Revista Musical Catalana. Núm. 206 Desembre 2001
Editorial: La primera pedra del nou Palau / PANORAMA Recta final de l'ampliació del Palau de la Música. RRMC / Tot recordant Bellini en el 200 aniversari del seu naixement. Caterina Autori i Jordi Cervelló / 26 estrenes al v cicle Avuimúsica. Maria Gratacós / L'òpera, a Sabadell, tomarà al Teatre La Faràndula el 2002. RRMC / Josep Rodoreda, de l'ofici de músic. Xosé Aviñoa / En la mort discreta de Vittorio Sicuri. Jaume Comellas / Isaac Stem o la contundència expressiva. Jordi Cervelló / Mikrokosmos: Palau: dues dates i un mateix esperit. Pere Artís / Tangents: Un programa. Jordi Maluquer / Crítiques. Lluís Trullén, F. Tavema-Bech, Jaume Camellas, Maria Gratacós, Albert Solé i Robert Benito / Nadal digital. Jordi Martínez Catalán / Ha arribat l'hora del Canal Jazz radiofònic. Albert Suñé TEMA Creació i biografia. Preguntes sense resposta / Creació i biografia. Àlex Susanna / Tristany i Isolda, referent d'identificació entre estat anímic i creació musical. Jaume Tribó / U n exemple d'obra inspirada: el Concert per a violí d'Alban Berg. Domènec González de la Rubia / MUSICALIA Ton Koopman. A la recerca de l'essència de Bach. Mònica Pagès Santacana / Jean-Yves Thibaudet, Roberta lnvernizzi, The Sixteen. Lluís Trullén / Música al límit. F. Taverna-Bech / La Traviat i Henry VIII. Jaume Comellas / Ballet. Nous camins en l'experimentació. Ester Vendrell / SCHERZANDO. Cesc / CONCERTS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
el somni s'està fent realitat EL PALAU DE LA 1\ USICA DEL SEGLE ) Xl Cll q {Pres¡ Can~~ )oanl Cabr! ~~j \tu¡ c. (e~ Co~ St p 3a ÈPOCA ANY XVIII DESEMBRE 2001 Consell Editorial: Fèlix Millet (President), Montse rra t Albet, josep M. Bricall, Josep M. Busque!s, josep Caminal, Salvador Cardús, jordi Casas, Joan M. Clavaguc ra, Gregori Estrada, Gabriel Ferrer, Joaquim Garrigosa, Joan Guinjoan, Carles G uinovart, Teresa Uoret, Joan Matabosch, Xavier Montsalvatge, Jordi Montull, Ramon Muntaner, Ramon Pla i Jordi Rueda. -------------------------------------------------------------------------------------------------- • EDITORIAL La prime ra pedra del nou Palau ···-······PAN6R:AMA·· ·------. ..·~~~1~~ïd~·¡:;~¡;¡¡~~ió·rl:~ïï;;¡;¿·d~-¡~·M6;¡~~······ I • 1 ; el sonmi s· està ft-nt rc;alirat E: L PALAU DE I.J' Ml lS c.;A .JL ... vf:úLE: J<A. CR¿I)( . ili-: - • Tot reconiant Bellini en el200 aniversari del seu naixement per Cn ferina A11 fori i jordi Cervelló • per Maria Gmtacós • per RRMC ' • , 26 es trenes al v cicle Avuimúsica - L'òpera, a Sabadell, tomarà a1 Teatre La Faràndula el 2002 + Josep Rodoreda, de l'ofici de mús ic Consell de Direcció: Pere Artís (editor), Pere Burés (coordinació amb Catalunya Música), Jaume Comellas (direcció periodística) i Lluís Millet {direcció musical) per Xosé Aviiíoa • En la mort discre ta de Vittorio Sicuri • per f.C.C. Disseny: Ferran Sendra • per jordi Cervelló Secretaria d e Redacció: Teresa Martínez • Publicitat: Couvert Park, S.L. Pg. de Sant Joan, 25, 3r 2a Tel.: 93 245 21 11 08010 Ba rcelona Preimpressió: Ormograf, S.A. Impressió: Agpograf, S.A. Distribució: Dis tribarna, S.A. Dipòsit l egal: B-34.432/83 ISSN: 1136-7458 Isaac Stem o la contundèn cia expressiva , Vittorio Sicuri •• • • ""~- ·J,_- -·.-o- ~-- ""'- ~,.,.;·~"!!rr;·. ·. . • Mikrokos mos: Palau: dues dates i un mateix es perit per Pere Artfs Tangents: Un programa per Jordi Maluquer Crítiques per Lluís Trullén, F. Tavema-Bec/¡, Jaume Came/las, Mnrin Grntacós, Albert Sw1é i Robert Ben ito Nadal digital per Jordi Martínez Cntalñn Ha arribat l'hora del Canal Jazz radiofònic Isnac Stem per Albert Swïé • ................................... .._................................... .............................................................................. ................................................................................................................. ._.. ~ Col·laboren en aques t número: PERE ARTÍS, CATERINA AUTO RI, XOSÉ AVIÑOA, ROBERT BENJTO, JORDI CERVELLÓ, CESC, JAUME COMELLAS, DOMÈNEC GONZALEZ DE LA RUBJA, ~IARIA GRATACÓS I MONLLOR, JORDI 'L"\LIJI,¿I..JCK, JORDI MARTINEZ CATALAN, \IÒNICA PAGÈS I SANTACANA, ALBERT SUÑÉ, ÀLEX SUSANNA, FRANCESC TAVERl'IJA-BECH, jAUME TRI BÓ, LLU(S TRULLÉN I ESTER VENDRELL. ralalanyamúsiralmisla IDH\iral ratalaoa sant Francesc de Paula, 2 08003 BA RCELONA Te l.: 93 295 72 00 Fax: 93 295 72 lO TEMA d'originals no PncarreiJats i enviats espontàniament n In Redacció. ilde les reproduccions autoritzades, VECAP, Barcelona 2001. ~ml·loc.ta6de b rrim..-. p<'dradtii'•Jou dct ...¡;l< "'· ~~~:~·1b1d~~:it~J=~l~~~~d~~~-. 1 ~d~btal ~ ~fl.rUStm d~ CuhurJ.. I fèht. \tilk-t. rrnidcnt ck ·~Orfeó C~bla-T'.tLtu dt LI \iu._•a (fttot~munt.u,;c; fotl1" dr R Vorp., -nuqu<.-Q• I A 8oi1U '11Np-) Creació i biografia. Preguntes sense resposta •• per À/ex Susn111111 Creació i biog rafia • Tris tauy i Iso /da, referent d'identificació entre estat anímic i creació musical per Jaume Tribó Un exemple d'obra ins pirada: el Concert per a violí d' Al ban Berg per Domènec Gon;;ñlez de In Rubin ······-·---················-···························································-··-······-············-······--····························1 Ton Koopman. A la recerca de l'essència de Bach per Mònica Pagès i Snntnca11n MUSICALIA • Jean-Yves Thibaudet, Roberta lnvernizzi, The Sixteen per Lluís Tmllén • www.palaumusicn.org E-mail: revl•ta@p~laumusíca.org Els articles publicats a "Cata lunya M úsíco/R~vibt.l Musical Catalana" e>tpresscn només l'opinió dels seua Ol\ tors. "Catalunya Música/Revis ta Musica l Catalan.•" no mantindrà corrcspond~ncia nmb els autors • : per F. Tnvemn-Bec/1 ~ • . Ln Travint·n i H ellnJ Vlfl prr j.C.C. ~ • à Ton Koop1111111 Mús ica al límit • Balle t. Nous camins en l'experimentació per Ester Vendrell ·····scfiERiANï5o·············-~~~·~;;;····················-·-············-···· CONCERTS • 3 603 ~ Simfonies a VI TEMPORADA 2001-2002 ORQUESTRA SIMFÒNICA DEL VALLÈS CO NCERT I CONCERTS CONCERT 9 Di.nah1<•, 22 ck 11'/l'mhrt' 2001, 19/¡ore.\ Diuabtt, 15 titJt'mhrt• 200/, / 9 horr~ Dtuabtll 20 €1'<1bri/ 2002. /9 /wrvl Orquestra Simfònica del Vallès Jordi Figar6, tenora Sah ador Brotons, dircctur O rquestra Simfònica d el Vallès Sal\'ador Brotons, direcwr O rq uestra Simfònica del Vallès Emilio Gonzalez, piano (J:u,¡nyodor del Premi Ricard Vtiles ~000) Edmon Colomer, director Fcstil•ol dc val~os i danses olm•., dr .J, M. UM~ ndim¡:a, X. Uoliart, M. OUra obre:, de W. A. MoZI!rt i J . .Brahms X. Bcn¡:ucrcl i M. de f alla CONCERT6 CO NCERT 2 IJI'whtt 6 d't><'lubrc 1(101. /Y har<'I Orquestro Simfònica del Vallès \ ïrgínia Parramon, soprano Josep Pons, dirl'ctor OiSJtlbte 16 dl! !/t'llU 11J01, IY lmrn CONCERT JO Orquestra Simfònica del Vallès J ordi Mora, director Dis•al>tl' 25 de mai¡¡ :!002. 19 hort's A. Bruckner Simfonia mim. .¡ l'li Mi bemoll major. Roma/1/ÍCU• Orquestra Simfònica del Vallès Cor de Cambra de l'Auditori de [.Jeida OñeóCatalà (pcllfiJOiklt pa Fundació Üli\11 obrn tir G. Bi1ct. M. Ra1el i C. Franck CONCERT? C. Orff Carmúw Burona Diss«ble. :! dl! felwr 1002. /9 hort'.\ CONCERTJ Or1.\tlbtt', 1.1 t>t"lllhll' 21XJ/. /9/mrts O rqucsta Pablo Sar nsate J onn Emi c Lluna, clori11et En tebt Martínez lzquicrdo, tlirector l'elle&\) Cor Infantil de l'Oñeó Català Solistes a determinar :\ lanuel Valdh·ieso, director Orquestra Simfònica del Vallès SaJ\'ador Brotons, director Concert dc carnaval obre.\ de W. A. Mozart. C. Suint·Sacn~, A. D1 orúk, A. Katxaluriun i H. Bcrlioz obrt'l dr X. Monl~that¡:c. C. M. 1an Weber, J. Sibcliu\ i A. mmt\lcra CONCERT 11 Dlsmhte 8 de juny 1002. 19 hores Orq uestra S imfònica del VaJJès Lluís Claret, violoncel Achim Fiedler, director abre5 de L. 1un .Reethol'cn i E j . Ha)dn CONCERTS Dissahtl' 23 di! març 2002, 19/mrn Orquestra Simfònica del Vallès Lui~ Michal, dirutor Orquestra Simfònica del Vallès Francesc Garrigo~a. tenor Xa, ier Forner, trompa Cor Licdcr Carnera SaJ\'ador Brotons, director obro dt W. A. \ loutrl. F. Dan1i. L. llocchcrini i .\ . Piauolla 8. Brillen St-renaro per u trompo. trnor torquntra. ap. J l / Camara dr Sam Nien/au. op. -11 CONCERT~ Dmahtt' U n<JI<'ntllfl 2001 /9/wre.\ CONCERT 12 Di~·abre 12 de juny 2002, 19 ham Orquestra Simfònica d el Vallès M. Lluisa Can tos, piano Sah ador Brotons, dit?ctor obre.• de D. Kabalcnki, A. Katxaturian i D. XoJ.i.akó' itx Localitats: de 1.000 a 5.500 Informació i venda: Palau dc la Música Catalana l d . 93 295 72 00 FUNDAC IÓ O RFE O C ATALÀ PALAU DE LA MU SICA ~ Orquestro Simfònica del Vallès 1 1 1 oranta-sis anys separen dos actes en algun sentit anàlegs: la col·locació de la primera pedra del Palau de la Música Catalana (23 de maig de 1905) i, també, la de la segona fase de les obres d'ampliació i restauració de l'edifici (7 de novembre de 2001). Al llarg d'aquest temps -quasi un segle- el país ha sofert una gran quantitat de canvis, convulsions i balanceigs -d'ordre polític, sociològic i cultural-, als quals la institució que és al cor dels dos esdevenhnents -l'Orfeó Català- ha sobreviscut amb una exemplar continuïtat i una innegable dignitat moral. En les pàgines d'aquesta "Revista" oferim l'oportuna informació detallada d'aquest darrer acte i de les millores i els avantatges que l'ambiciós projecte en vies de realització comportarà molt aviat per al Palau de la Música Catalana, en l'aspecte funcional, estètic i, fins i tot, urbanístic. Per això, ara ens limitarem a remarcar alguns fets significatius: el consens unànime de les institucions per donar suport a un projecte de l'entramat logístic que s'articula a l'entorn del Palau (Orfeó, Consorci, Fundació); la vitalitat, tenacitat i sana ambició que motiva l'estament humà que el gestiona; i l'arrelament popular que suscita el Palau, evidenciat de manera inequívoca en les nombroses aportacions individuals per al projecte -de socis de l'Orfeó, Amics del Palau i ciutadans en general- que, si representen un valor quantitatiu comparativament modest, tenen un altíssim valor simptomàtic i simbòlic, talment com succeí a principi de segle amb els ciutadans que aportaren el seu tribut generós per a la construcció del Palau. L'acte del passat dia 7 de novembre forma part d'un llarg procés que es remunta a les dècades anteriors i, als inicis del segle XXI -gairebé a les portes del centenari del Palau-, posa els fonaments que n'han de garantir el futur. En aquest sentit, representa una oportuna visualització, d'un inestimable valor simbòlic. La primera pedra del nou Palau 206 605 Acte de col·locació de la primera pedra Recta final de l'ampliació del Palau de la Música Catalana .....P.~!..~ç __ EL PASSAT 7 DE NOVEMBRE VA TENIR LLOC L'ACTE DE COL·LOCACIÓ DE LA PRIMERA PEDRA DEL NOU EDIFICI AMB EL QUAL ES CLOU EL PROJECTE DE REMODELACIÓ I AMPLIACIÓ DEL PALAU DE LA MÚSICA CATALANA. EN DEFINITIVA, DEL NOU EDIFICI QUE, INTEGRAT AMB L' ANCi ~ e= 5I ..., =' §f 206 TIC, COMPLETARÀ DINTRE DE DOS ANYS, UN IMPORTANT COMPLEX CULTURAL, ALHORA QUE MILLORARÀ SUBSTANCIALMENT L'ENTORN URBÀ ON ESTÀ SITUAT. acte va comptar amb la presència, a més del president de la Fundació Orfeó Català-Palau de Ja Música i de I'01•fcó Català, Fèlix MilJet; de l'alcalde de Barcelona, Joan Clos; el conseller de Cultura de Ja Generalitat de Catalunya, jordi Vilajoana; el secretari d'Estat del Ministeri de Cultura, Luis Alberto de Cuenca, i del cardenal arquebisbe de Barcelona, Ricard Matia Carles. Així mateix, hi va assistir una important representació de la societat barcelonina. en gran pa11 vinculada amb la Fundació Olfeó Català-Palau de la Música, socis de l'Orfeó Català i representants de diverses institucions. Per la seva part, el Cor de Noies de l'Orfeó Català, que dirigeix Lluís Vilamajó, acompanyat del pianista josep Suliñac, va oferir un breu recital. En el parlament que obrí el torn. el senyor Fèlix Millet va començar fent esment de somnis esdevinguts realitat, amb referència al fet que la compleció del complex del Palau, tal com ara es pusa en marxa, havia es· tat ja somniat pel mateix Lluís Domènech i Muntaner. Després agraí la col·laboració del bisbat, que en afa- L ' D'esquerra a dreta: Caty Carreras, Jordi Vilajcxma, Luis Alberto de Cuenca, Ricard Maria Carles, Fèlix Mil/et i joa11 Clos vorir l'intercanvi de solars ha fet possible la realització del nou equipament. Agraïment que va fer extensiu a totes les institucions i amb un esment especial als 2.000 membres de Ja Fundació i també als partícips anònims que han fet aportacions d'entre mil i deu mil pesssetes. Finalment va fer èmfasi en el fet que el Palau de Ja Música Catalana és quelcom de tots i que a redós seu tothom hi conflueix. ''Amb el Palau -va dir el senyor Millet- tots empenyem cap al mateix ca/liÓ." També va avançar que la inauguració tindria lloc el 2003. El cardenal Ricard Maria Carles va remarcar, en el seu parlament, que el Palau és com la catedral de la música". art que va qualificar com el més espiritual de tots. I que, per tant, era un temple adreçat a l'espiritualitat i AQUESTA SEGONA AMPLIACIO" ESDEVE" UN ANTIC SOMNI FET REALITAT a l'art. Va beneir tots el que el fan i el faran possible tot demanant que la construcció no compotti cap mena d'accident i va fer vots perquè el nou equipament conhibueixi acrear autèntica beiJesa o sigui transcendència. Tot seguit va fer ús de Ja paraula la diputada i regidora del Dish·icte de Ciutat Vella, Caty Caneras Moisy, en representació de la Diputació de Barcelona. Va dir que l'Otfeó Català i el Palau de la Música representen l'essència de Barcelona i va recordar que en els temps de la Dictadura tothom hi entrava reverencialment, i que després, amb la democràcia, ha estat possible la refonna amb lacreació del Consorci. la renovació del Cor i ara l'ampliació de l'edifici. I conseller de Cultura de la Generalitat, Jordi Vilajoana, va remarcar que el Palau de la Música Catalana ha donat mostres de no restar ancorat en el passat sinó de mirar constantment al futul' i que, en tot cas, això ha esta! possible gràcies a la resposta que h ha atorgat el públic; i que sense això res no tind1ia sentit. Recordà que en el nostre ambient musical l'ampliació d'oferta ha significat també ampliació de públic i que si l'any 199~ entre el Palau de la Música, I'Aud1- E Diverses personalilnts durant l'ac/~ d~ cof.Jocnció de In primera pedra del Pn/au del segle XXI. Entre d'nitres, i d'~squerm a dreta,: Enric Lacai/e (president del Consorci Zona Franca), Santiago Fisns (regidor president del PP), In senyora Marta Ferrusoln, jrílin Garcia Vnldecnsns (del~gnda del Govern a Catnhmya), Joaquín Ayuso (conseller delegat de Ferrovia/ AgromlÍn), Enric Alvare::. (secretari dr l'Orfeó Català), Mariona Ca rulla (vicepresidenta de l'Orfeó Català), Rosa Garicnno (directora de In Frmrlnció Orfeó Cnta/11-l'alau de In Mrísica), l'arquitecte Òscar Tusquets i joan Carrem (bisbe nrlxilinr dc Barcelona) tod i el Liceu van acollir 600.000 espectadors, un any després aquesta xifra es va ampliar a 800.000. El secretari d'Estat de Cultura, Luis Alberto dc Cuenca, després d'expressar la seva satisfacció personal i política per ser a Barcelona, va individualitzar en Òscar Tusquets el mèrit arquitectònic del projecte i indicà que per al Ministeri d'Ensenyament i Cultura era una alegre satisfacció conhibuir a tirar endavant el projecte. Va recordar la xifra amb què col·labora en aquesta fase final -1.600 milions de pessetes- i que ara s'incorpora als òrgans de govern del Consorci. El torn de paraules el va cloure l'alcalde Joan Clos, que va començar el parlament amb arguments històrics -referència al moment de la gran expansió de Barcelona a l'Eixample sense. tanmateix, perdre els referents de la ciutat vella, com ho demostra el Palau. En aquest sentit, va recordar les nombroses institucions cabdals barcelonines, que com l'Orfeó Català, en un període relativament curt d'anys han complert o compleixen un segle d'existència. Va dir que avui hom intenta bastir el que va qualificar com fmtalesa, en sintonia amb el que passava fa cent anys tot recordant que cal que aprenguem dels nostres antecessors. Va dedicar un agraïment específic al cardenal Carles i es va referir també a Barcelona 2004, per acabar esmentant l'esperit dels creadors de la gran Barcelona de fa un segle. a primera pedra que la presidència de l'Orfeó Català i autoritats van col·locar contenia premsa del dia en paper i en formal digital, un exemplar de la revista "Catalunya Música/Revista Musical Catalana'', pessetes i euros, a més de la llista de la Junta L de l'Orfeó Català, del Patronat i òrgans de govem de la Fundació 01feó Català-Palau de a Música i del Consorci del Palau, un disc compacte de l'Orfeó Català amb cançons populars catalanes i plànols de les obres en format CD. una localitat del dia i un escut, de solapa, de l'Orfeó Català. En tot cas, per damunt del fet simbòlic hi ha una realitat de gran envergadura que té en el nou edilici l'element cabdal, però que tanmateix no s'esgota en aquesta construcció. El projecte abasta un pressupost de gairebé 3.000 milions de pessetes. dels quals 2.098 suposen el cost del nou edifici i la resta el de UN PROJECTE AMB UN PRESSUPOST DE 3.000 MILION S DE PESSETES restauració. Com és sabut. el nou edifici se centra en un auditori soterrat amb una capacitat per a unes sis-centes places, que així mateix comptarà amb equipaments de traducció simultània i altres serveis que el facin apte per a congressos, convencions, etcètera. Un restaurant i sala social seran altres instal·lacions amb què comptarà aquest nou edifici, al mateix temps que en deixar la planta baixa oberta al carrer hom aconseguirà que la façana esquerra del Palau, amb els seus esplèndids vitralls, a la fi puguin ser gaudits en tota la seva magnificència. D'altra banda, l'espai obert ajudarà a esponjar la zona urbana, tan densa en construccions. El projecte és obra. tal com ha estat apuntat. de l'arquitecte Òscar Tusquets, que ja va ser l'autor de la cabdal remodelació i reconstrucció del 1989 que tants i tan unànimes lloances ha merescut. En el cas que ara ens ocupa. ultra els elements estrictament funcionals, propis de l'exigència d'operativitat depurada que hom atorga el nou equipament, destaca el disseny de la façana que ha d'integrar-se amb la de l'ectifici antic. el que fa a la restauració de l'edifici del Palau pròpiament dit, destaca de manera especial la reconstrucció de l'orgue, que d'aquesta manera tindrà plena operativitat. )untament amb aquest fet. de tanta importància en el terreny estrictament' musical. també es refaran elements de la façana -busts, baranes, cúpula del xamfrà- i així mateix se'n millorarà l'intedor -escenari, nova il·luminació. claraboia. butaques, reforçament de baranes. aire condicionat, etcètera. Es tracta, doncs, d'un nou i cabdalpasendavantperalqualhomha comptat amb l'aportació de totes les institucions. La Generalitat s'ha fet responsable d'una inversió de 200 milions, repartits entre els exercicis que van del 1999 al 2002. L.Ajuntament dc Barcelona ha fet una aportació única el200l de 175 milions de pessetes: la Diputació. de 50 entre els exercicis del 2000 al 2002; el Ministeri de Cultura, de 1.900 entn: els anys 1999 i 200; i la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música 584 milions. fins a integrar el pressupost total de 2.900 milions en què està pressupostat el conjunt de la realització. P Recordant Bellini en el 200 aniversari del seu naixement .~ I I ' "Bellini va rebre el do de la melodia sense que ell es prengués la molèstia de demanar-la." IcoR STRAVINSKY. "Bellini és un dels meus músics predilectes perquè la seva música és fortament sentida i està íntimament lligada a la paraula." RICHARD WAGNER. Q uan Norma, la gran sacerdotessa d'Irminsul, surt a escena i entona la seva evocació a la lluna -la casta diva-, un cant pur, una melodia àmplia i rica de clarobscurs que semblen provocats precisament per la llum de l'astre invocat omple l'aire tot produint en qui l'escolta una esgarrifança gairebé mística. Només Bellini, el reconegut mestre del bel canto, podia obtenir efectes sublims. Pili i nét de músics, Yincenzo Bellini va néixer a Catània, la ciutat siciliana situada als peus de l'Etna, el 3 de novembre de 1801, l'any inicial del segle XIX, el gran segle de l'òpera. A part les llegendes sorgides després de la seva mort prematura, sobre la seva extraordinària precocitat artística, poc se sap de la infantesa de Vincenzo o Nzudduzzu, tal com l'anomenaven afectuosament els catanesos. Fins als 18 anys va estudiar a la seva ciutat natal i va produir gran quantitat de música sacra. Llavors va obtenir d'una institució aristocràtica, el Decurionato di Catania, una beca per completar la seva formació al prestigiós Conservatori de Nàpols. Allà, sota el guiatge de reconeguts mestres i, sobretot, del director del centre Nicola Zingarelli va poder desenvolupar el seu natural metodisme i adquirir un profund coneixement de la veu humana i de tots els seus recursos. Per tal d'aprofundir en aquestes no- cions no existia un lloc més apropiat que Nàpols, on s'havien format els més famosos castrati, els cantants que amb les excepcionals facultats adquirides mitjançant un estudi intens i constant van fer avançar Ja tècnica vocal fins a resultats insospitats. Els progressos del jove sicilià van ser tan ràpids i btillants que Zingarelli el va nomenar maestrilfo, distinció que li donava dret a una habitació individual i a rebre alumnes de l'exterior. Va ser així com Vincenzo va conèixer el seu primer amor, la bella i dolça Maddalena Fumaroli. ? LA CARRERA DE BELLIN I VA ' P ER SER RAPIDA, AELLNOHIVA HAVER //anni di ~ galera" COM P ER A VERDI. ~ L .