üed d 'El Caut de la 11·rn1". Siegfried Jeru~alem, tenor. Orr¡ue~tru Filhannònit•a d e Berlin. Di r·.: Jume~ Lt-vint;. (9m) . 21:00 SELECCIO D E NOV& TATS P rcscmhwió tic l<•s últimes novctats discogr¡) fiq ucs apllr tgudes al mcr·cat, u c•tlrr·c•c d 'Alfn•d Celayu. Espai p nu·cwinnt ¡wr· Discos CnstcH6. 23:0 0 AGEN DA MUSICAL 23:0 3 JA.'.Cl DE N IT Una sel<'<'c·i6 d 'Albert Mallofr~. 23:4-5 NOCTUR N Mú>~icu pt·r acabm· el dia. P reseut.nció a càrrec· d'Alfr·ed Celayn. PROGRAl\lACIÓ D E N IT Repelirió deh, últims progrumcs 0:30 GRANS INTEGRALS Programesemcsos ln~ctmana antcl'ior (Ordre d'emi~~ió: Repeti· !'ió del DiUum;, Dimarts. Dimeeres. Dijous, Diwndres, de 13.00 al 1.00). 1:30 L'AUDIOVISUAL Emès diumrnge paRsut. 3:30 REPERTORI D E CO NCERT Progrumc·s t'lltt>;.o~ la setmana antet·ior. (Or drcd'ctnissi6: Dilluns, Ditnar·t11, D imecn•s. Dijous, Divcndros, dll 09.06 u 1,0.00). 4 :30 CAPSA DE MUSICA Pr·ogra mesemcsoa la setmana unterior . (Orch·r d'erniijsió: R<·pc tidó d els p t·ogt·mncij dc Dillw1s, Dimarts, Dimccre1:1, Dijous, Divend re-s, l'lo ] 0.03 a 13.00). DIJOUS, 27 DE SDEMBRE DEL 2001 7:08 P RlJ\1E R TEMPS 'Iúsica per començar eJ dia ptt. sentada per Eulàlia Bt'IIÍtQ R e~ d'?bres breu•. lnrlou·~ ll_etms infonnatius i agend.,~~¡. SlCals. 9:00 BUTLLErÍDEl'íOTíCIL\ 9:06 REPERTORI DE CO' .. ~T POULENC: Suite frant'l-<a. Orqut:stra de Paris. Dir.: ¡;.~1• gCA Prêtre. (12m). TOLORA: Cançó de l'amoriJUf passa. Carmen Bustama.nte, )laoo•l García Morante. (4 m). DVORAK: Schertocapricri~"~. op. 66. Orquestrà Sinúònica rlelu Ràdio de Bu vi era. Dir.: Rafael Kubtlik. (13m). BACH: Concet·tpcradosclalt~cins i cot:da, BWV 1061. Kenneth Gilbert, Trevor Pin· nock,clavccins. TheEngli,hCon. cer t. Dir.: Trevor Pinnorl. (19 m). 10:00 AGENDA ,\ JUSICAL 10:03 CAPSA DE ~tfSIC\ COPLAND: Simfonia n. 1. Orquestra 'liacional de Franra. Dir.: Aaron Copland. (26ml HAYDN: Quartet de corda eop. 54 n. 1 (Hob.ID:58). Quartet Aeolian. (20m). BACH: Concert de Brandtnbnr! n. 6. BWV 1051. Acadèmia de MíJ.,icn An~ ~ Berlín. (16m). AUBER: Hondo per a violun~ i orquestra. Martin Os terta~. Orqur,tra Sim fònica de l a Radio de &·r!ín. Dir.: Rober to Pa ternostro. (13m). POULENC: StabatMater,pm sopr a no, cor i orquestra. KatJtlccn Baule. Cor driFe.ti1al de Tanglewood. OrtfltestraSimf~tnica d e Boston. Dir.: Seiji Oia· wa. (29 m). DUSSEK: Sonata Jlf'rn piano~. 35n. 3. AJ1d reas St aier, pianofortl (2-~ m). VA UGHA.N WlLLJA.' lS: Fanil· sia sobre un tema de Thom:~> T• llis. Simfonia de Londres. Dir.:Jt.!m Barbirolli. (16m). 4 CANÇOXS NAPOLITA.\~. J osep Carreras. Orque<tra dt Cambra Anglesa. Dir.: Edlllrde RAlS Müller. (12 m). 13:00 GRANS Il\'TEG La lllÚsiea onJUestral dt f ei> Mendel'ISObn Sinúonia per a corda n._9. T he Hanovcr Baud. D•r.: Ilo! . Goodma n. (29 .m). Concert per a \'Íolí. piOllO 1 or· qucstra de cord a en rem. Gid on K.remer, violí. Martha \r· gcrich ,piano. Orquestra de Gam· b ra Orpheus. (36 ~ 14:00 MÚSICA A IGA J ACQUES DE CAMBRAI: Rrrk . trowangc noveUe. Studio der Frühen .Mill'ik· ~ ·. Music Quartet. Oír.:'Th()lllJI.• lll 'L kley. (6 m). PASCAL DE MAREUIL: l'li" senhaments e'J pretz e lo vtlor. PROGRA.MACt() DE C.\TALUi\YA !\IÚSICA ao Luc Maclier. cant. Ht'rvr Htneall).. cornam n'e'. \1auric<> \L¡oroUI. naute;;, ~rimia. Pa~­ ~ L.efeu-re. viella dl' rod11. 1\Q¡nas Bienabe. Jacques Déllll· (14 m). \ZALAIS DE PORCAJR.\ . Gl"ES: Ar em al freg lt'mp» ven· · ~·e t'nc r.:i R on~ort. D (l>Jnen~Ic (lrJJlfn,cic. (lO m). BRL'LE: A la dou~or dc la bele ....on. Paul Hillier, ' eu. Andrcw La wrtllrt'-King. sol tiri. (8 m). FOLQUE'l' DE MARSELilA: Sitotmrsoi. Cli:mrocic ConHot·L Oir.: Hc•nr Clemeocio. (ll m). ltillCABRUN: L'autJ·ier jost'uoarebis.~a. Cltmrucic Consc¡rt. Oir.: René , Ckmenric. (Sm). , 15:00 BUTLLETI DE NOTI- • ClfS 15:06 AUTOGRAF lrm!1ïionsfmnadesperleagrnn~ batntr>. JOSEPPO:XS 8.\YDN: "La Creació", orntori prr a .olio;te.•. cor i Or<[UI',tra, 1:100: \XI:2. (Primera pat·t). \irpnia Parramon.liOpr!luo. S~­ <il!lllr Parroo, tenor. Angcl 0 dma, baríton. Cor Madrignl d!' Bmdooa. Jo"e Orqu!'stro Nariro~~aldeCatalunya. Dir.: Jo:.ep Pon.,. (35m). DEPABLO: "Surcor vc•mo..,•. dc~ S.drdadPrimera, dt' Luisdl'Congura (1985-86). l..ui,aCastcllani, soprano. .Jorgc Chaminr.baríton. Cor· do Yu!ènci.1.0n¡ue~tJ·adeCambrudclT!'­ atn: Uiure. Dir.: Joac1) Pons. (Sm). RAVEL: Puvnun per u uun i.n ranta difunta. Orquestro Simfònira d el YallèK. llir.:Josep Pons. ~trament fet pc-r CutaluD)a 'IÚ>;ea ri diu 12 d 'abt·il dc ~99la1Teatrc "La Furànrlutu• dt• Sahade:IJ. (6 m). 16:00 LA TARDA DE VOlENT Prtwa~:ió renlitzudu o purlir dtbpet¡oons dels nostres oit•nt;;. Pn-><Dtadó o eiirrec de Cumú111 \l.tagnniga. !9:()() PE!\'TAGRAMA nm~icuJ. ~~~edi~ri6 1 'f"'U reahtzaeto: Pere Buréb i lhRohle;;. ~ BL"IUETÍ DE NOTÍ~o.t AGE!'.'DA ~fUSif.AL ~REPERTORI DE CON- · Co ncertperu manlinu dP\ISfELLO· (:J ·corda i clavecí en Do M cCO~and_ï. l Solisti Ven!'li. Dir.; SffiUdJoStUIIQII(l. (14 m). ~ ~S: La filla dc P ohjoln , ~ • poema tiimfònic. 11lu ~~Fil ha nttònicu de Mol!TOLDiiÀ nssiliSinaJ"Rki.(l 3m). ter~' (or: Q~Iartct c•n dom "Pe r· 0a ) 811Jament dc Cet·ard 1\1. . I d!' Cumhra Orque.tra ·~ Ol'tona d''-d I!JUIID)urra. Di r... Ge rard lnr!'t. 2 . 'IANERA DE..... e ~LA Un con vidat ens proposa i comenta la mú~ic.a que li agrada. Ctúó i prt'l>entaciódc Joan Vil"e::.. 23:00 AGENDA l\ffiSICAL 23:03 JAZZ DE NIT una ~•·lc·cció d'Albert !\lallofré. 23:--1-5 NOCTt;RN Mú$iCa per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Rt>pclició delo últims programes 0:30 GRANS lNTEGRALS Pt·ogramrs rmesosla setmana anterior {Ot·dr e d 'emissió: R epetic·ió dcll)illuns, Dimarts, Dimec·t"Cll, Dijous, Di vendres, d e 13.00 a l4.00l. 1:30 1\UTICS I LLEGENDARIS Emès dintart~ passat. 2:30 l\JÓSICA XXI Emès divendres passat . 3:30 REPERTOIU DE CONCERT Pr·ogrames emesos laS<'tmuna anterior. (Ordred'eruiliSió: Dilluns Dimarts, Dim("Çl'CS, Dijous, Di~ vendrea. de 09.06 a 10.00). 4:30 CAPSA DE l\JÓSICA Progx-am~cme:50Slasetrnanaan­ t~~or. (Ordre d'emissió: Repetí- d els programe.., de Dilluns Dimarts, Dimecres. Dijous, Di: vendre:>, de 10.03 a 13.00). CI O DIVENDRES, 21 DE SEIEMBRE DEL 2001 7:08 PROfER TEMPS Músic-a per començar el dia prcs<•ntad a per Eulàlia Betúto. Retu U d 'obres breus. Inclou butUetim; infor·matius i agendes rou: l!kals. 9:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 9:06 REPERTORI DE CON- CERT BACH : "Nuuis tdas He.il und die Kxuft" (lle us aquí la salvació, i In fm·ça ), cuntatn BWV 50. T hl' Se,.,t<•rn. Dir.: H arry Christoplwrs. (-t m). HAYDN: Simfouin n . 9. The 1\cudemy of Ancient Music. Dir.: Cbristopb er Hogwood. (12 m). CH OPIN: Om'!! poloneses op. 26. Ylodímir Ashkenaz). piano. (15m). B \RTOK: Suite de dan..es, Sz. ï7 Or·qut•o¡tru de l'Estat Hongarès. Dir.: J únot- Ferencsik. (17m). 10:00 AGENDA :MUSICAL I 0:03 CAPSA DE )IÚSICA BACH.J.Ch.:Concertperapiano op. 13 n. 2. lngtid Ilaeble r. Cappella Acadrmii'U Wit•n. Dir.: Eduard.Melklll!. (19 m). RAKllMANlNOV: Cinc romanc·cls t·usses. Dnútri Jlvorostovsky, baríton. O lcg Boshn iakovich , piano. (J 2 m). SCIIUMANN:Sinúonian.2,op. 61, en d o M. On¡ucstt·a Simfònica de la Ràdio d c•l s ud-ot•st d'Alemanya d'Sttmgart. Dir.: R oger Non-ington. (38 m). BRI'ITEN: A Hymn to St. Columbu. .~d~~ Lum$dc·n. or~ut>. Tht> Fmzi Slll,"''l'k. Dir.: Paul S¡nrt•r. (2m). LEHAR: SchOn i,t dit> \\eh. l.,. tracte". Syh;a Geszt). Rudolf Sc•hot·k. Orque>.tra Sinúònic-n dt• B!'rlin Dir.: Werner Schmidt· B01•ll'l,t: · (24m). BOCCHERL'n: Quintrt amhpiu no n. 2. Op. 57. G -~11-. Patrick Cohen, piunofort<•. Quur·· tel Mosaï!Jtles. {26 rn). BEETHOVEN: "El Rei E~tew• ' música d'!'scena, Op. 117. '\rnbro7ian Singet·~. Ot·t[lll'htra Sunfòmca dr Londrc·~. Oir.: Mi chel Tilwn Thomns. (2 1 nt). CRfEG: J>cet· Gynt, Suit1• n. 2. op. 55. Academy of St. Martin-in tlwF icJds. Oir.: NeviJJc Mnnint'r. (17m). 13:00 GRANS INTEGRAL.q Ln música orquestral de Frli" 1\tendet;;solm Simfonia per a corda n lO. Orquestra de cambra \rrota dc• Stuttgart. Dir.: Patrirk Struh . (10m). Simfouia per a corda n. 11. Tbc- Hanover Bancl. Dii·.: Roy Goodman~ (U m). 14:00 l\fUSICA RELIGIOSA BRIJCH: AveMaria. op. 61. Han-No Chang, 'l'iolonrt>l. Philharmooia Orchestro. Oir.: Lc(} nat·d Slatkin. (lO rn). TELEMANN: Mngnilicnt Untí, TVWV9:lï. Mieke van der Sluis, ~UJII'IInn. Grahum J>ushcr, conll·utrnot'. Wilfried Jocht·u!!, tc·ncw. Phillip LangRhaw,Harry vond1•r Kamp. baixos. Conjunt Vocal d'AI~fl'lrl. Orquestra Bm:Tot'u d!' llrc•nwn. Dir.: Wolfgang Tlclbirh. ( 19m). .MARTINU: FiC'ld Mnt~o (MiHsu u l'aire lliure). Vaclav Zítek. baríton. Cor· Fil harmònic Txec. Orqut·~tru .Fil harmònica Txeca. Oil·. : Chu rlt·s Mackerra6. (25 m). 15:00 BUTLLETÍ DE NOTÍ- CIES 15:06 MÚSICA XXI SCH UBERT: !'ionata [>t'rapinno. O. 537, op. p(,.t. lM. Chri-tian Zarhurias. piano. (2 1 m). ~tOZA RT: Concert ~ll'r a piano i f>tquc-tra n. :!3, K\" tSH. Chri,tian Zuc·harias. Staatlll.al't'Uetlt' Dn.,drn.l>ir.: Da\id Ziuman. (:!5 m). SC \RL.\1·n. D.: Duc•, ,onatt's, t-. 531 i K39. Chd~liun ZadJario,,. (6 m). 20:00 Bl'Tl.LETJ DE NOTÍCIES 20:0-l AGENDA .MUSICAL 20: lO REPERTORI DE CONCERT F.J.GAR: Man;l'.s dl' pompa i cit·t'UmHtunck~, n . 1 i 4. O ¡·c¡uc•st ru Sinúòuku dt> Iu Riidio E~lovac·n. Dir.: Ad1·inn Lc•n}>et-. ( Jl m). BAC I 1: Concert lll.'t· a violí i corda, HWV 1041. \udt·t'w MonzP. \iolí.Tht• AcadPm) nf \twil'nt:0.1usir. Oir.:Anclrc•\\ '\1nnzc·. ( 13 m). BHAII'\1S: \ai'-Os amoroso~. op. 52. Terc·~n Shu,,, mt'zzo·,oprano. PhilipSalmon, tenor. RobertL-vin i J ol111 P en'}. piano. Cor!\lon11•\l'rdi. Oir.: J ohn Eliot Gnrdilll't". (21m). 21:00 l..A ~f(; SJCA A DEBAT Pro¡,'l'amu u l'entorn dc temt•,; mu~irals d'i.nlt•rè~. Pt·c•sc•ntat i c-onduït ¡wr Joan Vin'!l. i realitzat amb lo I'Oiubm·ució del ConseU Ca tulà dc la Músit'a. 23:00 AGENDA .\fUSICAL 23:0::J JAZZ DE NIT Unu sdc•c·c·ió d'AJbt•t-t Mallof1·6. 23: J,') NOCI'UUN 11-fúsic·u pt•r uc·uhar r i din. Pn•lwntueicí u ct'n-rcc d'Alfred Cela- 203 y¡¡. PROGIW1ACIÓ DE NIT llt>[Wtiricí dd!! tílLims prog.·umes O:::JO GHANS INTEGRALS Pro~rumt'' t;'nwsoij Iu Sl'l.mannanll•rim· (Ordre d'<>missió: R"petic·ió d1•l Dilluns. Dimarts, Dúnern·~. Dijou~. Dht•ndrt'1J,dc 13.00 a 11.00). 1:30 CICLE DE LlEU Emi-s di•"._uhte pa.~sut. 2:30 CLASSICS DEL SEGLE Les últimes h'odf.ndc~ dc la rmí sica contemporània. LUI'1DQLIST: Siltúonio n. 1. Orquestro Sinúònka Lmen. Dir.: B. Tornmy \ndrr.--nn. (21m). TAVE."'ER:"HymnsofParacli,", (Himnes dt'l Parat!H. Douald Sweeney. bai,. Cuvyn Wrigbt, Mariej R akow,J..t, Patrick Kieman, Bo¡.,'ll'lu\ 1\osh•c·· lú,BenCruftiJackieShov<·. vioüm. David Dunm·tt. orgtiP. Cot• de la Catedral dt' Winche~tc•r. Dit-.: David Hil!. ( LJ m). BROTONS: Trionmhpiuno,op . 39. Membres del Lt'opold Piano Quartet. (15 m). 16:00LATARDADEL'OIENT Programació rc>alitzadu n purtir d e ies petiriousdrls no~ I rc•H oic•nll!. Presentació a drn·c tle Comúna Malaganiga. 19:00 BL\NC 11\ EGRE La música per a piano. wntnda 1wr PiJor Suhit·ñ. Recuii d'oim'l! lm·u~. Jnrlou bullleti de notícirs i 9~<·nda mu~ic·al. 10:00 \JUSI<.:A PER A eOBLA \ IT.\DESAU: "Girona 1808".<o~ir­ Cbri.stüm7..ach.arin.~ clunu xx Emi-" cli.IJuns pa~~t. 3:30 REPEUTORJ DE CON- <:ERT Prugrnrn••,;c•mc~sla ~l'tnuulll antt'rior. (Ordrc•cl't'mis,ió: Dilhm!o, Dirnorts, Dimccn.,., Dijous. Diwndrc~. cie 09.06 a 1_0.00). 1:30 CAPSA DE MUSICA Pro~nmw~ l'lllf>hOS la setmana antf•t·ior. (Ordrc cl'rmillsió: Repetic·ió dt>l~o p rogrumes de D.illun11. Oimnrts, Oinweres, Dijuutt, Di\l'mh•c•s, dr 10.03 a 13.00). DISSABTE, 29 DE SETEMBRE DEL 2001 8:00 PRIMEU TEMPS Músi1•u pr1· conwnçut· l'I dia pre- 7 \1\U \l\ \11"1' PltOGR\lUACIÓ nE CATALl'l'\'YA )lÚSICA Hirunl \iladt•sau , tenora. Cohla Princ•ipul d f• la Bi,hal. (3 m). \lL.\\1 \:\1'\:.\: "Full~ Pirinenc~·. 'uit!' ,jmfònica. Cobla \lontgrin ~. Dir.: Martí Camú~. Enn'¡IÍ•lrumcnt fet JWr Catalun)O \lú,iea••lclia 18d'oNubrede 1992 al Palau elf' la \tú~ica Catalanu. X '\.1 COt'. CERT DE SA RDA'\ES f \1tSIC.\ PER \ COBL\. { 18 rn). S EH HA, .J.: "Mir·atgc>~", s arduna. Cobla Sunt Jordi Ciutut dc Barcrio na. Dh·.: Antoni Ros-Marbà . (4 m)1 SALO: Mil·lt•nuri. Cohlo Lu p,;ncipul d 'AmBlen! am. (5 m). MORERA: 1.<'11 neus CflU' eR fonen . Lc•s f ulle·¡¡ ijC'CiliC'B, La sard una de lrij mongeA , La santa rHpina, Sllnlnrwl! l'ot·alt~. Cm·nl '\ult·stu. Cobla Pt·inl'ipnl del LLobt•t•gat. Dir.: Jom¡uim \linmdll. (17 111). BL <\NC '\FOHT: La\ et·gl' d<• Palau Solità, "ordnna. Cobla St•lva tona. Uir.: France•c Co"1í. Enrc·¡.ti•lrarnt•nt fet 1wr Catulun) a \lú•ico t•l din 26 d 'octttbre de 1992 al Citwmu :\1crcuntilde Bnn)Uit••. FESTA UE L.\ :\1ÚSICA PER \ COBI~\. (5 m). 1 1:00 DISCOTECA UNIVERSAL El col.lc<·rionnblt• dt• In nuís ica indi~pt•nsublt•. BERG: Conct•rt prr u violí i orquc·stra "A Iu rrwmòria d'un àngel". PiJH·haH Zukllmtan, violí. Ot·· qtu•;,t t'U Simfilnira do Lond l'tJs, Dit·.: Pirrr<' Uoult~z . (27m). BA HTOK: Corwct·t pt•c· a violí n. 2,Szll2. I tzhuk Pcl'lmun. O r questra Simfònic·u dc: Lontlt·es. Dir.: 1\mlrf. Pt·c•vitl. (38 rn). 12:00 AGENDA MUSICAL l 2:03 PENTAGRAMA Progn1m11 dt•cUvulgoció mubiral. Çuió i t•t•alitzadó: Pt·rr Burés i \Jt"\ Hohlc~. Re1wtició del programu emès clijou~ pa~~nt. 13:00 SALA DE CONCERT (I) uno ~rl!'rció d elo millors enre~~tt·IHlll'nl~ de ('011Cct·t. 15:03 SALA OE COt'. CERT (li) unu ~dcc·ció dt•J¡, núllor~ enrc·gistramc:nt.'> dl' t•ouct•rt. 17:00 A LA )IA!~ERA DE.... i comenta la m{tSica que li agrada. Guió i pre~entació de Joan \1Vt"S.Repetició del programo em(•s dijou;, passat. 19:00 CICLE DE LIED SCHUBERT: "Der Liedler" (El joglar). D 209. PhilipLangri<4re. tenor. Gruham Johnson. piano. (15m). CHABRlER: Les t•igaJe... Gét·ard Souzoy, baríton. Ualton Baldwin. piano. (3 m). SCl IONBERG: Quatre Ueder pet· 11 veu i orquestra, op. 22. Yvonne Minton, mezzo-soprano. BBCSymphonyOI'{·hestra. Dir.: Piel'l'eBoulez. (14m). WEBERN: Tres liedet-, op. 18. Dor·othy Dorow. soprano. Conjunt Sd1i!nberg. Dir.: Rt>inbert de Lceuw. (3 m). WAGNER:: "l\1ignonr", "Tout u'estqu'iroagesfu~thc.s", do~ lied!'r. Thomas Hampson. baríton. Groffrcy Parsons. (5 m). STRAUSS.R.: "Dieheiligendrei Konigeaus \1orgcnland"(Elstre.'l reis d 'Orient), lied op. 56 n. 6. Felicity Lott, soprano. Orquc~­ trn :\acionalEscocesa. Dir.: Nee me Jiirvi. (7 m). SCHL'BEHT: "Liebesraubl.'h" (Bogeria d'amo1·). lied D. 179. PhilipLangridgc, tenor. Gralllllll Johnson , piano. (~ m). 20:03 SELECCIO DE JAZZ Un programa d'Alhct·tMaUofré. 22:00 AGENDA 1\UJSICAL 22:03 GRANS ORR ES BACH , C.Ph.E.: Passió segons Sant Marc. Kl'izstina Laki. UnmlaKunz. Prter S¡,hreiet·. Andreas Sclunidt. Güchinger Kantc)l'ei Stuttgnt·t. Bach-Collegium Stuttgat·t. Dit-.: Uclmut RiUing. (122m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT He• petició dels últim;; programe., 0:30 LA TARDA DE t'OIENT R<'petició dels programes emesos dilluns, dimarts i dimect·es. ·en convidat ens proposa DIUMENGE, 30 DE SETEMBRE DEL 2001 8:00 PRIMER TDfPS 'fúsica pet· començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obi'{·~ hrt'WI. lJlC·Iou hutllt•lÍ de noúcirs i a,.grmla rnu~ic·al. 10:00 'll:SICA DE CAMBRA SCTn "BERT: Quartt'l de corda. D 112. Quot·trt TakiÍc,. (28 m). D\'OR.