~ a carrera de Bellini va ser ràpida, per a ell no hi va haver "anni di galera" com per a Verdi. La seva primera òpera es va representar el 12 de desembre de 1825 al Teatre del Conservatori i amb repartiment i orquestra proporcionats pels alumnes. Al fmal de la partitura d'Adelson e Salvini, composta sobre un llibret més aviat infeliç d'A. L. Tottola, Bellini va escriure: "Fine del drama alia s pasticcione." Potser ell mateix no ho esperava, el pasticcione va obtenir l'èxit suficient perquè Ja direcció del Teatre San Cario li encarregués una òpera per a l'any següent. Un encànec del màxim teatre de Nàpols a un autor desconegut era un esdeveniment tan insòlit que Zingarelli va dispensar BelHni de l'examen final quan aquest li va presentar el contracte. "É bella, bella, bella e specialmente per uno che é la prima volta che scrive. ,. Així es va expressar Donizetti en una catta al seu mestre Simone Mayr després d'assistir a l'assaig general de Bianca e Femando (0. Gilardoni), la segona -tot i que és considerada la primera- òpera de Bellini. L'estrena el 30 de maig de 1826 va ser un gran èxit i, el que és més important, l'opinió de Donizetti va ser compartida pel famós empresati de La Scala de Milà, Domenico Barbaja, el qual ràpidament va oferir un contracte a aquell extraordinari noi sicilià. li Pirata, l'òpera que Bellini va escriure per a La Scala, va marcar l'inici de la seva coJ.laboració amb Felice Romaní, considerat llavors el millor llibretista d'Itàlia. Extreta d'un drama de T. C. Maturin, però també de la novel·la homòtúma de Walter Scott, li Pirata va pujar a l'escenari el 27 d'octubre de 1827, i obtingué un autèntic triomf, que va significar l'afirmació definitiva de Bellini i l'inici del seu renom dins i fora d'Itàlia. El compositor va escriure el rol protagonista d'aquesta òpera per a Giovanni Battista Rubini, un tenor extraordinàriament dotat per al qual havia d ' escriure, anys més tard. també el rol protagonista de I Puritani. La dificultat de trobar tenors a l'alçada de la situació fa que actualment ambdues òperes siguin poc representades. L'any següent, amb l'ajuda de Romaní, Bellini reformà profundament Bianca e Fernando, que fou reestrenada el 7 d'abril per a la inauguració del Teatre Cario Felice de Gènova. Tot i l'èxit, l'òpera no va entrar al gran repertori i, fora d'Itàlia, fou representada solament a Barcelona l'any 1S30. El14 de febrer de 1829, Bellini va triomfar novament a La Scala amb La Straniera (Romani segons D'Alin- lI .., court). L'èxit li va obrir els salons de l'adstocràcia milanesa i ell, que sota un aspecte delicat i gairebé femení amagava un impetuós temperament meridional. va viure alguns breus però intensos amors que li van fer oblidar la seva dolça Maddalena. Finalment va deixar-se conquerir pels encants d'una dona casada, Giudilla Turina, • tot iniciant-hi una relació que, de cauta i discreta, va passar a convertir-se aviat en descarada i tmmentosa. El 16 de maig de 1829, Bellini va patir un únic fracàs. Zaira (Romani segons Voltaire) va caure clamorosament al Tean·e Ducale de Parma. Sense desanimar-se, el compositor va transferir part de la musica de Zaira a l'òpera següent, I Capuleti e i Montecchi (Romani segons Shakespeare), encàrrec de La Fenice de Venècia. L' 11 de març de 1830, amb direcció del mateix BeiUni, l'òpera va tenir un gran èxit. Però lïntens treball i la tensió suportada van fer que el compositor caigués malalt tan greument que es va témer per la seva vida. ecuperada la salut, Bellini va tornar a l treball amb energia renovada. Si en la part humana no va aparèixer gaire canviat, en la part artística va demostrar haver assolit una plena i magnífica maduresa. Va rebre llavors un encàrrec del Teatre Carcano de Milà per a la temporada de 1831. La seva primera idea va ser posar música al drama Hemani de Víctor Hugo, però quan va saber que la mateixa temporada i al mateix tean·e Donizetti faria l'estrena d'Anna Bo/ena, no va voler competir amb ell amb un drama històric i va escollir un argument completament diferent. Inspirant-se en un guió d'Eugén Scribe per a un ballet pantomima, Romaní va confeccionar el llibret de La Somwmbula, una història camperola que s'emmarca en un idíl·lic poble suís. Aquell subjecte simple i mancat d'episodis dramàtics o tràgics, va servir magníficament a Bellini per donar ales al seu geni melòdic i crear una partitura de coherència musical admirable, i unes àries que han restat famoses per la seva amplitud i dolçor. Tal com calia esperar, l'òpera va triomfar plenament el 6 de març de 1831 i, després de ser reclamada R tant innovació: va suprimir ranomenat fina/e primo. és a dir. la gran escena coral que tradicionalment tancava el primer acte i, considerant que_el particular moment de l'acció exigia una escena íntima. va substituir-lo amb un bellíssim terzetto a càrrec dels personatges principals. Aquesta novetat, que en un principi va causar un cert desconcert, fou després lloada com a exemple d'originalitat i d'independència respecte dels cànons de l'òpera italiana. Apoteosi del cant pur en les seves expressions liriques i dramàtiques. l'òpera va provocar l'entusiasme de Wagner. que va escriure: ''admiro en Norma la rica vena pels principals teatres italians, va emigrar ràpidament a París, Londres i Nova York. La relació de Bellini amb Giuditta Turina seguia el seu curs entre litigis i reconciliacions, però dues dones més van tenir influència en Ja seva vida, les famoses sopranos Giulia Grisi i Giuditta Pasta. Primeres intèrprets respectivament de I Capu/eti e i Montecchi i de La Sonnambula, van coincidir a Norma. Esperada com l'esdeveni- AMB Norma BELLINIVA INTRODUIR UNA IMPORTANT INNOVACIÓ: VA SUPRIMIR EL 'Jínale prima". ment més important de la temporada de La Scala, Norma fou estrenada el 26 de desembre de 1831. Va ser un fracàs, causat per un sabotatge dels adversaris de Bellini, i va ser immediatament desmentit per les representacions següents. Composta sobre un exceHent llibret de Felice Romani, Norma és considerada no tan sols com la més bella òpera italiana de la primera meitat del segle XIX, sinó també com una partitura fonamental en la història de l'òpera. Bellini va introduir-hi una impor- melòdica que fon la més profunda realitat amb la passió més íntima: gran partitura que li parla al cor. treball d'un geni". entre Norma emprenia la seva n·iomfal cruTera als teatres del món, Bellini descansava. Va tornar a la seva feina només al fmal de 1832 per posar música a un llibret que Felice Romani va escriure a partir de cròniques milaneses del segle XVII. Beatrice di Tenda fou estrenada a la Fenice el 16 de març de 1833. Va tenir una mala acollida en un primer moment -tot i que després va ser rehabilitada-, però l'òpera va provocar el trencament entre Bellini i Romaní, que van inculpar-se mútuament de l'escàs èxit. Va ser per això que I Puritani, la tercera gran òpera de Bellini i la darrera de la seva producció. es basà en un llibret que el comte Cario Pepoli va esctiure adaptant la novel·la de \Valler Scott Els puritans d'Escòcia. I Puritani és l'òpera més madura i acurada de Bellini. A més de reunir totes les característiques de l'art bellinià, demostra que l"encara jove mestre, obert als últims corrents europeus, cercava nous camins. Així, l'habitual efusió melodicolírica recolza en una orquestració molt elaborada i la gairebé total absència de recitatius és preludi de l'òpera total. Escrita per al Teatre Italià de París, on fou estrenada el 25 de gener dc l'any 1835, va tenir un èxit triomfal. Tan sols vuit mesos més tard, el 24 de setembre . Bellini va morir en circumstàncies estranyes a la localitat francesa de Puteau. M 206 L CI E Ql rJ CI rJ G( u Rl Dl ] hi cc hE Li qt cc til a sa Ct Jo Bc Pt be be A, D ac bt cc C; Al ri1 es ce ~: HI sa Bc G gi D Se Te CI M A1 Di ••-•w•·•f••m• 26 estrenes al v cicle Avuimúsica ......P..~~-~~-q~'!'~ÇQ?..... L'ASSOCIACIÓ CATALANA DE COMPOSITORS HA PRESENTAT EL CICLE DE CONCERTS AVUIMÚSICA PERA LA TEMPORADA 2001-2002 EN UNA CINQUENA EDICIÓ QUE SI BÉ INCLOU MENYS CONCERTS QUE L'ANY PASSAT, 14 EN TOTAL, SURT ENRIQUIDA PER LA QUALITAT DE LA TRIA EN EL REPERTORI DELS PROGRAMES DELS CONCERTS l EN LA VOLUNTAT D'OBTENIR UNA PANORÀMICA REPRESENTATIVA DE TOTS ELS ESTILS I LES TENDÈNCIES DE PES DES DE LA SEGONA MEITAT DEL SEGLE XX FINS AVUI. AIXÍ DONCS, AL COSTAT DE LES ESTRENES D'OBRES DE COMPOSITORS CONTEMPORANIS T:ROBAREM LA INTERPRETACIÓ D'OBRES D'AUTORS CLAU EN LA HISTÒRIA DE LA MÚSICA DEL SEGLE XX. E n aquest marc tindrem l'oportunitat d'escoltar obres de compositors cabdals en el moment històric que els va tocar viure, com Igor Stravinsky, Darius Milbaud, Paul Hindemith. Gyorgy Ligeti i contemporanis catalans que segueixen diferents línies de composició, cadascun amb un estil propi i alguns amb molt de pes a tot el món, com: Xavier Montsalvatge, Joan Guinjoan, Jordi Cervelló, Sa lvador Brotons, Joan Josep Blay, Lleonard Balada, Lluís Benejam, Xavier Boliart, Pere Puéttolas, Xavier Benguerel, Albert Sardà, Joan Padrós, Joan Albert Amat·gós, Moisès Bertran, Àngel Jesús García, Josep Solà, Delfí Colomés i ). Manén. En aquest apartat també tenen cabuda els compositors espanyols contemporanis José Luis Turina, Carlos Galan, Enrique Muñoz, Alejandro Moreno, Sebastian Marine, José Miguel Moreno. I els estrangers Gavyn Briars, Mamice Ohana, Albert Roussell, Mauricio Kagel, Duncan Younge1man i Daniel Schnyder. Pel que fa a les estrenes, cal destacar els noms de Joaquim Homs, Xavier Boliart, Benet Casablancas, Francesc TavernaBech, M. Rosa Ribas, Carles Guinovart, Josep M. Guix, Sergi Fidemra izer, Carles Eroles, Domènec Gonüílez de la Rubia, Sergio López Fi gueroa, Mercè Torrents, M. Teresa Roig, Agustí Charles, Anna Bofill, Josep M. Balanyà, Mercè Capdevila, Andrés Lewin-Richter, Eduardo Diago, Entic Ferrer, Octavi Rum- bau, Antonio Velasco, Enric Palomar i Christiaan De Joong. eguint la línia de col·laboració encetada l'any passat, aquest cicle de concerts compta amb la interpretació dels solistes de J'OBC: Angel Jesús García, Ana Galan, Eric Koontz, José Mor (quartet de corda); el pianista Albert Atenelle; Roxan Jurkebic, Gratiniano Murcia, Hanna Prandl, Juan Francisco Ruiz i Ignasi Vila (quartet de percussions); amb la Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona; i per primer cop amb les agrupacions Sphera Ensemble, Agon Orchestra, Colors o[ Sou nd Ensemble i el pianista Josep M. Balanyà i el violinista Walter Quintus, que emprarà l'electrònica. L'Associació Catalana de Compositors continua en la línia de suport als joves intèrprets guanyadors del Concurs de Piano de Berga -l'any passat ja vam poder gaudir de l'excel·lent interpretació de Naomi Kimura-, els Premis Pòdiums de Sant Joan de VIlatorrada i els Premis Xavier Montsalvatge de Girona. Tots ells interpretaran obres de membres de l'Associació. Paral·lelament, s'han orgaiútzat dos seminaris de composició, un a l'octubre, amb el compositor alemany Waltcr Zimmermann, i un altre al novembre, amb Walter Thompson Sound Painting Workshop. Els concerts tindran lloc a l'auditori del CCCB excepte tres, que es faran a la sala d'actes de l'SGAE, al passeig de Colom, núm. 6. S Premi de música Ciutat de Manresa PIANO I MÚSICA DE CAMBRA del 15 ol 17 de febrer de 2002 PIANO: Categoria A: Fins o 25 anys Categoria 8: Fins o 14 anys MÚSICA DE CAMBRA: Categoria A: Lo mit¡ono d'edat de Iols els components no serà superior o 28 anys Categoria 8: Lo mit¡ona d'edat de tots els components no serà superior o 20 anys (Les edats esmentades s'establiran amb referència ol dia 1 de febrer de 2002) INSC IPCIONS: Doto límit: I de febrer de 2002 Organitza: Conservatori Professional Municipal de Música de Manresa Carrer de Jaume I. 8 08240 Manresa. Tel.: 938720088/ Fax: 938726629 I Ajuntament de Manresa Títols de Rossini, Bizet i Puccini configuren la temporada d'Òpera a Sabadell i Òpera a Catalunya L'òpera, a Sabadell, tornarà al Teatre La Faràndula el 2002 ..... P~~--~·Ç···· AQUESTA NOVA TEMPORADA OPERÍSTICA, EL)()( FESTIVAL D'ÒPERA DE SABADELL I EL XIV CICLE n'ÒPERA A CATALUNYA, QUE ARRENCÀ EL PASSAT 31 D'OCTUBRE A SABADELL AMB L'italiana in Al- geri DE ROSSINI, TÉ COM A ASPECTE DESTACAT, A BANDA DELS ARTÍSTICS, LA TORNADA AL TEATRE LA FARÀNDULA DE SABADELL (QUE EST À PREVIST QUE SIGUI REOBERT EL PROPER GENER DE 2002) AMB Carmen, LA SEGONA PRODUCCIÓ DEL CICLE. I primer títol, L'italiana E in Algeri de Rossini, ha estat el darrer que s'ha t·epresentat al Teatre Principal de Sabadell (espai que presenta certes dificultats tècniques i econòmiques per a les produccions dels Amics de I'Òpe1·a dc Sabadell) després d'un any d'exili forçós a causa de problemes arquitectònics al Teatre Municipal La Faràndula. Mirna Lacambra, presidenta de l'Associació Amics de l'Òpera de Sabadell i alma mater d'aquest projecte artístic reconegut sobradament a tots els nivells, va agrair i reconèixer l'esforç que l'Ajunta- nesa Miki Mori (Elvira), la mezment de Sabadell ha fet per reszosoprano Inés Moraleda (Zultaurar el Teatre Municipal en ma), el baríton Enric M. Castigtemps rècord. Així, n'és prevista nani (Taddeo) i el baix Josep Piela reinauguració el proper gener res (Haly). El director d'escena de 2002. També Mirna LacamPau Monterde va presentar una brava agrair especialment al Deproposta original partament de la en situar l'acció Presidència de la en un cabaret L'itnliann in AlgeGeneralitat de d'una ciutat del Catalunya l'ajut rí DE RossiNI HA Esnord d'Àfrica específic de 1O TAT EL DARRER TÍTOL dels anys quamilions de pesQUE S'HA REPRESENranta del segle setes, i a les funTAT AL TEATRE PRINxx. Aquesta nodacions Banc SaCIPAL DE SABADELL va proposta va badell 1 Caixa DESPRÉS D'UN ANY sorgir, segons el Sabadell (patrodirector d'esceD'EXI LI FORÇÓS A CAUcinadors del cina, condicionacle) el seu ajut SA DE PROBLEMES ARda per les necesespecífic de 5 QUITECTÒNICS AL sitats tècniques milions de pesTEATRE MUNICIPAL del Teah·e Prinsetes cadascun, LA FARÀNDULA. cipal, i per adeque han servit quar-la als altres per eixugar el teatres catalans on dèficit de 20 mies representarà. La direcció de lions de pessetes de l'anterior l'orquestra, l'Orquestra Simfòtemporada com a conseqüència nica del Vallès (la formació titude les pèrdues ocasionades pel lar del cicle), va ser a càrrec de canvi de teatre. l'italià Elio Orciuo]o, que la temporada passada va dirigir RigoJ italiana in Algeri, en letto. Aquesta producció es va la primera vega~a que presentar a Lleida, Figueres, Reus els Amics de l'Opera i Sant Cugat del Vallès. de Sabadell han pro· D'altra banda, aquesta tempodüit aquest títol, va comptar com rada no s'ha presentat l'habitual a cantants amb la mezzosoprano òpera en versió de concert (a cauSusana Santiago (Isabella), el sa de les dificultats ex'}Josades an· baríton Enrit: Sen·a (Mustafà, que teri01ment) . A canvi es programà cantà per primera vegada aquest el passat 30 de novembre i aquest paper), el tenor Emanuele Cian2 de desembre, a Sabadell, una nino (Lindoro), la soprano japo- L I l.n mezzosoprnuo colombimrn Sofia Salazar serà Carnum eu la uova producció de l'òpera de Bizel dt'ls Amics de l'Òpera de Sabadell, paper que ja va interpretar e/1990 amb el tenor Francísco Ltíznro. Per In seva bnudn, Albert Argudo dirigirà La Bohème gala que amb el títol "Exaltació coral de l'òpera" va protagonitzar el Cor dels Amics de l'Opera de Sabadell. Amb Ja soprano Miki Mori i el tenor Josep Fadó com a solistes, i Stanislav Angelov (el primer dia) i Viviana Salisi (el segon) al piano, el cor que dirigeix Rosa M. Ribera va oferir fragments d'òperes de Leoncavallo (1 Pagliacci), Wagner (L'holandès errant), Mascagni (Cavalleria rusticana) i Verdi (Rigoletto, Nabucco, Il trovatore, Aida i La Tra- viata) . I segon títol, Carmen de Bizet, es presentarà el 27 de febrer de 2002 a La Faràndula (i els dies 1 i 3 de març) i hi intervenen la mezzosoprano Sofia Salazar (Carmen) ~ue ja va interpretar el paper fa sis anys-, el tenor Stanislas Anaez (Don José), la soprano Sandra Pastrana (Micaela), el baríton Andrés del Pina (Escamilla), Josep Pieres (Zúñiga), Manuel Esteve (Mm·ales), la soprano Mireia Casas (Frasquita), la mezzosoprano Marisa Roca (Mercedes), el tenor Alfred Heilbran (Remcndado) i el baríton Ramon Gener (Dancairo). L'Orquesh·a Simfònica del Vallès serà dirigida per Manuel Valdivieso E • És PREVIST TORNAR AL TEATRE MUNICIPAL LA FARÀNDULA EL PRÒXIM FEBRER AMB L' ÒEPRA DE BIZET Carme n. (que la temporada passada va dirigir li trovatore) i amb escenografia a cànec de Pere Francesch. L'òpera de Bizet es veurà a Figueres (9 de març, 21 h, Teatre Jardí), Granollers (1 O de març, 19,30 h, Teatt·e Auditori), Reus (12 de març, 21 h, Teatre Fortuny), Sant Cugat del Vallès ( 16 de març. 21 h, Cenh·e Cultural), Lleida (21 de març, 21,30 h, Teatre Principal) i Vic (23 d març, 21 h, Teatre Atlàntida). El daner títol serà La Bohème de Puccini (òpera que, per la seva banda, prepararan els alumnes de l'Escola d'Òpera de Sabadell i representaran a Sabadell el 2 de maig) i s'estrenarà el 30 d'abril (amb dues funcions més, el3 i 5 de maig) i comptarà amb els cantants següents: la soprano Inmaculada Sanpedro (Mimi), el tenor coreà Bae Jae-Chul (Rodolfo), la soprano Assumpta Ma- teu (Musetta). el baríton Lluís Sintes (Marcello), el baríton Manuel Esteve (Schaunard), el baix Celestina Vareta (Colline) i el baix Josep Solé (Beneit i Alcindora). L'OrquestTa Simfònica del Vallès serà dirigida per Albett Argudo (director habitual de les produccions d'aquest cicle) i Pau Monterde en farà l'escenografia. La Bohème es veutà també a Lleida (7 de maig, 21,30 h, Teatre Principal), Sant Cugat del Vallès ( 11 de maig, 21 h, Centre Cultural), Reus (14 de maig, 2 1 h, Teatre Fortuny), Terrassa ( 16 de maig, 2 1 h, Centre Cultural, funció de l'Escola d'Òpera), Figueres ( 18 de majg, 21 h. Teatre Jardí) i Badalona (al Teatre Zorrilla, funció de l'Escola d'Òpera, data per determinar). mb un pressupost d'uns 140 milions de pessetes, el Festival d'Òpera a Sabadell i el Cicle Òpera a Catalunya és patrocinat pel Departament de Cultura dc la Generalitat de Catalunya, la Fundació Banc Sabadell, l'Ajuntament de Sabadell i el Ministeri d'Educació, Cultura i Esports, a més de comptar amb la col·laboració de diverses empreses i la Fundació Caixa Sabadell. A Josep Rodoreda, de l'ofici de músic EL DARRER QUART DEL SEGLE XIX VA PATIR EL CANVI MÉS DETERMINANT DE LA NOSTRA HISTÒRIA MUSICAL A PARTIR DEL QUAL UN OFICI ANTIC I PLAGAT DE RUTINES QUE NO DEIXAVEN L'OFICIANT SORTIR DE LA MEDIOCRITAT VA TRANSFORMAR-SE EN UNA ACTIVITAT ARTÍSTICA PLENA DE FUTUR; ALGUNS AUTORS DE MÚSICA HABITUATS A ESCRIURE SOLFES VAN PASSAR A ESCRIURE PARTITURES COMPLEXES I EXERCIR DE COMPOSITORS; ALGUNS CONCERTADORS QUE NO PASSAVEN DE PORTAR EL COMPÀS VAN PASSAR A DIRIGIR OBRES ESTRANGERES EN AGRUPAClONS INSTRUMENTALS DE NOVA PLANTA I ALGUNS MESTRES DE MÚSICA MALALTS o' AVORRIMENT VAN PASSAR A SER PROFESSORS DE CENTRES D'ENSENYAMENT MUSICAL RENOVAT DENOMINATS CONSERVATORIS O ESCOLES DE MÚSICA. AQUEST CANVI NO s'ESDEVINGUÉ SENSE PAGAR EL PREU DE LA INCOMPRENSIÓ DE PART DEL COL· LECTIU QUE EN PODIA RESULTAR BENEFICIAT, ELS MÚSICS I EL PÚBLIC DEL MOMENT, SEMPRE INQUIET DAVANT DE QUALSEVOL INNOVACIÓ QUE VINGUÉS A QÜESTIONAR LA TRADICIÓ. J osep Rodoreda fou un d'aquests de buscar-se la vida en terres americanes sense acabar de comprendre del tot músic il·lustrat de posat senyorivol quins eren els nous vents que bufaven i el mestre tites d'actitud deixada en l'art dels sons. i un pèl bruta tant del gust de l'artista Apei·Jes Mestres explicava en un arromàntic. L'observació dc la iconograticle a la "Revista Musical Catalana" de fia del moment, en especial 1922 un seguit d'anècdola satírica, que tenia un tes de la seva coneigran predicament entre xença amb Rodoreda els petit burgesos de la que el presenten com RODOREDA Catalunya dels anys dc un home inquiet, deGENERA LA SIMPAtombant de segle, moslerós per escriure múTIA DE L'INtra un Rodoreda d'assica, per fer una òpera, pecte despert, viu, una COMPRÈS QUE NO per situar-sc com a mica entremaliat, que de VA FER ALTRA COcompositor, que el va sobte va aconseguir el portar a musicar un lliSA QUE SEGUIR ELS poder musical de la ciubre seu titulat El caçaPATRONS ARTÍStat quan va passar a didor negre que mai no TICS QUE LI HAVIA rigir la Banda Municipal va veure l'escena i una TOCAT VIURE. i l'Escola Municipal de altra, La nit al bosc, Música, reorganitzada la que va ser estrenada el primera i fundada la se1883. amb un elenc gona el mateix 1886. Fou majestuós de més de 130 conegut com en "Llànties" per la briexecutants, entre els quals debutava un llantor oliosa de l'uniforme, acusat d'ajove de setze anys cridat a alts destins, profitat per les oportunitats que la seLluís MiUet, que va conèixer per mitjà va situació de poder li proporcionava de la música de Rodoreda els aires d'ade fer-se ric, dibuixat com un home quella nova música que venia a reuniformat. dentut i envoltat de bosses compondre tot l'univers musical denode diners. però amb la distància apaminat wagnerisme al qual s'havia adsreix com un ésser entranyable que va ctit sense saber molt bé en què topar amb la seriositat i el posat distant consistia. I això que en Rodoreda afirde qui el va substituir en els seus dos mava sense temor que la inspiració no càn'CCS, Antoni Nicolau, el quaJ, després existia, només el bon ofici. de la seva estada a París, va atTibar a Barcelona despertant tota mena d'exal, per això, valorar l'esforç pectatives. que Rodoreda va fer quan se No es pot negar que l'atenta obserli va encomanar la direcció de vació de la petita història musical que la Societat Coral Euterpc dos va protagonitzar Rodoreda genera la anys després de la mort del fundador simpatia de l'incomprès que no va fer Clavé i va haver d'intentar renovar des altra cosa que seguir els patrons artísde dins aquell repertoli tan trepitjat pels tics que li havia tocat viure, que va cantaires euterpencs sense mica de foraportar el seu granet de sol1'a a la transmació musical i introduir-hi recursos formació dc la música i que va haver harmònics procedents de la paleta wag- adelantados, a mig camí entre el = ¡:;:;' ~- 206 C neriana. Oscil·lava entre l'admiració per les tendències que albirava de lluny i la calidesa que proporciona seguir les rutines de casa. No és estrany, doncs, que s'animés a esc1iure les seves opinions sobre la música del moment i que després fes tan poc per acostar-s'hi. E n dos articles publicats a "La Renaixen sa", el primer Una opinió sobre l'estat de la música a Barcelona de 1878 i el segon Sobre música de 1880, Rodore· da es manifestà un fi anaHsta dels pro· cessos estètics del moment. En el primer analitzà les tendències líriques de l'entorn, tot a bogant-hi per fer escoltar a Barcelona les obres no italianes que estaven sorprenent arreu; defensava la necessitat de fundar una societat de concerts que fes escoltar a Barcelona .. les colossals simfonies de BeethoPen. les pures de Haydn, les inspirades de 1'vfozart i les brillants de Weber o Mendelssohn ... per trobar en Schubert els secrets de la melodia. en Bach els pro· cediments de la més rica harmonit:ació i descobrir en Wagner el tresor d'e· fectes que ofereixen els timbres dels diferents instruments de l'orquestra". En el segon, a bogà per la representació del repertori operístic antic ignorat. No va esctiure més articles a desgrat de la promesa de continuïtat, però no va aban· donar la ploma, que va tornar a agafar per escriure una biografia de Clavé (Ciavé y su obra, Barcelona, 1897) amb motiu de la col· locació del retrat del fundador dels Cors a la Galeria de Catalans Tl·lustres de Barcelona. ¿Era Rodoreda un intel-lectual, un il·luminat o un home del seu temps? Josep Rodoreda i Santigós era un músic nascut a Barcelona el 1851 que es va arrossegar per Ja ciutat a la recerca d'o· fici i benefici, com tants d'altres creadors i intèrprets que la historiografia musical ha minimitzat per culpa de modes i estereotips prolongats més enllà del necessari i que els estudiosos actuals tenen l'obligació de ressuscitar. Es va formar amb el compositor menorquí Nicolau Manent a l'Escolania de Nostra Senyora del Remei de Barcelona i es va familiaritzar, per tant, amb els esquemes religiosos i admirava més la música teatral menor, en què el seu mestre va destacar molt, que no pas la composició instrumental i orquestral. Tingué -per què ignorar-ho- una formació pobra, equivalent a la de tots els seus col·legues que no van tenir possibilitat de caure per París o qualsevol al· tra ciutat puntera de J'entom. Com tants d'altres instrumentistes del moment, guanyà els primers sous •••§•·•~••4•• com a pianista dc cafè tocant al Café Espanyol (1869-1875), i es féu un curriculum similar al d'Albéniz, Granados i ta n t s d'altres pianistes que més tard hav i en d'assoli r renom. No ca l ser molt imaginatiu per endevinar el paper secundari d'un músic que es deixondeix matant hores al teclat del piano mentre la gent s'entreté en les pràctiques pròpies del cafè. atenent distrets als possibles en·ors del músic o a sobtats canvis de ritme o inesper-ats recursos harmònics provocadors. Aquest ofici servia també per perdre la por escènica, fer-se un repertori habitual, introduir obres pròpies i fer-se càrrec de la necessitat dc "buscar-se la vida" per altres mitjans. L'any 1875 estrena al Liceu El poema [a11tàstic i l'oratori Les set paraules a la parròqu ia dc Sant Jaume, i el mateix any s' interessa per I 'ensenyament musical i esdevé professor d'acompanyament del Conservatoti del Liceu, i el I 883, als trenta-dos anys, esdevé director dc l'Acadèmia de Música de la Casa Provincial de Caritat, el primer centre docent musical de caràcter oficial, precursor dc futures institucions similars. Mentrestant, el 1878 havia estat acollit com a membre de la Reial Acadèmia de Ciències i Arts de Barcelona i el 1880 havia guanyat el concurs del mil·lenari de Montserr-at amb el Virolai. una de les obres més populars del repertori musical religiós de tots els temps, juntament amb el \'ia Crucis de Millet. La competència professional en aquells anys podia venir de joan Baptista Pujol, entestat en la seva acadèmia pianística, la seva editorial musical i els seus concursos de piano, Joan Casamitjana, Bonaventura Frígola, Felip Pedrell, que tot just havia arribat a Barcelona provinent dc la seva Tortosa natal, i el més perillós de lots ells, Antoni Nicolau, que havia mostrat dots de gran músic i pul·lulava per París a la recerca de l'excel·lència que proporcionava la capital francesa. Josep Lapeyra, Francesc Alió. o Celestí Sadurní eren d'una aln·a generació deu anys més jove, i Morera. Granados. Millet i Vives encara no havien començat a donar senyals de vida. El moment era, doncs. propici per a un home inquiet com Rodoreda. Per això, a la mort de Clavé, Rodo reda assumí la direcció de la Societat Coral Euterpe i fins al 1886 dirigí també l'Asociación Euterpcnse. No eren entitats depurades com l'Orfeó Català o el Gracienc dels millors temps, però eren els dipositatis d'una tradició mitificada per complicitats polítiques i musicals que feien de les entitats claverianes un centre d'admiració col·lectiva. Entestat en el camp de la pedagogia. el 1885 creà l'Acadèmia Musical de Barcelona amb Àurea Rosa Clavé, J. Tnglada, C. Sadurní i E. Musté i publicà la revista "Crónica Musica l". dc vida efímera. També actuà dc director ocasional al Teatre Novetats ( 1878) o a les vetllades de Quaresma de l'Ateneu Barcelonès (1880) . Amb tot aquest bagatge, en el mo· ment de la remodelació de la música municipal amb la creació dc la Banda de Barcelona i de l'Escola Municipal dc Música, l'Ajuntament confià en Rodoreda per dirigir les dues institucions. AqueUs anys inicials no eren del tot propicis per a l'estabilitat a causa dels avatars polítics de la restauració borbònica i la m01t d'Alfons XII. els continus conflictes a Catalunya i una pesada tradició local en relació amb la música considerada com un passatemps divertit. odoreda dirigí la Banda Municipal en el certamen de bandes organitzat durant l'Exposició Universal de I 888 i l'Associació Euterpense en el Concurs dc Societats Corals i rebé per això una mcdalla per dues obres ocasionals, La E.xposición i J\!Jarcha religiosa, per a banda, orquestra i cors. El revulsiu que significà el magne esdeveniment internacional coincidí amb l'anibada dels principals protagonistes en el camp musical. Nicolau i Granados de París i Morera de Brussel·les, que es posaren tot seguit a la feina de renovar institucionalment el país. R DIRIGÍ LA BANDA MUNICIPAL EN EL CERTAMEN DE BANDES ORGANITZAT DURANT L'EXPOSICIÓ UNIVERSAL DE 1888 1 L'AssociAció EuTERPENSE EN EL CoNCURS DE SociETATS CoRALS I REBÉ PER AIXÒ UNA MEDALLA PER DUES OBRES OCASIONALS. La premsa sanrica del moment, en especial "L'Esquella de la Torratxa" feren una campanya mediàtica moll contundent referida a Rodoreda, escarnit per la seva inoperància al capdavant de les institucions públiques tant en l'aspecte musical com en el d'imatge. en presentar-lo com un interessat d'escassa talla com a director. a campanya i el malestar general pogué més que ell i, aprofitant que l'Escola Municipal de Música abandonava el carrer dels Lladó per instal·lar-se al Castell dels "l'res Dragons. el Restaurant del Parc bastit per Lluís Domènech i Montaner per a l'Exposició Universal, Nicolau substituí Rodoreda en els dos càrrecs municipals. la direcció de la Banda i de l'Escola Municipal de Música. Nicolau, també sensible a la preocupació per l'ensenyament musical, dedicà cos i ànima a l'Escola i a les seves activitats com a director d'orquestra i deixà la Banda en mans del músic major Celestí Sadurní. Rodoreda es va traslladar a Sant Sebastià per dirigir-hi la Banda Municipal, però es perd la pista de la seva singladura musical com també poc se sap dc la seva estada a Buenos Aires més enllà del fet que va connectar amb la poderosa colònia catalana, hi va organitzar l'Orfeó Català del Casal Català de Buenos Aires i exercí de professor d'harmonia i composició al Conservatori Thibaud-Piazzini. i que morí a la capital del Plata el 1922. Com la majoria dels músics vuitcentistes, Rodoreda va pagar amb l'anonimat històric la seva circumstància vital per haver nascut en temps de fascinació pel repertori italià i alemany magnificats fins a la sacietat, de manera que els centenars de composicions, entre les quals el Virolai o l'Himne de l'Exposició de 1888 han quedat per a una segona generació de musicòlegs que s'interessin pel passat recent després d'haver superat la fascinació per la música renaixentista i barroca. ¿Hi serem a temps? L o;z s;- -= -S! e ~' ¡:¡· 206 En la mort discreta de Vittorio Sicuri per J.C.C. LA MORT DE VITTORIO SrcuRI HA ESTAT UN FET QUE CREIEM QUE HA PASSAT MASSA INJUSTAMENT DESAPERCEBUT EN L' AMBIENT MUSICAL BARCELONÍ. D'AQUESTA MANERA M'AFANYO A SITUAR EL VALOR DE LA SEVA TASCA A CASA NOSTRA, JA QUE VA SER D'UNA IMPORTÀNCIA NOTABLE. a seva vinculació amb Barcelona neix quan amb la constitució del Consorci del Gran Teatre del Liceu es va fer càrrec de la direcció del cor del teatre barceloní de la mà de Romano Gandolfi, cridats ambdós per Lluís Portabella. La seva tasca perllongada fins al 1990 va ser enormement fructífera en situar el cor barceloní en un nivell privilegiat, que el va fer digne d'elogis d'importants directors. Aquells van ser uns anys d'un protagonisme excepcional del cor liceístic, que fins i tot va crear un clima afectiu entre els afeccionats; clima que mai més no s'ha recuperat. Abans Vittorio Sicuti, que havia nascut a Panna el 1938, havia treballat al Teatro alla Scala de Milà, on va ser ajudant de Gandolfi. Així mateix va ser director del Festival Puccinimano de Torre di Lago. A Barcelona ell va ser quelcom més que el braç dret de Gandolfi. Va ser l'autèntic motor de la reconversió del cor. Home d'una professionalitat honesta i rigorosa, va portar sempre el pes d'una tasca que, com s'ha apuntat, va L 16 616 donar unes resultants exceJ.Ients. Particularment, recordo haver-lo vist treballar en directe en el curs d'una visita que van fer les masses estables del Liceu a Madrid, on van ofetir la versió de Les noces d'Stravinsky. En el decurs de l'assaig general al mateix recinte de la Zarzuela, va desplegar una activitat febril, d'una eficàcia plena. l seu adéu del Liceu, ignorem per quines causes, va significar per a ell assumir la direcció del cor del Teatro Comunale de Florència i després del de la Fenice de Venècia. Finalment, a partir del 1988 va mantenir una estreta però no fixa col·laboració amb el Teatro Colón de Buenos Aires, on encara el passat mes de setembre darrer es va oferir la versió de Fa/staff de Verdi en la qual va E intervenir. Vittotio Skuri residia a Barcelona, on estava fincada la seva família i on havia deixat arrels. En gran mesura se sentia un barceloní més i en aquest sentit cal destacar la seva col·laboració en el pròleg d'un llibre de Mas i Solench sobre la sardana i els seus esforços per promoure, en l'àmbit internacional, que la nostra dansa fos proclamada dansa d'Europa pel seu ideari de germanor i democràtic i per la similitud de l'anella sardanista amb l'emblema de la Comunitat Europea. Els seus esforços el van dur a intercedir sobre el cas fins i tot amb l'aleshores president de la República italiana, Francesco Cossiga. Afegeixo encara, per tal d'arrodonir la seva imatge, que era una persona d'un h·acte humà d'una gran finor i exquisidesa. - Isaac Stern La contundència expressiva P.~EJQ~P.~..Ç!?.~Y.?.!:-:~6 AMB LA DESAPARICIÓ D'ISAAC 5TERN ES PERD L'ÚLTIM REPRESENTANT D'UNA GENERACIÓ DE VIOLINISTES ÚNICA I IRREPETIBLE. LA SEVA MORT, ESDEVINGUDA EL 22 DE SETEMBRE PASSAT A NOVA Yoru<, ALS 81 ANYS, HA POSAT DE DOL EL MÓN MUSICAL, QUE PERD UN DELS SEUS MILLORS INTÈRPRETS. sa ac S tern va néixer a la ciutat ucraïnesa de Krements, però la seva família va instal-la•·-se als Estats Units abans que ell fes els dos anys. Rus d'origen, però personatge típicament americà, amb una imatge pràctica, ferma i fins i tot desafiant, Stem no dubtava a beure Coca-cola als assaigs i s'expressava sense ambigüitats davant qualsevol interlocutor o els alumnes d'una classe magistral, tal com ens mostra el film De Mao a Mozart, en què el violinista es comporta sense eufemismes i amb una total practicitat. Stern no suportava, lògicament, que algú del públic l'enregistrés mentre ell actuava. Si el desafortunat espectador era descobert, pràcticament es llançava sobre ell i amb una actitud ferotge li arrencava la cinta de l'aparell. Tocava amb una fermesa increible. Mai no oblidaré la impressió que em va produir interpretant el Concert en Re major de Brahms a La Scala de Milà l'any 1957. Va executar-lo amb tanta força i determinació que feia difícil de creure que el seu instrument fos un violí, que per les seves característiques exigeix un maneig més aviat dúctil i acurat. Juntament amb aquesta imatge directa i de caire agressiu, cal subratllar que Stern era un músic d'una gran humanitat, que ens subjugava d'igual manera per la seva força temperamental que per les frases íntimes i delicades que explicava amb una delicadesa extrema, com una declaració d'amor, com a ell li agradava de dir. Isaac Stern pertanyia a la generació dels Menuhin, Kogan, Szeryng, Grumiaux, Ricci, Fen·as i Ginette Neveu, precedits de pocs anys per altres noms, com Heifetz, Milstein, Oistrakh i Francescatti. Amb Menuhin es duia només tres anys i tots dos van tenir un mestre comú a San Francis- I co: Louis Persinger. Stern no va ser tan prodigiós com Menuhin i, efectivament, la carrera d'aquest va endarrerir el seu reconeixement, tot i que a onze anys va fer el seu primer concert de solista amb l'Orquestra Simfòni~a de San Francisco, i sols dos anys mes tard amb la de Nova York, dirigida per Pierre Monteux. Menuhin gaudia de fama mundial i era el violinista de qui més es parlava, fill també de jueus procedents de Rússia. No obstant això, les irregulars actuacions entre final dels anys quaranta i la dècada dels cinquanta, produïdes per un desgast prematur, contt·astaren amb la marxa ascendent d'Stem, que, amb pas fem1, va arribat· als trenta anys amb un ple domini de l'instrument i afirmant-se com el més sòlid violinista nord-americà. Les seves actuacions amb les grans orquestres americanes comencen a ser una constant i les seves aparicions a Europa van esdevenir cada vegada més freqüents. La seva presentació a París tingué lloc entreel1953 i 1954, i va ser en aquests anys q uan va començar la seva relació amb el Festival de Prades. Allí va ser una de les personalitats musicals que més profunda impressió va provocai· i com a millor testimoni ens queda la commovedora interpretació del Trio núm. 1 de B,-ahms amb Myra Hess i Pau Casals. Quin excels diàleg! Cal recordar el trio que va f01mar amb Eugène lstomin i el violoncel·lista Leonard Rose, del qual tenim versions memorables dels trios de Haydn, Schubert i Brahms. S tern tenia un so gruixut però clar. Utilitzava el vibrato de manera discontínua, i de la mateixa manera que Pau Casals, estimava la sonoritat en blanc, és a dir, sense vibrato o tan sols un moviment imperceptible. No inflava les notes més del necessari, i igual que un atac en fort sol ser impulsiu i fins i tot rude, un atac pianissimo arriba a posseir una delicadesa extrema. El seu joc sonor s'adapta a tantes obres que no resu lta fàcil dir quina època o autors interpretava mil1or. Mentre que Oistrakh o Heifetz no estaven en la seva òrbita interpretant Bach, Mozart o Beethoven (especialment les sonates), Stem establia criteris molt clars entre aquests autors i els concerts romàntics o romanticovirtuosístics amb els quals Heifetz se sentia tan identificat. s diu que S tem ha gravat més de 200 obres de 63 compositors en més de 100 discos. De Vivaldi a Stravinsky i Bartók, amb especial atenció a autors recents, com Penderecki, Dutilleux, Peter Maxwell Davies, William Schuman i del seu gran amic Leonard Bemstein. Isaac Stern interpretava tan exquisidament un concert o una sonata de Mozart com el Concert de Txaikovski. Però crec que existeix un autor que traduïa de manera inigualable, tot fent la impressió que interpretantlo es produïa la més gran simbiosi. Aquest, segons la meva opinió, és Brahms. tant en el Concert com en les tres sonates i, naturalment, els trios amb piano. I del E Concert en Re major, recomanaria la 206 que potser seria la primera versió, almenys a Europa. El que interpreta amb la Royal Philharmonic Orchestra de Londres dirigida per Sir Thomas Beecham. També mereixen especial atenció les seves interpretacions dels dos concerts i sonates de Prokófiev, com els concerts i sonates de Béla Bartók. D'aquest últim féu una magistral traducció del primer moviment "Andante Sostenuto" del Concert núm. 1 (obra pòstuma), un dilatat cant pro· fundament sentit, l'execució del qual és, sens dubte. un dels millors moments de l'Stem líric. També és extraordinària la seva interpretació del Concert d'Alban Berg amb la Filharmònica de Nova York amb Bemstein. Isaac S tern va promoure i crear la fundació que salvà el Camegie Hali de l'enderrocament i va ser l'artífex de la Fundació Amèrica-Israel, de la qual van emergir noms tan H·lustres com Itzakh Perlman, Pinchas Zukermann i Sh lomo Mintz, considerats com tr:es fills espirituals del gran violinista. Isaac Ste::m posseïa dos meravellosos violins del constructor cremonès Giuseppe Guameri del Gesú, un del 1737 i l'altre del 1740. 17 Pa la u: dues dates i un mateix esperit l 23 d'abril de 1905 fou col·locada la primera pedra del Palau de la Música Catalana . seu de l'Orfeó Català. I el proppassat dia 7 de novembre la de l'ediDci annex al Palau d'ara. la construcció del qual ha de portar a l'acompliment dc l'objectiu "Un Palau per al segle En l'endemig, durant prop de cent anys el Palau ha estat testimoni d'unes iJ.lusions fetes realitat, d'una dedicació persistent a una vocació de servei. de la generalitzada assumpció com un dels signes d'identitat del país i de l'adequació a les exigències funcionals i a la realitat artística i sociològica dels nostres E xxr·. di~. 206 Durant prop dc cent anys ha estat testimoni de l'art dels millors intèrprets mundials, dels cam'Ïs en la valoració estètica (de "Palau de la Quincalleria Catalana" a Patrimoni de la Humanitat), de la voluntat de supervivència de CalaIuma en hores tèrboles (des de la reivindicació patriotica en un concert de 1945 en pre!'ència del representant de les forces d'ocupació fins als Fets del Palau) o de la joia exultant en moments de p leni- tud. Des del primer moment el país s'identificà amb el Palau de Ja Música Catalana i amb tot allò que significa; una identificació de la qual és exponent la locució coJ.Joquial amb què immediatament fou coneguda: ~el Palau"; així, sense necessitat de complements nominals. Jo tinc per cert que aixo ha estat així perquè s'ha acomplert allò que era afirmat en el document incorporat a la primera pedra del 1905; s'hi feia una declaració rotunda dc la finalitat d'aquell edifici que Mper enaltiment de l'Art i de Catalunya, s'ha de veure coronat per la g/ono a bandera de la terra". Durant prop de cent anys hi ha hagut relleu de directors. de directius i de cantaires a l'Orfeó: i el Palau ha adoptat formes operdtives diverses. Però sempre ha romas un nord segur: l'"enaltiment de l'Art i de Catalunya". Aquest és l'esperit de l'Orfeó i del Palau. Aquest és l'esperit amb què les dues instí!ucions afronten el nou mil·lenni. Aquest és l'esperit que em dóna la certesa que avui som en el bon camí. Presentació del Cicle Noves Influències l CCCB acull el cicle de músiques contemporànies V Cicle Inte rnac iona l d'Influències Musicals (del 22 d'octubre de 2001 al30 de maig de 2002), que consta de 13 concerts dedicats a l'obra d 'autors holandesos contemporanis, que vénen com a convidats, i als holandesos residents a Catalunya. En aquest marc sorgeixen coJ.laboracions amb músics o artistes d'altres països que han coincidit en un moment donat de la seva vida amb Christiaan de }oong a Barcelona. L'organització del Festival s'ha fet en col·laboració amb l'Arn baixada dels Països Baixos i amb els festivals de música contemporània de Granada i Sevilla. La filosofia d'aquesta música d'avantguarda és combinar diversos corrents. gèneres i estils: jazz, im- Lt1s obres de la compositora Anna Cazurra provisació, electrònica i interpretasernn presents al Painting Music ció clàssica contemporània. Que és la concepció actual de mestissatge a la música japonesa contemporàa Holanda. La música que aquí es nia. El concert de la pianista Ka ren presenta té més a veure amb la im- Walwyn, que a més d'oferir un conprovisació que amb el fet de la com- cert dedicat als compositors afroposició ta l com s'entén tradicio- americans contemporanis, com Conalment. El cicle presenta dos te- leridge, Taylor Perkinson, David Bames al voltant dels quals s'articulen ker, El lis Marsalis, Roger Dickerson els concerts: " Imatge i pintura" i i Adolphus Hailstork el 27 de març, "Antigues cultures i noves músi- els dies 24 i 25 de novembre ofeques". rirà un curs magistral de piano baEl cicle Cultures Antigues-Noves sat en la improvisació. També dins Músiques, integrat per quatre con- la improvisació composició, el clacerts, té la voluntat de trencar la rinetista Hany Spamaay oferirà un idea d'avantguarda d'ara i parteix recital amb l'Ensemble Barcelona de la premissa que la música d'avui Nova Música i una classe magistral és conseqüència de moltes cultures abans del concert, el dia29 de maig. antigues. Dins d'aquest s'interpre- I l'Orkest De Volharding, integrataran obres d'Eduardo Polonio, Die- da per tres saxos, tres trompetes, go dall'Osto, Ricardo Massari, tres trombons, trompa, flauta o picChristiaan de }ong, Theo Loeven- colo, piano i contrabaix o guitarra die, entre d'altres. baixa, portarà obres d'autors hoDins del cicle Painting Music, el landesos actuals, com Louis Anvideoart basat en el tTactament d'i- driessen i KJass de Vdes. matges de quadres de pintors inEn total, durant el cicl.e hi haurà temacionals de tots els temps acom- 25 estrenes de compositors d'altres panyarà les obres dels compositors països (Holanda, Itàlia, el Japó, els Albert Llanas, Anna Cazurra, Ga- Estats Units) i 18 estrenes de combtiel Brncic, Pe ter Bacchus, Chiel positors espanyols. Meyering i Christiaan de Jong. Els concerts tindran JJoc al Cal destacar el concert del pia- CCCB, Arco Iris .Bar, Sala Metrònista Ricardo Descalzo, que el 24 nom i Casa Elizalde. d'abril ofelirà un programa dedicat Ma ria Gratacós i Monllor E Marta Casals, creu de Sant Jordi de la Generalit at l passat 12 de novembre el president de la Generalitat, jordi Pujol, lliurà la Creu de Sant Jordi a la senyora Marta Casals. esposa que va ser de Pau Casals i activa valedora del seu llegat. L'acte va tenir lloc a la magnificent Sala Oval del Museu d'Art Nacional de Catalunya. Marta Casals encapçalava una destacada llista de guardonats amb aquesta distinció vinculats al món de la música, i de la qual formen part també el cantant i rondallista Jaume ArneUa, el promotor de les Trobades d 'Acordionistes d 'Arsèguel, Artur Blasco, la soprano i presidenta d' Amics de l' Òpera de Sabadell, Mima Lacambra, el musicòleg Valentí Miserachs, el director coral Antoni Pérez Simó, el c lavicembalista Pere Ros i el ballarí Josep de Udaeta. Pel que fa a entitats, van ser guardonats l'Orfeó de Sants i I'Otfeó Manresà, entitats que viuen les celebracions del centenmi de la seva fundació. E Primeres obres d'encàrrec de l'Auditori a Josep Soler i Jordi Cervelló josep Soler jordi Cervelló quests dos compositors han estat els primers a rebre la petició d'obres d 'encàrrec de L'Àrea de Projectes del Consorci de l'Auditori i l' Orquestra, tot iniciant així la nova política d'encàrrecs d 'obres a compositors catalans. De moment s'encarregaran dues o bres a l'any, una simfònica i una de cambra, que seran estrenades la tempo rada següent a l'encàrrec (en aquest cas la temporada 2002-03). L'obra simfònica serà un concert per a orquestt·a, amb tota la plantilla de l'Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Per la seva banda, l'obra de cambra pot ser per a un mínim de quartet i un màxim de dotze músics. Les dues obres hauran de tenir enh·e 15 i 20 minuts i es lliuraran el setembre de 2002. L' obra simfònica serà composta per Josep Soler i la de cambra per Jordi Ce rvelló . La Comissió de Política d 'Encàrrecs de l'Auditoli la formen LaWI·ence Fos ter, director titular de l'Orquestra Simfònica d e Barcelona i Nacional de Catalunya (OBC); Abili Fort, director tècnic de l'OBC; el director d 'orquestra Josep Pons, i Jordi Maluquer, membre de la Comissió Artística de l' O BC. La Comissió no descarta ampliar aquesta política d 'encàrrecs a un nivell intemacional els anys vinents. A •·· ············• •·•••·· ······•·······•••·· ••• ••·····•·•· ··•· ··•·······•···· Bernat Vivancos, premi de composició a París l jove compositor i pianista barceloní Bernat Vivancos ha aconseguit el primer premi, per unanimitat del jurat, del IV Concurs de Composició del Festival des Cathèdrales de Picardia amb l'obra Nigra sum per a cor femení. En el mateix concurs, una altra obra seva, per a cor mixt, ha obtingut el tercer premi. Bernat Vivancos, que estudia Composició, Orquestració i Anàlisi Musical al Conservatmi Superior de París becat pel Departament de Cultura de la Generalitat, té en projecte la creació d'un concert es: pectacle titulat Welcome, d'una hora i mi~a de durada, que s'estt·enara pel Nadal de 2002 a la Catedral d ' Oslo, obra encàrrec del Youth Cathedra} Choir d 'Oslo. També ha rebut l'encàiTec de compondre la partitura per a un ballet que ha d'es trenar el Junior Ballet Contemporain. E - Un programa e tingut la sort dc poder confegir un programa musical de ràdio des del maig de 2000 fins al juliol de 2001. Va morir de mort natural. Una hora de música en una emissora gcncralista no té gaire sentit si no és per omplir una quota de música clàssica perquè no es digui. No es podia fidelitzar l'audiència, perquè. en emetre·s dissabtes de les 21 a Ics 22 hores. quan el Barça jugava. el programa saltava. J això passava sovint. Tampoc no es va fer cap gestió per patrocinar-Jo, amb Ja qual cosa al primer ajust pressupostari. va caure. El tema, però, no és si el programa es fa o es deixa de fer, sinó parlar del contingut. Es tractava d'omplir una hora dc música donant-hi un f1l conductor que sovint es relacionava amb l'actualitat: centenaris. programacions del Liceu o de I'OBC, etc. Sense cap propòsit previ, acudint simplement a Ja meva discoteca, em vaig trobar que es van fer 41 programes diferents (al mes d'agost es repetien). a una mitjana dc 45'15'' de música. Es van programar 278 peces dc 99 compositors diferents. dels quals hi havia 38 de catalans (38,38°,o). D'aquestes 278 peces, en 138 participaven intl!rprets catalans (49,64%) i 89 eren dc compositors catalans (32,01 %). Si ho mirem pel mínutatge, de 1.855 minuts de música, han sonat 970 minuts de peces amb intèrprets catalans (52,29°o) i 491 minuts amb obres de compositors catalans (26,46%). De totes aquestes xifres i sobre la basc que ha estat una programació espontània, se'n poden fer una sèrie de deduccions: en primer lloc, que hi ha un mercat prou important de CD en música clàssica tant d'intèrprets com de compositors cataJans (una altra cosa és la difusió d'aquestes edicions): en segon lloc, que les obres dels compositors catalans tendeixen a ser més curtes (32% de peces contra un 26% dc minuts): i per últim, que no és tan difícil d'omplir una quota digna de música i músics del país, sigui en programacions radiofòniques, sigui en la programació musical de Ics diverses sèties operístiques o de concerts. H per JORDI MALUQUER ¡¡;¡ s;- = ·~ ""' = e:i' ~· 206 Presentat i convocat el Premi Inauguració Internacional de Dansa Roseta Mauri de les n memòria de la ballarina reusenca del segle XIX Roinstal·lacions seta Mauri (que va ser primera ballarina i directora del Bade l'Escolania llet de l'Òpera de París), la Fundació