\11.: Sonatina pet· a violi i piano, op. 100. Josc f S uk. \lfred Holt•rek. {20m). 11:00 MISSA DE MONTSERRAT Tmn~mis~ió e n dint'le dC' la 1\-fuSil Conventual dt•s del Monesút· dt' l\Iont~rrrut. 12 :1 7 DI VERTIMENT Un t•spai fll't'M<•ntut p!lt" Pilar Su- hit·il. 13:00 AGENDA MUSICAL 13:0a SAl.A DE CONCERT (I) Unu H!'ll·c·c·ió dels millors c>n rf'gistraml'llL~ clt· t•oncerl. 15:03 SALA OE CONCERT(ll) Una sc·ll·cció dels millors enrr, ¡..'ÍRtraments cic c·oncct·t. 17:00 TE~tPORADA D'OPE- RA YERDI: La Tra,iota. \ngclu Glworghiu, Violetta. Frunk Lopunlo, \Jfredo. Leo ~ucci, Giorgio. Cor i Orque~tra dt•la Roynl Opi' ra llou~r. Covrnt Gardcn. Dit·.: Gc:org Solti. (12ï m). 20:03 L'AUOlOVISUAL Un prog¡·umu d' U<•x Got·ino.Integro l Miklch Róztin. 22:00 AGENI)A MUSICAL 22:03 LES VJo:US DEL SEGLE Un espai t·ec·opilatot·i mnbrlsnúUort~ cantant& tlt•l nostre tcnlpR. Morjtma Li(lOVí!ek BRAII MS: Zigt•urttlt'Lirtlt•¡·, op. JO:i. Mar ittllll Lipovs<•k , mrzzo. Anthony Spil'i, piano. (12m). P I<:RGOL ESI : "Qnue moel'ehut et dolrhot" , "Eja maWJ· fons amOJ·i¡¡", "Foc ut purlt•rn Chriijti mm·tc•m", !t'l'S àl'ic~ dt' ront.I'Uit dc· l'SUI bat Mnter. Mnt·juna Lipovst•k. Couccntus Musil'u~dt• Vic•nu. Dir.: Nikolaus Hurnonc·ourt. (8 m). WAG~EH: "Den uls Tantl'i ~ unerkunnt ic·h rntlo~!'en", de l'acte l erdr l'òpera e n tt·c~ u etc~ Tri stan und IM!ldr. Wult rau el 1\frirr. Mnt·jana Li)lO\"Rt•k. OrqtH'~tt·u Filhurmònira dc Bt•rlín. Dir.: Danic•l Barcnboim. (H m). SCHUMA.t"\'N: An1or i lida d'a. na dona. op. 42. ~farjana Lipovsck. mmu"<lpplno. Graham John;,on. pia oq, {22m). PROKOFIEV: "Tbe rlt'ldoC~ Dead" d'Alexander :\e\"1.." . op. 78. Marjana Lipovsek, contralt. Or. questra de Paris. Dir.: Senn"" · Bycbkov. (6 m). SPOHR: "Uud siebr, einegro~¡. Schur", "Heil! dem Erbarm•r llei)!", fragment de l'oratori 'El judici universal". Marjana Lipovsek. JOSt'CProt;;r)¡. k~. ~ü?fun"k-Cho~. Orqur,tra Suufolllca de la Radio de Stuu. gart. Dit·.: Gustav Kuhn. (8m}. MARTIN: Fugments de l~nlti del "Cant de l'amor i de Iu murt del Corneta Christopbe Rilkr', Marjana Lipovsek, contralt. Orquestra Simfònica de la Rà.tiu Austriaca. Dir.: Lothar Za!!l'l~ sek. (15m). SCHUMANN: "Sieh da. ~ekh feine1· Rittcrsmano!, finaJd,J'~t­ te !er de l'òpera en qualrt' art .... Genoveva. }farjana Lipovbek. Dron,andrr Walt. OrquestradeCamhratlf:o. ropa. Dir.: :'\ikolnus HarnODcourt. (9 m). BACH: "Nuo l>"ird mein lieb-ttr Brüutigam•. ret.'Ítatiu i 'Bfr.i11 dich. Zion". ària dr Ja l'part I"ScWafe, mein Libster, gen~·J,.. der Ruh", ària de la flona p~n de l'Oratori de Nadal, B\W218. Marjana Lipovsek. Corde la Ri· dio de Leipzig. Staat>ku¡wll~ D~YS· den. Dir.: Petet·Schreier.(l(¡m). MAHLER: "UI·licht'. Srhrf~itr· li1:h, ahe1· ;;chlicht, qmut mcll'i· ment de la Simfonia n. 2 'Rr;u. rrecció". Enregistra ment fet per Cntalu· n y a Música el diu22 d'Ot·tulm·d~ 1999 a l'Auditori !le Bumlun1. Mut·jaoa Lipo\'sek, mr:uo. Or· c¡ue.~tra Nacional d'R"Jlanra. Dir.. Rafael Früheckde Bur¡,'ll>. (Sm). 0:00 NOC'I1J1Th Mú~>ica per acabar el dia. PROGRAMAClÓ DE NIT Repetició dels úJtim, p~ 0:30 LA TARDA DE L'OIE.\T R epetició dels progrrunt>:it'llll"'~ dijous i divendre>. f'E1' H: tONS IH; 1. 1 'l' \llOA Ot~ L'OIENT: Telilron: 93-202-35-35 Fux: 93-306-92·01 E-,\tuil : lur~lt\llt·lnirru .rmu~'~1ruO,·nlrudtu.com ~:n·<¡lii-ou:lro oir ~ntto1uuyo Mü>OrRI"'r t•ornan!"~' (FM): Baix Ebre, M~nt..iÀ i lliloera •l'~: hreo 102.5. Tt•rra Altao 97.:1. l'norai: 92.2. Ah Cnm¡o, Baix Cam~, Boi< P'1.:; 105.9. GMngu.,., No¡¡neru, Pln ct 'tlr~t(·ll, Sc•l(arru, St•jlriò I trr,r•ll: 91.9. Garraf: 9 1 .9. Alt P•n•d"'• ~.¡..Pb¡, C.:.,urn do ll•rbt rA I Tarra¡con~o: 105. ~. llrux p,.... 1 •• i ll•"'(Urtllll 102.1. llai' IJobr<J~ol, Barc•louèto, VuJ[¡¡, Oocidentul i \aliè• Orio>ntah 101.5. Mun••nor: 96 •.1/101.5. 0110no: 100.5. Sol,onèto: 89,7. Gjrcmt' l'f:•tan)• 96,7. l.a Srha: 96.7/88.7. Bah Emponlà: 87.8196.7. Alt Emponlà i n...,.~llú: 90.8/87.61')3.7/96.7. Garrotxa: 97.1. R;p<>llês: 100.5/105.8. ¡;,.,bl. _ . 92.81101.2 d'Aran: \al 88.6. Sobirà: 811. ~. \h l'"lC•· li: 118.6. l'allano Ju.•it i P olla..,. ..¡..,, 8 IU lr m di p. Uit PANORAMA CRÍTICA Sensacional vetllada wagneriana Cirlt tf~ conerrh dt'l 600 n,~i'('.''~?t'Í rh· I'Ho~rital.de la S ta. (nou¡ St. Pau. Or~u~¡,tr·a, Su~1fom.<:a dt• Barcelona 1 Nacio~al JrCatalunyu. Orf;·o Cutnla (dm•t·t·ro: Jm,ep V'ua Ca~añas). adint St'fundr. ,oprnno. P uu l Fn•). h·no t". Fran.z-PatU D~cker, din·t'lor. \Vt\hYOct·: l.ohengrin, " Pr·rludi , acte tcn·er, Iu i 2a esctnr•": Por.~ifnl. c•sct•nn ..Cunsugr·ució dl'l Gnral": La Volt¡uírir1. 3n r•,crnu del ~n·imcr· m·tc. P:1lau de la Música Catalana. 28 d~ jun} dc 200 I . Ptr F. TAVERHA·BECH V ritahlc nwl·tt, ft·i.a uolt de temps quP no cscoltuvf' m In mísic·a dc Wagnc1· intrr¡Jrelada amh Iotes lt·s .elfs <rualitats, a tdbut s i gr"Jndrsn, i és lwn cc•rt, IC's ¡¡artitures dr WHglwt-, despullades de llur· tt·amoiu Nènirn i de lt!S ves tinu>ntr-adlwr. es fan estima r· i admirar pel que conte nen ,heritablr art musieal i de •<ntimenl humà. lgua lmrnt. éo lwn vt•ri tat <¡ m· aquesta vegada, pet· intt•rprelar Wagnet\ ens benefiriàlrm del p1·i., il egi dl' rompta r amb la pt·esi-ncia d'uns artistes p1·ofund umrnt músics i a la vegada fOnvençuts wugnr r·iun!l, t·om són el dh·crto1· F nlmr.Pmll Det·ker -ben eonegu 1 prr lt:s seves mrmoruhl m; trrsions cie Pars~f'a I amb Pro ~hísiea i ja com a d.irertor titulat· fk In nos tt·a orquestra en múlt iplt·s h·<"tnreo wagnel'i aues en Ics lo'lnpor11tlc•s ri' abonament-, mrntrr que la sopt·ano Nadine Secunde i el l1'110r Paul Frey ban estat escoUit-rnd decu rs d(•lt>s l'es(lt'tti,es carrer·cs ar tís tiqur, prr actuar· u Ba y1'\'olh, ri santuat·i d e l \agueri.,me. d' D'alt~a ba~1da, deap1·~s ungn:u arcrdcnt, Dcrkt•l· reapani\ia per primenl vt>lllda i ho volgué fer sens<' ·~nsariona lisnl('s i sí u m b I<Jta la seva iuunensu mus ita~t~t. I ho va fet· amb u na mu,tca lwn coneguda i, p r 1· t~nt. ~1uc ell estimu, rn què t vrruablt: protaoronista és e Il Ia 1J"u a I c·(•tsu la veu· Fun totror~ 1•1 '?1ant amb s inc·cr~ fBICJflo llllSpiració musil:u l runduïa la lllat·xu del dcstn'?111ll30H'nt s imfò nic , i magnifica r· la veu l' n ot e qu"' s·tgru·r·ICa (¡· C'X- rua, pr·essió de Sl·' ntiments i ide- es J c l 'esp e rit humà i envoltut·-la arnh la més briIIHnl màgia simfònica, a lhora c¡uc pt·opor cionava a]s tH ntanls el s u¡.¡ort p e rquè poguessin dur a te t·mc amb ple na llibertat i imaginació ds innamats textos de Wagn i'H' quan desc t·iue n com l'home i la dona descobreixen l'amor o bé com la comunitat lmmana sent la proximitut d'un Déu redemptor. ALxi. el pt·otagonisme t>Stava en la \ ' CU d'una Oonu i d'tUl Home, amb majlts C' ule s, ja q ue en l'I fons són símbo l de la hum an it a t davant del seu dl'stí, c·om Í>s l'I de donar C'ont inuïtn ta la vida ... o bé en Iu ven d ' una comunita t, la huma na , tot acomplint el dtu tnlllst·endental d c relliga l·-se amb el més enllà d ' una e terni tat desitjada. Vu re1;ultur e modonant capltll' e n e l c ant d e Nadinc· ScniJld!' com els se,us matisos expt·cssius s'anaven clciiplrganl e n inten sitat i tensió, Lt·avessanl sense cap dubte o bé insegut·etat l es difirultats d' unes tessittu·es t•x tr·emes , com se sob reposavH al vigot· dt>l joc simfònit· JH 'l' c ulminat· amb inigua la ble bl'illantot· en nn clímax u'atTIIVlltadot·a Caputil al t•omunicativa . l gualmt>ut, pet· l a seva banda, e l tenot· Paul Frey. fid<'lJI<'t·sonifirarió de l'hel'OÏ supe1·home, s'imposa va a mb una ve u dïnaudiles colontcions i corpre ned ot·s mutis os p e t· anar configtln mtles vivc'ucies arúmiqncs ta nt rl1• Lohe ngrin com de Siegmund, pupm· rn el qual va ussnlir· els millOl'S i antolbgit:s mouwnts de la nit. I eo m a inte dudi entr e aques ts u1 ouwnls de l' exal.tul'ió d e l'amor te n ·en a l, I'Od{'l) Català va cantar Hmb vt'l'itablf' con vicció un d e ls passa tges més int(ll'l'!lsionauts de tol u la partitura tle Pflrsifal, l'cseena d1• la "Consa¡,rraei6 1h•l Gt·:ml". En <lefini li v11, un emwe r·t qrw va oferir qualitats u dojo i que sen'i r·ero nhrt pels nomb1·osos assistents <·om una d l' les '' e tilades C!l lel·lm·s d e la trmpo t·ada. Verdi i la música coral Lír·ic¡¡ BB\'r\PI'ivunzu. Orfl·iíu Oono~tiurra. Or·quc~lll Si nf1) nit·u dc ~TVE. J . \ . Su!n~ Al~m·o. tlin•t•rió. Co¡·¡, tl'iipl'rc~ de Vl'rcb. Palau dl' la '111M<· a Cutalt~na. 8 d t• jun) dc• 200 I. Per F.T.-8. ' a udi ció qt~c ofcnr van I'Or feón Doi nos tia l'l'U l'Ot·quf'sh·a Simfònica dc In RTVE dcdil'ada a la mús ica (:oral d e Verdi vu suseitat· el pl e ahsolu l al Pultw de l a Músic:u Cn ta lunu. O 'ulgmra nutncl·a , Iu l'UKposta del ¡níhlic H l' honwnalge a Giuscppe V<•nli 1'11 la COilllliCiliOt'UCiÓ d e l ('t'ntcna t; d!' la sevu mm·t va {-¡;. s!'r positiva. Ce1·ta men1 , In música <·oral que Vet·di va eompoudre per a les seves Òpt'l'l'~ c~s impactant. i malgrat le;, ~><'­ ves possibles dificultau., Í'~ agt·aïda de 1·antat·. D'alguna maner·a. rom Je, sc\ l'~> àl'ies. e ls t'o rs contrihu r ixen a mantf'nir·l'uerió i Iu ten sió rlt·amàtica dt• la nlll'n c ió líri ca . Pr·og1·amat·, don cs, a lgu ns d ' aqm•tH~ cot·s, ce1·tamcnt famosob i popularitzats, com són " Gloria all'Egitlo" (Aida ), "Co1·s dels Zín¡(ar·s·• (111/·oua tore), drls " To t'<' l'OS" L (Trauiata ) o bé PI;; drls "C1·oals i pc •·cg1·in H" (I Lombardi), com tamh r e l d e ls " Pr(,fugs P SCOC'I'SOS '' (M acbeth), a llema nt- lok amb les olwrtur·es vn I'C•sulta •· interessa nt per' a lor·a t· aspl'f'IC~ brn l'l>l>encials en Iu nní~;it•a de Verdi, l'Om ~>Ón Iu' ocadó de munte1úr l'exprt'¡;:;ió me lòdica d ins d'un c·lima po¡wlarilzant, t·ebutjur la solïsticaeió en l'ac·cHlliH\II)'ament, i també l't'l'(' UI' r e<~OilOJllia en Ja uliJitzuc·ió dl'IS I'C('lii'SOS SOilOI'S Jll!l' ussolit· Iu màx ima elat'Nia t en t'I clis1'11rs, lot evitant la dis lrat:c·ió dc· l'oient umb nllb qu1· és, no dit·em lH'C'l'SRlH'Í a J'm·eió, p!'rÒ sí d f' uwnt c·omph-rnl'nlari. l'~ n lc•s Yl'l'sions escoltad es. tan t d1'ls con¡ com de J¡.os ohct·tun~s, i dt' l'importan t Stubut .llater. vam ('0111(11'0' ,..·la virtut tcatt-al ck Ven li i tamhé t'I hon monwnt dt• l' Ol'feó Donostiarra. Amh tot. a la lectu1·a va ma1wut· aquella <'spertaruh~t·i tat IJUt> ¡, 'uasoleix quan d l'onjunt oimfonicooeIJIIC'stral é~ eonduïl pH un t>:; JH'c·ialista 1'11 e l gè nt'r·e líI'Íc' i no pus 1wr uu dirertor -t•M•t•l·lcmt, d 'altra banda- . l'O lli .J o~c~ Antoni o Suinz Alrun>, df'dinll gen(• ralml'nt u u ltre¡, u pa 1·ta ts ri e la m lis ic u vnnd. Aspecte' que h f. t•s dernostt·a si 1'!1 cons idet·a I' nl!f1 q ualitut vocal i tènnit•a del Oouostia tTa. L'Orquestra de la Televis ió va eol ·lahorar amb c·<wrrc·c·ió a Iu iuterpr·etarió d1' lrs obrf's de Vf'rdi. PANORAMA CRÍTICA Música a l'entorn de Hamlet Con<·erll; Sirnfòn.ic;. al Palau. Orquestra Simfònica del Vallès. Jordi Boixad!'ros. narrador. Salvador Brotons. direcció. Lk.tt. \\ ohon, Co~oblunco~, Txa.ikovski. Palau de la .\lúsitu Cutalunu. 9 d!' jlJn} de 2001. Per F.T.•B. P osar d pt·ograma d'un concct·L sota l' advocació J ' un Wmo liter·ari sempre resultarà il-.te•·cssant, tant pel que significa dc twbar· punts dc eontac~ te entre els temperaments e1·eatius d eiAcom positot·s escollits, com per l' aspecte pt·ou pedagògic de veu t·c com el músic soluciona el nexe entre paraula i so. Fins a cert punt, ei¡H·o¡,•rama C[Uf' tancava la tt>mporada simfònica de I'Orcruestra del Vallès al Palau tenia especial significació, ja que el tema escollit era ni més ni menys que Hamlet de Shakespeare, una tngèdia crue amb el seu dubte existencialista i amb el seu to rontestari esp<'rona la r·eflexió sob1·e el nostre cxisti1· i el CIH'S d c la nostra història. D' altra banda, tant pels quatre compositor s escollits, com per Hurs obres corresponents, la vetllada que dirigia Salvador Brotons s'inscrivia en un model de programa que en s agradaria veure més sovint en les cartelleres musicals. Diguem primer que l'ot·questra va oferu· unes puntuals lectures de les quatre partitures seguint el gest sempre clar i entusiasta de Brotons, amb la qual cosa el conjunt simfònic h a culminat un curs amb r esultats excel-lents. D' aquesta manem, vam disfrutar amb el curs apassionat i colorista del poema Hamlet d e Liszt, tma partitura que revela l'alta categoria de Liszt com a compositor, ja cru e al marge de l 'espectacularitat del seu bell discurs orcrues- 11 compositor Benet Ca1ablancas tt·al, la seva partitm·a posseeix admi 1·able equilibri formal i una clabo•·ació temàtica dc primer or·dt·e. Aspec·tes que fin s a cert punt, en cat·a que no tan ben definits, podem trobar en l'obra del mateix títol de Txaikovski, una obertu1·a que no fa oblida•· a lt1·es produ<·cions d el músic m s dedicad es a l'esct>na. Potser· la música de Walton, csc•·ita per aJ film de Sir Lawr·ence OHvier· que va compondt·e l' any 1947 sobre la tragèdia d c Hamlet va set· la que va r evelat· una dosi una mica excessiva d 'arti- fid artesanaJ, i malgrat la seva indiscutible qualilal. semblava massa solmeòa a les exigències de l'ambientació d 'tmes imatge. esrf.. ruques més que no pas a la narració psicològica drl drama bamletià. Posició ben oposada a la que .e ;j. tuen les Set escenes dt Hamlet del sabadellenc&net Casablancas. rn qurrl drama sembla sintetilzarse exclusivamenl en con· l:in.,outs abstractes de la p>i· cologia del personal{;e protagonista i submergir-se en un joc formaJisla de com· ple:~dtat extrema. Per Esplèndid Llibre vermell Ar..-ds&Mc:mò.-iu. Le Concer·t des Nations. Veus solistes: Adriana lt' c•rnúndcz, Cm·los Menu, Lambert Climent, Lluís Vilamajó, Jm·cJi Ri(•or·t i Danit' le Carnovich. Llibre vermell de Montserrat. Direc·ti6: .Jordi Sn vall. Basilica dc Santa Maria del Mar. 7 de jUtry cle 2001. Per J.c.c. S embla ciat· que Jordi Savall , amb el seu potent equip artístic, està consolidallt de manera ben per ceptible aquesta iniciativa que amb el títol d 'Arrels&Memò da es tà proj ectant a Ban;clona d ' una manet·a qur ja podem qualifica•· dc.> continuada . 1 el fet és cnonrwmcnt positiu pel que.