Teatre Fortuny de Reus aquest premi internaciode Montserrat convoca nal, que tindrà lloc del 6 al 9 de E E = e:;' sr 206 l dia 25 d'octubre tingué lloc la presentació oficial de les noves instal·lacions de l'edifici de l'Escolania de MontseiTat, fetes possible gràcies a la Fundació Abadia de Montserrat 2025, sobre un projecte del gabinet d'arquitectes EspinetUbach. Bàsicament, el projecte fou concebut per plantes, en tres àmbits; el primer, el de l'escola d'ensenyament general; el segon, el de l'escola musical: i el tercer, el de vida comunitària dels escolans. El resultat de la intervenció ha donat com a res ultat un edifici que dobla els metres quadrats de superfície amb relació a l'anterior, una racionalitat espacial, una major lluminositat, etc.; en definitiva, es tracta d'un complex modern i preparat per a les necessitats del futur. Després de l'acollida dels membres de la Fundació pel P. Abat, Josep M. Soler, i pel director de la Fundació, Josep Sinca, els convidats -entre els quals hi havia els consellers de la Generalitat de Catalunya Artur Mas i Francesc Homs-, guiats per diversos monjo efectuaren una visita a les noves instal·lacions, després de la qual hi hagué un refrigeri, precedit per les paraules del director, del P. Abat i del conseller en Cap de la Generalitat. L'acte finalitzà amb una breu audició a la basílica. Amb direcció de Joaquim Piqué, l'Escolania i Ja Capella de Música interpretat·en la Salve del P. Anselm Ferrer; i l'Escolania el cor núm. I I de La Creació ("Vollendet ist das grosse werk"), Nigra sum de Pau Casals i el Salm 13 de Brahms. novembre de 2002. Hi podran patticipar tots els ballarins i ballarines entre 16 i 20 anys, complerts durant l'any 2002 . El premi és dotat amb 6.500 euros (gairebé 1.100.000 pessetes), un segon premi de 3.000 euros (gairebé 500.000 pessetes) i un tercer premi de 1.500 euros (gairebé 250.000 pessetes), a més d'atorgar diverses beques d'estudis. Els concursants hauran de preparar una variació de repertori tradicional i una variació lliure. El jurat serà fonnat per destacades personalitats del món de la dansa. La celebració del Premi, l'any que ve, anirà acompanyada d'una sèrie d·activitats culturals paraJ.Ieles, que inclouran l'edició d'un llibre sobre Roseta Mauri. El Premi compta ja amb el suport de diverses entitats, com la Federació Catalana de Professors de Dansa de Catalunya. l'Associació de Professors de Dansa de Catalunya i la Royal Academy of Dance. A la presentació del Premi, al Teatre Fortuny de Reus el passat 7 de novembre a les 21 h, hi van participar Josep M. Fargas, director del Teatre Fortuny, M. Canne Fraga, presidenta de l'Associació de Professors de dansa de les comarques de Tarragona. i Arcadi Carbonell, professor internacional de dansa i director tècnic del Premi, L'acte es va cloure amb l'actuació estel·lar de la ballal'ina nord-americana Susan Jaffe, membre destacat de J' American Ballet Theatre de Nova York. Per a més informació: www.reus.net/consorcis i www.rosetamauri.com. Aie: gbc@retemail.es Les novenes Orquestrades de Catalunya, del26 al30 de desembre er novè any consecutiu tenen lloc les Orquestrades de Catalunya. que enguany reuneixen 140 nois i noies joves estudjants de música d'escoles i conservatoris de diversos països del món. Durant els cinc dies que es du a terme la trobada, a la residència de Martí Codolar, Xavier Casademunt i Alfons Reverté s'encarreguen de Ja seva formació i dels assajos, tasca que culmina el 29 de desembre a la basílica de Santa Matia del Mar de Barcelona (19 h). L'orquestra dels joves estudiants interpretaran les obres objecte d'estudi i estrenaran una obra encanegada al compositor Alberto Sanpablo. Aquestes Orquesh·ades compten a.111 b la presència i participació de l'Orquestra Joven de Contagem. Aquesta fonnació brasilera convidada, nascuda el 1997 i formada per 40 membres, conrea un treball social, educatiu i musical amb joves menys afavorits de la ciutat de Contagem. Organitzades per Fusic, les Orquestrades tenen el suport de l'Institut de Cultura de Barcelona, l'SGAE, la Fundación Autor i la Fundació Matia Francisca Rubiralta. Per a més infotmació: www.fusic.org P - -tw•t•·•·••m.. El Primer Palau, en alça AQUESTA SISENA EDICIÓ DEL CICLE DE JOVES DE LA FUNDACIÓ OC-PMC EN CONFIRMA L'EVOLUCIÓ ASCENDENT, NO NOMÉS PER UN NIVELL GENERAL MÉS QUE ESTIMABLE I PROMETEDOR, SINÓ TAMBÉ, ENGUANY, PER LA PROCEDÈNCIA MÉS PLURAL DELS PARTICIPANTS, VINGUTS DE TOT L'EsTAT ESPANYOL I, MOLTS D'ELLS, DE PRESTIGIOSOS CENTRES DE FORMACIÓ EUROPEUS, ON REALITZEN ACTUALMENT ELS ESTUDIS. I concert inaugural (3 d'octubre), que tingué la col·laboració de I'ONCA, s'obrí amb concert mozartià (K. 449), que el pianista Moisès Femandez Via -tot i tractar-se d'un dels concerts "menors" del compositor- féu anibar al públic en una versió alada i plena dc vida interior, estilísticament correcta i tècnicament pròdiga en recursos pianístics subtils i diferenciats. Després, el clarinetista Cristo Ban·ios oferí una bri llant traducció d'un cicle dc variacions de Rossini, decoratives i espectaculannent virtuosístiques; exceJ.lí tant en els aspectes purament mecànics com en la varietat de les sonoritats i articulacions. Tancà el concert el Co11cierto Madrigal de Rodtigo, amb els guitarristes Xènia Axelroud i joan Benejam; enfront d'una obra de muntatge complex, a més de transmetre una gran simpatia personal evidenciaren notable domini, control i serenitat i aconseguiren de crear el clima que l'obra requereix, particularment en les cadències i els passatges íntims i evocadors característics de l'estètica de l'obra. Cal destacar la intel-ligència i l'ofici amb què el director Miquel Ortega preparà i concertà l'obra, i també la resta del programa. La pianista Helena Ginès obrí el primer recita l ( l O d'octubre), amb obres de Schumann, Liszt i Ravel. Acredità un bon nivell pianístic en els Sonets de Petrarca de Liszt i una sensibilitat notable en els Miroirs de Ravel, en una versió potser més encaminada a la subtilitat impressio- E - El jov e clarinetista Cristo Barrios, guanyador del Premi El Primer Palau 2001 El jurat f orma t per Mique l Far ré, Ja ume Torre nt, Pe re Serra, Francesc Tavema-Bech i Lluís Millet va acordar p er m ajoria de vots concedir el Premi El Prim er Pala u 2001 al clarinetista Cristo Barrios, premi dotat amb 500.000 pessetes. També es va acor dar atorgar quatre accèssits de 125.000 pessetes cadascun a la pianis ta Karina Aziz ova, el fl autista Roberto Cas ado, el pianista Moisés Femandez Via i el violinista Marc Oliu. nista de les sonmitats que a la seva vertebració 1ítmica. El violinista Marc Oliu inicià la seva intervenció amb una interpretació tècnicament impecable, d'arcada ampla i generosa, de la difícil Sonata núm. 2, per a violí sol, d'Ysaye; després d'una correcta Sonata espatïola de Turina, copsà adientment el caràcter i l'esperit dels Quatre preludis per a violí i piano de Xostakóvitx. ' L habitual concert simfònic amb l'OSV -dirigida amb talent i seguretat per Manuel Valdivieso- portà la presentació de la participant més jove del cicle, la violinista ltziar Oiarzabal (24 d'octubre). S'enfrontà amb una obra de pes i envergadura del repettmi violinístic, el Concert de Txaikovski, que interpretava per primera vegada amb orquestra; segurament aquesta circumstància pesà en una actuació que, si tingué una correcció innegable, no depassà el nivell d'una alumna aplicada. La soprano Nuria Orbea cantà cinc belles i ~vaca­ dares cançons populars basques, en versió de Joseph Canteloube, que ens permeteren copsar la seva musicalitat i els seus dots comunicatius, i al- hora una veu rodona, càlida i ben treballada, que intuïm particularment adeq uada per sobresortir en el terreny del Jied. Tancà el concert la pianista Karina Azizova, amb la Rapsòdia sobre un tema de Paganini de Rakhmànivov, que dominà completament, tot mostrant un indomable temperament eslau i una entitat pianística absoluta i consolidada. Cal lloar la valentia del flautista Roberto Casada que, en el quart concert (31 d'octubre), presentà un programa d'obres del segle xx -amb composicions de Berio, Manuel 01tra. Montsalvatge i Jolivet-, que donaren varietat i representativitat a aquesta sisena edició d'El Ptime1· Palau; ho féu amb un domini absolut de les dificultats específiques inherents a aquest repertoli, que vencé de manera brillant en l'aspecte tècnic, sonor i expressiu. cosa que deixa veure un instrumentista complet i madur. Finalment, la pianista Carmcn Yepes oferf una versió brillant, i molt personal, dels singulars -pel seu esperit i l'escriptura piarusticaQuadres d'una exposició de Mussorgski, en què acredità força, temperament i una potencialitat pianística molt prometedora. Banco Santander Central Hispano Harnoncourt recrea la música de Mozart en el concert d'obertura de Palau 100 Palau 100. Concentus Musicus Wien. Robert Wolf, flauta. Naoko Yoshino, arpa. Dir.: Nikolaus Harnoncourt. Mozart. Palau de la Música Catalana. 9 d'octubre de 200 t. Per LLUÍS TRULLÉN a temporada Palau I 00 va obrir el seu cicle de concerts amb la presència d' una dc les fi gures mítiques en el camp de la interpretació dc la música del barroc i del classicisme amb criteris històrics. Nikolaus Harnoncourt és una de les figures cabdals i pioneres en aquestes interpretacions i el celebèrrim conjunt Concentus Musicus Wien, fundat l'any 1953, pel mateix director berlinès, ha esdevingut punt de referència obligat en les darreres dècades per refetir-nos a les recreacions de la música de Monteverdi, Bach, Haydn i Mozart, entre altres compositors. En aquest concert inaugural de la temporada de Palau I00, dedicat monogràficament a Mozart, Harnoncoutt va mostrar novament el seu talent i el profund coneixement de l'obra del L compositor salzburguès. Harnoncourt té al seu davant una orquestra que coneix a la perfecció, una formació a la qual pot exigir un seguit de matisos. tempí elevats, canvis de color i dinàmiques en la sonoritat amb la certesa d'obtenir el resultat que més desitja . El seu plantejament de les Simfonies núm. 21 i 40 de Mozart -que emmarcaven el Concert per a flauta i arpa- va basar-se en un criteri summament objectiu: la seva lectura detallista i resolta a la perfecció tècnicament pels solistes de l'orquestra semblava dirigir-se cap a la recerca d'una expressió que respongués a una pulcra simplicitat melòdica en detriment d'un excés de vatietats dc colors, d'exageracions en els matisos. L'elegància clàssica enfrontada a les versions més viscerals amb components interpre- tatius a la romàntica; la nitidesa de la línia melòdica i el refinament del fraseig en conh·aposició a la magnitud de grans estructures haJmòniques¡ en definitiva, el refinament de la sonoritat en contraposició a una onada d'harmonies que poguessin torbar el discurs musical. No per això HamoncoUI1 defuig dels tempi ràpids, no per això deixa de banda uns contTastos sempre fets acuradament, però és el control de la línia en el discurs el que va donar a aquestes celebèrrimes partitures mozartianes el segell personal i distintiu dels grans intèrprets. Pel que fa a la partitura concertant, la interpretació va anar in crescendo; Robert Wolf i Naoko Yoshino van endinsar-se dins l'esperit mozartià que demanava Harnoncourt en el transcurs de l'obra. Una certa fredor en el primer moviment -tècnicament, però, de qualitat indiscutible- va donar pas a una lectura refmadíssima de !'"Andantino.. i a una plenitud clàssica ja del tot manifestada en el '"Rondo" final. Nikolaus Harnoncourt va mostrar un cop més les seves immenses qualitats com a director, la seva personalitat interpretativa i el savi plantejament musical que mai no deixa indiferent a qui l'escolla. Música ibèrica Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Ma rk K aplan, violí. Dir.: Lawrence Fester. Montsalvatge, Manén, Ravel. L'Auditori. 6 d'octubre de 2001 . Per F. TAVEI\NA-BECH D e fet, celebrat ja el petit Fes tival Mozart, el quart programa de I' OBC obria la temporada simfònica de l'Auditori. Malgrat la disparitat estètica de Ics obres programades, podríem dir que, per origen, els tres compositors es podrien inscriure en una mena de comunitat geogràfica, com és la formada per les costes marítimes del nord dc la penínsu la ibèrica. Cettament , Ravel va néixer a l'altre costat dels Pirineus. a Ciboure, petita població de la França atlàntica, mentre que Girona i Barcelona van ésser els llocs on van néixer, respectivament, Montsa lvatge i Manén. Amb tot, malgrat les distàncies de temps i d'espai, podríem dir que els tres ofereixen uns trets que els diferencien dels seus col-Jegues coe tan is d'altres latituds. alhora que els atorga un cert grau de parentiu. És així com amb unes versions metronòmicament puntuades per Lawrence Foster i delcorrecte violinisme. malgrat una certa fredor comunicativa de Mark Ka plan, va evidenciar-se com, abans que les idees temàtiques o el concepte contrapuntisticoharmònic, era el color orquestral el que aglutinava fonamentalment e l curs i el desenvolupament de la música. Cadascun dels tres compositors es convertien d'aquesta manera en uns artífexs de la llum en una comesa màgica i genial en el cas de Ravel (Rapsòdia espanyola, Pa11ana per a una infanta difunta, Albarada del Graciosa i Bolero) , mentre que Montsalvatge, en la Partita 1958, es complaïa en l'evocació multicolor d'un passat exòtic on Àfrica i Europa es donen la ma a través del continent ameticà i, per la seva banda, redescobrintlo com un dels tants aJtres dels nostres compositors apareguts en la primeria del segle passat i oblidats injustament. comprovàvem com joan Manén intentava en el seu virtuosístic Concierto españolnúm. 1 conciliar les influències del wagnerisme amb la lluminositat pròpia de l'impressionisme mediten-aní. 206 Benvinguda Fattucchiera o Ofèlia Sala hors qualificatius La Fattucchiera, de Vicenç Cuyàs. Llibret de Felice Romanj. Orquestra Simfònica i Cor del Gran Teatre del Liceu. Ofèlia Sala, Josep Sempere, Claudia Marchi, Simón OrfiJa, Javier Franco, Montserrat Benet. Dir.: Josep Pons. Gran Teatre del Liceu. 28 d'octubre de 2001. Per J. COMELLAS a recuperació de La Faltuccltiera dc Vicenç Cuyàs ha significat el primer gran èxit de l'actua l temporada liccística. I hi ha molts clements que fan pensar que en constituirà un dels esdeveniments de referència. El fet no es podia esperar, ja que sobre el paper -o sobre la visió immediata de la programació-. aquesta proposta era destinada a figurar en un Uoc secundari. Un cop constatat això. entrem en els fets. Si fa poc els responsables artístics del Liceu van oferir un tast d'òpera catalana, també en concert. amb la programació de parts dc títols de Manén, Pedrell, Lamote de Grignon i Morera, en aquesta han donat un pas endavant en exhumar un dels escassos i alhora més destacats títols del repertori líric català romàntic. Ha estat una iniciativa no gens fàcil, tant per causes estrictament funcionals -edició dc materials, revisió dc l'obra, resolució de diversos problemes tècnics, trobada d'un repartiment específic... - com pel que podríem anomenar política o c1iteri artístic. Que el primer dia segons que sembla bona part dels entusiastes i fidels seients del cinquè pis estiguessin buits aclarei..x amb tota precisió el que vull dir. Des d'aquesta perspectiva, doncs, l'aposta era arriscada en tots els sentits. I els llarguíssims aplaudiments que van segellar la primera part i el final -no sols adrecats a la interpretació sinó a Í'espectacle global-, confi11nen fms a quin punt. remar contra corrent dels vents de la comoditat a vegades és ben ren· di ble. Barretada, doncs. i que l'ànim no decaigui. En termes estrictament musicals, no es pot negar que La Fattuchiera no és una obra intrínsecament gran. És una partitura amb tots els delectes i totes Ics qualitats pròpies d'un autor no pas jove, L ~ = = ·5! = 206 24 624 sinó joveníssim-vint-i-dos anys d'edat. Entre aquells el tractament vocal, d'una dificultat que avui se'ns mosh·a com gairebé impossible, sobretot pel que fa al tenor, i amb una manca de consistència constmctiva que comporta massa moments d'escassa entitat musical -abús dels cors homofònics, linútació dels conjunts a trios, parcel·les de la partitura que llinden la vulgaritat. l entre les virtuts, una gran riquesa temàtica, un melodisme de notable bellesa, una estructura orquestral poderosa -en aquest sentit, avançada al seu temps-: i dins del mateix concepte, la recerca d'un discurs contínual exempt gairebé del tot de números tancats, fet que confuma un cert aire d ·obra moderna en relació amb la seva època. L'obra de Cuyàs. conh·à1iament al que hom podria pensar a l'avançada, es decanta més cap al Verdi desconegut que cap al Belluú coetani. Definitivament, es tracta d'un discurs musical generós de recursos, de fàcil comunicació i d'innegable riquesa i volada !hica. Tot plegat, no cal dir-ho, posa en evidència l'absurd de l'arraconament i, derivadament. de la necessitat de pouar en el patrimoni musical català a la recerca de possibles noves troballes. Una obra d'aquestes característiques reclamava una interpretació molt exigent partint de la premissa ja apuntada de la dificultat de les parts de tots els intèrprets, i en un pla global. de la revisió de la partitura: d'altra banda, oferta sense gairebé retalls. josep Pons va aconseguir un nou èxit personal. El músic de Puig-reig té la virtut de donar seguretat i confiança a les seves tasques. És un gran ordenador de recursos, un músic que ofereix un h·eball sempre clar, amb cada cosa al seu lloc i en el seu mo· ment. i això, en una versió tan compromesa com aques- josep Sempere i Ofè1ín Snln ta. resultava cabdal. El seu mèrit bàsic va ser afavotir un tot coherent, sense fregadissos -tan fàcils aquí-, i en Ja manera que hi va reeixir, els resultats van acabar sent rodons. Un atot important era resoldre les reiterades i impossibles exigències del paper d'Oscar, escrit en una època en què el recurs al falset era ben acceptat. El tenor alacantí josep Semperc. malgrat un cant un pèl tosc, va fer una demostració dc facultats. jugant al fil del precipici, d'un enorme mèrit. La interpretació de la soprano Ofèlia Sala en el paper principal d'lsmailia va resultar esclatant. Els qui encara creiem en la diferència enh·e cantar i fer música, entre tre· ball vocal circenc i profunditat; els qui pensem que una cosa és enllaçar notes i l'altra donar-hi vida i de retruc al personatge i al contingut musical que incorpora: aquesta raça, doncs, de valoradors de l'art del cant, vam tenir oportunitat de sadollar-nos en una demostració, en aquest sentit. esgotadora d'epítets. Ofèlia Sala és, per damunt de tot, una artista, o sigui una creadora de bellesa en el sentit més exacte i sobretot profund de l'expressió. La seva lsmailia, omnipresent en el decurs de tota l'obra, esdevé referència inoblidable a casa nostra d'una trajectòria que ara és ja molt fenna i que camina vers l'excepcionalitat. Simón Orfila, en una setmana d'intensiva pluriocupació -va ficar-sc en aquesta obra amb pocs dies de temps per preparar-la mentre representava La Bohème-, va estar convincent i segur en el paper d'Ulrico. i la debutant Claudia Marchi va de- mostrar ser una esplèndida professional en el no molt extens però compromès paper d' Argea. Cal destacar, així mateix, la breu però feliç in· tervenció de Montserrat Benet. En la seva bona línia, el cor. en una tasca molt menys compromesa del que és habitual. Epíleg. Poques hores abans que el Liceu programés un títol català, la nostra clas· se política aprovava que el nostre teatre fes justament això. amb la precisió -tanmateix no irrellevant- de re· metre·s a autors actuals. Mentrestant aquesta Fattucchiera -l'original de Ja qual es troba a Barcelona- ha estat possible gràcies a la tasca d'investigació promoguda per l'lnstituto Complutense de Ciencias Musicales, almenys encanegada a un català -Francesc Cortés. Afegeixo que el responsable d'aquest ens universitari madrileny en el seu moment va fer possible la publicació en castellà de la biografia del vallenc Ro· bert Gerhard escrita originalment en català pel seu deixeble Joaquim Hems. No cal dir que aquesta versió ori· ginal roman a les tenebres. I en aquest context, permeteu· me que un reflex condicionat que se'm fa inevitable em porti a recordar que existeix. és un dir, un Centre de Do· cumentació Musical, etcète· ra, etcètera. De manera simultània, un complet estudi sobre Ja realitat cultural espanyola dut a tetme per l'SGAE ~ue ba es· tat qui finançava la recerca que ha permès posar al dia l'obra de Cuyàs-, confirma que en matèria de cultura Ca· talunya més o menys camina com els crancs. ¿Cal afegir-hi res més? Euroconcert va obrir la temporada amb les Càntigues d'Alfons X i el Llibre vermell de Montserrat Euroconcert. Ensemble Micrologus. Capella de Música de Santa Maria del Mar. Càntigues de Santa Maria d' Alfons X el Savi. Llibre vermell de Montse"at. Palau de la Música Catalana. 22 d'octubre de 2001. Per LL.T. ues de les obres del patriomoni musical dels segles Xlii i XIV més emblemàtiques i mostra del primer repertori marià són les Càntigues de Santa Maria i el Llibre vermell de Montserrat. De les 460 cançons que integren les Càntigues, 360 tenen un caràcter narratiu. explicant miracles de la Mare de Déu, que foren àmpliament difoses durant l'edat mitjana; la resta, els loores a Maria, contenen un sentit proper a l'estil trobadoresc. El Llibre 11ermell inclou Ics cançons destinades als pelegtins que pujaven al Monestir dc Montserrat en el qual, de fet, es troben nou cants a diverses veus, a més D dels cèlebres balls rodons i la dansa de la mort Ad mortem festinamus. De fet, la llibertat interpretativa d'aquestes obres. en el sentit instrumental i, consegüentment, rítmic fa que cada conjunt, cada fotmació musical ens apropi d' una manera personal a aquest panimoni. El grup Micrologus té un ampli bagatge en Ja interpretació de la música medieval, i des de Ja seva fundació l'any 1984 ha esdevingut una de les formacions més destacades en aquest gènere musical. La temporada Euroconcert va obrir la seva xvn edició amb aquest conjunt italià que, juntament amb la CapeUa de Música de Santa Maria del Mar, van apropar-nos amb el so del llaüt, de la gui- tarra moresca, del tamborí. de la caramella. de la viola de roda, de la ñdula o del rabec. a la música d'aquestes dues obres del patrimoni hispànic. L'Enscmblc Micrologus. com bona part dels grans conjunts especialitzats en el gènere, fa un detallat estudi musicològic de les obres que interpreta, vigila al detall la reproducció dels instruments, i atorga un segell personal i distintiu a les versions. L'Ensemble sempre busca un cert efecte coloristic en Ics interpretacions, amb la profusió rítmica, amb la projecció àm- plia del so, però sempre amb l'atenció de recrear una atmosfera al més propera possible al 9ue podria haver estat la musica dels segles xm i XIV. Versions profundament delicades de les Càntigues, versions més dinàmiques i vatiades en el color que altres interpretacions escoltades del Llibre vermell. van donar a la recreac10 una sonotitat eloqüent. una tiquesa en el color instrumental d'un innegable atractiu. Un brillant concert d'obertura per a aquesta nova edició d'Euroconcert. Regal inesperat Més interès que emoció Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. DiJ~.: Franz-Paul Decker. Novena Simfonia de Gustav Mahler. L'Auditori. 20 d'octubre de 2001. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Magdalena Martínez, flauta. Dir.: Hatt Volkov. Schumann, Niclscn, Sibelius. ]]Auditori. 27 d'octubre de 200 I. Per F. T.-B. .. L a indisponibilitat del director previst va possibilitar que. per sorpresa, gaudíssim d'una versió memorable de la Novena Simfonia de Mahler. una pàgina cabdal del simfonisme postromàntic. ja que com a substitut es va sol·licitar la coJ.Iaboració de Franz-Paul Decker, ben conegut i admirat per les seves lectures sempre vitals i emocionades del gran repertori simfònic. Ben cert que Dccker té ben assimi lades Ics simfonies dc Mahle r, igual que les òperes dc Wagner, les obres de Bruckncr i, entre d'altres, les d"Strauss. Diríem, i no tenim por d'equivocar-nos , que tots aquests composi tors part icipen en l'esperit íntim del mateix director i amb ells dialoga per crear-ne una interpretació que, al marge dc perfeccionismes, és pura emoció expressiva i vital comunicació de vivències. Breument direm, doncs, que la música de Mahler, malgrat algunes absències de les trompes, va reviure amb tota la seva càrrega emotiva, amb aquell sentit dramàtic del pas inexorable del temps, amb admirables jocs d'un contrapunt timbric en què les idees semblen brollar amb vetitable elan vital. Res no va mancar perquè el món de Mahler se'ns aparegués amb tota la seva força humana, amb la suggeridora imatge d'una fantasia que es desplega en mil i un colors, com també en tantes o més subtileses sonores. En definitiva, un món sonor màgic que Decker va desplegar davant nostre amb la mínima gesticulació i tanmateix amb la màxima tensió perquè l'obra esdevingués pura manifestació d'idees i sentiments. Per F.T.-B. i haguéssim de recordar alguna cosa d'aquest concert, seria el so i la dicció de la nautista Magdalena Martínez. Va ésser ella, amb una partitura com l'asèptic {mancat d'emoció i passió) Concert per a flauta i orquestra dc Karl Niclsen, qui ens va comunicar la sensació d'assistir a un acte musical. Veritablement, la pàgina de Niclsen és llarga i no està cscdta amb manca d'idees, però el seu discurs peca d'una sobredosi de voler desenvolupar amb lògica un discurs excessivament complex i mancat d'imaginació. D'alguna manera, un mica més de llibertat a l'hora d'expressar el contingut sonor o bé una certa voluntat d'acolorir el discurs podien haver atorgat a l'obra un major poder de seducció. Amb tot, la S flautista va aconseguir resultats força positius per magnificar aquesta obra. Com a composició inicial del programa i substituint el Concert de Tubin, va oferirse l'obertura de Manfred de Schumann, en la qualla fredor del directOI~ més preocupat a mantenir el tempo del discurs que no a intensificar l'expressió. va posar en relleu les moltes mancances del pensament orquestral schumannià. Veritablement, amb la diguem-ne preocupació rítmica. el jove director llan Volkov -en una altra de les ja cròniques substitucions de l'actual temporada- ho tenia difícil per donar vida i claTedat a un pàgina tan densa i vivencial com la Segona Simfonia de Sibelius, Ja qual, tret de la seva inherent magnificència sonora, poc va comunicar de la seva grandesa tel·lúrica. L'Orquestra Pablo Sarasate al Festival d'Ordino Festival Narci~o Yepes. Orquestra Pablo Sarasate. Joan En· ric Lluna, clarinet. Director: Ernest Martínez lzquierdo. Mon~alvatge , Weber, Sibelius, Ginastera. Auditori Nacional d'Andorra (Ordino). 12 d'octubre de 2001. Autors catalans al cicle Avuimúsica Avuimúsica. Quartet de Cordes de solistes de I'OBC: Àngel Jesús García (violí), Ana Galan (violí), Enric Koontz (viola) i José Mor (violoncel). Homs, Guinjoan, Balada, Benguerel, Manén. CCCB. 23 d'octubre de 2001. Per MARIA GRATACÓS_ Per M. GRATACÓS l concert va començar amb Croquis ( 1998) de Xavier Benguerel, és a dit~ simplicitat en l'exercici de construcció i en Ja recerca de sonoritats. El resultat, un joc intel·lectual pobre en textures i colors que s'allunya de l'estil del compositor en les seves altres obres. Tot seguit es va interpretar Anil'ersari (1993) de Joan Guinjoan, una obra difícil d'escoltar per a aquells que no estan avesats a les dissonàncies i al problema de l'afinació, però d'una gran bellesa estètica i equilibri. La peça comença amb un lament al violí i a l violoncel, que crea tensió pel fet de tocar amb l'arc ben a prop del pont, amb notes llargues i mi ct·otons de la música oriental, que troba les seves reminiscències en els glissandos i en la relació intervàlica. La música creava una atmosfera com en un conte, representat amb titelles o ombres xinesques, que evoca la calma de l'aigua en un jardí xinès -efecte aconseguit amb un arpegiat pinçant les cordes com una arpa. Un ppp desalinat ben a prop del pont que obligava a la concentració en l'escolta va tancar la peça amb una gran tensió dramàtica. L'obra va ser un encàrrec dels germans Claret amb motiu del seu 25è aniversari com a solistes. Va continuar el prog¡·ama amb el Quartet de corda núm. 8 ( 1974) de Joaquim Homs. Homs aconsegueix una cosa molt difícil: fer música desctiptiva amb un llenguatge contemporani. !l'oient escolta el bressolar de les E L 206 26 626 ' Orquestra Pablo Sarasate va ser acollida pel públic d'Andorra amb entusiasme durant els dos dies que hi va actuar. Primer amb el pianista Achúcan-o com a solista. l'endemà amb el clarinetista joan Enric Lluna. La selecció del programa del concert va anar a càtTec del director titulat~ Ernest Martínez lzquierdo; un pr-ograma que passava per difm·cnts èpoques històriques, tendències estilístiques i llenguatges. L'Orquestra. fundada per Pablo Sarasate l'any 1879, és la més antiga d'Espanya, tot i que és la que té més joves dins la seva plantilla. El so brillant que arrencà de l'orquestra captivà el públic amb la primera obra del programa, Eurofanfarria de Xavier Montsalvatge, el compositor caLalà més eclèctic. imaginatiu i creatiu i que millor sap integrar tots els elements tradicionals i d'altres cultures que l'han innuenciat. Sortilegis, obra de dilicil execució. va sonar brillantment i va sorprendre amb el seu llenguatge innovador. "Allegro" del Concert per a c/ari11et núm. 2 en Mib major op. 7-1 dc Weber va fer de pont entre el llenguatge contemporani i el nacionalista. J.E. Lluna es va recrear i va oferir dos bisos al públic: una Sonatina de )osef Horowitz i el Caprici de Paul Hardy, unes variacions temàtiques basades en el tema "Jt Ain't Neccssarily So'' de l'òpera Porgy and Bess de Cershwin. -amb l'estructura d'una impt-ovisació de jazz dins el llen- guatge contemporani de la música clàssica. Pélleas et Mélisande op. 46 de Jan Sibelius, obra que sorprèn per la seva bellesa descriptiva. L'obra té dues parts. les peces referides a Mélisande. amb una gran tensió dramàtica, i les que descriuen elements de la natura, com el mar. Les imitacions de sons de la natura, o les referències a sentiments amb càn·ega dramàtica van fer-se presents en les vuit peces que componen l'obra. 'En la peça tres apareixien reminiscències d'un vals i en les peces 2, 6, 7 i 8 hi ha continuïtat estructural en alguns motius melòdics. i en el color instnunental. L'apoteòsic final amb les danses del Ballet Estancia d'Alberto Ginastera va an·encar uns grans bravos entre el públic. Es tracta d'un ballet en un acte i cinc escenes que capten la vida en una hisenda argentina. En aquesta obra es poden veure les influències d'lgor Stravinsky i Béla Bartók dins del període nacionalista del compositor argentí que va morir el 1983. El ballet s'estructura en diverses danses. S'hi van poder escoltar quatre. La '·Danza del trigo" és una peça amb molt de colm~ i la dansa final, "Matam bo'', és potser la més coneguda, "Los peones de la hacienda ·• té moltes connexions amb la música de cinema per a westerns. Una música que és més per ballar que per escoltar. perquè el ritme feia que la gent seguís el compàs amb els peus. onades, aquell vaivé que dues notes dels violins empren en moviment ascendent i descendent, intercalant-se les veus. La sensació d'apropament i llunyania creada amb un joc de dinàmiques amb continuïtat. La densitat a Ja textura pels tutti i el silenci per crear tensió. I el retorn amb el glissando al violoncel. Un trèmolo al segon violí i al violoncel com el ·'cabritar'' de les ones. Tota la corda s'uneix a l'onada que arriba a Ja sorra de la platja i sorprèn els passejants. El violoncel marca el goteig de l'esquitxada, l'escuma. Retorna l'onada amb un moviment de l'arc més llarg i agut. El glissando a tota la corda evoca records vora el mar. La música d'Homs ens parla, ens explica el que ell sent. La profunditat de l mar expressada en la tensió per retornar a la solitud, a l'intimisme del compositor. La corda tanca una frase en consonància, per reprendre'n una de nova en la dissonància. El degoteig expressat amb un pizzicatto que passa per totes les cordes. Alguna corda pessigada que ens esquitxa regalims d'aigua. La citació d'un altre llenguatge musical dins la peça. un llenguatge postromàntic com una cançó recordada del passat harmoniós, que es desdibuixa i el fa tomar al present de les dissonàncies. S'allunya amb una nota llarga a l'arc en pianíssim i retorna per allunyar-se un altre cop. El bressolar d'anar i tomar de les ones amb una dinàmica de p -ppp-p per acabar finíssimament en un piano insistent que dura quatre arcs llargs i lents. La segona part del concert va començar amb e l Quartet de corda de Joan Manén, dc gran força poètica. L'obra comença estructuralment amb una frase clàssica que té modernitat dins les dinàmiques emprades. Comença una secció molt viva amb un tutti de força teixit pel fons de la viola i el violoncel. La densitat pren caràcter simfònic. Aparei.x un tema conegut, una citació, després reminiscències de música de western i modulacions que retornen al tema inicial. Un tutti de quartet francès de l'època de Txaikovski que finalitza amb cadència perfecta. El temps lent retorna a un tema ple dc color amb tens ió hannònica en els aguts i en la textura de fons que baixa en un salt intervàlic. La perfecció del so de l'arc del solista comunica el sentiment d'espera del compositor. Retorna el tutti amb força amb un pizzica/lo al violí que mena a un crescendo que amplia la densitat tot abocant a un forte. El tema es reprèn tt·ansportat pel violí. Se sent la música muntada a cavall en un ritme que t'allunya i t'apropa a algun lloc. Un pizzicatto a la viola evoca l'aigua que cau dc les fulles al pas del temps. 1 el violí, cava lcant, s'a llunya amb un decrescendo fins al piano. Ara el violí enganya l'oien t creant una falsa expectativa d'acostament, ja que torna a allunyar-se amb el tema cavalcant per retomar al moviment inicial. Els dos vio- lins reprenen el tema amb escales ascendents, un ritardando i un silenci. Després el retorn en un to més alt i el ritme que l'agut fa confondre perceptiva ment amb un accelerando. L'obra acaba abandonant la tensió dels aguts i retrobant la calma que aporta un so greu. El concert va acabar amb les Sis miniatures (1967) de Lleonard Balada. Unes peces que sent independents les unes de les altres, mantenen un fil de continwtat per mitjà de les dissonàncies. La primera miniatura comença amb un tutti de cops d'arc (attachés) i una melodia trencada, desestructw-ada o el que és el mateix, Ja amelodia. El pas d'una nota a una altra es fa anossegantse. I la tensió l'ofereixen unes dissonàncies molt estridents. L'únic element que serveix per atreure l'atenció de l'oient i fixar la dispersió és un ritme de vals 3/4. En una altra miniatura els salts intervàlics de segona i tercera superposades van creant una atmosfera. Un tema estrident anuncia una mort en la teranyina teixida de dissonàncies i estridències que penja d'un orgue. El primer violí toca semitons a prop de l'arc tot creant una textura gairebé mistica, que és trencada pels pizzicattos. Un altra miniatura evoca els sorolls a què estem avesats a la vida quotidiana. Els sorolls del carrer, de cotxes, de botzines. de gent que crida histèricament, tot això s'evoca amb els glissandos que passen d'un inshllment a un altre, els attachés, els glissandos als dos violins en tons molt propers fent grinyolar les cordes, els sons aguts a prop del pont, els grans salts i glissandos continuats. Després de la tensió, la distensió auditiva arri ba amb el violoncel que parla tot sol, dins la seva solitud, primer gràcies a un acord de dues cordes alhOTa i després amb un acord que sembla un orgue. Reeixí a1nb Ellington però no pogué amb Miller Promoconcert. The Bird of Paradise Orchestra. Dir.: Paul Keller. Tribute to Duke Ellington & Glenn Miller. L'Auditori. 27 d'octubre de 2001. Per ALBERT SUÑÉ o és gaire normal veure bandes nord-ameticanes de jazz ~uc aterrin a Barcelona rora d algun esdeveniment esporàdic. Per exemple. un festiva l de jazz. Això és el que va passar amb Thc Bird of Paradisc Orchestra. No és gaire normal tampoc que en un coliseu dc Ics canlcterístiques del situat al carrer de Lepant, i pensant. a més. que era un dijous a la nit, hi hagi una molt bona entrada. Passava, però, que els músics no era la primera vegada que actuaven a Barcelona. I els organitzadors van pensar que. com que la cosa havia funcionat força bé, era normal dc contractar-los novament. A més. aquesta no és una orquestra de jazz habitual. Perquè. de fet. es dedica a homcnat¡ar dos líders de banda tan diferents com Duke EUington i Glcnn Miller. És a dir. dos homes situats a cada antípoda del jazz orquestral. Per tant, el repte és realment important. Perquè la banda s'ha dc submergir contínuament en les èpiques de cadascun dels músics. I no val a badar. Perquè no es pot tocar Ellington pensant en Miller. i viceversa. Ara bê, a priori la idea és bona, perquè el públic es disposa a escoltar un seguit de temes famosos -i no tan fa. masos- de ducs orquestres que van demostrar posseir, una la capacitat més gran per produir sons i harmonies d'inspiració afroamelicana, mentre que l'altra va [er ballar més d'una generació amb inspirades melodies i temes essencialment blancs. The Bird of Paradisc se'n sortí a mitges. Estigué prou bé a l'hora dïmerpretar Duke, però decebé quan encarà Glenn. El director dc l'orquestra. el contrabaix Paul Keller. readaptà alguns temes d'EIIington amb soltesa i gràcia -fins i tot aparegueren breument el /alin ja:: i el fuuky- i palesà que sc sabia prou bé la lliçó. Per a això, complit amb quatre trompetes molt ben compenetrades, puixants. amb tres trombons d'cxccl-lcnt so, i quatre saxos de prou pcrsonalitttt. Perquè va saber extreut·e'n un so atractiu i nuetuant d'acord amb el tema que s'interpreta· va. Però eren uns saxos als quals mancava cos. Amb un de més la cosa hauria anat millor N i els metalls no els haurien ta- pat tant. Pel que fa a la secció ritmica, cal dir que estigué molt desigual. Keller. a qui ningú pot discutir la seva habilitallèenica i la seva capacitat de lideratge, tenia el seu so tan amplilïcat que semblava un baix elècttic: el piano, tot i que de· mostrà bones idees, es quedà molt a segon termini; i la bateria sonava com una capsa dc sabates pel que fa als tambors, mentre que els plats semblaven cassoles foradades. A part d'això, el músic que els colpc· java demostrà que li faltaven encara unes quantes ll.içons. Però, malgrat això. Take the A train. f lol'e being lzere with you, Don't get around mudr anvmore, /1 don't mean a thiÍ1g. Cnral'an. Sophisticated lacly. Just squee:e me i Diminuendo a nd crescendo in blue, per exemple, van sonar molt bé: alguns solistes i la vocalista hi estigueren realment entonats. i es va demostrar que Keller i la seva gent havien sabut trobar un punt equidistant, prou difícil d'alh·a banda, entre les bandes hereves (EIIington, Basie, I-lerma o i altres que es dediquen a investigar sobre els grans del swing) i les que interpreten purament música de ball. Però a l'bora de tocar Miller no es va saber trobar mai la cadència indicada a cada tema. Moonligl!t serenade, Tuxedo junction. fn tl!e mood, Song of t11e Volga boatmen, Sl ring o[ pearls o American pa1rol, per exemple. van ser tocats d'una manera molt lineal. Pulcra, això sí. Però sense ànima. I sense cap novetat harmònica. Amb la qual cosa, es demostrà que interpretar Glenn Miller no és gens fàcil. Tampoc és fàcil interpretar Ellington. Però si hi poses el cor i tens ganes d'agradar, te'n pots sortir. Perquè el Duke era l'encarnació fefaent. a vegades descordada, de la sapiència jazzística. I és lògic que t'hi puguis apropar. Miller no pretenia arribar tan amunt. Ni de bon tros. Però, curiosament, el seu secret està molt més resguardat. Possiblement perquè a l'hora d'apropar-se a Ellington, tothom s'esmerça al màxim. J amb Glenn tots pensen que ja que els seus temes són tan coneguts, no cal aquest es· forç. I és un gran error. Perquè la seva música, tot i ser absolutament diferent, també té molta força. Una orquestra excel·lent Palau I 00. Detroit Symphomy Orchestra. Lars Vogt, pia· no. Dir.: Leif Segerstam. Michael Daugherty, Bee thoven, Rakhmàninov. Pa la u de la Música Catalana. 17 d'octu· bre de 200 1. El Quartet Brodsky, grans intèrprets de Britten, Txaikovski i Schubert Auditori XXI. Cicle Música de Cambra Pau Casals. Quartet Brodsky. Britten, Txaikovski. Schubert. L'Auditori. Del 20 d'octubre al 4 de novembre de 2001. Per F. T.-B. Per LL.T. l Quartet Brodsky ha tornat a la temporada de concerts dc música de cambra organitzats per l'Auditori XXI. La música de Brittcn, Txaikovski i Schubert ha centrat les actuacions a Barcelona d'aquest conjunt cambrístic que, fundat l'any 1972, ha esdevingut un dels quartets més cèlebres en el camp de la música de cambra. Aquest conjunt, els intèrprets del qual tenen la particularitat que sempre toquen drets en comptes de fer-ho asseguts com és habitual, es caracteritza per unes versions temperamentals. portadores d·una força i ínteHigència que per la seva profunditat poden recordar les cèlebres llegades pel Quartet Beethoven o Amadeus -per referir-nos a dos quartets històrics- o la intensitat i força que caracteritzen encara que en un altre gènere els Arditti. La màgia de la música de cambra rau en la comprensió que ha d' haver-hi cntTC els instrumen tistes, en el pla ntejament claríssim formu lat ja abans de les interpretacions, en Ja parietal del protagonisme i, lògicament, en la qualitat a títol individual que han de tenir cadascun dels membres per ofclir un discurs que brolli amb la màxima naturalitat i alhora profunditat possibles. Els Brodsky es coneixen profundament, saben les seves qualitats, són conscients de la seva vàlua individual que els permet endinsar-se en les obres siguin del romanticisme vienès de Schubert, del temperamental i líric romanticisme dc Txaikovski o del segell propi de la música del segle xx de Britten, tol captant-ne el més essencial del missatge. L'Auditori va poder escoltar els Brodsky en uns concerts que tenien un atractiu especial. Paul Cassidy va tocar amb la viola que va pertànyer al mateix Benjamin Brillen, compositor dc qui a més en&Uany es commemora el vint-i-cmquè aniversari dc la seva mort, un atractiu que certament donava un nou al·licient als concerts. Entre altres obres va n interpretar el Schubert del Quar- E 206 28 628 eritablement, l'actual nivell simfònic és molt elevat i gairebé resulta un fet que ja no sorprèn. També diríem que les orquestres que estan en condicions d'efectuar gires pels principals centres musicals del món porten uns programes que, al marge d'un indiscutible interès musical, procuren remarcar el lluïment de llurs vittuts, tant tècniques com artístiques ... Més o menys, amb aquest plantejament es va presentar a Barcelona l'Orquestra Simfònica de Detroit i l'únic contratemps va ser la substitució del director previst. Tanmateix, Leif Segerstam va resoldre aquest inesperat problema amb resultats immillorables. Fins a cert punt, doncs, I 'aspecte simfònic del concert va desenrotllar-se dins de nivells exccJ.lents. L'obra Rosa Parks Boulevard de Michael Daughcrty -compositor resident de l'orquestra-, tot i t·evelar interès i notable vol creatiu, va constituir un punt de lluïment per al conjunt V simfònic, com també la interpretació de les bellissimes Danses simfòniques de Rakhmàninov va desenvolupar-se amb moments de notable emotivitat. Igualment, en aquestes gires, per arrodonir l'atractiu del concert s'acostuma a incloure l'actuació d'un jove solista de "cunículum·· prometedor. D 'aquesta manera va presentar-se el pianista alemany Lars Vogt, el qual, nascut I'any 1970, va obtenir el segon premi en el Concurs de Leeds de 1990. En certa manera, la seva interpretació del Cinquè Con- cert per a piano, "L'Emperador", va palesar una notable noció constructiva de la lectura, sensibilitat a l'hora de matisar i rigor traductiu per donar sentit a la partitura beethoveniana; tanmateix, el conjunt d'aquestes qualitats no va ésser suficient perquè la música manifestés en tota la seva vitalitat les moltes idees i emocions que hi va dipositar el geni beethovenià. tet Rosamunde en una versió magistral en els moviments lents, en els quals la màgia lírica de l'obra. amb la seva dimensió poètica i íntimament romàntica, s'endinsava en tota l'atmosfera vienesa que el compositor va reflectir en aquesta obra mestra del gènere. La musicalitat, la delicadesa dels plantejaments, Ja so· brietat en els tempi ràpids van propiciar un Schubert d'una qualitat tècnica excepcional i d'un constant refinament expressiu. Per la seva banda. el Quartet núm. 3 de Britten té en la seva ~Burlesca .. un dels cims cambrístics llegats pel compositor. obra que va ser escrita un any abans de la seva mort. En l'obra. els Brodsky van endinsar-se alhora en dos vessants inte11>retarius. Un que marca el discurs de Ja composició, el seu caràcter de testament musical, i un altre, la ca· pacitat per extreure amb una lectura dotada d'una intensa força interior els matisos més colorístics amb unes dinàmiques executades amb una força i magnitud certament magistrals. Aquest aprofund iment en l'obra, aquest endinsament en l'esperit de la composició, va permeb·e gaudir d'una versió veritablement excepcional. Els Brodsky van comptar amb coJ.Iaboració del viola Ashan Pillai i del violonceHista Damian Martínez Marco per inte11>retar el sextet Soul'enir de Fiaren ce de Txaikovski. Sis veus independents, sis instruments que han de parlar per si mateixos, però alhora conjuntar-se per obtenir una música lluny de la tristesa i melangia d'altres composicions de rautor per endinsar-se en les delicadeses de Ja llwuinositat tan emparentada amb Florència. Va ser precisament la lírica. la melodia, les idees musicals ple· nes de fluïdesa les que van marcar una versió oberta, caracteritzada pel so ample, pel.s seus delicats jocs en els mallsos, i lògicament portadora d'aquell romanticisme inhe· rent, segell propi del compositor. En definitiva, tres autors tractats amb un profund detallisme, amb Tiqut:sa de contin· guts musicals i en mans d'uns artistes que saben copsar el missatge interior de les obres que interpreten. - L'italiana in Algeri: nou títol per a un extens repertori L'ita/ia11a iu A lgerí dc G. Rossini. Llibret d'A. Anelli. Orquestra Simfònica del Vallès. Cor Amics dc l'Òpera de Sabadell. Susana Santiago, Enric Serra, Emanuele Giannino, Enric M. Castignaoi, Miki Mori, lnés Moraleda, Josep l'iercs. Dramatúrgia: P. Montcrde. Dir. musical: E. Orcioolo. Teatre Principal (Sabadell). 