> fa a In capacitat ec¡uilibt·adora de l'ol'er·ta musical del país, massa inclinada uls gn1n repcwlo•·i,s clàssics i romàntics i massa escassa d 'esdeveniments d 'alt1·a naturulesu ser vits des delmiixim nivt'll dc l'igori qualitat. I aquest em sembla que és el gran mèrit d 'aquesta iniciativa. I la manera com és r ebuda pel públic - nive1ls d 'assistència elevats i a més amb molta presència d 'espectadors joves- conftrma la validesa de la proposta. El Llibre vermell de Montserrat és una obra que d es de la seva redescoberta, no tan llunyana com això, s'ha anat constituint com un patrimoni força comú dels amants de la música preclàssica a casa nostra. És, doncs, un aplec musical que d'entrada té un notable atractiu. La seva elegant vena melòdica , elt·egust a cosa ancestral entranyable i la vena popnlar genuïna són elements molt agraïts, que el públic assumeix de manet·a naturnl i fluïda. En aqut•st ca s hom va compta•·, a més, amh una versió espec;ialment reeixida. C•·ec que la base d ' aquest n•sultnt va nwre en el fel que Jo•·d i Sava ll va saber cquilibr·a•· amb gr an justesa la di mensió culta i la dimensió populaJ'. Va saber tt·ohar aquell punt d 'eC(lli]ibri en el qualles dues dimensions esrncnlades es potencien mútuamenl i f> confonen en una resullanl gairebé ideal. Com .selllP';· ajudat per un eqmp aril:•· tic d 'una notable rulc,<TOrta en què, als noms ja coneguts habituals en les for· macions que cap•·1anc,•in Sn· ' vall, s'afegí -pel seu protagonisme manifest, pel fel d e ser pet· a nosahres 11113 desconegu el a, 1· per danruut . de tot per la seva fi¡10r tea· . teaot-iala soprano Adn~· b na Fermíndez. lrr¡ laru vat iniri dr,¡ 1r1111 dd 'ftlal PANORAMA CRÍTICA Ba rbara Bonney no va entusiasmar R..,.ital Barbara Bon~u·y. '<~prano .•\1a1~:om \farlinl'au. piano. .;.huhfrt. Brnlmh. Lt•zt. Rtr ltan1 S trau~·. Gran Tt•alre del Li~. 18 de jun) dt• 2001. Per J. COMELLAS s ' e s p e J' a v a molt, del •·ocital dc Iu soprano nonl-anw rirana B:u·bara Bonney. \questa cantant , hcn coorguda ja a But·celona, és ...nsdubtr una at·tista important. amb un historial d'ougran relleu. Tan maIn,, el seu reritalli<·eíst i e lfna acabar de sadolhw lc;, ~. l!l!¡ue~ I?XJH'Ctati"es <¡ue ha1ia genet·at. Creiem qur hi va haver on factor inicialment delmnioant: la tl'ia del IH'O!faiJla. de tall cxclusiva~lrotnàntir, qur no ofcna vossibilitats do massa ~nií> tle t·egis trc so b r·r 1o 1 9 rsté rn compte el c·nn1c:ltrderIS .I r·lliS .I lO I tctlS dt• • d la IJJ8J•0 1'la . els temPs que ~~ ~~eril', Un twi ta I que uurta amb Ulla altrt·nan~·u dt;rs temrs dels cicles Sclr. nr lfaoen"l' , ·-e snng 1 ·mterreise uPfranz Sr huhct·t en els • · '!Ual' va rosar 1'11 CVlC· 1CIICJU u na propensió a l'afectismc, al cnn iJ·ast ct·eiem que cxc·essiu, a una accentuació dels us¡wctes dramàtics fins a límits gaü·eh é de melodt·a malisme. I aquestes caraclerístiqLtes van presidü· c·n gener·al més del que calia un n :cital que va estar mancat de natm·alitat i sobt·at d ' ar·tifici. Encara que aquest s' acons(\,"1Ús basantse en r et·ut·sos desenvolupats amb gran mestria: tremo/os, ornamentacions, pia ni refinadíssims. cres('endos i diminuendos de gran efecte. lli va haver massa r·efet·en ls opet·ístics, si se· ns pennet apurat·l'ar·gumentadó, en detriment dels esLri<"larrwnl lieded stics. Tot això, tot si¡,rui dit sensc nwnystenit· un elevat nivell dc categoria, que en algun8 moments va at-rihat· a fi tes ciL~vadf•s, com eu el cas dc "Oh! Quan dm·mi" de Fntnz Liszt sobr·e text de Víclot· l [ugo, probablement t'I moment més elevat del t·ec·itul. L'homenatge a Anna Ricci al foyer del Liceu Al.sociarió Catalana d'lntèrprt•h dt• :\ltí•iru Clà--iru. Pianbtes· CeciJiu Tieles. Eulàliu i Estrr \('la , LucJo.,ku \to~t·a i \lunn~Ï Camp. Cari~~. Santo•• i\lic¡ul'l Furre. CurJr, Puig i \.ngel Solt>. Cantan~..¡: Juliu A~nó, \~at·l.u Fini, \turta Gouzàlrz. ~Tiquet BofiJJ. s~xo~on: ~_?nh Cc~dt~a 1 Ju~•·p \(. l\lungatlo. guiturrt·~. Cor Auto~ (dtn•rrw: J ordt Ptc·un·Ut). Obt'l':. dl' l\lunt~ulvatgr, Poulenc, J. S. Boci~, C. San.tcl!,, Mompou , J. ' ub., J. M. Quntlrl'ny. J. Homs, A. Gt·cbol. JniHi.'l, J. ComrUus, J. Rossin)OI. A. Charles. Pt·ojeccions: Pierrot Lunnire clt• Srhünlwrg. /llúsico per a Arma de .l. M:. l\tt•slrf'¡, Quudt•t•n), Per tante t•ost> de L.•win-Ri<.· hter, Colli arcaic dt• .J. Guinjcmn, Et amor brujo d(• Fulla, /l Pn.~­ tore de MoutcvenJi, Vat.~ de barri dt· M. VaJis, Canción de cuna de Montsalvntgc, Surabaya •I<· Wt•i.I-Bn·dlt U:r dit•a del Empire de Satie i Lliuro melit cM f'emi Nocional el~ Música dc 1998. .J. Vives, presentador, i Lluís Solà, din·crió c·Reènica. 'Foyet· del Liceu. 20 de juny de 200 I. ., Per F.T.-8. s ben rert , An nu llicci mereixia un homenatge tan nodrit de noms i d'obres com el qur s'actlhu d'exposar. EUa va trebaiJar· molt i amb tot l'entusiasme per promour·e l'art del nostre temps. S'ha d 'afegi t·, també. que a l'acte s'hi \a fer a títol pòstum l'atm·gament de la Medalla d'Or al Mèdt Artístic dc l'Ajuntament d e Barcrlona, que lliurà r alcaid(' dc Barcelona, un guardó qur el bon ct·iter; del nostt·e Consistori no adjudica amb excessiva prodigalitat i qui' tanmateix An na Ricei s 'havia guanyat a pols. Amb tot, l'acte no va excel·lit· en l'aspecte at·tístic, ja que malgt:at r i seu caràcter mtrltitudinari , li vu mancat· una cet·ta c·alidesa -més aviat eren molts els que hi feien acte de pre,;,èneia pel fet de podl.'t' dir "jo E també hi era", m és que no pas per la simple moth•ació d 'estimar i admirar· qui havia dona t tants moments bt·illan ls a la nostra vida artística. Massa actuacions no van anar més enllà deia simplf' intrrvenció d' w1 acLc de fi de curs o b~ d ' una fr·eda profE'ssionaütat. Així. trt'l d(' les col·laboracions de Júlia A rnó, el quartet de nautes Fu-mon o d(' Miqul'1 Bofill, podríem dir que l'homenatge assolí el seu clima emocional amb l'actuarió d'un Lt·asbalsat Carles Santo¡,; inter·pretant amb tensa força comunicativa fragments d e la seva Pantern impe rieLl. Això i moltes (lc les projeccions del¡¡ films en què intcrvE'nia Anna Uiec:i vnn ésser, en definitiva , els aspectes t¡uc van posar de manifest quina havia esta t la conll·ihució de la nostn• gran cantant a la eulturu i a l' art de Ja Catalunya del;; darrrrs cinquanta anys. PANORAMA CRÍTICA La Cubana reinterpretaAida l.11u nit d'òpern. Guió i direcció: Jordi ~Wan. Companyia La Cubana. 'rt'alrt• Th oli. Pe r J.C.C. un pou i bo confirmen at·a, a Cubana, a f01·ça d 'i'•xi ls dc> gn111 abast, s'ha f'onve rti l e n una fartoria dc la iu dús trin de l'espectudc pol t•n 1, b t> n gt·eixada i d ' una notable l'fieàein. I <•n inf'iclil· <·n el t e1·mt• " inclús tt·ia", hom ja ~a p b en b é dt' qn~ va la cosa. En ddïniti va, "indítstt·i a ck pa·otluelt'!l industl"ialts ", <'n aqtwst cas dc ba- L se esd·ni<·a. Oblidar uhò e ut st'mbla que r rs nhari a la mentable a l'hora de jutjaa· un esv e<· tu<·lt• <·<mt aquesta Una nit d'òpera, da t't't' ra aporLal'iÓ del grup. J una indtístt·ia co n solidada ;,ap molt bé fc a· proclurt<"!> h cn acabats, h <' n en vasats, a mb una presen t ació att·activa, amb un nutrxa ndat ge be n estudia t, t'lr(•l<'nt. I d'això, t·l ~ dt· la Cnhnna l'll sahen Lo t superant, si és p ossihle, aquells nivells de perfecció tan elevats que va assolia· en el seu darrer espectacle, Córneme el coco negro. l aixc't, objectivament, és un mè rit notabilíssim . Unet nit d 'òpera és un espec ta el e brillant, ben acabat, amb 1ma idea ol'iginal bàs ica enginyosa, amb un desenrotllament millol'able en fluïdesa però molt esp t>ssament esquitxat d'efectes brillants. I amb una inte t·p!'etació convençudíssima i d'nua impressionant exactitud. En tot cas, cal que el lector· no s · enganyi, que no lú cerqui més d el que hi ha. Que no pretengui troba:t~hi , en la "fi losofia " que a vegades sembla desprendt·e's de de te rminades incur sions e n el món de l'òpe ra, mass a que tingui ve u•~e amb RUò essen cial d 'aques t gè- El gran parany de l'encant de les marionetes Fcsthul Gt·t•c· 200 I . Burírlice dt• Joan AllJcrt Amar·gós (rnúsicn) i Autoni Hurnhau (llihret). lntè rprcl~: Cristina Zavalloni, En ri<· Martínez Casti¡.,'lluni. grup de marionetes del Teatre Malici t·onjunt inMnttnt•ntnl. Dit·ccció c~cènica: Luca Va lenlino. Oirl'c!'ÍÓ musieal: J oan Alb1•t·t Amat·gó~. Convent dels Angcls. E'trcnu, 2 dt• juliol de 2001. Per J.c.c. A ntoni Rurnbau és un vocacional dc ll.'s m a r·ioncles a bsolut. Tot ell vot·ac·it) d'aquest a r·L tun s uggea·idot·. J¡•IJ l'ànima d'aquc~:ola insòlita pr·o posta en q u4., l'ls pt:r·snnu tges animats es barrl'gcn amh els inanirnuts tol c·et·(•anl uua rncnn d ' impossible, a la fi en hona part aeonstlguit. Eurídice és. Pn p r·imc r· lloe, un espt•t·tuclc inclassificuhl<·. Í~s el fr·uit d ' una pelita b oge r·ia - un a mPsd 'Antoni Rumhau. En Lot rs rs cas. una de les m és ambicioses en situar els seus estima ts i entranya hles ninots e n el diàleg líric -de fet, operístic- amb p ersona tgt'S de carn i os. La idea és c rea ti va . I en funció d'això ha ta·ruls portat el mite d ' Orfeo i Eut·ícüce a una nova dimensió en la qual el r·eal i J' inraginm·i constantment es donen les mans fins a confegit· lllla mctat·ealitat poètica, que en cle ternrinats m oments assoleLx un alè poètic partic ulat·. Lés que jugar amb les titelles en certa m esm·a suposa jugat· amh avantatge. nen~ . 'fan sols e n allò més per·i fè ri r . Pc t·q ut• qua11 la cosa up unllr o ¡,embla que apunta cap a un cer·t conl<,Xl de lra nM·eml (>n cia , dc seguida P~ lrenra el fil i tor·na imposat·-se immcdiatanwnl el fons vod evilesc i d 'astt·aca na da que és a la base i és el c ontext domi nant dc I" espectacle. D ' un t>spect a !'lc, eu I in s i ~ Li t·- hi. brillant i indus trialment pe ..ftw tc, amb moments <l'un no tahltl enginy i d ' u- Sobl'elol s i hom í"omptà amb bons manipu ladors, amb exed·lcnls t·r·carlol's de figur·<'s i nmb u na h ase d e produ!'eiÚ mínima mt•n t satisful't òt·ia. La mal'ioneta sempn· té una cupacital d ' a tr·a <·t·ió t'spf'cia I que fa que l'cspectadot· es deixi ~>e­ duir· fàólnH'nl. E n aquest se n t it , poh¡er· horu slu ha abandonat una mica més del compte en dcLrinwnl d ' una rnaj o •· elabor·ació del llil)l'cl i , r n c·onjunt, d'una l't'<'rl·ca més aprofundid a d c matisos i dc suhtilt'ses. lli ha massa desl'nvoluparncnt line-al enmig d ' un t•ontt•xt gt•n è dc i d e 1110111l' nls aïllats certament reeixits. .J oun Albe t·t Ama r·gós té molta p a rt dr l mè t·it d ' atpws l - plenam<:nt t't'comamrhle- <"Spt•clat·lc. La ~:~eva música t r·o ba un molt satisfa('LOI'Í t•quiübri Pn trc la dimensió funcional -de ser·vci al guió- i rn·a LÍ\ a. I això no na gratificant agude~a en la conc!'eCiÓ dels gags. En tot cas, Una nit d'Q. pera mostra <1ue el mónenu·e bambolines. la contraimatge de l'òpera, té unt· possibilitats autèntirament extraordinàries de crtarun espectacle inrpot·tanl. d'U· na càn ega poètica que silltu eix molt i molt sugge·ti· va . Esperem que algú ac· <·epti el repte i l'assumPixi amb totes les conse<¡fièn· cies. ós solamen1 una tfiie;tió d ' ofic i sinó , sobretot. de scns il)ilitat. La barreja ciP components musicals. Iu conf¡·ontació dels dos mon, apuntats. la progre&,ió clt·amàtica, estan srn·it•]ll'r la partitw·a de manfrn iu· tel·ligent, sense pretrotlff anar més enllà del qurra· lia, cercant el punt ju·ll l'eficàcia màx;ma. Cristina Zavalloni i En· dc Mart:úll'.z Castignani 10111 ser· dos cantants qut 1an supet·ar amb su.ficiènriad· seus paper s, mé& -for~a­ brillant vocalnrrnl qur arLoralment el baríton iUf•nr i força equilibrada Iu ntcz· zosopt·ano. Però. eu de_fi: niLiva, servú1t ¡unh s~nut t intel·ligènciala srl'll rabJal patcel·la. ILs menteUt , finabuenl: que r·esu1ta ·wexrnlicable ·1 de fe t 1úngú no bo bu sabut explicar·, per ([Ut 1111 111'>~~ o bra s · ba ofert l'li ver·IO castellana. pot¡ oir rió ra -'hi ¡,.~ IJUf balj rt u fiu Ar Iha tor tor. qu~ dp llt-n L lla, IQ • I· PANORAMA e R T I e A Montsalvafge a les comarques de l'arragona Barbieri, el nou repte de Pons i Bozzo Bo!H>I.J6 dt> ).a,;t•r Mont•ah•otgt• . .\ulo d t• Cant i Profc;;sors Pon)' toros. ~ar,urla t•n In•' ot•h',. \hí,i c·u ,¡,.F. \ . Burhit•ri i Uj~rel d<• J. Pit·ón . \1. Cunttu·,•ro. L. Çtharir¡.:o. \1. \1arlín. \I. l r17. E. Buque t·i;¡:o , E. S:íll(•hl•7. 1.. \har('7 . .1 . Fen ·l'r. \ . \ï !'co><. Orqtwsta d1• la Com unida¡( tlt• \l odrid . Coro cJ,•I T t>utro dl' la Zat-zoeln. Dit·. muoi1·nl: J . Pon~. l>ir. ,.,,·i·ni1•n: j . LI. Bozzo. Tea tro dr la Zarwt•la ( \l udrid ). 26 dc· mai¡: dl' 2001. dtl Ctm·enaturi tiC' Turrugonu. Dir. musit•al: \l an Branch. Dir. d'e,rt•tw: Fc non ~tu~iro. ~~~rcnogrnlïu i ve .. tuari: Escic- la Dtput orw de Tarragona. Teatre 'fetro¡>OI de Tarragona. 1 J rlt• mui¡; dl' 2001. Teatre Fort Ull} dt Ro•u•. 25 dc· muig clt· 2001. \uclit ori P au Ca~als df'l Vendn·ll. 9 juny tl1· 200 I. ndl 1L\rt i Di•H'Il) ur Per ROBERT BENITO P els qui l'Rll'm aeoslumats a Vt' ll l't' la ba tu la de .I os t'}l Pons dil'igint s:lviamt>n t mús ica 1:onl t'lll poràni a, músic-a n ado n ulista espanyola i òpen•s dt• tott>s lc-s f.po qut-s . e) .l onn Lluís Bozzo e n muntut~··~ que van rles de la t naghlia gr ega fins a musira ls dt• Dugoll D ago m. relt'IH'\'111 posta a rdscada CJltC' fa la direcció del Teatro dc la Zm·zue la de Madrid d'im i tar equi ps i pt>rsont'S foran s dc• Madt·id i no at'ostumats a aquest gè nl't'P tan 'ic ia t t'll al.,"llns aspectes. Dc¡,prés dd p ol èmic Borberillo de t(l vapiés dP Cal ix to Bieito, dt• la il ·luminació d '.Aibt• rt Faut·a p er a La Co rf e del Faraón , i dr la clin·edó dc J a ume Mal'tot·l'lla La del Soto del Pm·ral, ara rr pt·en e m mitjançant e l tàndem Pons-Bozzo una d e les obt·es clau de l gènere, Pa11 y toros. pstreoadu t•n uqawsl ra- hf JUU GRANDIA P ot sor.pt·cndt·c que els res ponsables de l Con sct·v a tol'i dc Mt'íRit·a dl' la Uipul!wió de TatTago na , tngrr~cats pe r l'A u la dc Cant,o'atreveixin a muntarl'òpera de Monts a lvnt~e Babe/ •16. Qut> ho pn·pu- rindm·ant gait·eh r dos anys ja és més difícil , i la so•·prrsu pot se•· més g ntn s i arrosseguen l'Escola d' A •·t i Disseny dc la matE> ixa Diputació. I , so bre to t , obtt•oir el suport de la Diputarió.I'Ajuotarnt'nl d <> Tat·ra~ona . i els t(•a ll·es on 'ha fet. Però rl que d t'ixa borahadat dt• ' 'eritat és <•l 'jUt hau aconseguit: un t•·eLall dr cu rs. d'alumnes, ¡tn}¡ un resultat de pt·ofl's'Íonals. 11ontsalva4;e va esc•·iur~ Babel 46 als anys sri~nta i no va Sl't· t'sl rrnada tn> al 1994 a P eralada. ~~a ha tomat a l't~s•·ena t·i. a estat antb tot a lu fn~s­ tor i l' rngu1y · tel ¡ c:ompo!lilor. I amb lots Pis pa•·an y!i ~ur suposa I ral:tat· ('I te ma de "Babrl". ro nfusió . de UPO,"Ües. L'~'~enifiració dP Ff' •rm }Jadiro• at l't'\1< · 1a 1· at' t ual. < la ~r sr¡,:uida, amb el ma- t e ix to, p e r Alan Branch drs d<> la di r·ecció musical, tot d e m ostra nt que no només un pianis t a qu e ealtenit· e n com pte. Esdevé eomplica t d estacar el s divc t·sos canta nts, alumnes als quals les pt·ofrssor es M . Ten•sa Catnlà i Mercè Obiol h an exigit, i e nsenyat , fin s rs a l' extenua ció, però que han cJ e mostt·a t qu e t e nen moltes possibilitats . Babel 46, L(Jl muntatge engendrat e n un con ser vatori , h a estat una proposta d c eoscs dife t·ents i a diversos ni vt•lls . P e r exemple. com es trt>balla en un co n¡¡prvat ot·i fo t·a d e les com a t·qu l's d e B arcel ona. Quin és l' inte r ès d e l a m úsica catalana actual. Quin és <'l ni v<'ll d e pmfessors. I quina és la clisposició d els alumn l's. Un a ltt·e aspecte no m enys interessan t és la dis pos ir>ió de les ÏJJstitucion s, que aques ta vegada no s ' han drixat enlluernar p e t· avc n t ut·es fàcil s i ban fe l f·o~ tat als mateixos pt·ofrssionals . En cap moment e l munta t.ge d t> Babel 4-6 ha estat un mit·atge en l'àrida tcn·a musieal catalana, no. és un bon esp t'cta rle que fa honor a M ontsalvatge i a tots l'ls qui hi han inte r vin¡.,'u l. mateix escenari c-I 22 rl r cirsembre dc· 1864. Com SIIC<"t'PÍX umh moltt>s òp eres d'aques ta è po•·a, t~s difícil que l a trama in ten•ssi avui dia. la qual co!la exigei.x idet>s brillants i a lhora r especte pt>r sah·ar r obnt. El panís et circerl('is clt>l'> •·o- rè- mans es 1'011'1-f'I'LI'ÍX e n poca af.t·ancl'sad a esp an) ola en pany toros, Pntt·t>tf'nimcnt p e•·qur <·l poblr• no pt>nsi en la seva pobt·esa ni en el caciquisnw p o iÍlir, idea desen vo lupada ¡w•· Picón en t'I seu llihrt>t a mb una a guda edtira soc·ial i política (as p <>c te t¡ut• uvui no ha canviat, ja c¡ue ~:t i br el s toros t'S podl'ieu s ubs tituir per altres l'spot·t¡¡ nacionals, J'ahsrn<·iu d e rcnexió p opul a r continua sr nt ben patent). E l tn•h a ll d<• Go ya. un dels per sonatgt's pdncipah,, per a la Real Fabriea dt~ Tupices justific·a la id<·a de Bozzo dl' dut· tota l' areió rn tt'f' tc·lt•t·s, on e ls p t> t·sonatges sú n cie ' cgarl<>s com ptn·qnc·.s que tt·ixeixcn rollspintl'iuns i u ltt·rs vt•gades qu cdrn atra¡.nld!'s t'll lt•s sevt•s tn n tr ix<'S ~~~ ··an y in es, i cir qui e l muteix Bozzo es r·i u rul'iru lui'Ízan t l'ls t·ec· ur¡;o;, dt' l'l>poca. La lr•¡•LLn·a rrue f u Pons d e Iu partitm·u ( nO\ u edició <TÍt it·n dc l'obt·a) é~ t an St>t·iosu com si <'» trartés d ' una Òp<'m helrantis ta amb ri, t'I~ •·oo.sinians: Barbie t·i beu d'aques t e-~ dues fonts . o.i bé aport a una no' a llum qu<· ¡woní d el folklore (dun:.e~> i dtnws espanyo ls, des ciri bolrm, al fandango, pa- naderos, pasocalles, etc.), j11 q ue n o sensP r·aó és eon~id...-a t ¡•J pare d c Ja musicologia !'ll p anyola p el st•n afan y doblr d 'estudiós i ¡·ul· lecl'ionista d c la nuísica dPI pass;ll ta nt f'n el seu vess n ut r ultcüom popula t·. El rPsultat sonor va se-r ru agnífk tant rn lf's subtiles c•s d<· l 'orquestra quan acompanyava e-ls solis tes r·om rn Ips pugi nc-s concerta nts umh el ror titulat· del teatre sàvianwnt empastat pd seu clirector A. Fauró. Dc l'rxtcns •·epartiment van dt•stacur ris <>an ta nts çalcncinn;, M . .J. Riñón (D oña P <'pita, ~oprano ) . Marina R. \.usí ( Pt·inresa dt> Luz:ín , mezzoso1nano) i C. Lóp t•z (Ca pitau , b a r í ton), pi;, cata lans A. Vicens ( Pcdro Ronwro. tenor·) i J osep Ft>ner (Ct•ncr·al, baix). com també Ma.-ía Uriz i Milagr·os Ma r·tín , Jli'Ofi'8Sionals del gènf'n'. ConcdJuda corn a ''sa•·s ucla gt·an", Pa.n y toros exigc•ix g•·ans p•·e¡;; tacions t•x tnt: I'OI'S, •·onclaUcs, fi gut·mats i ballet, que van salJet· donat· ri millm· rl 'ells maLeixns pet· atTodonir un hon e~pertude c·apitanejat pe•· un equip <·atalà qui' s'ha intr·oduït am b èxit en acruest grnrr r. PANORAMA Salzbu rg i el Festival de P entecosta Una ciutat que viu intensam ent el record de Mozart Conservar i difondre el llegat musical de Mozart és des de fo 150 anys/ uno tosco preferent per o lo seva ciutat natal. Amb aquesta finalitat va crear-se l'any 1841 1/ Associació Musical de lo Catedral i Mozorteum, que va convertir-se el 1 870 en lo Fundació Internacional Mozart i el 1880 en lo Fundació Internacional Mozorteum. 1 I pi' to ~J pr~ se/ l'o Per JORDI CERVELLÓ any 1914 es vn inau¡:,•urar· l'edifici actua l del Mozarteum, obn1 de l'ar·quitecte alemany Richard Berndl, que a mél! d 'acollir una importantíssima bihüoteca i una s umptuosa sala de concer·t¡,, és la seu dc l'Escola Supedor dc Música i Arts Escèniques i de l'Orquest r·a Mozar·tcnm de SaJzhurg, part integran t dc la vida musical de la ciutat. L'any 1920 , per iniciativa dc Max Rein h ud, H ugo Hofmannstl1a l, Ft·anz Schalk i Richard Stnw ss, va néixct· el Festival de Salzhu r·g. Després el quadt·e va anar· nmpliantsc rms que, actualment, aquesta ciutat amb només 145.000 habitants ofereix un programa cultm·al anual de més de 4.000 funcions, de les quals la música ocupa prop del 90 Jlrt· cent. Reswnin t la incessa nt i qu asi frenètica activitat musical de Sulzbuq;, direm que ]'any musical comença el mes de gener amb la Setmana M.ozar·t. La segueixen a poca d istància els festivals de Pasqua (març-abril) i dc Pentecosta Uuny), fins a arr·ibar al ja esmentat gran Festival d'Estiu, que se eelcbra entre juliol i agost. Paral·lelament, entre m aig i setembr·c l' Ofi("tna de Turisme organitza c:onct>rts al Castell de H elbn mn, a la For·talcsa dc Salzburg, i al Palau Mi rabell . Al mes d'octubre tenen lloc els Ku iLtu·Lagc (dies de cultura) i, dos dc fa cinc anys, la Tardor de Jazz oeupa els pdmces deu dies de novembre. P el desembre, el cone.,"llt Cant d'Advent a la Gran Sala de Festivals prepat·a per al adal. A tot això cal afegir· els diver sos cicles de concer ts que tenen L' 32 La fortalesa de Sab:burg lloc a la urenrvcllosa sal a del Mozarteum de sclemlwe u juny, sigtLi amb l' Orquestra del Mozar·teum, la Camerata Salzburg o el prestigiós Hagen Quael<'t, i dm·ant els mesos de juliol i agost els famosos cursos d 'interpretació i composició coneguts com la Sommereakat.lernic. El Festival de PRntc•costa , celebrat de l' l al4· dc juny, aquest any va arribar a l a seva c¡uarttl <'di.ció, dedicad a -com és costum- a la música b<UTOca, sah'l·ada i p rofana. L'expectació en aquests quatr·e.dies va ser enor m<'. E ls concerts plens i gairebé tm centenar· dc periodistes de tots els r acons d ' Europa van infor·mat· d. un esdeveniment ja plenament consolidat. H i va haver predomini d 'interpretacions arnb ins u·umen ts origina ls i. el festival va girar al voltant de l'obra dc Hiindel. La inaugut·ació, l'l de j un y, va ser majestuosa, amh una impr·essionant interpeetació de l'oratori bíblic Israel a Egipte, a càn·ec d 'Elliot Canlince, el Coe Monteveed.i i els English Baroque Soloists. L'òpera Ariodante es va oferir en veesió de rontert per· L<'s Musicien s du Lottvre-Grenohlc, i l'or atoei La Resurrezione va lt'nir com a intèrpret l'Amsterdam Baroque Or·cbestra and Ch oir dir·igida per Ton Koopmatl. E l gnq> 11 Giard irrn Ar·monico de Giovanni Antonini va ser· molt aplaudit en una electritzant vcr:sió d 'obres de Haydu, Bof'c•hcr-íni i Sammartini. Però encara va causar· més impacte l'original actuació d'un altre grup italià, Accordon<', que, mitjançant el cantant Marco Beasley i el timbaler Al fio Antiro, va provocanma e\plo· sió dr sorpr!'nen t alegrin ~ohrrtut amb n •pertori popular. Molt esper-ada era l'nrluarió 1lr Jor·di Sa va U amb La CapeUa Rt•ial•lr Catal unya, el geup Lc Cout·t·rt tir. Nations i la col·labonció drl filè,·of Raimon Panikkar, que va tenir llot' a la ca tedral amb obres de TomiÍhl.ui, dt• Vic·tol"ia Lot emmat·cant Les set¡JIJ rcwle.~ de )-) aydn. Aquesta nhr·uli va ¡¡er t•neur..-egada a Haydn al voltunt de l'any 1786 pelcanougerleCutli• Jo sÍ' Saluz de Santamaríu pt>r a un oervei dc Quaresma a La santa rou ann<'Xa a la pan-òqnia del Sauto Rv sario. Des¡wés de la int.-odurció, ta· da par·aula e ra pronunciada i rn· m<'n 1ada pel bisbe i segtúda prr la•l•· nata r·or..-csponent. Va ser, arprr•ll, una modalitat d 'interpretació ¡¡m· Sn· va ll i Panikkat· van voler introduir. Larncmta !Jiernent , Pmrikkm· vu rxl'l" dir·-ac en la longitud dels seus t·onu•n· tads, tot oblidant que el púJlli<- nlh present havia acudit a tm conrrrtdd Festival , i no pas a w1a funció dt::,rt mana Santa. Una part del púhlirn• va supor·ta r la lentitud del dr·fOI'" lupanwnt d e l'obea i va optar lll'r trrar·xur en plena fw1ció. Més ~t·u" result ar q ue dos espectador~ Hll'rc'· rwssin Panikkar en ple dis!'UI'S fll'rl~ quo ab r eugés les seves paraulr, 1 clonés pas a la música. ·I En canvi, Ja temprranrent~. mezzoso¡H·ano e ect·1·ra Bartah , va s uscitar· ]'entusiasmr rlel pu blic del Mozartcum amb un ~''l'kl~l· 1 did p r·ograma dedr·cat a \lla ' i Cluck. 1 Uta la n tra1 bit ~~ fet¡ (·ep du1 cep d'w un, un 1 pr" fOll t ~- >. PANORAMA Televisió digital (I) lo televisió digital pot esdevenir una de les aplicacions tecnològiques amb més incidència social, atesa la seva àmplia difusió. La possibilitat de poder accedir a una àmplia ofertade continguts interactius, juntament amb la millora de qualitat, es presentaran com els canvis més visibles per a la gran majoria de consumidors. L'estalvi de l'aspecte radioelèctric representarà un canvi no apreciable per als espectadors però serà de gran importància arran de la possibilitat d'ampliar l'oferta de continguts. Per JORDI MARTiNEZ I CATALAN L a televisi.ó digital aportarà a la societat d f' consum un produ cte basa t en una millo•·a de la qua. litat. En primer lloc cal esmentar la major robustesa d e sistema de · ., Iran . snuss1o que permet , en l'àm· 1, sepa rar· les in ter hu d'lgtta ferències del contingut del senyal. Laconscqüència directa d ' aquest fet'e~ p·lllcr·ement del nivell dc r e· rep C·' amb la in troio, JUntament ··d' aparells mòbUs d e r edu CCJo erpció , · La t·e cepc1.o' d''onatges d es dun receptot en moviment esdf'vé un element susccptihle d e seduir un g~an nombte de pcr·sones. La · de poss•hil 1· t t d a e poder gaudu· • tonttnguts televisius des del cot- xe o a través de r eceptor s portàtils amh un nivell de qualitat idèntic del que podem disposar en r·eceptors fixos queda obert amh la televisió digital. A banda d e la qualitat del transp ort del sen yal, a mb la seva influència en la recepció, cal destacar Ja nitidesa de la imatge rebuda. L'increment de la definició és un dels aspectes, a més dels nOLlS continguts, sobre els quals el sector productor farà més pressió per ampliar· el nou sis~ tema al màxim nombre d ' usual'is. La qualitat és, sens dubte, w1 dels fa ctors més importants perquè es produeixi una migració al nou sistema. Canvis d ' aquestes dimensions impliquen la con vergència d e diver sos factors vers un únic objectiu: sobredimensionar· els avantatgcs dels nous sistemes rt'spcclt' d els a ctuals. En aquesta dinàmic:a , la mmot· qualitat rle reccpeió i d efmi ci6 pot esd evenir· tm elcmcnt dnu per decidir-nos a adqui•·ir nn nou receptor o d escodifi cad or per adaptar-Jo a l'actual. Els nous continguts també ajudar an a ct·ea t· un entorn en què el co n ec>p l<~ d e novetat ser à majorita l'i , atesc>s Ics diverses possibilitats dc la seva configu•·ac.ió. Tal com succct'ix amb la t·àdio d.4,<rital, la possibilitat d ' incorporar dades que s'emeten juntament amb el senyaltdt'visiu eonfiguraran els denominats " meta da ta.,. A banda d ' aquesta possibilitat que podr·íem definir com un sistema dc teletext infinitament evolucionat, caldrà considerar les aplicacions multimèdia dotades d ' una indiscut ihlc atracció. Ac¡uestes característiques influeixen ditectamcnt en el possible consunúrlor, i si inicialment s'ofereixen conversors pet· adaptar-hi els aparells convt' n(•ionals, la d ecisió esdevindt·à força favorable al can vi. ParaJ·lelamenL, Ja legislació també hi ajuda, en dctenninar com a data de tancament dels serveis analògics l' a n y 2011. Darr erament concessionàries de multiplex digitals pressionen per avançar· a<¡uesta data i accelerar així un procés clarament irreversible. El so tambf aportarà eJements per reforçar l' objec·tiu d 'implantar Ja televisió digital. L'adopció dc nous forma ts de so esdevé l' element més atractiu , fins i tot podríem afirmar que en un grau superior al de la seva CfUalitat. La utilitzadó dc formats propis del cinema i d 'alguns del sistema VHS i particularment del DVD , com p er exemple eJ Dolby Sounond o el Dolhy Digital (AC-3), tt·ansforrna r·an el concepte de pel·lícula i també de progra mes musicals per PANORAMA 203 televisió, ('Spt>c•ia)mpnt si s'utilitzen pan t allt>s de cutes dimensions. Aqu<•sta possibilitat es pot expt>rirnenlar amb els continguts oferts pt>l satèl·li t Astra a causa dt la u tilització en diversos programes dels formats sonors esmentats. Els fahl'icants, i JH'r· extensió tot el sector cornrrciaJ, tamht: observen positi vamen t la migr ació cap al sis tema digital i, pt'r tant, eles d e la seva parc·el·la intenten clonat· suport al projecte. L'adap tació rle mòduls externs en una fasc inicial, que perm Nrà gaudir de la nova teenolof,ria, dt>ixarà pas en un futut· no massa llunyà a lacomct·rialització d 'ap a rells digitals amb part d.-Is mòd uls externs ja incorporats al sen interior. Aquest fet suposa, a la pràcti<·a, la renovac ió en un període d'entre cinc i d<'u anys cle tot el pa r c de televisors. La tt·aòucció econòmica d ·aquesta p t·evisió s uposarà una r eactivació del sector, en un àmbit o n lt•s Vt'nrl!:'s estan estabilitzaÒ<'s, a rran de l a situació caprlavantera dc la tdevisió com a activitat d 'oci. Les disposicions legals actu als i c1 posterior c:oncut·s d 'adjudicació ha ~~o nfi gut·Ht la situaci ó scgüon t. L'Administració p arteix d'una estructura basada en deu multiplexa que han estat posats a coneurs, dels quals només mig h a qurdat Sl'n se n·soldr·e. L'empresa qur ha aca pat·at més espai de radiodifusió ha t'Stat Quiero TV amb l 'assignació de t rt>s multip lexs i mig. Les principals cadenes actua ls . com Ca n al+ . Antena3-TV. Tele-5 i TVE en compartiran un a ltre. Q ueden resen·ats tl"t'S multiplexa pet· a les autonomirs i dos m ~s reser vats a l'àmbit local. Tecnologia L'emissió dc l a televisió digital es pol fer u tt·a vés del satèl ·lit, amb mitja ns tenes tres i amb l a utilitzaeió del cabl!:'. Totes Ics opcion s són p ossillJes i en molts casos poden esdeven ir complemen tà ries. L'emissió de la televisió digital es pot fer a través del satèl·lit, amb mitians terrestres i amb la utilització del cable. Totes les opcions són possibles i en molts casos poden esdevenir complementàries. La utilització d<' Ics t'missions a través del satèl·lit implica una sèrie d'avantatges força importants. D 'entr ada, cal esmentar la simultaneïtat en la t·ecep ció del senyal indep endentment del no mbre d ' usua ris. La utilització dc rep etidors, pr·opi del sistema actual i a pli cable a la difusió amb mitj ans terrestres, imp1ica una no simultaneïta t en Ja r ecepció en tot es les zon es a ca usa de la eonseada amplifieació tant d eterminada distà n cia. U n a ltre aspecte pos itiu d el sa tèl·lit és la gran capacitat d e coh('rtura que pot oferir, amb més precisió de la que podem imaginat\ gràcies a la seva potència d 'emissió. Cal afegir-hi, com a darrer aspecte positiu, l 'ample de banda, q ue pol assolir unes xi fres e ntorn dels 38 Mb/segon. En contra d 'aquest sistema podem esmen tar l'elevat pren d c cost i manteniment de les instal·lacions i l a n ecessitat d e dis posa t· d'una antena esp ecífica per a cuda empt·esa emissor·a . El pt·cu de constmcció o lloguer d ' un satèl·lit de telecomunicacions i t o t s el s aparells p er en viar-hi el senyal tel evisiu , que després r f' bran els nos tres receptors, són sovint xifres inimaginables pet· a la gran majoria d ' usuaris. La televisió digital pet· via ter- t'estre ofereix avantatges forç¡¡ in. tPressan ts i destacables. entred, q uals Ja idoneïtat pet· atrudre la d emanda de les emissore, amh poc àmbit de cobertura. cornpft exemple les emissions autonòmiques i municipals. En contrapo. s ició al cable i al satèJ·lit, ri fetdr porlet· utilitza1·Ia infraestructura de la televisió analògica snposa una reducció de r ecursos econò. mies elevadíssima . La molJilitat del s r~~ceptors també es pot con. sidet·ar com un factor molt important a causa de la indr. pendència del cable d 'antena, im. possible d e moment en els altre, d os sistemes (cable i satèl·lit). Tot a aquest a descripció, però. no impossibilita 1'emissió dr sm·eis addicionals, que h em anomenat mPtad ata, com p er exemple la trle b anca, la telecompra. la infor· mació i la publicitat interacti1a. en tre d' altt·es. F inalment. el (3· ble ens ofereix actualment la JlO•· sibili tat d e contractar tots els ,i,. temes de tf'lecomunicació doruè,. tics (TV, tel efonia, lnternet) a través d'un únic operador. ,üxò pr·ovoca sovint la possibilitat dr r eduir el cost d'aquests serl'ri,. Les molèsties crue es producixrn per in s ta] ·1ar aqu esta infr·arstructnra queda compensada, rn part, p er la no utilització d'anit'· r1es receptores ni tampoc rrprtidors, amb l a qual cosa la .m contribució a l'estètica urbana;, esp ecialment notable. La tècnica utilitzada per tran·· met re el senyal és el denominat mul tiplex. Aquesta tècnica eb ba· sa en el fe t de disposar d'un alll' ple de banda s uficient per fratmentar· la informació dr di,mo· canals i ser emesos simultàniament. E l procediment és idèr~ti_r al que s ' utilitza en la ràdio 1lig¡· tal i possiblement esdevindrà un estàndard cle transmissió 1' 0 on frrtur no massa llunyà . El senyal r ebut , a diferència de la ràdio. 