31 d' octubre de 2001. Pe_r ROBERT. BENITO_ a temporada s'ha inaugurat en clau bufa i recreatlt un ambient de cabaret amb l'òpera de Rossini Lïtaliana in Algerí, fet que ha regresentat per als Amics de I Òpera de Sabadell la incorporació d'aquest nou títol al seu ja extens repertori. En aquest tipus d'obres no podem esperar. evidentment, un argurnent transcendent. Això actualment pot plantejar un problema, atès que alguns registes s'entesten a voler transmetre més del que l'obra pretenia inicialment. La solució trobada en la producció que ens ocupa, consistent a situar l'acció en un local nocturn anomenat Algerí a la dècada dels anys quar-anta del segle ?0(, en una ciutat del nord d'Africa, tot i que no és perfecta, com a mínim no molesta i dóna peu a les L més diverses coreografies dels solistes i del cor en el més típic estil de cabaret. Un dels encerts en la present Italiana ha estat l'equilibri i l'adequació del repartiment en el pla vocal. Potser caldria fer una excepció en aquesta afirmació en el cas del jove baríton E. M. Castignani, estupend com actor i cantant, encara que el seu paper era un xic cutt quant a edat tenint en compte que interpretava el vell amant acompanyant. La parella protagonista va estar simplement genial, la Jsabella de Ja gironina Susana Santiago va cantar amb bon estil i facilitat vocal la partitura que li va assignar Rossini, plena dc frases i coloratures arriscadíssimes que va salvar amb soltesa i amb una precisió inaudita per a la seva joventut; però, a més del terreny esttictament musical, la con- figuració del seu personatge va ser més que versemblant, fent l'ullet sensualment amb una referència a l'striptease insinuant de Gi/da, mentre cantava "Per lui que adoro''. El seu partenaire Mustafà va ser interpretat pel veterà Enric Serra. En la seva ària "Gia d'insolito ardore" ens va donar una autèntica lliçó que aconseguia disculpar alguna limitació vocal, explicable pel fet que, de tots els personatges. és el que demana més resistència vocal i escènica. El Lindoro de l'italià E. Giannino fou correcte, una veu petita però amb facilitat per a l'emissió dels aguts, que va anar guanyant presència a mesura que l'obra avançava: les seves àries "Languir per una dama" i "Corne il cor de giubilo" van ser prou encertades malgrat que les acompanyava el molest pas de les semiballarines en l'escena. L'Elvira de la japonesa Miki Mori va destacar per Ja seva gràcia i bellesa, correcta en l'aspecte vocal per bé que en els concertants es notava en excés, bé per tessitura o per volum sonor. lnés Moraleda. en Zulma, ens va mostrar el seu vellutat instrument i esperem escoltar-la en papers de més relleu. Per acabar, també cal destacar la intervenció del baix josep Pieres. Halv. en la dificil ària "Le femine d'Itàlia". El cor. reduït a la part masculina, va cantar acuradament, tor i que hi destacaven més les veus greus que Ics agudes, menys cmpastades i una mica cndades. La tasca de Pau Monterdc pot ser valorada de dues maneres: la direcció de solistes i el moviment escènic van estar molt aconseguits. però els canvis d'espai i de temps dramàtic no van quedar gaire clars i no van ajudar a enriquir la dinàmica pròpia de l'obra. Un judici mes negatiu mereix l'escenografia, simplicitat excessiva, i iJ·luminació gairebé inexistent, salvada in extremis per la varietat i riquesa del vestuari. La direcció musical d'E. Orciuolo fou també prou imperfecta, tot imposant uns tempi massa Tàpids per als cantants i per a la I'OSV, que va n augmentar les imprecisions a mcsura que avançava l'obra. Un nou triomf de la investigació de Savall: Farnace Famace d'A. Vivaldi i F. Corselli. Llibret d'A. M. Lucehini. Le Concert des Na tions. Coro del Tea tro de la Zarzuela. Furio Zanasi, Adriana Fernandez, Sara Mingardo, Gloria Banditelli, Sonia Prina, Cintia Forte, Fluvio Bettini. Dramatúrgia: E. Sagi. Dir. musical: J. Savall. Tea tro de la Zanuela (Madrid). 28 d'octubre de 200 I. . Pe.I. R. BENITQ a producció d'una òper-a esCJíta fa gairebé tres segles és sovint un repte que no sempre es pot resoldre correctament. Ens sorprenem molt agradablement quan ens trobem amb una producció ta n sincera, oberta i acurada com la que la societat estatal España Nuevo Milenio i el teatre de la Zarzuela han posat dempeus amb Jordi Savall i Emilio Sagi al capdavant de les direccions musical i escènica, respectivament. El drama per música Farnace que va escríure Antonio M. Lucch:ini va servir perquè diversos compositors el tractessin com a material digne de ser musicat segons l'estil i l'època a la qual pertanyien. A la versió que se'ns va ofe- L tir trobem una barreja de la versió d'A. Vivaldi (16781741 ) i diversos fragments de l'òpera homònima del compositor François Courcelle ( 1705-1778). De l'òpera vivaJdiana cal diT que sc situa en el seu catàleg dan-ere de les òperes Ottone in vi/la i Giustino, l'oratori ]udith triumphans i la col-lecció de concerts opus 8 que conté Les quatre estacions, la qual cosa ens indica que l'estil del compositor ja és prou madur. Segons els entesos, Famace és l'òpera que Vivaldi va escriure amb més cura. Quant a la versió de Corselli (adaptació italiana del cognom CourceJie), cal dir que es tracta d'una òpera que va tenir bastant d'èxit, ja no només perquè el compositor era un veritable artesà del gènere, sinó perquè comptava amb la protecció de la reina Isabel de Famesio, que l'havia nomenat mestre de la Real Capella gairebé al mateix temps que havia contractat Farinelli per alleujaT la malenconia del seu espòs. A aquests dos motius que expliquen l'èxit de l'òpera cal afegir el fet no menys important que l'estrena va comptar amb la interpretació excepcional dels cantants Anna Peruzzi i el famós castra/i Caffariello. Des dels ptimers acords de la simfonia que engega l'obra. se'ns introdueix en una màquina teatral dissenyada per i per a l'espectacle grandiloqüent propi de l'univers barroc. En aquest sentit, la tasca de joxdi Savall al capdavant de Le Concert des Nations és tot un luxe. La posada en escena és el segon gran encert d'aquesta producció. Ens trobem amb un espai escènic que es confon amb la platea del teatre en una prolongació que integra l'or;\uestra, tot convertint-la, d aquesta manera, en un personatge més de l'acció. El vestuari de Jesús del Pozo posa la rúbrica a aquesta recreació. Cap espectacle opetístic scria possible, però. sense els seus veritables protagonistes: els cantants. BJ;Jlaots en conjunt, cal destacar Ja interpretació dc F. Zanasi i de S. Mingardo en els papers de Farnace i Tamiri, respectivament. Especialment encertats en la trobada entre els esposos del segon acte, com també en la súplica de Tam i.; del tercer acte. A Fernandcz, d'altra banda, compon una Bcrcnice capaç dc mostrar tot el seu odi i la seva rancúnilt en els moments adequats. com en la magnífica escena de la trobada amb la seva filla. al primer acte. Nadal digital SOM MOLT A PROP DE L'ÈPOCA EN QUÈ EL CONSUM DE TOTA MENA DE PRODUCTES ASSOLEIX EL PUNT CULMINANT. LES DESPESES ES DISPAREN EN TOTS ELS ÀMBITS I força diferent. Moltes marques van començar tímidament a introduir aparells per satisfer, d'una banda, un sector de consum interessat a tenir la darrera novetat tecnològica i, TIPUS D'OBJECTES, PERÒ ÉS ESPECIALMENT DESTACABLE L'ADQUISICIÓ D'OBJECTES D'ELEVAT PREU A CAUSA DE L'EXCEPCIONALITAT DE LES DATES. ELS PRODUCTES DIGITALS EN SÓN UN EXEMPLE PROU EVIDENT, I ATESA LA DEMANDA D'INFORMACIÓ DELS USUARIS, EXPLICAREM A GRANS TRETS QUINS PRO- DUCTES HI HA AL MERCAT I ALGUNES RECOMANACIONS DE TfPUS GENERAL. ' L intent de donar un caire especial a aquests dies des del vessant material s'implanta per mitjà de l'adquisició de productes sofisticats, genera lment relacionats amb l'electrònica. L'evolució d'aquest sector ens situa, als consumidors. en un procés en el qual o bé cal estar molt informats de les novetats o, contràriament, al marge d'aquesta dinàmica, infonnar-nos únicament en el cas que realment vulguem comprar un aparell. L'actitud -en certa manera malaltissa- de conèixer una gran quantitat de productes, de saber diferències sovint mínimes entre dos aparells, evidentment correspon als comercials especialitzats. Una posició més raonable i considero que defensable és conèixer només els canvis importants dins l'electrònica de consum. Actualment vivim un període en què l'evolució d'aquest tipus de producte està canviant molt. Per a molts interessats en el tema des de fa aproximadament tres o quatre anys, la digitalització de tota mena de sistemes ja era una realitat, però per a la gran majmia la situació era d'una altra banda, per crear un moviment mediàtic que generés una situació per llançar posteriorment una gran pressió sobre la gran majoria de consumidors. Seguint els articles publicats en aquesta secció podrem observar com molts dels productes comentats ho foren en funció de Ja novetat o en ser pensats per a clients molt determinats. Per tant, la situació des de fa quatre anys es podria resumir en l'anunci continuat de canvis excepcionals en el disseny de productes i la quotidianitat amb què actualment, la majmia de productes, són presents arreu dels comerços i del coneixement popular. aplicació del disseny digital a l'electrònica de consum ja no és una incògnita ni una realitat innovadora, sinó un element més de l'oferta del sector. La gran majmia de consumidors de tipus mi~à coneixen perfectament el DVD, els sistemes de cinema a casa, Ics noves propostes en l'àmbit de la imatge -com els coneguts aparells de filmació- i especialment en el món del multimèdia infmmàtic, on s'han introduït inicialment les novetats esmentades, com pet· exemple el DVD i Ja imatge digital. La digitalització de l'electrònica de consum és, per tant, un fet i no passa desapercebuda per a la majoria de per- L ' sones de mitjana edat. Aquesta digitalització va iniciar-se per al consum general durant els anys vuitanta, és a dir fa uns vint anys aproximadament. No ha estat, però, fins als darrers quatre anys que l'aplicació del disseny digital s'ba estès a tota mena de productes, fins i tot a les emissions de ràdio i televisió, darreres innovacions del sector (tractades en els darrers números de la Revista). Els primers productes digitalitzats, per dir-ho així, van ser els de més implantació en la societat com era d'esperar: el vídeo és, juntament amb el televisot~ un dels aparells més difosos i implantats en el mercat. Les novetats inicials en l'àmbit de la infotmàtica es van aplicar al vídeo domèstic, amb la qual cosa en pocs anys la producció de vídeo analògic s 'ha reduït enormement i el vídeo digital o DVD ha crescut exponencialment. Podem considerat~ doncs, l'opció del DVD-Vídeo com a millora del nostre sistema actual de video analògic gràcies a l'estat d'estabilitat i estandardització d'aquest pro- ~ No HA ESTAT, ~ PERÒ, FINS ALS DARRERS QUATRE ANYS QUE L'APLICACIÓ DEL DISSENY DIGITAL S'HA ESTÈS A TOTA MENA DE PRODUCTES. ducte. La vruietat és molt amplia i només cal vigilar a adquidr un producte de darrera o gairebé darrera generació per evitar futurs desfasaments. La confiança en l'establiment, com també l'assessorament i la professionalitat dels comercials són aspectes més importants del que en un principi podem pensar. Les novetats en imatge, a banda de la millora de la resolució dels receptors de televisió, se centren en - 1 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA DI LLUNS, 10 DE DESEMBRE DEL2001 7:08 MATINAL Música per començar el dia presenlada per Joan VIVeS. Recull d'obres breus Inclou butlleltns informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI VIVALDI: Concerto ·con mo111 stromentr", RV558, 11 Glardino Armonlco.Oir: Giovanni Antonini. (9m). POULENC: Concert Campestre. Simon Preston. clavicèmbal. Orquestra Simfònica de Londres.Oir.: Anóré Previn. (24m). PUCCINI: "Tanto amore segreto", ària de l'escena 1a de l'acte filer, de l'ò~era Turandot. (enregistrament púb lc. Teatro aila Scala de Mlta, 7.12.1964.). Galina Vlscnjevskafa. OrQuestra del Tealro alia Scaia de Mlta.Oir.: Glanandrea Gavanenl. ~m). 10:00 AGE DA MU~ICAL 10:03 CAPSA DE MUSICA BACH, C.Ph.E.: Concert per a oboè I orquestra en Mi b M, Wq 165. Péter POngracz. Orquestra de Cambra Franz Uszt.Oir.: J~nos Rolla (24m). DVORAK: Danses eslaves, op.72. Royal Phllharmonic On:hestra Oir.: Antal Dorati. (34m). HANDEL: Te Deum de Oethngen. Solistes vocals. Cor de l'Abadia de Westm1nster. The English Concert Dir.: Simon Preston. (40m). SIBELIUS: La drfada. op 45 n. 1. Orquestra Nac1onat Escocesa Dir_ Alexander Gibson. (6m). CHAPI: Jota de "La Bruja" (La bruixa). Josep carre ras, tenor. Orquestra de Gambra Anglesa. Dir.: Antoni Ros Marbà. (4m). RAVEL: Trio per a piano, vroli I violoncel. Vladimlr Ashkenazy. 112hak Perlman. Lynn Harrell. ~Sm). CASTEL UOVO-TEOESCO: Concert per a guitarra i orquestra, op.99. Pepe Romero, guitarra. The Academy ol St. Martln·in-the-Fields.Oir.: Nevilte Marriner. (20m). CABANILLES "Mortales que amais". capella de Mlnistrels. ~6m) 13:00 NOU PUNT NO PresenlaciOde les úlllmes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a carrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRA~S La música de cambra de Ludwig van Beethoven. Trio amb plano. op.1 n. 1. Wilhelm Kemplf, plano. Henrik Szeryng, violf. Plerre Fournier, violoncel. (32m). Trio amb plano, op.1 n. 2, Wilhelm Kempff, plano. Hennk Szeryng, violi. P1erre Fournrer violoncel (36m). 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA NOVA MÚSICA. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. KRENEK: Quartet de corda n. 1, op. S. Quartet Sonare. (33m). FALLA: Cancell per a clavicèmbal i cinc Instruments. Tony Mrllan, clavicèmbal. Jaime Martin, flauta. Manuel Angulo. oboè. Joan Ennc lluna, clarinet. Santiago Juan. violi. Jorge Pozas, violoncel. Dir.: Edmon Colomer. (15m). 16:00 A FONS LES VERSIONS OE REFERENCIA. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat ¡¡:r Eulàlia Benito BACH: Su te per a orquestra n. 3, BWV 1068. NBC Symphony Orchestra.Dir.. Arturo Toscanml. Enregistrament fet et 22 de novembre del 1947. Ò1 4m). VIVAL 1: Concert per a violf. corda I continu, RV 370 Mlscha Mischakoff. violi. NBC Symphony Orchestra.Oir.. Arturo Toscanlnl Enrtegistrament fet el 22 de novembre del 1947 (14m) HANDEL: Concerto grosso. op. S n. 12 NBC Symphony On:hestra.Oir.: Arturo Toscanini EnregiStrament fet el 22 de novembre del 1947 (14m). BACH/RESPIGHI: Passacagfra i Fuga NBC Symphony On:hestra.Dir.: Arturo Toscanini EnregiSIIament fet el 22 de novembre del 1947 (12m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga cardús. 19:00 MÚSICA ANTIGA LASSUS: Missa super Je suis deshllritée lnsieme vocale Daltrocanto. Accademia del Ricen:are.Oir.: Oario Tabbla. (18m). PRAETORIUS: Sis danses. Accademia del Rícercare.Dír.: Pietro Busca•.(12m). COMPERE: Missa in Navititate Deus Noster Jesu Chrlste. Orlando Consort (17m). MAINIERO: Tres danses. Accademia del Ricen:are.Oir.: Pietro • Busca. (Sm). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. BONFA&BOUTA: Oñeo Negro, suite. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de catalunya.Oir.: Lalo SChifrin. Enregistrament fet per catalunya Musica el dia 16 d'abnl de 1999 a l'Auditori de Barcelona. TEMPORADA OBC 1998199. MÚSICA OE CINEMA. (Sm). FRUSCELLA: "Biue Serenade" (Serenata blava) Tony Fruscella. trompeta. Alien Eager. saxo tenor. Oanny Bank, saxo bariton. Cllauncey Welsch, trombó. Bill Triglia. piano. Bíll Anthony. baix. Jumor Bradley, percussió. (Sm). MARAIS: Sonnerie de Sainte Geneviève du Mont de PariS (versió amb flauta de bec). Marijke Miessen, flauta de bec. Anner Bylsma, violoncello piccolo. Pieter Wispelwey, violonceL Bob van As pere n. clavecl. (7m). RIMSKI·KORSAKOV: "Festival a Baghdad", fragment final de la suite simlònlca "Scheherazade", op.35. Orquestra del Royal Concertgebouw.Dir.: Riccardo Chailly. (13m). SOLER: "Desembre", poema de Miquel Mart! Pol. Cinta Massip, veu. Toti Soler. veu I guitarra. (~m). MOZART: Ultim moviment del Olvertimento per a trio de corda, KV 563. Gidon Kremer. violí. Kim Kashkashian, viola. Yo· Vo Ma, violoncel. (Sm}. Quatre improvitzacions per a orquestra realitzades per l'Orquestra Filllarmònica de Nova York. Orquestra Filharmònica de Nova York.Dir.: Leonard Bemstein. (7m}. CACCINI.G.: •Movelevi a pietà", ·oueste tacrim'amare", madrigals. Maurizra Baralzoni. soprano. Sandra Volta. llaüt. (9m). SCHUBERT: Primer dels "Moments musicals", O780. Alfred Brendel, piano. (Sm). DVORAK: Segon moviment de la Simfonia n. 9, op.95, ·oel nou món". Orquestra Filhannòrnca de Berlin.Oir.: Herbert von Karajan. (13m). HANDEL: Obertura i minuet de l'acte segon de l'òpera ''Giuflo Cesare". Orquestra de cambra Anglesa.Oir.: Richard Bonynge. (Sm). GRANADOS: lntermezzo de "Goyescas·. Pepe Romero i Celin Romero, guitarres. (Sm). TXAIKOVSKI: Vals de la suite del ballet "La bella dorment", op.66. Orquestra Filharmònica de Berlln.Oir.: Mstíslav Rostropovitx. (4m). GOVKOVICH: "No love without tears•. Ousko Goykovich, trompeta; Kenny Barron, piano: Ray Orummond, baix; Alvin Oueen. bateria (7m). HARTY: A Irlanda, fantasia per a flauta. arpa l orquestra Colin Fleming, t.lauta. Denise Kelly, arpa. Orquestra de l'Ulster.Dar.: Bryden Thomson. (9ml. 22:00 AGENDA MUSICAL 22;04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA TEMPORADA DE l'OBC. Presentació: Allred Celaya. CONCERT enregistrat per catalunya Música el dra 20 de gener del2001 a I'Aud1tori de Ban:elona. Temporada OBC 2000/2001. BRAHMS: Simfonia n. 3, op.OO. FAURÉ: Balada op. 19, per a prano i orquestra. STRAUSS: Burleske, per a prano i orquestra. Feuersnot op.SO. Escena d'amor. Josep M. Colom, piano. Orquestra Simfònica de Ban:elona 1tJacional de catalunya.Oir Franz-Paul Oecker. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repei1Ci9 dels últims programes 0:30 MUSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat. 1:30 CICLE OE LIED Emès divendres passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous, 01vendres, de 14.00 a 1S.OO~. 3:30 ELS GU TOS REUNITS Presentat per Alfred Cetaya Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emlssró: RepehciO dels programes de Omuns, Dimarts. Dimecres. DijOUS, Orvendres. de 20:1Q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana antenor. (Ordre d'emissió: RepelietO deiS programes de Dilluns, 01marts. Dimecres, Dijous. Dwendres. de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 11 DE DESEMBRE DEL 2001 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius I agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI MOMPOU: Damunt de tu només les flors. Montserrat Cabailé. soprano. Rosa Sabater, ~lano. (Sm). VAN EVC : Amarilli mia bella. Marion Verbruggen, llautes de bec. (Sm). BRAHMS: Quintet de corda n. 2, op.1 11. Julliard String Qualle! Walter Tram pler, viola. (30m). LEGRAND: "Les parapluies de Cherbourg·. Jessye Norman. M1cllel Legrand, piano. (4m). RAMEAU: Obertura de ta surte d'orquestra Platée. Philharmonia Baroque Orehestra Oir~ Nicholas McGegan. (5m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA RAVEL: Bolero. Orquestra Filllarmònica de Berlin.Oir.: Pierre Boulez. (15m). HAYON: Simfonia n. 104, "Londres·. The Academy ol Ancient Music. Oir.: Christopher Hoowood (27m). BEETHOVEN: Concert per a piano 1 orquestra n. 4, op.58. Alfred Brendel. piano. Filharmònica de Viena.01r.: Slmon Ratlle. (33m). RAKHMANINOV: "Les campanes·, op 35. simfonia coral per a soprano, tenor I orquestra. Cors i Orquestra del Concertgebouw.Oir.: Vladímlr Ashkenazy. (36m). SAINT·SAENS: Variacions sobre un tema de Beethoven, op.35. Chrlstian lvaldll Noêtlee. pianos. (18m). VIVALOI. Stabat Maler, RV 621. Andreas SCholl, contratenor. Ensemble 415.Dir.: Chlara 8ianehin1. (19m). GUINJOAN: Fantasia Oriol Romanl. clannet. Àngel SOler, p~ano. (Sm). BOVCE: Simfonia n. 4. Academy ol St. Martrn-in-the-Fields.Dir.: Neville Marriner. (6m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats diSCOQràhQues aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agu•lera. 1UO GRANS INTEGRALS La musica de cambra de ludwig van Beethoven. Tno amb piano op.1. n. 3. Trio Zmgara. (29m). Sonatina per a prano i mandolina. WoO 43a. lmre Rohmann. prano. La1os Mayer, mandolina. (Sm). Adagio per a plano i mandolina. WoO 43b. lmre Rohmann, piano. Lajos Mayer. mandolina. (6m). Sonatma per a plano i mandolina, WoD 44a. lmre Rohmann, piano. Lajos Mayer. mandolina. (3111). Andante i variaCions per a plano i mandolina, WoO 44b. imre Rohmann, plano. Lajos Mayer, mandolina (10m(. 15:00 BUTLLET DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. 16:00 HONS l'OPERA. l'OPERETA I LA SARSUELA. L'espai temàtic de catalunya Música presentat per Eu~tla Beorto. CHUECA: La Gran Vra ("Tango" i "Schott•s"). Teresa Berganza. Orquestra de cambra Anglesa. Oir.. Enrique Garcia Asensio. ~Sm). OSSINI: Ouet de "l'Italiana in Alger!". Cecilia Bartoli, meno. Bryn Tertet baríton. On:hestra detf'Accademia N3Z1onate d1 Santa Cecilia.Dír.: MyungWhun Chung. (7m). OFFENBACH: "Au beau jour de la micarême', "Quel bruit..Je suis la petlte frUIUère·. fragments de l'opereta Masdames de la halle. Cllarles Bunes. Mady Mesplé. Orquestra Filhannònica de Montecarlo.Dir.: Manuel Rosenthal. (9m). ARRIETA; "Escena i brindis" I "Escena i Trio" de l'òpera 'Marina". Alfredo Kraus. Marra Bayo. Joan Pons. Cor de Cambra de Tenerife. Cor del Conservatori Superior de Música de Tenerife. Rondalla de Tenerife. Orquestra Simfònica de Tenerlfe.Dir.: Víctor Pablo Pérez. (19m). Hille! Zu Hilte!, introducció MOZART: 1"Wo bln ich?, de l'acte fer de l'òpera Die Zauberflóte (La flauta màgica). Franclsco Araiza. Anna Tomowa-Slntow. Agnes Blatsa. Hanna SChwarz. Orquestra Filharmònica de Barlin.Dir.: Herbertvon Kara¡an. (7m) 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les petrcions dels nostres oienls. Presentació a càrrec cte d'Olga Cardlis. 19:00 MUSICA DE CAMBRA HAYON· Trio per a p130olorte. violi i VIoloncel, Hob. XV:13. Patriek Cohen. EriCh Hobarth. Christophe Com. (20m). SCHUBERT: lntroduccró i variacions sobre La bella molinera, per a flauta i piano, O 802, op.160. Susan Milan. fan Brown. {21m). DVORAK: Peces romàntiques per a violi i piano op.75. B 150. Gil Shaham. Or1i.Shallam•• (14m). 20:00 BUTLL.ETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:1O ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. BACH: Sonata per a violí i clavecl BWV 1020. Reinlla.rd Goebel, violí. Robert Hill, clavecL (12m). KALINNIKOV; Segon moviment cie la simfonia n. 2 en La M. Orquestra Simfònica de l'Antiga Unió Soviètica.Dir.. Evgeny Svetlanov. (9m). JOPUN· lhe Entertainer", "Sugar Cane Rag" i "Maple Leal Rag'. Pasquale cardillo, clarineL Jerome Rosen, v1olf Orquestra Pops de Boston. Oir.: Arthur Fiedler. (10m). ~ O» - .~ e el' ¡;r 206 .... ~ "" S" El ~ ~f Oil S" ff ·zu 1 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ...==....., = .... 3 ¿:! ...., =' ~- 206 .., = :::;¡, == ~ 3 = """' ~r ~ .,... ;- ....= GLUCK: ·se ma1 senti sp•rarto sui volto" (Si ma1 sents sospirar sobre et teu rostre). ària de t'Opera "la Clemenza do To to• Cecília Bartoli. me22osoprano Acadèmia de Música Antiga de Bertin.Oir~ Bemhard Fortk. (11m). BECHET Polka Dot Stomp (Arran¡ament fet per Artur Regada). la Vella Dixieland. (3m). BEETHOVEN: Transcripció per a piano del pnmer movoment de la simfonla n. 6, op.68. "Pastoral". Glenn Gould, piano. (12m). DE BENITO: Fraomenl de la banda sonora de la pelllcula de Toni Satgot ·oama de Porto Pim", basada en un conte del mateix 1ítol d'Antonio Tabucch1. (2m). LISZT: Rapsòdta hongaresa n. 9 (Carnaval de Pest). Enregistrament let per Catalunya Música en el Concert d'Any Nou del gener del 2000 Orquestra Simlònica Johann Strauss de Budapest.Dir.. lstvén Bogér. (11m). ELLINGTON I STRAYHORN: Sometlling to llve For Lena Home, veu. Joe Lovano. saxòfon. Orquestra Simfònica de la ciutat de Birmlngham.Oir.: Simon Ratlle. (5m). CANTELOUBE: Pastoral. de les cançons d'Aivèrnla Oawn Upshaw. soprano. Orquestra de l'Òpera de L1ó.Oir.: Kent Nagana. (Sm). MEYER: Primer mov1ment del concert per a violi. Holary Hahn, violi. Orquestra de Cambra Samt Paul. Oir.: Hugh Wolft. (10m). YOUMANS: "Tea for two·. extret del mus1cal ''No. no Nanetle• (Arranjament de Oaryt Runswick) The King's Singers. (4m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22;04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Allred Celaya. C~NCERT enregistrat per Catalunya Mus1ca el d1a 1 de JUliol del 2001 al Palau de ta Música Catalana. CONCERT COMMEMORATIU DEL SOè ANIVERSARI DEL COR MADRIGAL. Obres de POULENC. PENOERECKI JOSEP VILA. HINOEMITH. BARBER, TORMIS, PETRASSI i XAVIER PASTRANA. Remei Tell. Marta Bordés. Pep Nogueroles. Cor Madrigai.Dir.: Mireia Barrera. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 A LA MANERA DE.... Un convidat ens proposa i comenla la musica que li agrada. Guió I presentació de Joan Vives Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior bOrdre d'emissió: Repelició del Dilluns. 