'r .• vot ser· capta t p er. r·ec"ntor. analògics de daiTera generac108 tt·avés d'un descodificador ~'"1rl11· ' el primer pas per a LUl a••fntu· Es · , de1 mo'd ul a I ¡nif· · ra mtegrac10 r·ior dels r ecep tors del futur. an an eo si~ fa tl~ r,J ~l fr ta p ha a m la ga d' rn se ar CI re ha lll Ira a~ ft O· ll· ~ •• }. I· TEM A 'edat avançadíssin1a que feliçment ha assolit Jo a quim Homs, aquests impactants 95 anys que co1nptabilitza permeten anar molt més enllà de la simple consideració de degà dels compositors catalans que ostenta des de fa temps. Perquè en termes objectitts, sumar anys pot tenir molt o poc valor. I en el cas de Jo a quim Homs, la cosa està molt clara. El Tema que presentem pretén justificar, si és que feia falta , justament la importància que han tingut per a la creació musical catalana aquest gairebé segle d'exis tència del compositor barceloní; aquests gairebé tres quarts de segle de fidelitat a I' esniptura musical, endegats amb uns criteris d'altíssim rigor i de conseqüència amb el deler creatiu més autèntic i més fidel als seus principis. ~o pretenem pas fer un recorregut biogràfic 1nés o menys exhaustiu, sinó, ben altrament, tma lllena d'aproximació a allò més transcendent que ha presidit, com ~fil conductor, com a referent més ttrenunciable, la carrera d 'Homs. Afortunadament, hom ha pogut comptar a1nb la col·laboració d"una persona que coneix el compositor de la manera més plena possible. En la con1plexitat de la seva obra i de la seva persona . En el tot integrat, sense el qual no s'expliquen les parts . En aquest sentit consideren1 que I' article que ha confegit l' excel·lent poeta Miquel Desclot esdevé una referència cabdal en la bibliografia que s 'ha confegit mai sobre Jo a quim Homs. La qualitat de coneixedor del compositor que té Desclot . 1. s '.Ins ' uneiX, tegra plenaamb ment, I' alta qualitat i finor d'una escriptura en ella ma teix a al·licient individualitzat de l'escrit. El Tema el completa una visió de I' obra del compositor fet per dos músics catalans -Oriol Romaní i Jordi Masó-, que darrerament han esdevingut intèrprets intensius i sensibles de la seva obra, i al mateix temps han deixat l'emprempta, en concerts en directe i en una valuosa discografia, de la seva considerable vàlua artística. Ens sembla un complement molt adequat per completar una visió de Joaquim Homs i festejar l'a~soli­ ment d'una efemèride tan privilegiada com aquests 95 anys . Els 95 fructífers anys de Joaquim Hom s 35 455 TEM A Joaquim Moms, una veu isolada Pe r MIQUEL DESCLOT Joaquim Homs oa q u im IlomHél> fill cruna Catalunya que av u i, al p t·inc ipj d e l segle XXI, e n s sembla pot· menys q ue UJl mü·atge d elirant: aquella C atalun ya d e vo ra tul s egle en rere, inquieta i a mb i c i o~; u , univel'salis ta i orgullosa d e si matrixa , r·enHH'C'abl(•me n l culta i aspiran t a un progr és a J't•nro¡wu . No vull pas dir q u e fos cap At·càcli a . q ue ja sallf'rn JH'O u que n o ho era, però sí que era, en c·a rw i. un país e nrola t -més bé o més malamenten l'ernpn:sa d l' me r èixe r· els adj ec tius " mode t·n" i ··<·i"ilitzat''. I això ' al ia pena d e n •cordar-ho rrentt·a d a p t·•·qu è t' li S p o t a jud a r a entendre l a traj e(•tò t·ia . altramen t inr ompren sihle, d ' un composito r que \-U tenit· la m a laventura d'haver d e madurar e n e ls hí gu breb te mps d el fra n quis m e . Lna dissort que \-a compa r·tir a mb membres tan h rillan ts d e Ja seva gencra<·ió com Ah'lts tí Bartra , Mer cè RodOI·eda, Mà r ius TotTt>S. P en • Caldet·s, Xavier Montsa h a tge , Sah a dor E s p r iu o J o an Vinyoli. Joa q uim I ICims va 11(-;lXf' t' en el si d ' una fanúlia d e la pf'lila b n r·gt•s iu d c Ba •·celona , al númer o 9 d el c·an·t' t' cic Pf•lui , t 1 2 1 d 'agos t d e 1906. El seu pare, m ct.gt' de n i s~:~ aga , er a u n melòman consist en t -wagner ià , no cal d ir-ho-, pr o u ar tiu p er at·rihar a exer dt· amh ¡·ompcti>ndu de cr ític musical. El fu tur composilo•-, donc·s, h avia na scut '·en" Ja música (t o t i que St'mbla q ue la t·esta d e Ja famíü a n o era . ni d t> bon IJ·os, tan musi1·al com el cap de casa) . Els amics mú sics qm· vis iHt H'n el pis del m e tge m elòma n d e seguida li van fet· veur·c que el n oi tenia unes a ptituds musicals fo ra dd comú . L"hom e n o s 'ho va f e r d ir d os cops, d on ts . i va r egalar un violon cel a l seu fill. La ¡•a n em musical d ' H oms c omen çava. doncs. a vuit U ll )b a mb estudis d e violonceL CfUt> h avi a dt> compll'ta r· j unta m!'nt arnh els d e batxillerat set anys m ~l> la n l. Tanma teix . j a ahans d 'obtenir aquests dos títols, e l j ovf' ll oms havia d ecidit que, veit>ntse incap aç dc• vi111·e pr· impuradameut d e la música , e mpt·endl'ia estud is d ' (' ngi nyeria indu sti·ial. Aquell j o ve llltÍsi!·, umb iuquie tu d s liter à ries i a1·tístíqu cs !'O IIr pur tid t•s amb a m ics d e la f amilia , e s d e cidia -co m e l st•u pa r c- per una carrer a pràctica que li ns¡;cgu rés Iu vi<ln i li p ct·me tés d c deCÜcàr-se a Ja m ús ica Sí'llM' h nv t'r-s' hi d 'embnttit·. A partir d ' aqm•11 m o nwn t , d o n<'s, J C~ aqn i m H oms em pr èn <Lues cat·n •t•t•s p a r a l · lt.• l(•s : lllE'ntre es tudia p er a engi n yer , ext>r <'t'Í'\. d c vio lon eel·lista t'n grups d e cambra i , d e ma n ¡•r a a utodidàc ti<·a, come nç a a aprendre p ia n o J 203 Antologia de la música contemporània DEL 1900 AL 1959 Amb Lextos de Carles F. Maristany Pròleg de Francesc Bonastre 10.. Panorama Pòrtic;.\) La ll· lustracló de la portada d'aquest llibre •• •• oli/ pape r de l'esposa de l compositor, Pietat Fomesa, titulat Pintura I música ( 19511 i. sobre to t . a es tudiar composició . Un matei..; ri~tlr i un a m a t('ixa n e<~f'ssitat d ' o r·ganització guien lr· duí's ca n et·es de e¡ ui ser à r ecor dat s obretot com 3 composito r. La St'va pl'ime t·a obra coneguda. •··e rita a dinou a n ys. és un cicle de Nou apunts prr •t pi a no, signifiea livamt>nt esc•·its sobre sengles porsies d e S t•bas ti à Sà n ch ez -J u a n , J oan Salvat-Pa· passt•it i Rahindranath Tagore. Al'abals tlh~ es tudis , en conèixer la música dr Rober t Ge t·hard , qm• acab a va d e torna r d' estudiar 1 a mb Arnold S!'honhet·g (cosa sil1gular íssinra en ~ contex t 1l(' la músi c a catala na d el seu temps. nrta· men t fr·a ncoeion tt·ica), d ecideix esd evenir el seu dríxchlc. Així e()Jnen ça va un tombant d ecisiu dr la ••~ va ca tT CI'a: la m ent inquieta i inquisitiva d'flonh fo r mad a c•n lt's arts i en la ciència . trobava en aquMl \lantw'i'-~ col·kga \ all'l. un compo~it or i mnsit·ògr·af mÍ'-. st'noible a l'hl'rèn cia nouce nti,ta <tue no pa~> a l'e:><~ola de Viena. l'll el seu •n<>ritori llihn• Ln 1111Ísica catulana contemporània, intr oduïa 1' oh t•a d'Hom s (lt'r contr ap osició a Iu tlel sen eontempor a n i mP•tratge un camí a lliber·ador q ue no li havia sabut mostrar ningú. Gerhal'tl esdcvindt·ia el seu mestre i. fins al final de la vida del composi tot· de Yalls, ..(<eu amic. a casa o a l'exili. Tanmateix, m'afao~o a afegir-hi - a ta ll de p r·otesta- que la quali tat ·mítica" de Gerhanl, rom a deixeble d' At·nol d ~rhònherg i com a exiliat n•publicà. ha contribtüt ma~,a sovint, en cercles ma nd t·os os d e públic i de rrítira . a redui r la figur·a d' rtoms a aqu e U '·deixeble de Gcrhard" de q ui n o cal ia eseoltar la músiroperquè ja tenia amb a llò el !ieu títol de glòria suficient. Si Homs, l ' ho me menys esnob d el món, ;'bavia engresca t amb In n ov1~tat q ue Gerhard li oferia, és a dir el coneixemen t dr Ics llavors recen ts propostes dodecatòniq ues 1le Sehonberg, era sen ziUamrnL JH' rquè hi troh ava un cam í de desenvolupament persona l apropia t a l seu tarannà d'home extremamen t sensible i alhor a mentalment or ~nitzat. Tota la formació mus ical d'Roms que es transparenta rn aquests inicis, lluny dels camins fres·atspels músics dc l 'època , en s el p t·esenten com unrompositot· ben sinhrul ar, almenys en t>l context ,]Pla Catalunya del S <'ll temps. La p r imera con""fiiència mfs evident d'aquesta singuladtat és que llom¡, aparei~ com e l pr·imer· compositor català del ~eX\ realmen t immune a la temptació del folklo~sme (cosa que no ha 'via pogut esquivat· ni el ma~n, Get·bat·d, que a l cap d a vaU havia estat deixe(,(P.tamhé de Ped r ell). l a lhota com el primer compositor crue, des de h o n com<'nçame n L, se sent a tret per les fot·mes d' or·gan ilzació sonor a heretades de •' cc>ntrcur·opca, giran t l 'esq uena a ]a tr atrad'tcto la... dicto modernista, d 'in fJu è neiu ft-a n cesa, m és li~rà~ia que no forma l. Previsiblemen t , aquesta dofsmguJaritatli h avia dc reportar d 'en t t·ada més · · llleompt·ruSlons E ncara ·I' any que> uo pa::; adhesiOns. 1960 ·en plena madm·esa del compositor·, el seu Xav ier Montsalvatgl': "En Montsalvatge, el so és missatger de la sensibilila t emotit·fl; en J. 11 oms, té un valor en potència. variable segons la duració, timbre i col·locació en el discurs sonor. Uontsalnage admet. com hem vist, l'anècdota-color: lloms no accepta més que ['., anècdota-so• . llontsalvatge no creu en l'obra químicament pura. Joaqnim lloms aspira a arribar musicalment a l 'absoluta puresa. L'obN1 de Montsalvatge és poema, amb tantes significacions com auditors: la d'lloms Ps equació, amb solució única." A continuació, Valls dóna, c·orn a pt·ova del c¡ue ha dit, l'exemple dels LÍLn(¡,¡ nctanwnt ahi:itractcs d'algun es de les olwes d ' IlomR: Quctrtet. nií.m. 1 , Sonata per a violí sol, Duo pe-r· a fla uta i d arin et, etc. I hi afegeix: "Ni un a suggerència extramusical no traspua de l'ldibil i intel·figent joc combinatori de les seves ¡wrtitures. en les quals no intervenen més valors que els de caràcter estrictament sonor. Jn hem apuntat que la música de]. Roms no té anècdota: ni l'experiència personal o al·lusió literc'iria participen de la intenció expressiva de l'autor. Ell empra només contrastos de timbre i de sonoritats, jocs de ritmes, etc .. com a elements per a arquiterturar ww obra, afiladct, incisiva i duro com w1 diamant. i que, com el clicmwnt, és transparent, pur i d'excepcional claredat.., Si m Ïtt' tlct·idiL a t•itu r t>n ex ten~; aquesta presentació tan glaeial {>;, pt>l't]lJ(• Pm sembla que traeix una bona mira la trad icional r etici>ncia davant les possibili tat¡,¡ ~XJ H'c•s~;ivi'R ch·l ll<>nguatge atona l o. m és espl'cífica mPn t, dodt'c·a t ònic. A r a bé, qu.a r anta anys d esp r·1~s que s'esc r iviflsi n aquestes para ules, ta m bé n'hi h aur·ia p r·ou amh un a llista d'obres d'Homs ('ll qni'- la liLe•·a t uní Lé un pape1· desencadenant fonarnc•utal pN· <lesmun t ar la Leoria de Valls. I no em n •ft>reixo tan sols al nombrós grup d 'ob r es' oca(¡¡ en quf. llomc; s' ha oervit de lt>s paraules de e(¡, ersOh po«•ti'S, ~t'lt•cc· i onat ;, amh un c;l ¡;¡¡- ...= ·= a B'i' ¡;]' 203 TEM A 38 458 Alhora, el compositor qur congust i una scgu r·etat no gens Homs fa que 1./L'únic tinuava escrivint música¡ trt'sospitoses, sinó també al nomballant a la indústria , trobaia bre considerable d'obres insés recordar-nos que trumenta h. d'aparença absla manera natural que temps encara per organitzar artivitats renovadores del drpri. tracta que sabem <rue han esde música la té ment panorama de r època, rorn tat inspi r·ades per estímuls transmetre l'emoció és la ereació de Música Oberta, ~l'I·· literaris (sense anat· més lltU1y. ció musical del Club 49, o la fun. sabem que la primera obra caper mitià del discurs talogada era u n a sèrie d'adació , més tard, del Conjunt Canaturalment que sonor, talà de Música Contemporània, l'li nts per a piano sobre nou • a una poesies). D'altra banda, la veasp1ra que dirigiria Konstantin Simodtat rs qne no s'entén gai re la novic, de gra ta memòria pc1• al~ arquitectura interna reticència de VaUs d avant el qui el vam poder escoltar en ple. sostingui." el que poder ex¡wessiu de Ja pm·a arn a joventut. Més tar d 1 interccuitectut·a sonora: la seva povi ndrà en la fundació de rAsso· ciació Catalana de Compositor,, Slcro "pot>ticista" d'at·rel de Ja q u al serà el p•·imcr president. Finalment. 