1marts. Dimecres, D1jous Dtvendres de 14.00 a 15.00). · 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes e!"esos la setmana anterior. (Ordre d emosstó: Repebcló dels programes de Dilluns. Oomarts. Dimecres. DIJOUS. DIVendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA OE MÚSICA Programes emesos ta setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició dels • programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres Otjous, DIVendres. de 10.03 a 13.00). 2 DIMECRES, 12 DE DESEMBRE DEL 2001 7:08 MATINAl Música per començar el dia presentada r.er Joan Vives. Recull d'obres breus. nclou butlletins Informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETf DE NOTICIES 9:0S MATINAL EL GRAN REPERTORI VAUGHAN WILLIAMS: Obertura de la suite Aristofànica "les vespes·. Orquestra FtlharmOnlca de londres. Oir.: A. Boult. (10m). BACH. J. M.: ·oas Volk. so im Finstem wandelt" (B poble camina en la loscor) cantata pel naixement de Crist ' Claudia Schubert. contralt Howard Crook tenor. Rheinische Kantorei. Oas KJetne ' Konzart,D1r.: Hermann Max. (9m). TOLORA: Camperola. sardana. Orquestra Simlòruca de Barcelona i NaciOnal de Catalunya.Oir.: Salvador Brotons. (4m). GARNER: "Dreamy·. John Hicks. p~ano. Dwayne Oolphin. contrabaix. cecn Br~ 111. bateria. (1m). BEETHOVEN: Sonata per a plano n. 13, op.27 n. 1 "Quasi una fantasia". Tatiana Nikolaieva. (16m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BACH: "Singet dem Herm ein neues Lied", motet BWV 225. Solistes vocals. Cor Monteverdt English Baro~ue Soloists.Oir.: John Ellot Gardiner. (20m. ALBENIZ: Suite espanyola, op.47. Orquestra Nacional d'Espanya.Olr.: Rafael Frühbeck de Burgos. (36~ MOZART: Quartet amb ob • KV 370. Ray Stlll. ftzhak Perlman. Lynn Harrell. Ponchas Zukerman. (16m). MARQUÈS: "Lagrímas mias". de "El anilfo de hierro·. Teresa Berganza, soprano. Gran ORquestra Simfònica.Oir.: Benlto laurat. (4m). SCHUMANN: Kreisleriana, op.16. Murray Perahia, piano. (29m). BEETHOVEN: Versüí per a orquestra de corda del quartet de corda op.131. Orquestra Filharmònica de V1ena.Oir.. leonard Bemstein. (46m). POULENC: Salve Regina per a cor mixta cappella. Ensemble vocal de ProvellCB.Oir.: Helene Guy. (4m}. TELEMANN: COncert per a 4 violins en ReM. C!S COIIeg1Um Mozarteum Salzburg.Oic Jurgen Geise. (6m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetals d!scogràfiques aparegudes al mercat, a carrec de Monlse Agullera, 14:00 GRANS INTEGRALS La música de cambra de Ludwig van Beethoven. Sis danses alemanyes, WoO 42. Bela Banfalvl, violi. Sandor Falval piano (Sm). ' · Sonata per a violoncel i piano, op.S n. 1. Mlscha Maisky, violoncal. Martha Argerich, piano. (23m). S~nata per a piano i violoncel op.5 n. 2. P1erre Fournier, violoncel. Wilhelm Kempff, piano. (22m). 15:00 BUTLLETI DE NOTÍCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA, ARA. l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. 16:00 A FONS LA MÚSICA RELIGIOSA. l'espai temàtic de Catalunya Música Ptesental per Eulàfta Benito. PART: les benaurances. Christopher Bowers·Broadbenl orgue. Theatre of VOtces.Ou.: Paul Hillier. (Sm). BE~OVEN: M'JSSa en Do M, op.86. EmohJél Marl<ova. LJ1ijana Parachikova Christo Kamenev. lvan Petrov. COIS · Rodi na. Orquestra Filharmònica de rEstat de Softa.Oir· Constantin tliev. (48m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació reafrtzada a partír de les petícmns dels nostres oients. Presentació a càrrec cte d'Olga Cardús. 19:00 MUSICA CORAL STENHAMMAR: Tres cançons. Cor de cambra Accentus.Oir.: Eric Erlcson. MENDELSSOHN: Magnificat op.69 núm. 3 Cor de Cambra d'StutlgartOir.: Frieder Bernlus. (11m). Cançó tradicional finlandesa. Arr. Auvo Sarmanto Cor. Tapiola. Ukl Ovaskainen. piano. Oir.: Kan Ala-Pòllànen (3m). STRAUSS: Der Abend Cor de la Ràdio Sueca.Oir.: Eric Ericson (13m). · NYSTEOT: O Crux Cor Grex Vocalis.Oir.: Cari Hogset (Sm). RUTIER: My .true love hath my heart. Cor Vocl Nob11i.Dtr.: Maria Gamborg (3m). CORNELIUS: Requlem COr joVe europeuf¡ir.: F~r Semi us. (7m). 20:00 BUTLLET DE NOT CIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Allred Celaya CHURCHilliMOREY: ·someday my pnnce w1ll corne• (Algun dia vindra el meu príncep), standard jazz. B1ll Eva ns. piano. Marc Johnson contrabaix. Joe LaBarbera. bate~a (6m). BERUOZ: Segon movoment de la Simfonia Fantastoca. op.14, ·un bal" (Un ball). Orquestra Filharmònica de Ber1in Oir.: Herbert von Karajan. (6m). MOZART: Segon moviment del Concert per a p1ano i orquestra n. 21 en do M KV 467. . Daniel Barenboim, plano. Orquestra de Cambra Anglesa.Dir.: Daniel Barenboim. (SJ11). HANDEL: Primer mov1ment de la suite n. 3. HWV 350, "Música aquàtica". The Engllsh Concert.Oir.: Trevor Plnnock. À2m). LBENIZ: "Rumores de la caleta" de "Records de viatge". op 71. ' Pepe i Celin Romero. guitarres. (4m). TOST!: "Lamento d'amore· (lament d'amor). Joan Pons. bariton. Kamal Khan piano ~4m) ' • EETHOVEN: Set variJcions sobre "God save the Kinr WoO 78. Rudolf Buch lnder. piano (9m). HARRELL. TOM: "las Almas· Tom Harrell. cornelL Greg Tatdy, clarinet Romero lubambo. ou1tarra. David Finck. baix. Duduka Da Fonseca. bateria. Valtinho Anastacio, congues 1pertossoó. (Sm). BACH: Pnmer movomenl del concert italià. BWV 971 . (Arranjament de Leandre Braga). Camerata Brasil. Oir.: Henrique Cazes. ~m). TRAUSS, J (fill): El tren del plaer, polka ràpida op.281 Orquestra Filharmònica de Viena. Dir.: Lorin Mazel. (3m). GLAZUNOV: Vals del ballet "Els ardits de l'amor". op.61 Orquestra S•mfónlca de l'Antiga Unió Soviitlca Oir.: Evgeny Svetlanov. (Sm). PAG N: "Un dia volveré", banda sonora de la pel.llcula de Francisco BeltrJú. (Sm). BRUCH: Tercer movimenl del concert par a clarinet. viola i orquestra, op.88. Gêrard Caussê. viola. Paul Meyer. clarinet. Orquestra de l'Opera de lió Oir.: Kent Nagana. (Sm~. SERRA, JOS P: La góndola, americana El intr~do. pas doble. · Cobla nt Jordi.Dir.: Jordi León. (6m). KORNGOLO: "Escape me never" balleVIantasia, de la pel.licula ' Orquestra Simlónlca de Moscú.01r~ Willtam T. Stromberg. bSm). ELLINGTON I STRAYH RN· Maybe. Lena Horne.. veu. BObbY Watson. saxòfon. Orquestra S1mfOmca de la ciutat de Birmongham.Oir.: Somon Ratlle. (3m). BACH: Kyne eleoson. fragment inoclal de la m1ssa en si m, BWV 232. Cor de cambra Enc Ericson. Orottninohofm Baroque Ensemble.Oir.: Enc Encson. (10m). "l'amour s'est enfu1 • le vieux Tzigane" Balalaíkes dels gotanos russos. (7m) · 22:00 AGENDA MUSICAL 22;04 ElS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Alfred Celaya CONCERT enregistrat per Catalunya Música el d1a 15 de juliol del 2001 a I'Auditon de Barcelona. CONCERTS JONC 2000/1. Obres de SOR. ARRIAGA. TOLDRÀ i FALLA. Jove Orquestra Nacional de Catalunya.Dlr.: Manuel Valdlvleso. (54m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'AIIred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels úllims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetocló del programa emè~ dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Rep~Ució del Dilluns. Dimarts, D1mecres. Oo¡ous, Divendres de 14.00 a 15.00). · 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Proorames e!"esos la setm~ anterior. (Ordre d .emtssoó: RepetiCió dels programes de Dilluns. D1marts. Dimecres, Dijous, DIVendres. de 20:1Q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició dels · Programes de Dilluns. Dimarts, D1mecres Dl¡ous, Divendres, de 10.03 a 13.00). ' DUOUS, 13 DE DESEMBRE DEL 2001 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. fncl~u butlletins Informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 9;06 MATINAl El GRAN REPERTORI SIBELIUS: Suite l<arelia op.11 . Orquestra Simfònica de G6teborv.Dir.: Neeme Jarvi. (15m). PURCELL: Love Triumphant. Judlth Nelson, s~prano. The Academy ol Ancient Mus1c.D1r.: Chñstopher Hogwood. (2m). GAROEL: 8 dia que me quieras Albert Guinovart. piano. Orquestra S1mfòmca de Barcelona i Nac1onal de Catalunya.Dir.: Lawrence Foster. (5m). XOSTAKOVJTX: Quartet de corda n 1 op.49. • • Quartet Borodin. (14m). TURINA: ~nses grtanes. op.55. Albert GUIOOvart. piano. (12m). 10:00 AGENDA MUSICAl 10:03 CAPSA DE MÚSICA G~AOOS: "G~escas·. primer quadre. Mana Bayo. Ramon varvas. Enrique BaqueriZo. lola Casariego. Milagros Martln. Orfeón Donostiarra. Orqueslra S1mtòmca de Madrid.Oir~ Allloni Ros Marbà. (20m). BRAHMS: Simfonia n.3. op.90. Orquestra Simfònica de Xicago.Oir Daniel Barenboim. (39m). OUANTZ: Concert per a flauta corda 1 baix contlnu, n. 132. ' Johannes Walter, flauta. Solistes de Cambra de Dresden. (18m). USZT: Estudi de concert. Un sospiro s 144 • Jorge Bolet, plano. (Sm). RAMEAU: les lndles galants, Suite. Orquestra de la ChapeHe Royale.Oir.: Ph. Herreweghe. (43m). TURINA: l a procesión del roclo. Orquestra Nacional d'Espanya.Dir.: Ataulfo Argenta. (9m). MUSSORGSKI: Cants i danses de la mort Brigitle Fassbaender. me22o-soprano. Orquestra Simfònica de Gòteborv.Oir.: Neeme Jarvi. (20m). BRUCKNER: Graduat Christus tactus est pro nobis. Motet. Corydon singeJS.Oir.: Matthew Besl (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de tes últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat a càrrec de Montse Agunera. 14:00 GRANS INTEGRALS la música de cambra de Ludv. ig van Beelhoven. Dol2e variacions sobre un tema del Judes Macabeu de Hàndel, WoO 45. Yo·Yo Ma, violoncel. Emmanuel Ax. piano. (13m). Dotze variacions per a violoncel I piano sobre ''Ein Madchen oder Welbchen" de la Flauta Màgica de Mozart, op.66. Yo-Yo Ma, violoncel. Emmanuel Ax. plano. (11m). Quintet per a planoforte, oboè, clarinet. trompa 1lagot, op.16. Jos Van lmmerseel. pianolorte. Octophoros. (27m). 15:00 BUTllETl DE NOTÍCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. l'espai tematic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Bentto. 1 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ~ '9 - Barbara Hendricks MARTINI: Plaislr d'amour. Barbara Hendricks. soprano. Michel Oalberto. piano. (3m). SCHUBERT: "Der blinde Knabe" (El nen cec). D. 833. Barbara Hendricks, soprano. Radu Lupu. piano. (4m). BACH: "Dula respexrt humitrtatem·, del MagnrfiC3t. BWV 243. Barbara Hendncks, soprano. Cet~lia Nicldio. oboè d'amor. Academy ot St Martm tn the Fields. Oir. Sir Nevllle Matriner. (3m). TEMES DE PEL.LICULES DE DISNEY: · cruelta de Ville", de la pet.llcula 101 Dàlmates I "A dream ls a YIISh your heart makes". de la pet Heuia La Ventafocs 1 "Chlm chlm cher-ee", de la pel.lfcula Mary Pop pins. Barbara Hendricks. London Volees. The Abbey Road Ensemble.Oir.: Jonathan Tunlck. (9m). STRAUSS. R,: "lch wollt' eln Strftusslein binden" (Volia lar un ramet de flors), op.68 n. 2, •sauste, libe Myrtha" (Xiuxiueja, estimada murtra), op.SS n. 3. Barbara Hendrtcks, soprano. Orquestra de Filadèlfia.Oir.: Wolfgang Sawalllsch. (Bm). MOZART: Les Noces de Flgaro (ària de la ·contessa" de t'acte lller). Barbara Hendrlcks, so~rano. Orquestra de Cambra Anglesa.Olr.: eHrey Tala. (7m). WEBSTER: "I got 1t bad' . Barbara Hendrlcks. Monty Alexander Trio. (5m). KORNGOLD: Ued de MarieHa "Giuck, das mir verbheb" (Felicrtat que m'ha quedat..), de l'òpera "Oie Tote Stadt" (La ciutat morta). Barbara Hendncl\5. soprano. Orquestra de fitadèlf~a Oir. Franz Welser·Most (Sm}. 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS. t:espai temàtic de catalunya Música presentat per Eulàlia Benrto. Garcia Navarro RAKHMANINOV; Concert per a plano i orquestra n.3, op.30. Joac¡ufn Achúcarro, plano. Orquestra Ciutat de Barcelona.Oir.: Luis Antomo Garcia Navarro. Enregistrament fet per Catalunya Musica el dia 19 d'octubre de 1990 al Palau de Ja Música Catalana. (44m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació f¡uslcal. Guió i realització: Pere r urés I tex Robles. 20:00 BUTLLET DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. VIVALDI: Pnmer moviment del concert per a oboè, RV 457 Paul Dombrecht. oboè. 11 Fondamento.Oir.: Paul Oombrecht. (4m). MONK, THELONIUS: "Ask me mow". Joe Henderson I el seu conjunt (Gm). CHOPIN; Vals de Les Silfides. surte del ballet (orquestració de Roy Douglas). (Tr.B) Orquesua Simfònica de la Ràdio de Berlin. Oir.: Hemz Fricke. (5m). VERDI : "Bella figlia dell'amore", quartet de l'òpera "Rigoletto". Joan Sutherland HugueHe Tourangeau. Luciano PavaroHi. Shernll Milnes. London Symphony Dir.: Richard Bonynoe. (4m). MONTSALVATGE: Barcelona Blues. Raimon Garriga, Mac McCiure. pianos. (5m). MAHLER: Tercer moviment de la simfonia n. 1, "Tità". Orquestra Simfònica Russa .Dir.. Evoem Svettanov. (13m) VAN HEUSEN/BURKE: "Suddenly it's spnnr Zoot lms, saxo tenor. Jimmrr Rowtas. piano. George Mraz. baix. Ak ra Tana, bateria. (6m). RAKHMANINOV: Andante de la sonata per a violoncel ! plano. op.19. Transcripció per a plano d'Arcadi Volodos. Arcadi Volodos, plano. (Sm) VENTURAILEON: "Per tu ploro", sardana. Banda Munic•pal de Barcetona.Dir: Jordi León. GRIEG: Peer Gynt. SUite n. 2. Orquestra de cambra Anglesa .Dir.: Raymond Leppard. (17m). MOZART: · Rulle sanft, mem hokles Leben", de Zaode, KV 334. Maria Bayo, soprano. Orquestra SimfòniCa de Gaticia.Dor.: Victor Pablo Pérez. (Gm). KHATXATURIAN Dansa. op.1. David 01strakh. violi. Vladimir Yampotski, ptanO. (4m). MAHLER: S•mfonia n 3. en re m. Dagmar Peckovà. meno-soprano. Dones del Cor de la RàdiO de Berlin. Cor de nens de Hannover. Orquestra Simfònica Alemanya de Ber1in.O~r.: Kent Nagano (95m). FAURE: Nocturn per a piano n. 10. op 99. Paul Crossley plano. (6m). CARULU: Concert per a guitarra, op.140 "Pelli Concerto de Societé" Pepe Romero. Academy ot St. Martln·ln· the-Fletds.Dir.: lona Brown. (15m). GLAZUNOV: Primavera, quadra musical op.34 .. Relat Or~uestra Nacional Escocesa.Dir.: Neeme Jarvi. (9m). PURCELL: Anthems per a la Capella Reial. (516). Charles Matthews 1Graham Jackson, orgue. Cor del Trlnity College. Oir.: Richard Marlow. (7m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últ1mes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera 14:00 GRANS INliGRALS La música de cambra de Ludwig van Beethoven. Trio per a clarinet, violoncel i plano op .11 "Gassenhauer·Trio". Wolfgang Meyer. Patrick Cohen. Christophe Coin. (21m). Sona14 per a violi i piano n. 1. op.12 n. 1 Jaap Schróder. violi. Jos van lmmerseel. planotorte. (21m). Sonata per a violi i ptano n. 2, op.12 n. 2. Yehud1 Menuhm. violi. Wllhetm KempH. PROGRAMACI Ó DE NIT p~ano. (17m). 15:00 BUTLLETI DE NOTÍCIES Repetició dels últims programes 15:04 AGENDA MUSICAL 0:30 L'AUDIOVISUAL 15:10 A FONS Emès diumenge passat LA MÚSICA SOLA. 2:30 GRANS INTEGRALS L'espai temàtic de Catalunya Música Programes emesos la setmana anterior presentat per Eulàlia Benito. bOrdre d'emissió: Repetició del Dilluns, El clarinet !marts, Dimecres. Dijous, Divendres, de STRAVINSK: Tres peces per a clarinet sol. 14.00 a 15.00). Walter Boetens. (4m). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS BRAHMS: onata per a clarinet i piano. Presentat per Alfred Celaya. Programes op.120 o. 2. emesos la setmana anterior. (Ordre Guy Dangain. Jean-Franço•s Helsser d'emissió: Repetició dels programes de (20m}. Ollluns, Oimarts, Dimecres, Dijous. MOZART: Trio per a clarinet, viola i plano, 22:00). a Q 20:1 Divendres, de KV 498. 5:30 CAPSA DE MUSICA Mlchel Portal. Bruna Pasquier. Jean Programes emesos la setmana anterior. Claude Pennelier (21m). (Ordre d'emissió: Repetició dels 16:00 A FONS programes de Oílluns. Dimarts. Dimecres, ELS INTÈRPRETS CATALANS. Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). L'espai temàtic de Catalunya Mús•ca presentat per Eulàl1a BeOito. DIVENDRES, 14 DE DESEMBRE VERDI: "la vrta è lnferno" ària de La DEL 2001 forn~ del destino. 7:08 MATINAL Aragall. tenor. English Chamber Jaume Música per començar el dia presentada 01r.: Javier Pérez BatÍSta. Orchestra per Joan V'rves. Recull d'obres breus. ~1m). Inclou butlle!Jns informatius i agendes ERRANO. GURIDI i LUNA: Fragments de musrcalS. Sarsueles. 9:00 BUfiLETÍ DE NOTÍCIES Jaume Aragall. tenor. Orquestra 9:06 MATINAL S1mfònica de Barceloro.D1r. A. Ros EL GRAN REPERTORI Marbà. (19m). TOL ORA: V'JStes al mar PUCCINI: Dues àries (la Boheme i Manon Orquestra Nacional de Cambra lescaut). d'Andorra.Dir.: Gerard Claret (16m). Jaume Aragall. tenor. Orquestra de la FASCH: Quartet en SOl M per a flauta Ràd1o de Munic.D•r : Lamberto Gardelli. tfl!vessera. dues flautes de bec i continu . (Sm). Camerata Kòln. (7m). CANÇONS NAPOLITANES· Core'ngrato. CHOPIN: "Larghetto", llon moviment del Oicitencello vuie. Marechlare. rte vurrta Concert per a piano i orquestra n. 2. vasàl ... Pecchè? op.21. Jaume Aragall. tenor Orquestra Vlad1mlr Ashkenazy. Orquestra Simfònica del Gran Teatre del Uceu.Oir.: Simfòmca d~ Londres.Dir.: David Zinman. (9m). Javier Pérez Batista (19m). HANDEL: "Langue, geme", duet. 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Judith Nelson. René Jacobs. Concerto Programació realitzada a partir de les vocale.Oif.: René Jacobs. (Sm). peticions dels nostres oients. Presentació PIAZZOLLA: "Oblivion", per a guitarra. càrrec de d'Olga Cardús. a José Luls Bierto. (5m). CICLE DE UEO 19:00 GERSHWIN: The Man I Love (l'home que Renée Fleming estimo). SCHUBERT "H~idenròslein" (Rosa Sarah Vaughan. Conjunt lnstrumenlal. salvatge),lied D. 257. (4m). Aemmg . soprano. Christoph Renée 1O:OD AGENDA MUSICAL piano. (2m}. Eschenbach, 10:03 CAPSA DE MÚSICA Enregistrament fet per catalunya Musica el dia 28 d'agost del 2000. a la plaça del Rei (Barcelona) dins el FESTIVAL D'ESTIU "GREC 201Xl". (4m). SAUERI: Dixit Dominus. Cor de nens de St. Aorian. Orquestra S1m!òmca de Leond1ng.Dir.: Uwe Chnstian Harrer. (3m). HERRMANN: "Vertigo", fragments de la banda sonora de ta pel.licula. Orquestra Filharmònica de Londres.Dir.: Bemard Herrmann. (11m). IBERT: Pe~ romàntica Hae-won hang. plano. (Gm). HAYDN: Nocturn n. 2 per a flauta, oboè, 2 clarmets, 2 trompes, 2 violes i violoncel, Hob. ll:26. Marten Root, flauta. Michel Niesemann. oboè. Mozzatiato. L'Archibudelli. (10m) SCHUMANN: "Sieh da, welch feiner RiHersmannl, final de l'acte ter de l'òpera en quatre actes Genoveva Marjana Upovselt Deon van dèr Wall. Orquestra de Cambra d'EuropaDlr.: Nlkotaus Harnoncourt. (9m). SARASATE: Aires bohemis, op.20. Tedi Pa&avraml, violi. Christophe Larrieu. piano. 9m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22;04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Alfred Celaya. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 29 d'octubre de 198S al Palau de la Música Catalana BACH-STRAVINSKI: Coral-Variacions "Von Himmel Hoch". GUINJOAN· Concert per a piano 1orquestra. In tribulaüone mea, invocavi Dominum. RAVEL: Alborada del graciosa. Oavid Abramovitz. piano. COll!! Universitària de la Universitat de tes liles Balears. Orquestra Ciutat de Barcelona.Oir.. Joan Guinjoan. 23:45 NOCTURN Musica per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. -\ SCHUBERT: 'Viola". líed D. 786. Rente Aemmo . soprano. Christopll Eschenbach. piano. (15m). SCHUBERT: ·o;ç Mànner sind mechanll" (Els homes són malèvols!). fied O. 866. Renée Fleming, soprano. Christopll Eschenbach, piano. (2m). FAURE: "Ciair de lune· (Clar de lluna), op.46 n. 2. Renée Aemrng. soprano. Jean-Yves Thibaudet Pf300. {3m). FAURE: "Mandotine· (Mandolina). op.58 n. 1. Renée Aem1ng, soprano. Jean-Vves ThibaUdet, piano. (2m). DEBUSSY: "Mandoline" (Mandolina). Renée Fleming, soprano. Jean-Vves Thibaudet. plano. (1m). DEBUSSY: Cançons de Bilitis Renêe Fleming, soprano. Jean·Yves Thlbaudet, plano. (9m). MARX: "Nachtgebat" (Pregària nocturna), "Pierrot Dandy', dues cançons. Renée Fleming. soprano. Jean-Vves Thibaudet, piano. (Sm). STRAUSS, R.: "Ruhe. meine Seetel" (Pau, ànima meva!), op.27 n. 1, "Cacille". op.27 n. 2. Renée Fleming, soprano. Jean-Yves Thobaudet. piiino. (Sm). RAKHMANINOV: "V molchani nochi taynoy· (En el silenci d'una nit secreta). op.4 n. 3. Renée Reming, soprano. Jean-Yves • Th1baudet, piano. (3m). RAKHMANINOV: "Zdes khorosho" (Es boniC aquQ, op.21 n. 7, ·Rechnaya liliya" (El nenúfar), op.S n. 1. Renée Reming. soprano. Jean-Vves Thibaudet p18110. (3m). 20:00 BUTU.ETI DE NOTÍCIES 20:04 AGDIOA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya GRANADOS: Valsos poètics. (Transcripció per a dues guitarres}. Walter Feybh i Daniel Emi, guitarres. (12m). HANDEL: Primer moviment del concert per a orgue. op.4 n. 4. Marie·Ciaire Alaln. orgue. Orqueslla Barroca de Frelburg.01r.: Gottfried von der Goltz. (4m). JOBIM: "How insensitive" Leon Ware, veu. Don Grusin, plano. (5m). BARTÓK: Rapsòdia, op.1 (versió "curta") Zoltan Kocsis, plano. (11 m) . PURCELL: Rejolce in the Lord alway, Z49. Solistes vocals. Cor i Orquestra del Collegium Vocale.Oir.: Phifippe Herreweghe. (Sm). HARTY- Polka de la "Suite sobre John Field". Orquestra de I'Úister.Oir; Bryden Thomson. (5m). RAKHMANINOV: Segon moviment de la simfonia n 2, op.27. Orquestra Naèlooal Russa.Dir.: Mlkhail Pletnev. (12m). MOZART: "Ha vinto Amore", (la V«e). de l'escena IX de l'òpera en lles actes "ldomeneu" S•mon Estes. baiX. Mozartorchester.Dir.: N1kotaus Hamoncourt (2m) STEINER: ·cap a Paris/Demostració d'esgnma·. "Tema d'amor", dos temes de la banda sonora de la pel.licula "Els Tres Mosqueters". Orquestra Filharmònica de Brandenburg.Oir RIChard Kaufman (Sm). STRAUSS. R.: vals de la suite del ballet "Schlagobers· (Nata batuda). op.70. Capella de l'Estat de Dresden.Dir.: Rudolf Kempe. (7m). WALLER. FATS: "Stealin' appfes" Ken Peplowski, clarinet. BBC Big Band. (Sm) GERHARD: Dos apunts. Jordi Masó, plano. (4m). BEETHOVEN: Kyrie de la "Missa solemnis" op.123. Rosa Mannion. Bírgit Remmert. James Taylor. Cornelius Hauptmann. Cors de La Chapelle Royale i del CoUeglum vocale. Orqueslla dels Champs Elysées.Oir.: Phifippe Herreweghe. (12m). ADAMS: "Short Ride in a Fast Machlne" (Curt passeig en una màquina ràpida). ~ s ¡;;- ... .,::! 13 e; ~ ;¡· 206 3 ¡a: .... 13 e; ;::;· !!!:!... ~ ... ¡¡¡.::: 3 \ Orquestra Srm!Onica de la Cruiat de Birmtngham.Orr.· Slmon Ratlle. (4m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22;04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Alfred Cl:l<!ya RECITAL amb obres de MUSSORGSKI. RAKHMANINOV, TXAIKOVSKt i GLINKA. Enregistrat per Catalunya Musica el dra 2 de ma;g de 1993 al Gran Teatre del terceu. Ferrucdo Furlanetto. baix. Alexrs Weissenberg. piano. 23:45 NOCTURN Musica per acabar el dta. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya ......., ¡;;¡- ·-....== 5! e;• ;i. 206 .... = a· s5! = '""" ~· Si ¡;;¡- ~ 4 PROGRAMACIÓ DE NIT RepetíciQ dels liltims programes 0:30 MUSICA CORAL Emès dimecres de la setmana passada. 1:30 MÚSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Dimarts a les 19:00h) 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior bOrdre d'emissió: Repetició del Dilluns. lmarts, Dimecres. Otjous. Divendres. de 14.00 a 15.00) 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos ta setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Drmarts. Ormecres. Ot]ous, Divendres, de 20:1Q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Pr09rames emesos la setmana antenor. (Ordre d'emissió: Repetició dels pr09rames de Dilluns. Drmarts. Dimecres, Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DISSABTI, 15 DE DESEMBH DlL 2001 8:00 MATINAL Música per començar el dia prasenrada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlletí de noticies i agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC MARCELLO: Sonata per a flauta i continu, op.2 n. 10. Angelo Perslchllli. Marlolina De Robertis. Jodle Severs. (12m) HANDEL: Anthem per a l'Hospici. Gllllan Fisher. libby Crabtree. Charles Brell. John Elwes. Cor de la Catedral de Wlnchester. The !lrandenbur~ Consort.Dir.: Oavil Hlll. (28m . MARCELLO: Sonata per a flauta I continu, op.2 n. 12. Angelo Perslchilli. Marlollna De Robertls. Jodle Bevjlrs. (11m). 