8¡, romàntica l'hauria de portar a desautoritzar també de gues fu i preludis 48 vui tanta-i-tan ts anys, Homs reapareix encara rom la capacitat expressiva dels a sòlid escriptor sobre música, amb m1llihre sol1rr Bac-h , de les simfonies de Haydn o dels quartets de Robert Gerhanl i la seva obra. Beethoven. L'únic que fa Homs, doncs, és recorMentt·esta nt , la seva obra havia anat creixrnti dar-nos que la manera natural que té l a música sodiscurs del mitjà per és emoció depurant-se amb una regularitat i una seguretat dc transnwtrc admirables. Tot i no haver estat mai un dodecatonor-, qur naturalment aspit·a a una arquitectura innis ta mecànic, com tampoc no ho havia estat Gerterna q ue el sostinb'lÚ. Amh això, Homs r·eintroduïa hat·d , el seu coneixement directe i actiu de la lli~o en la nosll·a música d·avan tguarda el gust per les schonberguiana el va convertir en un autèntic porfonncs clàssiques, que el wagnerisme i la influèntaestendard -cla ndestí, això sí, i enormement di~· cia fr·ancesa - malgr·at Franck- havien esbon-at del cr·ct- de 1' a vantguat·da, en uns temps en què tota catàlcg de la música modernista i també de la noumanifestació de modernitat era sospitosa. Cal te· cen tista. l s i a algú l i quedés cap dubte sobr e la canit· present qu e l 'Escola de Viena era encara l'úpacita t cxpn:ssiva d'aquesta música, només Li ca lnica prop osta metòdica d' un llenguatge nou pe•·a dria escoltat· a lguna de les obres qu e Homs va esla mús.ica dt>l st•gle XX. Stt·avinsky o Bm·tók, mit· criurr després d e la desaparició prematura de la jançanl el neoclassicisme o el neofolklorismc. ba· seva muller, la pintor a Pietat Fornesa, l 'any 1967. vien fet pr·opos tes estètiques qu e van tenit· prou oe· Durant la postgncrr a, Homs ha de renunciar a guidors, per·ò en realitat només van poder desenJ'activitat pública que havia menat fins als dies r·evolupar un llenguatge p ersonal, fascinant però volts de la guer·ra dels tres anys, com a executant intran sferible (encara que alguns seguidors tanM o com a rol·lahorador d e d iverses revistes. P erò, acabessin dcsenvoh•pant llengu atges personal; a en canvi, no es desvia ni una polzada del camí que t·tir· d e la seva lliçó; penso en alguns dels nrem· pa caa s 'havia tt·açat com a compositor. I, així corn b t·es del G rup del Sis. pel que fa a Stravinsky.orn sa se' a <'ra cle fc>t un compositor ·'clandestí'", a foun Lu toslawski, pel que fa a Bartók). En can,i. ra es co m«>nça ven a estrena r i apreciar les seves Ja pt·oposta schonberguiana fornia als altres comobt·es: els prestigiosos festivals de la SIMC selecpositors un autèntic llenguatge. un mètode de trr cionaven en tt·es ocasions una obra seva per donar ball. c¡ue els permetia d'organitzar el discurs mua conèixct·; a Pads, l'any 1937 (Duo p er a flauta i sical sense renunciar a la seva pròpia personali· clarinet); a Varsòvia. ell939 (Quartet de corda tat ni a la seva pt·òpia estètica. El fet d'haren:etUat núm. 1); i a Estocolm, el 1956 (Trio per a flauta , flama de la lliçó vienesa va fer crue Homs esd,._ la cop un Catalunya, a Mentrestant, oboè i fagot). vingués un punt d e referència inestimable prra passada la postgu ena més angoixant, les coses es la gcner·aeió tt ue, se¡,rttint el toml) neoserialista.d~ comenten a motu·e de manera molt lenta i secreDanns tadt , saltava a la palestra al final dels CiDta. A primcr·s dels cinquanta , per exemple, tornem a tt·ohar· H O lll i'l en activitats "semipírhliques", com quan ta. Al moment de la jtrhHació, l'any 1971, Homs podeu Ics pr·es1•nta cions disl'ogràfiques que dut·ant d ia exhihi r un eonsiderable catàl eg de poc més d'un anys va fet· de la nllísica del segle XX, al Club 49, ·t t la•aq n«> rPr.enttn4'nt s' han r·ecoHit en forma de Uibre i centenar· d'obres. Per fortuna, la 1ongev• a·. ·li Jut i la persevet·ança indefaUent del coJnposttor qnc els <ftH' én•m joves al final dels seixanta, ai las, '- de du· · , dura llavors. llegir poder de nt vora trenta anys me:.. han pm·mcs, hau ríem agraït infinitament TEM A n- ·e. ra ¡r. :i- 'l'· n·a· a. O· ds plirar sobradament aquell rornbre d'obres. Paradoulroent. però, a mes u r a qu~ 303 , a creixent f' I seu pusilaseva estatura com 1 JfODlpositor, anava d avallant el reconeixement públir de la seva obra i de la 'è\'afigu1·a. Fa l 'efec te com ·i la seva elega nt discreció d'bome civilitzat, traduïda també en twa mt"tsica sòbria i >ense esp ec tacularitats ;usreptibles de mercadeig, )'hagués condemnat, en ' eL' oporaquest nostre pats tunistrsi cridane r s, a un ub\curiment incomprc nsiblt i vergo nyós. Encara nui moltes de les seves nbresrontinuen sense estt·cnar, sobretot les que impHquen un pressupost més alt, com sí les nostres 'n1uestres públiques no tinguessin cap obligació wb els nostres compositors. I això malgrat l 'adht-ió de tants instntmcntistcs -sohr·etot joves- que 1aloren la seva obra corn es me reix, com és el cas delclarinetis ta O ri ol Romaní o el pianis t a J ordi llasó, per dir-ne només un p areU. Si H oms h agués estat anglès, posem per cas, ja faria molts a nys que >tria Sir, i tota la seva ol)l'a figuraria constantment alsprogrames de Ics OJ'q uestres i els gt·ups d e cambra del país - i, pe t· ressò , tamh~ de fora-, i sens dtihte alguna cü~eogrà fica d'emp en La j a faria anys qu~ bauria emprès un a col·lecció monogràfica con•agrada a la seva obra. Entre nosaltres, en can vi, només ha pogut t·ehre alguns honors oficials, i en~ra molt tard en la seva Har·ga vi t.la (Medalla d ' Or de l'Ajuntament dc Bareelona , Premi d ' Honor de ~ 'fúsica Catalana i premis de la Generalitat i del IUnistel'i de Cultura d4' Madrid), però eu canvi no La \Ïst la seva obra estrenada o regularment inttrpretada. publicada, enr egistrada, valorada i reroneguda com ca ldria. E n comparació, fa tot reiettt> CJlte Hom s e t·a més co~sidera t en els darrers •nysdelfranquisme (els a n ys del Conjunt Català ~e ~lúbira Contempor à ni a) que no pas en aquests nltirus drcennis dc pn·sumpta n ormalitat. La mi~ada afluència dc púhlic i d'autoritats al concert Homenatge que se li va fer a la Sala Polivalent de l'A~· · · y, pod. UutlOt1 de Barcelona ' el 2 d 'a lwil d' enrruan o rta srl'vit· de termòmetre pe t· mes u rar e1 vet'itable ~•lat d'al"t" . , 1. provJ. nclanttzaciO . . " •• .uant (l epaupe racw 1b ' _que es troba la c ultura d'aq-ues t nostre pobr·e ~a.Js: Per sort, la i'niriativa privada d'alguns mú'lr>t di e tors ba començat a l't'parar aquestlamen~ble e5 tat de r-oses amb la publicació de diversos \ll~CO s monogràfics: els segells Decca (amb la Fun- dació Autor). Marco Polo i Columna han p uhiicat darrerament cinc volums amb música d 'lloms, <flle obren l a porta a una mica d 'esperança. És tard, p erò mai no n 'és massa. Finalment, no \'oldria acabat· sen se r.. ,. tllla brf>U consideració sobre l'abundós catàleg vocal d'H omb, que incorpora a la Sf'va nnísira una nòmina de poetes impressionan t , drs dr Maragall i Carner fins a Sal vat-Papasseit i Brossa, passant JH•ls seu s companys de gen era<·ic5 Torres, Espriu , R osselló Pòrcel o Vinyoli, pet· no pa rla r dc les tt·ad uccions de poesia xinesa de Ca rnrr o lrs vrt·sions de Tagore de María de Quadras. Davant aquest exten s panorama, que couvertei x lloms en un dels compositors més imp01·tants de Iu cançií d 'art catalana, no tan sols per n ombr e d 'oln·rs sinó també -o sobretotper finor d'interprt>ta<·ió poètica, caldr·ia tenir molt en compte que e n la r i<¡tússima t racüció get·mànica el gènere dcllied s 'havia extingit rn·àcticamcnt eu temps de l a pt·imet·a Gt·an Guerra, deixant només algu n supervivent es<•adusser·. com el suís O thmar Schoeck. St'Inblava talme'nl que l'«•x:tinció de la influèn cia romàntint hagufs a rr·ossegat amb eUa una d e les se,•es <'reac·ions ~t>nyaleres. Tanmateix , alguns compositors t>n el dt•cu r Adel ;,cglc Y\_ han continuat confi ant . a títol individual , en les possü>iü tat s expressives d<• la unió dl' miís ica i poesia. Potser els casos mfs evid en ts en tre els més grans són els del franc·~s Poulen<' (<[LW havia an·ihat a dir que j a es conformaria a s«>r •·ccunlut com a a~uell compositot· CJUf' havia musical ApoiJinain~ i E luard ), el rus Xostakóvitx i l' a n glt~s Bt·i ttcn. El nos tre H oms s'afegeix amb tot mc rciX«' mc nt a aquesta il· lustríssim a llista . No eal d ir, don<·s, s i •·ls poetes li devem Ull t·econeixement es¡wciul. Un •·cconeixt•ment que, de fet, ja li devrm 1l"t>ntrada com a mrlòmans i com a ciutadans d'aques t país. TEM A El compositor i els seus intèrprets 203 40 I(J/) El pianista Jordi Masó i el clarinetista Oriol Romaní, que han enregistrat la integral de l'obra d'Homs per als instruments respectius, expliquen la seva percepció de la música del mestre. deixés ·'una bona pila de partitures", "a acabart'5· collint la Sonata núm. 2 per a piano, perquè li 1a semblar "de Les millors. ja que a partir d'aquest~ obra comença a desenvolupar un llenguatge molt Per PEP GORGORI personal, amb la base del dodecafonisme". Ai.xí ~s. doncs, com els clos intèrprets nm estabtir con tar-LI" amb un a música crue des de llavors els ba captivat, i ha n aprofundit en la producció drl mu· sic fins a p oder en registrar les composicions que ha fet p er a ca<lascll.n d'aquests inst1·uments.Toh dos coinci deixen a di e que, a mesttra que dediqurn més tcmp!l i més esforç a cad asctma de )es pm·titu· res. en tren en més p r ofi t. Romaní explica que "o mesura que es toca, s'hi van descobrint més coses. i tens la sensació que és rica, amb molta substàn· cia". ruxò sL tal com apunta Jor di Masó. "calen· trar-hi i posar molt de la collita pròpia''. ' ' L a música s'ha d'escoltar amb totes lesfacu.ltats." Joaqtúm H oms prontliH'Ïava aquesta fease fa m~s d'una dècada, dttrant una taula rodona sobre la CJ'cació musical contemporània or gan itzada a l Co nse•·va lori Sup erior de Barcelona. Eu el momen t de diJ· les últimes paraules va aixeca •· les mans, obct·tt>s, fins a l'alçada de les oïdes, sense art'ibat· a tocar-les, envoltan t-se el cap, destacant que si no ho fas ai·<Í t~s corn si no poguessis acabar de connecta r· amb aquella música, explica el clarinetis ta Oriol Romaní, que era cnt•·e el públic que aquell dia hi havia a l'Auditori Eduard Toldrà. "És un record ww mica borrós. Notar que, no sé per què, per una raó o altra, aquella persona ... m'inspirava simpatia!" 'Gns dif's després va anar a una botiga de música, va rompt·m· un dels seus Soliloquis. el vacomen~·ar a torar i d'aquesta manera es va anar end insant en el món sonor d'Roms. En .lo l'fi i Masó també va començar a conèi..xer Joaq uim I Louu¡ gait·ebé sense p roposar-s'ho. "Estava gravant un disc compacte amb la música per a piano de Rober/ Cerhard, però nom 'arribava per omplir-lo sencer, perqLLè tota la seva p roducció per a aqu~st ÍllSlrwnent ocupa només tres quarts d'hora", rN·orda. Falla\ a, per tant , un cruart més pet· acabat· elf' C'Omp lctar la gravació. i va pensar que una obra d'lloms, que' a set· deLxt'ble de Gerhard, ser ia un bon <·om p lenwn t. Després que ell mateix 1i Una música 11 am plic IJUC n'ba lar~ ma d'a~ dar intensa" Amb aq uest adjectiu els dos músies treuen tol d crèdit a les afit·macions crue han titllat de freda i ma· temàtica la música d'Roms, hereva del dodecafon isme. El pianista assegura que ''quan s 'hilw e~· trca, dóna tant plaer com qualse-vol altre compmr· lor, és nornés qiiestió de fe r aquest pas, escoltarl'j coses més d'una vegada". Per a .Romaní.l'intèrprfl hi t é molt u veu l'(': "segons qui toca la mrísicadt 1'ff oms, pot semblar freda i fins i tot avorrit/a ...: m'ha passat alguna vegada d'anar a urr co11certr trobllr-me inlètprets que el fan una mica mésar'~ , . U"S eh? llr . , passa amb totes L~-es nmsrq "· · rn •t.I p ero' atxo 1 hu mtÚ>ic:s <¡ue 11u senten tant w1 determinatlípu~d .. ' . no l:es traTismPten . consequencza . . ten compostctons, tant". tl q con ros hlr IIPr lnn! lrob tkls Oriol Romani La sera expr t·iÈ'ncia. a m ~s. els demostra que els &uditoris acostumen a sc•· "molt receptius" quan s 'int~rpreten obr es de Joaquim lloms. P er fer-les més ¡,'fl',sihles, l'Oriol Romaní Uegeix sovint els poemes que lrs han inspir a des, o explica les anècdotes i els romentaris de cada peça qul' ]j ha r·eferit el mateix '~Jmpositor. D 'aques ta mane ra. ha aconseguit que hi connectés "gent qu e h a assistit a con certs fora dels circuits habitrw.ls de la música contemporània", amolts dels poblc·s on ha Loeat. Tot i això, no sap explicar per què es produeix aq uest efecte. Confessa IJnr en ocasions U ha prf'gunlat a l mateix Roms, i no n'ba tret "gnires discursos, perquè IW li agrada mun- o- f{i 1r tar grans discursos al voltant. de la seva obra o d'ell mateix". Al contrat'Í , " li resulto mésfàcilparlar d'altres músics que ell ha conegut i que li han agrada(. Tamhé hi té mo1t a veure, en aqu esta sintonia amb el públic . segons Masó, el fet que "1w acostulll~n a ser obres molt llargues, perquè Homs. quan 6a dit el que havia de dir, calla, i això està molt br. E-qJlica també CftLe encara seria millo t· s i el públic lllteressat en la música cont<'mporània pogués dispr~>arde més gr avacions: ·'no és obligatori que a tothom li agradi un determinat tipus d e rmísí.ca, però dq~.e és injust és que 110 hi hagi l 'oportunitat de WneLrer-la, i després, C.Jtle agretdi o 110 ' és una altra ,, · · evlta' m ·· · ' am 1) a 1tres patsos rosct. · La contparacw es i França "Anglaterra,, <[Ut' al'gumcnta tMasó hle, Uemanya han donat molt de Sttport als seus músí.cs , lanr els del passat com els act.uals, i ara és difícil • •• ..1 f'.llCCtra que no stgw • • so' 1u~., detrobar algu11. compostto1· ~grans, que no tingui l'obra rrrovada". Tot i això, , o . adJUet q "] úb ue . oaqnun llom s 110 tindra meti tant de ~ lic com altres compositors, com Mom pou o Mont, , . , . , lr•atge perq ' la ue seva IIHL.Stca es en.ca ra mes tntl' ' IJJJJ 'mes personal". Jordi Masó La relació amb el compositor H em vist com. tant l'Oriol Romuní rom en Jordi )lasó. van desrobr·ir de mant?ra m~s o mt'nys casuaJ la música de Joa quim llmm . •\ p a t·tir d ' a(iuell moment, tots dos van posa •·-st' en t·ontacte amb el compositor, per conèixer l'opinió C[Uf' li merei.Aien les interpretacions qtu• fcit•n d e la srva mú ~> ica i busca t· con sells per núllorar-la. En gcue ral . Masó explica que les vegades qur hi ha parlat ''és amable, i 11 0 gai- re puntillós: té molt clar com vol unes determinades coses, però no és puntillós". Li ngt·ada, per tant. que els músics facin sevc·s Ics obr es, i hi poHi n tant com p u guin de la seva part, seguint, això sí, IeH indicacions de la partitura . La relació entre llo ms i Homaní ha esta t més estreta , i fills i tot hi ha algunes J><ll·titun~s que el compositor ha dedicat a l darinetista. \quest t·ecot·da que ..Hams es va adonar que m'anava fent meva la seva música. i que m'agradava ana r o tocar-la amb ell, i això ha anat molt bé. Jo con11ecto amb aquesta música. i això ha fet que li r•inguessin gemes de fer més partitures per a clari11et. A més. durant aquest temps m 'ha fet itulicaciotl..'; que m 'ha n ajtulat a canviar força l"ambient d'algunes peces. De vegades hi donava massa intensitat, més cle la npcessària, i llavors, amb u.na situació més desapctssionetda, aconseguíem que hi hagués més contrastos. L'emoció més dosificada, més co11trolada , t enia encara més força". En JJarlar amh J oaquim I roms, l'Oriol Romaní a ssegura que~ es l'lo la (jll<' "hi /w. U11CJ ·vida interior molt rica, unn rosa molt pro.filllda, qu.e .surt de molt dins". I e n aquesl ¡mnl <'S qneda ealJat. la mirada p crdudu , i cliu , c·om a n·sum: '"(•ll i jo hem lligat musicalmen t , i ens hem fet molt amirs. Per a mi això és un regal". 203 MUSICALIA RETRAT JOSEP MARIA MESTRES QUADRENY Coincidint amb l'atorgament del Premi Nacional de Música de la Generalitat de Catalunya (2000}, el compositor Josep M. Mestres Quadreny va publicar el llibre Pensar i fer música, obra autobiogràfica editada per Proa. "Una reflexió indispensable i lliure de ~ g t ~ prejudicis per comprendre la música del nostre temps i la seva problemàtica", diu una 203 frase escrita a la portada del llibre. A més a més d'explicar la seva trajectòria com a compositor, fa una anàlisi acurada del seu mètode creatiu, adscrit genuïnament a la més pura experimentació de l'avantguarda d'aquest segle passat que ja es comença a analitzar en el nou mil·lenni. la seva òpera Cap de mirar (1991}, amb llibret de Joan Brossa i decorats d'Antoni Tàpies, espera el moment de poder-se estrenar al Gran Teatre del liceu. Un clàssic de l'avantguard a Per MÒNICA PAGÈS I SANTACANA a sentit en alguna ocasió el desig d 'escriure les seves memòrirs? -No exactament . Durant la ·vida he hag ut d'escriure molts articles i h e fet algunes conferèn cies. Vaig veure que podia ser interessant recollir aquells artides, fer una refosa de tot el que havia sortit pttblicat i d 'a questa manera va aparèixer a.quest llibre. Barrejo el.~ records wnb la reflexió. -Sí , dc fet hi ha un fons biogràfi c i una intenció rle fer un assaig al voltant d el fet compositiu. -He pensat que més enllà de la m eva pròpia experièn cia vital, també era important deixar sis- H 42 462 tematitzada lct m eva manera d'entendre la nuísica. 1/e volg ut parlar de la m eva interpreta ció del so i d e la nuísica, i a partir d 'aquestes dues qüestion s poder entendre el que p ot aportar la creació actual. -Vos tè ha esta t un dels intr·oductors al nostre paí dc eonC't'pcions matemàtiques i de sistemes informàtics aplicats a la composició. Fins a quin punt la seva formació científica ba tingut itl fluència eu la seva m t'1 sicu? -El meu. pa.re era q11ímic i molt afeccionat a Ut música. E11 certa manera v ctig h eretar aquestes dues parts d el seu ca.ràct.er. }o també v aig estudiar ciències químiques, matemàtiq11es ifísica. Tothom sap que el lleng uatge de la música té una base ma.temii ti- ca que es converteix en estètica, i aquest fenomen és el que sempr1 m 'ha interessat més: comunicar una idea a partir d'un sistema matematitzable. A partir d'un desordre crear l'ordre. És apar· tir d el coneixement profund -podríem dir-ne abstracte, per? de fet és totalment concret, emprric-, a partir d 'aquest coneixe· ment, que es produeix ractecrrCttitt, el procés d'elaborar nores formes a partir del caos. Mo~rrrl havia arribat a trobar un sr~te­ ma automàtic de compondre ral· · . ,,¡"duus. · d', un JOC , • sos a. parttr Aqu.est seria el par(ldigmu d~· que s'estableiX . lè cttca questa d uz. · ífire de lo Pntre el llenguatge ctentr • uP q música i la càrrega emotn•o comporta.. -Com explicaria el fe.nomrn mu- rr MUSI CALIA RETRAT .-ka!? ·És molt lla.rg cl'explirar i de f et hoínt.euto en aqnest llibre. Finalment no ens escapem, d e l 'enigma. Per a mi el g ran mi,qteri rau apoder orclennr el so en una idea intel·ligible. Tota la natura aatzar, està construïda per l 'at¡¡¡r,Aquestaés el tipus d'estruc tura que uull utilitzar. 1mit arl 'at;¡¡r; ·En quin grau situat·üt la tècni-aien quin altre la inspü·ació? ·La veritat és que s 'hauria de f/Dnteja r quina està al servei de '/IIÍna. La utilit:;ació de certs re~r!o.~ també és fruit d 'una ins~arió creat ivet. Compondre impUra Lm procés de selecció con s~ant que es basa en lu sensibilitat rromprensió deljèt musical de cadascú. ·Per què la mü si ca con tem, ama costa tant d'entend re, d.acreptat· entre un públic majo- por' ' ntari? ~~~quest és un fet q ne no és la Pllmera vegacl a que es prod uetx . fil/~ història de la nosl ra cull ura E3 · · Simplement una qüestió de temps. El públic d'avui dia, tot i que cada vegada va. canviant més, enca.ra respira l'a.tmosfera del romanticisme, encara es troba subrnergit en el regne de la melodia. Cal un cert temps per canviar la. sensibilitat estètica de la societat. No es fa d 'tut elia per l 'a ltre. No podem pretendre qtLe a mb cinquanta anys s 'assimilin n oves formes artístiques, que , d·altra bandct, estan molt allunyades de les tendències antigues. El segle XX ha implicat una revolució profunda en el significat de l'obra d 'art i ac¡uest nou replcmtejam.ent cal que vagi penetrant en el pensament estètic de les persones. A més a més, la cultura actual demana a l 'oient una prepa.ració que fins fa poc no tenia. -El seu llibre Pensar i fe r música fa un r etrat molt exhaus tiu del q ue h a estat l'experimentació en el camp musical. ¿Creu que ens tt·obcm en un punt d'inflexió respecte de les tendències que es van i mposat· en a ques ts t.iltims cinquanta anys? ¿Fins a q uin punt tenen vigència la utilització de 1·e- cursos tècnics, t'n contra dels instnuncnts Lrudicionals? -La. i11110vació tecnològica que es va p t·oduir després de l(l, Segona. Gnerrn M nndial va nportar nous instruments sonors, rwus recursos que ajndaven CL alliberar les vies tradicio11als d 'entendre la música. La wilit::ació elet magnetòfon i de l 'ordinador ha permès amalgamar nous àmbits sonors en els propis de la música clàssicCL. Tota experimentació suposa un risc i implica certs fracassos. El més important és haver contribuït a obrir nous horitzons en Iu creació sonora. -Vo¡:¡tè va compagin a ¡· eh, estudis universitaris a mh els musicals. D1• quina ma nera es va man ifestar la se>va vocació com a compositor? -J a de molt jovenet anava ctls concert s de lct BlLnda Municipal i al LicPu , .9obretot a escoltar ll'í'agner. També escolutua molt la rc'idio. Vaig començar et estndia r piano i soljèig amb una amiga de la mevfL mare, Elionor Sigg, i poc després vaig conèixer la pianista 43 163 MUSI CALIA RETRAT t .----RosaM. Kucharsky, que també estiuejava a Valldoreix i em deixava ser al seu costat quan estudiava. Amb ella vaig conèixer tot el repertori pianístic de Liszt, Chopin, Debussy, Prokófiev, PouZenc, Stravinsky... Quan ·v a arribar el moment d'entrar a la universitat, vaig decidir de fer les dues carreres: la de ciències químiques - tal com havia promès al men pare- i la de música. Per consell de Rosa M. Kztcharsky, em vaig presentar per lliure al conservatori, llavors Escola Municipal, però grà,cies eL unes incompatibilitats que vaig tenir amb Joaquim Zamacois, llavors director, vaig decidir no tornar-hi. Llavors vaig agafar el tractat d 'harmonia de Richter i em vaig posar a estudiar pel meu compte. Feia els exercicis i els corregia. Poc després, el meu amic i compositor Joan Comellas em va recomanar estudiar amb Cristòfor Taltabu.ll i d 'assistir a les reunions del Cercle Manuel de Falla de l'Institut Francès. ~ . ; o eò -Quin rec01·d té del mestre Taltabuli? -Era molt rigorós, un gran mestre. Amb mi va convenir que era molt important treballar el contrapunt. Vam estar-hi cinc anys. No segzLÍem endava1Ltfins que no va.ig ser capaç d 'escriure una fuga que es pogués confondre arnb les de Bach. Després vam fer composició i orquestració. Jo li anava ensenyant peces que vaig començar a escriure llavors i ell m'ajudava a p erfeccionar-Les. Fins que va arribar un dia, després d'ensenyar-li una sonata que havia compost, que em va dir que ja podia caminar tot sol, que ja no el necessitava. -¿Es pot an-ibat· a ser autodidacta en la composició? 44 lM -]o no diria tant. És evident que hi ha tot un aprenentatge de la gramàtica musical que és molt difícil d 'arribar a dominar sense l'ajut d'un bon mestre. En el meu ca.s, la inquietud que vaig sentir sempre per aprendre em va ctjudar encara més a anar més de pressa i CL descobrir el que m 'in- teressava més de la composició i de la música en gen-eral. -En el seu llibre, parla d el Cercle Manuel d e Falla i de les persones que va conèixer dins de la nova represa artis tica. Què van significar aquells anys en el món de la música? -Sí, efectivament. El Cercle Manuel de Falla ja feia uns anys que s'havia creat, el1947, quan jo hi vaig començar a anar el1951 . Com he dit, el meu introductor va ser Joan Comellas, que era el més gran de tots. illlí vaig conèixer Manuel Valls, Àngel Cerdà, Josep Casanovas i ] os ep Cercós, per a 1ni el més interessant ; vam cumpartir-hi un forta amistat i amb eU vaig endinsa r-m.e en les noves possibilitats compositives qut plantejava l'obra de Webern. També mitjançant el Cerclem~ conèixer el pianista ) ordi Giró i la cantant Anna Ricci, que tanl enyorem.. També en aquells anp vaig conèixer el grup Dau al St!. pel que fa a arts plàstiques: Ta· pies, Cuixart i Ponç, gràcies al qual vaig conèixer Joan Brossa. un arti-sta amb el qualm 'he sPn· tit molt identificat. -La seva relació amb Joan Bro: sa va ser molt estreta i molt frucb· fera. Junts van fer diverses obre. i fins i tot una p el·lícu1a amb Pet·e Portabella: No conteu ambel! ' • .J• ap de· mirar. 1 una opera, uLls · Colli · ' amb escenografia de T'apJes. l'ba influenciat? e -I mat prir¡ ta~ En I dP foni ro/1 t3rr res pitl dic~ ció COlli (/91 ma CrtJ (ÍI$ dar 199 [ MUSICALIA RETRAT Es fa difícil pronunciar "el mestre Mestres Quadrenl'. El seu propi cognom ja inclou una càrrega de valor prou evident per a un compositor, tot i que es tracti d'un artista que defuig per complet de la superficialitat. La seva modernitat es basa en la reflexió contínua i en l'anàlisi profunda del so. Un científic de la música o un músic de la ciència que escorcolla el significat de cada signe harmònic. Al costat del seu ordinador penja un mòbil de Moisès Villèlia fet de canya forta i ample de bambú tenyit de vermell, com una flauta curiosa que canalitza el so invisible. I més enllà un important arxiu bibliogràfic i discogràfic, referència prou coneguda dels professionals del nostre món musical, que demostren l'esperit metòdic i ordenat d'aquest compositor. Ara està treballant en una obra per a guitarra i saxòfon amb un títol provisional que es diu Lletra de lluna. ·El vaig conèixer el1950 i el mateix dia que el vaig veure per primera vegada va estar tota una tarda llegint-me els seus poemes. Ens unia l'admiració per l 'obra de Wagner i per la Tercet·a Simfonia de Brahms. ]unts vam escoltar molt Wagner. Vaig poder t!criure moltes obres. Les primer~ can ser lL11S ballets, c.t! princip~dels seixanta. Després vam fer d~~erses obres amb la, participa' · t·d', a ctors alhora, rto de mustcs tom Concert per a representar 1196.4), Suü e hufa (1966), L'urlllar¡ en el mar (1978), amb el G.rup lnstrwnental Català. dirigit$ per Carles Suntos. La nostra darrera col·laboració va se r el . I p et· a . , mu saca 1993 amb l'A crto Joan Miró , per encàrrec de la Fundació Miró per a la cloenda d e l'any del centenari Miró. Tinc d'altres obres fetes a partir de textos d 'en Brossa i obres d 'homenatge. com Fet per fet· o Piano xofer, en col·laboració amb Perejaume. Però la que espero que es pug ui estrenar al m és aviat possible, tal com m 'havien promès, és l'òpera Cap de mia·ar, feta ell991, i que malauradament no s 'ha pogut veure en vida el 'en Brossa. És com. un gran poema visual, com un 1nosaic amb elements de la quotidianitat. Fins i tot hi ha una al·lusió a l'esport. L'tínic p èrsonatge és Zurathrustra, la resta 1w1nés són ctparicions m.etaforiques. Col·laborar amb Brossa va suposar un gran enriquiment de la imaginació. -A banda d e les composicions instrumentals, i sebruint el canú de Bt·ossa, vostè també ha fet tota una sèr·ic d 'obres que anomena " música visual", tot agermanantse amb la "poesia visual" d 'aquest ar·Lis ta. -Sí, m 'agracia poder jugctr amb l'impacte visual de la música escrita en el.s pentagrames i de/$ signes qt.te s 'utilitzen. Creen una realita.t plà.stica no·va, molt insòlita,. Es torna un Ue ng uatge pa ral·l.el a Út paraula i al dibuix, però molt més g ràfic i potser 1nés metafòric. Variacions visua/$ sobre un temo de Haydn o de qualsevol compositor. Tot enriqueix. Dl l LLIBRES Diversos autors: Joan Guinjoan, testimonio de un músico l:tlirióddo,é Luis Cnrcia JdB~to. Etlilol pfr In Sor iN ut Gmrnl d"Anrot·s. L a figtn·a dc Joun Guinjoan ha esta t olJjecte danet·amenl de diversos homenatgt·s dt• mlatdifer·rnt a redós df'l fet objrctiu d'haver complert 'l'tanta anys d'edat. P er ò fGoamentalmcnt basats en la importància de la seva dilatada i substantiva Lt·aJiflòria creativa. Ltdició del llibre que ens ~rupa és. sense cap mena ~dubtes. una fot·ma espctíalment explícita d"homcaat~. l una forma a n1és ' , d' una notable tr·ansrcndiocia i amb el fons de la ~a perennitat; del fet de rt;tar com a testimoni per· alf, noves generacions. . Sota el guial."e del mu\Jl''l r ueg. osé LuisbCar·cía del ~lo. ~cruest voluminós Ui-gau·ehé 350 pà@11es de !l'an format-, ha comptat ~h·t~~a mena dr recur·sos l'dic•o, fet que n'ajuila a P6ten:iar l'a tractiu. Un llral'tiu potenciat pet· la di~~J~,o.;ióa 111 l' · o og~ca. la capa- ritat d ' abastar el que podríem anomenar el •·tol Guinjoan"'. i finalment la categoria i lïnterès de les seves nomht·oses aportacions. H om pat·t ei_~ d ·una extensa entrevista feta pet· l 'esmentat García del Busto, continua amb un treball i~:,rualment extens de Rosa MaFemandez da Gucía amb el títol d "'Aproximación estética a la música de J oan Guinjoan''. capítol al qual seguei.x l'anàlisi de diverses obres del compositor a càrrec d"Agustí Chades. Es tncta de Ten- sión-rela.:-c. Neuma, Passim trio, Concert per a fagot i conjunt instrumental i Simfonia núm. 2 '·Ciutat de Tarragona". Apartat aquest d "una notable extensió -exactament 103 pàgines. Tot seguit , el mateix Cuinjoau exposa bt·eument un t·ecull d e les seves activitats professionals danercs, rot deixant pas a un aplec de testimonis de persones pr·operes al composiLOt\ comen~an t per· l'especialment ampli i d '·un valor elevat d«>l seu fill F1·ancesc i continuant per altres amics vinculats a la seva natallliudoms i més endavant a la seva trajectòria musical. amb noms tan vinculats a la ti·ajectòria de GuiJ1joan com Jordi Roch, Xaviet· Ga1·cia -biògraf seu-, Josep Ma da CarandE'll. August Puig. Ricard Salvat, Raimon Cuixart , Lluís Clar·et, Edmon Colomer, J ran-Pien·e Dupuy, Emest Martínez lzquierdo, .J u.l.i Panyclla, Anna Ricci, Antoni Ros Marbà. Begoña Uriul"te, Kad-Hermann M r·ongovius, J osep Maria Mes tres Quadr·eny, Josep Soler·, Fr·ancesc TavernaBcch , Xavier Montsalvatge, Tomàs Mar·co. Jeremy HaJadyna , Carlos Gómez Amat, Rosa Mar·ia Fermin- dez Ga1-cía, ~lonl~rr-rat \1bet. i fins el mateix Joan Guinjoan 'ist per· dl matt•Lx en un extcn::. i inter·t'~tb<l nt comenta.l"i en el qu<rl fa un recorregut per· diH•rsob discursos i document& corrfcgits p er a altre;, esdt•, eniments. Clou el Uibr·e un dt•tallat catàleg de I" obra del compositor. El volum és acompanyar amb nu CD integrat rut alment per· obu. no cul dirho, de GuinjoHn, r¡uc iuclou la Fanfàrria cslr·4·nada amb moriu dc la inaugu¡·a1·ió dc l"Auditor·i de Barcelona , Trencadís -suite simfònica basada en el material dc l'òper·a inèdita Gaudí. Simfonia IHÍm. 2 i Trama. La inter·prclació és a càrrec dc I'Or·qu<·stt·a Sjmfònica de Barcelona i Jacional de Catalunya amb direcció d"Edmon Colomer·. eJ.C.C. CAZURRA, Anna: Introducció a la música: de l'antiguitat als nostres dies Qundcrns Ct·emo Assnig Barcelona, juny 2001 343 pàgim:-s. E n aquest lliht·e. Anna Cazur-ra fa un viatge històr·ic qu<' comença en els orígens de ]a música occidental a Grècia i acaba en els <'Ompositors contempot·ani& catalans i dc la península. En un llenguatge plane¡· i entcnedm·, i alhora molt ,;e i expressiu. J" autO !"li fomrix nombroses explicacions, sempre p1·cciscs i tr·anspar ents, per fe¡· arr·ibar a bon pm.·t ellect01·, que en (•ap moment se scntit"à perdut en la immensitut dc la rnur· dels segles. En l'itinerari que ens propo;;a l'Anna anir·em trobant a cada pao els compositor·s dc les es1·oles i els mo\'iments estètics i les seves filles: les obn·s 11\TROOliCCIÒ AL\ MUSICA· UL t· ~:>:I!GlllfAl' ,\L~ NOSl RE.,Ç nrusicn.ls, els instntments i lt•s seves traJlsformacions, r is primers lübres que parlen dels instruments i la seva interpretació. la canviant notació i r escriptura mu:.ical amb tots els seus 't•;,tils. el ct·cLxement i la metamorfosi del llenguatge mu:.ieal. Tor amat·at de nombt·osos exemples. re¡u·oducriono de cm·tellc1·es d'estrena als teatres operístics d'Eur·opa i il·lustr·aeions pictòriques d 'escenes de la vida musical d'èpoquc·s difer·enls. La lectura at•·apa el lector i l'endinsa en una magnifica avetltu ra que du a la llum de la coruprPnsió sobre el fel musical, alhora que el convida a esrollar UfJliE'Iles obres que li han t•stal pt·esentadcs. A diferència d ' altres lübrcs sobrr història musical, aqu<'st no fS un llibt·e pretensiós. És pet· aLxò que no empra un tÜscurs complex i si bé la terminologia és l'espe<'Ífica de la matèria. lcb e'plkacions la fan prou entE'nedot·a i el glossa1·i finaJ recuU aquells conceptes que poden resultar nous als no verbals en música. J\quesl enfocament en fa una guia imprescindible per als professors. els estudiants i els amants i aficionats de la música. És ttn lli.IJre recomanable per a aquest estiu q uc ofer·eix una magnífica companyiu als qui vuJgui.n passar una bona estona i alhora endinsat·-se en els paratges de la història de la música dàssica occidental. e Maria Gratacós 203 47 167 DISCOS En c anvi, les Danses espanyoles (1883) poden situat·- GRANADOS: Danzas españolas. Cuenfos de la luvenfud Antotú B<'•S<''• piuno. :\tnmlulu ll urmoniu Mnntlí (di•ll".) \1 ' ' so1 :~ mrr.o 78 rrtam(·nt, amb les ohn•& de Granados la his tò t·ia cir la mús ica es panyo la té almenys una di g na r e presentac ió dins d f'l movime nt •·omànti c alhora qu<' inicia al coslat d ' Albéniz i Fall it el r enaixement dr l' art dels sons his pànics . E ls Cnentos de la jtwentud (1902) , que Gra n ados e ls cons ide rava com una c:ol-Jccf"ió d ' oh•·cs fàcils ptw a piano, fan pensar t•n els cicles pianístics, com s ón l'Àlbum per (t lct jo-ventut o b é en les Escenes d 'infants dc Sc·humann , ja que e n les pccrs d c Granados pt·cdomina també el caràcter IÍt·ic i a qncUa sens ació qu e la música b•·olla Uiun•m enl i d c manera esp o ntània, nsp C'ete dat-re re d el qua l s'amaga una estrurtunl absolutament controlada i planificada. J segnmme nt aquest ha estat el m(:rit d'Antoni Besses e n roncilia r· un discurs pianísti c melòdicament s uggc l'ido•· aruh un jor cic matisos i de tempi perq uè el rl csen voJupamen I dt' 1tlS p eccs se¡,rut·ixi un c u•·s equilibrat, co h erent i senzillament ¡•motiu. C aràc t er que s'id entifica amb Ics r!'isènc ics intimis tt·s d c l' id e ar-i romà n tic . se en e l vess ruH nac ionalis ta d e l r·omanticism e postTe m. Hi trobem un pianisme n1és extra ver tit i franram c nt orientat a l'exaltació del color i d e la n ot a pintoresca , en el qual mai no deixat-em de trobar el gust per l 'elegància tan característic d e Granados . É s així com Besses , amb una pulsació fantasiosa i dc ritme vibr ant, exposa dins d'Lma aura d e b ellissiJues i sugges tives sonodtats r i contingut cl' aqt1es tes dotze danses que en molts sentits ja anuncien els r es ultats i la p t·ofunditat artís tica del cicle Goyescas. Francesc Taverna-Bech e C 203 Música Simfónica Española Contemporanea. Vol. núm. 9 Tres imógenes d e Fran~esca d·Alfr·ed o Aracil. Tepeca. d' Ar:maJI(I Grèbol. La cru::, el ciprés y Iu e.slrella d ' Eduardo Pfrez )Ia.seda. De materia d.Alherl Uanns. Pasión caurit·a de Cons ne1o Díaz. Orquesla Si:nfónica de RTVE. Direcció: José Lui< Te rues. Fundnci6 Mítsicu ContemporàniaAndiovi~ullls de Sarrià. eritahleme nt, J'eun~­ gis trament d'aquest CD oscil·la entt·e mons d e dive t·s a significació es tètica; avanc em també que la interpt·etac ió t é un caràc ter so spitos ame n t rcJh~ tic . és a dir·: tot és bo, o b~ . també lo t polse•· dolentíssim ... P o d em parlar·. d o ncs . d e le Nut·a fe ta amb re r·ta habilitat , p e r ò no d ' inte q >r·e ta c ió que ct>rqui la profunditat. .. En ¡·e,>fr dt·- nos a les composicions, d iríem que l'ob1·a de Pérez Mascd a p ossee ix un títol - J,o cruz, el cipré.ç y la estrell.u- cc1·tmurnt suggerenl qnt' no r s confirma , p e r ò, en l' audició. L' o lwa està molt nuu·(·uda pet· uu CS]liWit (!IW IHII"a entre J' e¡;¡COhts li!; ÍSIIlC i l'c ntdició acadèmica. Potsm·tun cs tè•·ils Larnhé són Ics 1i·es imríge rres dt• Fraueescn d ' Alfreda At·ac:il, les <ruuJs, molt innue n ciadt•A pe r Ja nos tàlgia mnhlc t"iana, no s urten rl ' u na rn o noto n i a e n I ' ús dels r ecursos on¡ues tra ls . Acruest a a us trr-ita t, p e1· no dir· pobn·sa , dilucLx els pors ¡•nct>r·ts que s ' hi escolte n, de t a nt e n tant i a l llar·g d t'ls t1·cs m ovime nts -" El v ie n t o", " Caer dn" i " El beso'' . Tepeca (TPn·sa tal com sonn Ue¡,r int l' alfabe t c idlic) gaudPix d ' una rnnjm· vitalitat ; t am hé e l S NI Lle n guatge, no dit"tlm Uibrrlari, ptwò sí se n se c o m p lt·xos dc cap mena rn YCI"I! Iu I ona li tnt, és mes suggct·ent en imatges i p e r- tant la intet"JH"e tació s<·mbla més rq uilib•·ada , malgra t el comentat rc lccticis me. D ins d ' aquest a r·elativa ind!•pPilflèn cia estilís tica , s'hi pot es me nta t· tamhé l'orib-inalital i imagin a ció de l'obt·a d e Cons u c lo Díaz. Certa ment, la seva Pasión ca ut i va és un Lr·cb a 11 h astant cons is tent qu a nt a disposició form a l i Lracla ment tímbric, ment•·c que De materi a d e l badaloní Albert L!nnas int rr·eRsa p e l senti t conslntcliu a mb el qual s ' aft·onta un malrrial d 'aguts i brillants c ontras tos orqu(•st•·als cp•r malgrat el seu to caòtir i ¡n·ou capciós, cst.ablt1ixe n , n o s!'mpt·e amh la deguda diafanitat discur·siva, tiiHl simbiosi poss ihl!l e ntre les man eres a l'ús d ' est•t·iut·c avui la mtísica. En d e lïnitiva , De metteri" é s rom una s incer·tt i voc a c ional manifes tació d'a vant¡,'llm·dis mc ... F. T.-B. e Compositores de Hoy. Vol. 5. Tau,.omaquio (Com·ierlo barroca n" 2). Ter·rantM· (Diuertimellto concertnnte 11° 1). Rt>có/1(/iln ormonía ( Sirifo11ía de cúmara n" l ). E ttn passo sjiorova l"arelliJ (Sinfar~ío concerrrwre" 2¡ Modus Nonts. grup instrumental. Jo~é de Eusebio, dirt'nió. Fund11cíó Mtí-ica Contemporània- E~IET Ref.E-().t.S T omàs Marco pHtan! a la generac:i6 dd 51 i la seva músira mani· festa un compromísambl"a· v antguardisme. ParmJo,al· ment, Pis subtítols de Jc., qua· tre obres que s ïndont•n rn aques t •·egis tre són tots df marrada ascendència barroca ... En certa manera, OliU\'>· ta qüestió dels títols resulta p•·ou anecdòtica oi es cons!a· ta que m és o menys Ico qua· Lr·e obt·es ten('n eotrc •i srm· bJnnces d' idees, dc planteja· ments formals i fin s i Iol d 'estiltm xic fornuuista i, ¡wr tant. formular·i. com Iota la música del barroc, perÒtlur aquí es distingeix pr r ~~~ certa voluntat de buscar mr· dites belleses sonore>. ja •i· uui pe•· afany de no\'etat o ht ~ . d pe•· una actitud inv~~llr-' ~ t·a o esp eculativa . L e\ct·•t· va longiLud de les qualrt' pt'· ecs i aquest barroqui,Dlr,¡)Cit: sc•· no desitjat, pero ' 1 present, fa crue tol el e~ prengui el caire de pura mu· sica ambiental. La interpret.ació és <·orr~· ta tant en l'aspcrte de la tU· recció com en el de la inu•r· p•·etació instnuncntul. , V enregistrament e~ du!(IU' a tcl"me en un concert: prr tant hi ba pl·Lits soroll.• ior· vitabll's, malgrat els avençn• de Ja tecnologia actual. TiliD' poc el disseny no aporto cap ot·iginalitat. e F. T.-B. ï6l UI 231 271 IOC - toc -- 10 e CONCERTS 1AfC1L011A (IARCILONU) 20,30 h Liceu San Francisco Bnllet. El lla c dels cignes. 20,30 h Liceu San Franciseo Bnllet. El lloc dels d gnes. 20,30 h Liceu San Francisco Bnllet. El lloc dels cignc3. 21 b Fundació Miró Nachtluft. Andres Bosshard, CIL•~et, ordiundor i elec trònica. Jacques Widruer, bateria. Günter Müllt>r, bateria i ¡•Jectròuica. 20,30 h Liceu San Francisco Ballet. El llac dels rignes. 17 h Liceu San Francisco BaUet. Elll~~e dels cigne~. 22 h Li eco San Francisco Bul1ct. El llar dels cigne.•. ]7 h Liceu San Fraueisco Bal1et. Ellh~e llPis dlflri'S. 12J111MIU 20,30 h Liceu San Francisco Ballet. Twring Comi", In tiH• Ni¡{ht , Sn111lp,¡1er Ballet. 131111MIRI 20,30 h Lic eu San Francisco Ballet. Trming Gam1•, In tire Nigltt , Snmlpaper Ballet. Fundació Miró Fred van Hove, piano i aconlió. 141111M111 20,30 h Liceu San Francisco Ballet. Tmring Came, l tr tlw Nig/11 , Sandpaper Ballet. ISIIIIMIRI 17 h Liceu San Francisco Ballet. Tuning Ccurrc. l rr tlu• Nif:ltL, Sond¡urper Bol/et. Liceu San Francisco Bnllet. nming Came. In thc Nig/11 , Sandpaper Ballet. 16IIIIMIRI 17 h Liceu Sau Fraucisco BaUet. nmmg Came , In llu• Niglrt , Sa,dpaper Bollet. 221111M1U 19 h P alau Orqnestra Simfònica del Vallès. Jordi Figaró, ((>nora. Oir.: Salvador Brotons. Usandizaga, Boliart, Ohru, Bt>n~•ucrcl , Falla. (Concerts Siruronies al Palau). aJiftMIRI tllftMIRI 21 h 21 ,30 h i- 19 h Auditori OBC. Ton Koopman, clavicèmbal i director. Tirú Mathot, clavicèmbal. Mozart, C. Ph. E. Bacb. (Festival Mozart). 231111MIU Ub Auditori OBC. Ton Koopman, clavicèmbul i director. Tini Mathot, cluvicèmhnl. 1\lozru·L, C. Ph. E. Bach. (Festivnl t\fozm·t). I· 1- I· ll 271111MIU 21 h Amlitor·i ~ OBC. Ton Koopman, oa·gue j dit·e<•tor·. Klaus Mer·tcns, baríton. Soprnno per deternúnar. Huydn, Mozart . (Ft•stival Mozar·t). 191111MBU 19 h Auditori OBC. Coral Curmina (dir. : M. lHos). Mm·in Llu'isu ~hmt ndn, sopr unò. Rnqoel Pieroui, mczzosopru.no. l<'rrurcrsc Gm·rigosa, tenor. J ose¡J Miquel Ramon, baríton. Oir·.: Ton Koopmtm. Mozm·t. (FesLivnl Mozart). ~OII'IIMIU llh Auditori ~ OBC. Coral Ciu·mina (dir.: M. Rios). Mariu Llu'il¡u Muntada, IIO(u·uno. Raquel Pierotti, mezzosoprano. Fr~tnc(•sc Gurrigosn, tenor. josep ~liquel Raruon, baríton. Oir.: Tou Koo¡Jinan. Mozart. (Ft>slivn1 Mozart). IOCIUIU 21 b Auditori OBC. 1\lark K11plan. violi. Oir.: Lawrence Foster. Montsalvatgc, Manén, Ravel. a 60CIUIU 19 h Palau Orquestra Sirufònica del Vallès. Virgínin Pnrramóu, soprano. Oir.: Josep Pons. Bizet. Ravel, Frnuk. (Concer ts Simfònics al Palau). 19 b Auditori OBC. l\lark Kaplan, violi. Oir.: La ... renec Ra'' el. 20, 30 h Liceu Recital l\larjana Lipo,•sck, owzzosoprano. AntliOII)' S piri, pi81lo. ~Jonteverdi, Wagner, .\lussorgski. llh Auditori OBC. ;nark Kaplnu , violi. Oir.: La"reru-e Fo~ter. i\lontsalvatgc, Mnnéo, Ravel. 17 h Liceu La Bollème de Puccini. •ocruau 21 h 1 Solisli della Serenissima. Sammnrlini, Loni, Vivaldi. (Eurocoucea·t, concert per als nbouats). •ocruau Monestir de Pedralbes 20,30 h Liceu Ltr Bollème dc Puccini. 21 h Pnlau Concentus Musicus \Vien. Uobert Wolf, flauta. Naoko Yoshioo, ru1Ja. Dir.: Nikolaus Hru·uoncourt. Mozart. (PuJam I 00). 21 h Monestir dc Pedralbes I Solisti d ella Screnissima. Sammartirú, Lotti, Vivaldi. (Euroconc('rt, concert per als abouul!!). 20,30 h Liceu Lo Bohème de Pucciui. t- I· tl i - ----- toocwu... ¡;;- .... ..:;! == ~¡;;¡· 203 .... .,., ::J. ~ s .. I· ...s Fo~tcr. == ...., = 2: §E .... s ;;i Mont;,ahatgc. Mnnén, 49 169 CONCERTS 11 OCTUBU 20,30 h Liceu La Bohème de Puccini. 13 OCTUBU 19 h Palau Orquesto Poblo Sorosote. Joan Enric Uuna, clarinet. Dir.: En.e.t \J • uez lz<ruierd o. :\lo ntsoh ot ge, Weber, Sibelius, Gin8$Lera. (Conc lrtiSimfòuic.s al Palau). ~rt• 20,30 h Liceu Lo Bohème de Puccini. 14 OCTUBU 18 h Liceu La Bohème de Puccini. 16 OCTUBU 20,30 h Liceu Lo JJohème de Puccini. 170CTUBU 20,30 h Liceu La Bohème de Pucciuj. 21 h Palau Detroit Syutpbon y O•·chcstro. Lars Vogt, piano. Dir. titular: :\eemt Jiirl'i. Ouugher·ty, Bceth o\'cn, Rakluuàninov. (P alau 100). 20,30 h Liceu La Bohème d e Pucd1ú. 21 h Amlitori OBC. Dit·.: Miguel lla.-th-Bcd oyu. Simfonia mím. 9 de 19 h An rutod OBC. Ou·.: l\figuel llm·th-Bedoyu. Simfonia tuím. 9 de Mahler. 20,30 h Liceu Recitul Jtmc Anderson , SOJU'Jmo. J eff Coh en , piano. Bernsteiu. Rod. gers, l\lcCur tb y. Wilson, Ke•·n , Romberg, Porter , Weill, Ger$hwin. Cole mun, Sdmúth , Sondheim, Ch arlcs, Holmes. Jlh Au rutori OBC. Dir.: Miguell lorth-Bt>doyo. Simfonia mím. 9 de i\lahler. 18 h Liceu La Bohème de Puccini. 220CTUBU 21 h Palau Ensemble Micrologu.~. Capella de )hísica de Santa Maria del ~lar (dir.: Manuel Yuldivieso). 4 Cantigues de ¡wnta Maria d'AHons Xel Sa1i i f/ llibre rennell de flloutRerrot. (Euroconcert). 23 OCTUBU 20,30 h Liceu La Bohème de Puccuú. 21 h Palau Solistes d e Moscou . Ynri Boshmet, solista i director. Uozart. Xo-takó'itx, Bruluns. (lber cam era). 24 OCTUBU 20 h Catedral Joan Casals, orgue. Mompo u, Segarra. Akaraz, Farré. (L'orgue de la Catedral d e Barcelona. Em·oconcert). S> 25 OCTUBU 20,30 h Liceu Lct Bo!Jème dc PucciJli. ""' ~· 26 OCTUBU 20,30 h Liceu La Fottucclriera tl(' Vicen ç CuyiU!. Q 27 OCTUBU 20,30 h Liceu Lo Bolrème de l'ucci•ú. 19 h Auditori OBC. Magdalenu 1\'hu-tíuez, llautu. Dir.: Paa\'o Jiirvi. Tuhin, Nielsen, Sibelius. llh Auditori OBC. l\1agd alena lUa•·tínez, n a uta. Oir.: Paavo J lirvi. Tuhin. Niebtn. Sibelius. l7 h Liceu La Fal/ucchiera de Vice nç Cuyàs. Font Cuitora Big ~lruna: Tablerw de blues, amb Joan Pau Cun1ellos i 1liguel Talau· ra. ISIITIMBU 21 h Paper de J\lúsica Duo Cnutnhile. Svetlaua To••stukha, violoncel. ;'\lelani ) [estre. ~ (Fiuulist a de l'O nzè Con cu rs P a p er de l\fúsi ca de CapeUnde.). chermi, Fuchs, Pinzzolla, K avnlevski. 6 OCTUBU P aper de J\1W.ica Joseph Gold , violí. Jaume Torrent, guitar ra. P a.gruúni, Torrrot<. Falla, Rod rigo. 19 OCTUBU 200CTUBU 21 OCTUBU ~ ~ = ·~ = z:;' ~· 203 ~ ::s ....,. = = s ........= 28 OCTUBU Malll~r. CAPILLADII (ANOIA) ISIIIMBU 22 h 21 h IABADILL (VALUI OCCIDINTALt 31 OCTUBRI 50 21 h Teatre Princi]>al L'it(l/iamt in Algt>ri de Rossiui. (XX Festival d ' Òpera de SabadeD-XIl (j. cie Òpera o Catalun ya). deia te~~. - .11 resen, 1- F ¡'·Bo- -F