11:00 MUSICA PER A COBLA BORGUNYÓ Homenatge a Garreta i La sardana delrnm. dues sardanes, Cobla de Cambra de Catalunya. Oir.: Jesús Ventura (Sm). OLTRA: Berceuse J rondó Cobla Sant Jordi·Ciutat de Barcelona.Dir.: Jordi León. Institut Francès de Barcelona.19!12/1999. (6m). SERRA: Primaveral. sardana. Cobles Sant Jord1 i Mrl.lenària.011.: Jesús Ventul'll. (Sm). VILÀ I GANOOL: El trmbal del Bruc (episodi simfònic per a tres cobles). Cobles la Pnncipal del llobregat, Medrterrània i Sant Jordi.Dtr.: Jeslis Ventura. Palau de la Música Catalana.14/0311998. (Sm). PUJOL: Cants de Mallorca. sardana. Cobla Sant Jord1·Ciutat de Barcelona.Dir.: Jordi León. tnsutulltancès de Barcelona. 19/1111999 (Sm). MORALEOA. JOAN LLUIS: La Patum woema simfònic per a tres cobles) obies Sant Jordi. La Principal del Llobregat I Mediterrànla.Oir.: Joan Lluls Moraleda. Palau de la Música Catalana Contrapàs xinxlna (Senterada). Arr. Joaquim Serra. Cobla Mediterrànra.D1r.: Jesus Ventura. (Sm). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Bures i Àlex Robles.Repetició del programa emès dijous passat 13:00 NOU PUNT N.OU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguitera.. Resum dels millors programes de la selmana 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Cannina Malagarriga. CHABRIER: Obertura de l'òpera "Gwendoline•. Orquestra Nacional de frança.Oir.: Armin Jordan. (11m). BACH: Glòria de la Missa en la M. BWV 234 Cor i Orquestra del Collegium Vocale de Gant.Dir.: Phillppe Herreweghe. (Sm). POULENC: Rag-Mazurka, tercer moviment de la sune "Les blches". Orquestra Nacional de França.Oir.: Charles Outoít. (6m). JOLSON/ROSE: Avalen. Barcelona Milan Washboard. vm). TXAIKOVSKI: Tres peces, op. O, Viktoria Postnikova, piano. (7m). MENOELSSOHN: Primer moviment del trio amb piano, op.49. Trio Beaux Arts. (9m). ALBINONI: Concerto a cinque. op.9 n. 2. David Reichenberg, oboè. The English Concert.Oir.: Trevor Pinnock. (12m) ABRAHAM/GILBERT: "Ein. zwei, drei, víer" (Un, dos, tres, quatre). (Arranjament de Oaryl Runswick)_ The Klng's Singers. (2m). BRUCH: Romança per a viola i orquestra. op.SS. Gérard Caussé, viola. Orquestra de l'Opera de Uó.Dir.: Kllnt Nagano. (Sm). GOlOSMITH: Bacon and Eggs. Watt Dickerson, vibràfon. Sun Ra. piano. Bob Cunnigham, baix_ R09er Blank. batefia. (6m). FARINAS: Punto y Tonadas. camerata Romeu. (9m). BEETHOVEN: Rondó a capriccio op.129 Evgeny Kissin, piano. (Sm). ELGAR: "la dansa·, primer fragment de les · escenes de les Terres Altes Bavareses", op.27. Richard Markham, plano. The City ol Birmingham Symphony Chorus.Oir.: Simon Halsey. (4m). VIEUXTEMPS: Record d'Amèrica sobre "Yankee doodle", op.17. Phillppe Koch, violi. Luc Devos, plano. (5m). GILlESPIEIPAPARELLI: Blue'n Boogie. Oizzy Glllespie, trompeta. Sonny Stltt, saxo. Kai Wlnding, trombó. Thelonious Monk. plano. Al McKibbon, bailt. Art Biakey, bateria. (13m). PORTER: Nigllt and day. Morton Gould í la seva orquestra. (Àm). ABEL: Preludi en re m I SCHENCK: ria burlesca en re m. Jordi Savall. viola de gamba. (5m). HAYDN: Vivace, primer moviment del concert per a piano en Re M, Hob.XVIII:11. Evgeny Kissin. piano. Virtuosos de Moscou.Dir.: Vladimir Spivakov. (Sm). MONTOLIU: "Balada". extreta de Monkiana "lrio versión". Tete Montoliu Trio. (3m). KDOALY: Danses de Marosszek. Orquestra del Festival de BudapestDir· tvan flscher. (12m). BRAHMS: "lmmer lelser wird mem Schtummer" (El meu repòs serà més i més suau), op.105 n. 2. Mischa Maisky, violoncel. PaveJ Gililov. piano. (5m). STRAUSS,J.: Acceleracions, vals op.234. Orquestra Johann Strauss de Viena.Dir.. Willi Boskovsky. (Sm¡. GLUCK: "Berenice, che fai?" (Berenice. què las?), ària de l'òpera "Antigono" Cecllia Bartoli, mezzosoprano. Acadèmia de Música Antiga de Berlín.Oir.: Bemhard Forci<. (9m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Ignasi Plñol. ADAM: Le Corsaire, balle.t en tres actes. Orquestra de Cambra Anglesa Dir.: Richard Bonynge. (131m). 20:45 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE DES DE LA SALA PAPER DE MÚSICA DE CAPELLADES Concert de Nadal Orquestra Simfònica Europea. Oir.: Chrishan Florea 0:00 NOCTURN MlisK:a per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels uthms programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentacró de les liltrmes novetats diSC09ràliques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del pr09rama emès la setmana anterior. (Dissabte I diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarrlga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte I Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00) DIUMENGE, 16 DE DUEMBH DEL 2001 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlleti de noticies i agenda musiCal. 10:00 CONCERT BARROC FORQUERAY· Surte per a violes n. 3. en ReM . Wieland Kuijken, Sigíswald Kuijken. Robert Kohnen, vrolas de gamba. (30m). DUMONT: dulcedo amoris", ·ouare trislis es·. ·ego emm accepi", "Benedicam Oomtnum", quatre motets. Greta De Reyghere. Agnès Mellon. James Bowman. Guy de Mey. Max Van Egmond. Ricercar Consort. (16m). lULLY: DiXIt Dominus, motet. les Arts Florissants.Dir.: William Christle. (Sm). 11:00 MISSA DE MONTSERRAT Transmissió en directe de la Missa Conventual des del Monestir de Montserrat 12:17 GUIA MUSICAL La Informació ii·IUstrada sobre els concerts i l'activitat música! de la tem~orada.Un espai presentat per Pilar Sub rà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Qarmina Malagarriga. VIVALOI: Concert op.8 n. 3 "La tardor" de "les estacrons" (Arranjament let per Joris van Goethem). Marron Verbruggen. Ouartet de flautes de bec de Flandes. (9m). SCHUMANN: 'Oer Handschuh" (Gua), op.S7. Olaf Bàr, baríton. Helmut Oeutsch, piano. (Sm). SAINHAENS: Dansa Macabra, op.40. Orquestra de Parls.Oir.: Daniel Barenborm. (7m). ELUNGTONíMILLS: Ring dem bells Lionel Hampton. vibràfon. Claude Gousset, trombó. M1chet Attenoux, saxo contralt. Gérard Badini, saxo tenor. Raymond Fot, plano. William Mackel, guitarra. Mlchel Gaudry, contrabaix. Sam Woodyard. bateria. (8m). ARNOLD: Quatre danses de Cornouailles. op.91 The Phllharmonla.Dlr · Bryden Thomson. (Sm). TELEMANN: Allegro. primer moviment del concert en FaM de la "Música de Taula". Concentus Muslous de VIena. Oir.: NikoJaus Harnoncourt (6m). RIMSKI-KORSAKOV: Marxa dels prfnceps, de "Miada". Orquestra del Teatre Bolxol de Moscou.Oír.. Andrel Txisllakov. (Sm). Emazweni Baba Umfazi Omnyama. (4m). ·o LALO: Scherzando. allegro molto. segon moviment de la simfonia espanyola, op.21. Orquestra del Royal Concertgegouw Dir.: Charles Dutçil (4m). SMETANA: Ufllm moviment detlrio amb piano. op_1S. Trio Beaux ArtS- (9m). AYRES: O Pastor. Madredeus. (4m). KREISlER: Aucassin et Nicolette (Canzonetta medieval). Joshua Bell, vloti. Paul Coker, piano. (2m). FUCIK: Marxa Aorentlna, op.214. Orquestra Filharmònica Txeca.Oir.: Vactav Neumann. (Sm). MENOELSSOHN: Dos proverbis de l'any lítúrg1c, op.79. Cor de Cambra Accentus.Oir.: laurence EqullbeÀ' (Sm). BACH: ria de les Variacions Goldberg, BWV988. Glenn Gould, plano. (2m). BEETHOVEN: Primer moviment de la simfonia n. 7, op.92. Orquestra Filharmònica de Berl!n.Oir.: Claudlo Abbado. (13m). ORAMt: B. Mondet. Percussions mandingues. (4m). TXAIKOVSKI: Obertura de "La Donzella d'Orlèans" Orquestra de la Ràdio de Muníc.Oir.: Roman Kofman_ (Sm). JDHNSON: Yamekraw. Marcus Roberts, piano. Components de l'Orquestra de St.luke's i de l'Orquestra de Jazz del Cenlre Uncoln.Oir.: Robert Sadin_ (21m). BOROOIN: Nocturn del quartet n. 2 (Versió per a orquestra de corda). Orquestra de Cambra del Sudoest d'Alemanya a Pforzheim.Oir.. Paul Angerer. (8m). "El rossinyol", cançó tradicional catalana hamonitzada per Anotnl Pérez Moya. Cor Lieder Càmera.Oir.: Josep Vila. (2m). BACHILEWIS: "Precious Joy", basat en el coral •Jesu bleibet meine Freude" (Jesús, que la joia quedi en mQ. (Arranjament fet per John Lev1is). The Modem Jazz Quartet (3m). TRADICIONAL: El cóndor pasa. John Willlams, guitarra. (4m). LEKEU: Fantasia sobre temes populars d'Angers. Orquestra Filharmònica de Lleja.Oir.: Plerre Bartholomee. (13m). 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA BELUNI: la Stranlera. melodrama en dos actes. Lucia Allberti. Vincenzo Bello. Roberto Frontal!. Cor i Orquestra del Teatro Comunal e G. Verdi de Trieste Oir · Gianlranco Masmí. (134m). 20:03 l 'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Pr09rama a l'entorn de temes musicals d'interès. Presentat i conduïl per Joan Vives. i realitzat amb la colaboració del Consell català de la Música. 0:00 NOCTURN Música per acabar el óra. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims pr09rames 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les úHimes novetats disCOijràliques aparegudes al mercat. a càrrec de Mon~ Agullera. Resum dels millors programes de Ja setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emes la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Matagarriga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repellc1ó dels programes de Dissabte I Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos ta setmana anterior. (Ordre d'em1ssió: Repetfció dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). l - ~ "' PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA DILlUNS, 17 DE DESEMBRE DEL 2001 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou blrtlletms mrormahus i agendes musicals. • 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI BACH: Concert per a dos clavecms i corda. BWV 1062. Kenneth Gilbert. Trevor Pmnock. clavecins. The English Concert. Oir.. Trevor Pinnoclt (15m). TXAIKOVSKI: "Puskal pogibnu ya, no pryezhde", escena de ta carta d'Eugene Oneguin. Mirella Freni. Orquestra Fllarmònlca de Berlln.Dir.: Claudlo Abbado. (13m). SMETANA: Vysehrad, poema simfònic del cicle "La meva pairia". Orquestra Filharmònica de VIena. Dir.: James Levine. (16m). "Oh llappy day" (espiritual). Quartet Golden Gate. (Sm). 10:00 AGENDA MU~ICAL 10:03 CAPSA DE MUSICA BEETHOVEN: Obertura Corlolà, op.62. Le Concert des Nations.Oir.: Jordi Savall. (Sm). SCHUMANN: Simlonla n.3, op.97. "Renana·. Orquestra Slmfòmca de la NOR, Hamburg.01r.: GiJoter Wand EnregiStrament fet a la Musikhalle d'Hamburg els dies 15 I 17 de setembre de 1991 (31m). TORELLI: Concerto a 4, en forma de Pastoral pel Santlss1m Nadal, op.S n. S. Conjunt de vent de l'Orquestra filharmònica de Ber11n.Oir.:. Herbert Von Karajan. (10m). PURCEll: Welcome to all the pleasures. oda per el dia de Santa Cecilia. Z 339 Gillian fisher. lessa Bonner James Bowman. Michael Chance. Char1es Oanrels. John Mark Ainsley. Michael George. Charles Poti The King'$ Consort.Oir. Robert Kmg. (1S BERLIOZ: Preludi de l'Acte 11 de "Els troians a Cartago". Orquestra Simfònica de Londres.Oir.: Colin Davis. (6rn). SCHUBERT: Quintet de corda, op.163, 0.956. Quartet Weller. Dletfrled GOrtler, violoncel. (50m). MARTINU: Els Frescos de Piero delia Francesca. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Praga.Oir.: Charles Mackerras. (18m). VILLA-LOBOS: Fantasia per a violoncel i orquestra. Antonlo Meneses. violoncel. Orquestra Simfònica de Galfcla.Oir • Vlctor Pablo Pérez. (20m) 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera 14:00 GRANS INTEGRALS La músiCa de cambra de Ludwig van Beethoven. Sonata per a violi I plano n. 3. op.12 n. 3. Jaap Schròder. violi. Jos van lmmerseel. ptanoforte. (19m). Sonata per a trompa 1piano. op.t7. lowell Greer, trompa. Steven Lub1n, piano. (15m). Sonata per a violi I piano n. 4. op.23. Jaap Schroder, violi Jos van lmmerseel, planoforte. (17m(15:00 BUTLLET DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA NOVA MÚSICA. !:espai temàlic de Catalunya Música presentat per Eulàlia BenHo. BARTOK: Quintet amb ~lano. Quartet Chillnglrian. (4 m). 16:00 A FONS LES VERSIONS DE REFERÈNCIA !:espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. SCHUBERT: Quintet de corda. op 163, D 956. 5andor Vegh, 5andor ZOidi. violins Georges Janzer, viola. Pau Casals I Paul Szabo. violoncels. (48m). BOCCHERINI: Adagio i Allegro de la sonata per a violoncel i piano núm. 6. en LaM. Pau Casals. Blas·Net (Sm). 17:00 LA TARDA DE L'DIENT Programació reali12ada a partír de les petictons dels nostres oients. Presentació a càrrec ~te d'Olga Cardús. 19:00 MUSICA ANTIGA BRUDIEU: Madrigal XVI. La Colombina. (Sm). DES PREZ: Chanson "Mille Regretz". Concert de les Arts. Oir.: Victor Alonso. (2m). MORALES:: Missa "Mílle Regretz". Concert de les Arts.Dlr.: Victor Alonso. h36m). RUDIEU: Madrigal XIti. La Colombina. (~m). • 20:00 BUTLLET DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:1O ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. GASULL: "Taoarigua". per a quatre guitarres. Feliu Gasull, guitarres. (13m). DONIZETTI: Duet de l'acte lloo "Quanto amore!", "Una tenera occhiatina", de l'òpera Elisir d'Amare. Ka tia Rícciarelli. Oomenlco Trlmarchí. Orquestra Simfònica de la RAl de Tori.Oir.: Claudlo Scimone. (7m). GERSHWIN: Tercer moviment del concert per a piano en Fa M. André Previn, piano. O~uestra Simfònica de Prttsburgh.Oir.: Aodr PreVinc (7m). MONTSALVATGE: "Danse d'escaroles". "La vierge couronnée", "Nana·. "Alheli". quatre cançons. Angelica Kirschlager. mezzosoprano. Melvyn Tan, piano. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 20 d'abril del2001 a rAud~ori Winterthur dins del marc de la Schubertlada a l'lila Diagonal. (11m). HAYON: Rnale, presto del quartet de corda, op. 76 n. 3 (Hob.lll:77) 'Emperador". Quartet Aeolian. (Sm}. ROUSE, CHARLES: "LU' sherry·. The Upper Manhattan Jazz Society. (5m). OLTRA: •La nina i el gegant". Cobla de Cambra de catalunya.Dir.: Maguei Oltra. (4m). AN NIM: •un dolor tengo en ell'alma", duo del ·cançoner del Duc de Calàbria" In Canto. t3m). BEETHOV N: Duo per a clarinet i fagot. woo 27 n. 1. Oskar Michallik, clarinet Júrgen Reuter, fagot. (11m). BARRIOS: Navtdad en laalpujarra Gabriel Estarellas, guitarra. (2m)BUXTEHUDE: •Jubilate Domino , cantala. Andreas Scholl, contratenor. Friedenke Heumann, Brigitte Gasser, Violes de gamba. Marl<us Màrkl, orgue. Kari-Ernst Schròder. llaüt. (9m). PORTER. COLE: "In the still ol the night". Billy Eckstine, veu. Conjunt Instrumental. Enregistrament fet a Nova York. l'octubre de 1961. (4m). BUSONI: Sonatina sobre "Carmen". Geoftrey Douglas Madge, piano. (Sm). LORENZO FERNANDEZ: Suite Brasilera n. 1 Luiz de Moura Castro, piano. (7m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA TEMPORADA DE t:OBC. Presentació: Alfred Ceiaya. CONCERT enregistrat per catalunya Música el dia 14 de desembre del 2001 a l'AuditOri de Barcelona. GERHARD: Concert per a orquestra. GRIEG: Concert per a plano i orquestra. op.16. BACH: Magníficat, BWV 243. Jean·Yves Thlbaude~ piano. Anna Cors. soprano. Raquel Plerotti, mezzo. Joan Cabero tenor. Josep Miquel Ribot, baix. Coral Càrmlna. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Gatalunya.Dlr.: Lawrence Foster. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dfa. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetlci9 dels últims programes 0:30 MUSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat 1:30 CICLE OE LIED Emès divendres pass;ll. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos ra setmana anterior (Ordre d'emiSSió: RepetiCió del Dilluns. Dimarts. Dimecres. Di¡ous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred CeJaya. Programes emesos la setmana antenor. ¡Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. 01mecres. Dijous. Divendres. de 20:1Q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DIMARTS{ 18 Dl DESEMBRI DEL 200 7:08 MATINAL Música per començar el d1a presenlada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius I agendes musicals. 9:00 BUTLLETf DE NOT[CIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI CAMP: ·cançó per a un vell somni" (piano i flauta), "Obshnadament obstinat"(piano). Manel Camp. (Sm). GARCIA LORCA: Tres cançons de les "canf¡ons espanyoles antigues·: "Las mori las de Jaén", · zorongo•, "Los cuatro muleros·. Ginesa Ortega. contaora. Orqueslra de Cambra del Teatre Lliure 011~ Josep Pons. (Sm). LISZT: Del bressol a la tomba, poema simfònic. S 107. Orquestra Simfònica de Nova Zelanda. Oir.: Michael Hal~sz. (14m). TELEMANN: Obertura en ReM, de Darmstadt. TWV D15. Musica Aotiqua de Colònia Dir.. Remhard Goebel. (21m). 10:00 AGENDA MU~ICAL 10:03 CAPSA DE MUSICA HAYDN: Te Oeum. Hob XX111c:2. Nlcholas Parle, orgue. The Engllsh Concert and Cholr.Dir.: Trevor Plnnock. (9m). HANDEL: Concerto a due cori n. 3. The Engllsh Concert.Dlr.. Trevor Pinnock. (20m). DVORAK: Quartet amb plano n. 1, op.23. Rudolph Flrkusny. Quartet Juilllard. (35m). TURINA Canto a Sevilla Pilar Lorenoar. Orquestra Filharmònica de Lond(as.Dir.: Jesús López Cobos. d20m). RIMSKI·KORSAKOV: La Nit de Na al, suile. Orquestra de la Suisse Romande Oir.: Ernest Aosermet. (24m). BRAHMS: Variacmns sobre un tema de Pagan1n1, op.35. Jean·Yves Th1baudet. piano. (22m). STRAVINSKI: S1mtonia dels Salms. Cors RIAS. Cor de la Catedral Ste. Hedwf9e de Berlín Orqueslra Simfònica RIAS Berlín.01r.: Ferenc Fncsay. (24m). MARAIS: Peces de viola del Llibre quart (9 a 11). Jordi Savall. baix de viola. Ton Koopman. clavecl. Hopkinson Sm1th. gurtarra barroca. (7m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ú:t1mes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14;00 GRANS INTEGRALS La música de cambra de Ludwig van Beethoven. Sonata per a piano I violi. op.24. "La primavera". Gidon Kremer, violi Martha Mgerich, plano. 124m). Set var aclons sobre un tema de La Flauta Màgica de Mozart, WoO 4S. Yo·Yo Ma. violoncel. Emmanuet A:l., plano. (1Om). Sonata per a violi 1plano n. 6. op.30 n. 1. Jaap SchrOder. violi. Jos van lmmerseel. planoforte (24m( 15:00 BUTLLET DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL -\. 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. l'espai temàtiC de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto. 16:00 A FONS t:OPERA. L'OPERETA t LA SARSUELA. L'espai temàtiC de Catalunya Mústea ~resentat per Eulalia Benito. RIES D'OPERETES VIENESES, de Zeller, Uncke i Strauss u Lucia Popp, soprano. Ambrosian Opera Chorus Academy ol StMartín-in-theFields.Oir.: Neville Marriner. (14m). BELLINI: "Ma di'...Oh. non tremare· trio i final de l'acte !er de l'òpera Norma. Joan Sutherland. Manlyn Home. luclano Pavarotti. Orquestra de l'Opera de Nova YorltDlr~ Richard Bonynge. (12m). LUNA: "Paxarin hi que welas·. ària de la sarsuela La picara molinera. Placido Oomin~o, Orquestra Simfònica de Barce!ona.Oir~ . A. Garcia Navarro. (Sm) WAGNER: "Wie aus der !erne langst vergangner Zeiten·. duet. "Wirst du des Va ters nlcht schelten?•, ·verzelhtl Meln Volk hàlt drauben sich nlcht mehr", trio. Fragments de l'escena tercera. acte segon de l'òpera en tres actes ··oer lliegende Hollander" (el vaixell fantasma). James Marris. Deborah Voigt. JanHendrlk Rooterlng. Orquestra del Metropolltan de Nova York.Oir.: James Levine. (22m) 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres orents Presentació acàrrec d.e d'Olga Cardils. 19:00 MUSICA DE CAMBRA KUHLAU: Quintet per a flauta i corda n. 3, op.5t Jean-Pierre Rampal Quartet Juilliard. (21m). BACH. J.Ch.F.: Quartet per a flauta. violí. viola 1baix continu n. 3. Les Adieult (9m). NIELSEN: Andante lamentosa per a quintet de corda. Quartet Kontra. Jan Johansson, contrabaix. (5m). PROKOFIEV: Quintet per a oboè. clarinet, violi, viola 1 contrabaix en sol m. op.39. Kammerensemble de Parí~. (20m). 20;00 BUTLLETf DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:15 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE DES DEL GRAN TEATRE DEL LICEU Temporada 2000·2001 VEROl: La Traviata. Rulh Ann Swenson. Marcus Haddock. Joan Pons, entre d'altres. Orquestra Simfònica i Cor del Gran Teatre del Liceu. Dir.: Julla Jones. 23:30 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. .. .-, ¡¡;o -= - .,S! a ~::::;· 206 ;:;i ~- ~ a !2\. ¡:¡ j¡;2 S' E PROGRAMACIÓ DE NIT Repehcló dels últims programes 0:30 A LA MANERA DE.... Un convidat ens proposa i comenta la müsica que li agrada. Guió i presentació de Joan Vives. Repetició del programa emès diSSabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior wrdre d'emissió: Repetició del Dilluns. imarts. Dimecres. Dijous. Oi ~endres. de 14 00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissl6: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous. DIVendres, de 20:1 Qa 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Oi)ous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMECRES, 19 DE DESEMBRE DEL 2001 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals • 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAti REPERTORI 5 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA \ ..... = .... = ... ..9 i3 ..... =iii' 206 ;::;3 ~. ...., .... i3 ..., = 15' g ¡;;;- ...... = ... 6 BOCCHERINI: OUintet amb guitarra n. 4 "Fandango Pepe Romero. Conjunt de Cambra de I'Academy ol St. Martin·tn·the·F•elds (17m). REBEL: Ets elements. su•te per a orquestra. Musica Antiqua de Colònia. Oir.: Reinhard Goebel. (24m). LENNON,McCARTNEY: "For no one". Anne Solle von Otter, veu. (2m). SCHUMANN.C.: Scherzo op.10. Konstanze EJckhorst, piano. (Sm). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA OE MÚSICA VIVALDI: Concert per a dues trompetes i orgue en DoM. Maurice André. Raymond André. Hedwig Bilgram. (7m). SCHUBERT Simfonia n. 9, O944 "La Gran". Orquestra del Segle XVIII.Dir.: Frans BrOggen. (56m). CHAPI: "Chavala Chica", canclón de la gitana. Victòria dels Àngels, soprano. Membres de l'Orquestra Nacional d'Espanya.Dir.: Rafael Frühbeck de Burgos. (Sm). BACH: Concert de Brandenburg n. 5. BWV 1050. 11 Glardino Armonlco.Dir.: G1ovannl Antoni ni. (21m). HONEGGER: Cantata de Nadal. Jindrich J1ndrak. barlton. Cor de nens de Colònia Cor Txec. Orquestra Simfònica de Praga. (24m). SOLER.A.: Sonata per a piano en sol m. Alícia de Larrocha. (6m). GOLOMARK: Concert per a violí, op.28. Sarah Chang. VIOli. Orquestra S•mlònica de Colòma· ürzeních Dir.; James Conlon. (37m). PUCCINI: Oos cors d'òpera (Madama Butterfly i Turandot). Cor i Orquestra de la Royat Opera House, Coven! Garden.Oir. lamberto Gardelli. (Sm) 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogr~fiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEG RALS La música de cambra de Ludwig van Beethoven. Sonata per a violf I f.lano n. 7, op.30 n. 2• Jaap SchrOder, vlol . Jos van lmmerseel, planoforte. (26m¡. Sonata per a viot i piano n. 8, op.30 n. 3. Jaap Schròder. violf. Jos van lmmerseel, planoforte. (18m(. 15:00 BUTLLET DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10, A FONS LA MUSICA, ARA L'espai temàtiC de catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. 16:00 A FONS LA MÚSICA RELIGIOSA. t:espa¡ tem~tic de catalunya Música presentat per Eulàlia BeOilo. OBRECHT: Salve crux. Orlando Consort. (12m). GALUPPI: Conlitebor tibi. Domine, motel Gêrard Lesne. Véronique Gens. Peter Harvey. 11 Seminario musicale. (35m). VAUGHAN WILUAMS: E1100è Salm. Roger Judd, orgue. Corydon Singers. The C1ty ol London Slnfoma.Dir. Matthew Besi. (Sm). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les pet1<:1ons dels nostres o1ents. Presentació a càrrec d.e d'Olga Cardús. 19:00 MUSICA CORAL WIKANDER. Dues cançons. Cor de cambra Accentus.Oir.: Eric Ericson. (Sm) HOLST: Ave Maria Cor Vocl Noblll Dir.: Maria Gamborg. ~m). RIEG: Quatre salms op.74. Cor Grex Vocalls.Dir.: Cari Hogset. (23m). BUSTO: Zai ltxolten. Cor TaplolaOir: Karl Ala·POIIanen. (3m). MENDELSSOHN: Himne "HOr meln Bltten· Julia Hamarl, mezzo-soprano. Cor de Cambra d'Stuttgart Ensemble'76 d'Stuttgart.Oir.: Frieder Be{¡nlus. (10m). 20:00 BUTLLETI DE NOT CIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:1 O ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. SCHUBERT: Segon moviment de la Simfonia n. S. D 759 "Inacabada". Orquestra del Segle XVIII.Dir.: Frans Brüggen. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 2S d'abril de 1997 al Palau de la Música Catalana. de Barcelona. XXè FESTIVAL DE MÚSICA ANTIGA DE BARCELONA. (10m). MOMPOU: "Planys 1,11. lli, IV de les Impressions intimes. Alícia de larrocha. piano. (Sm). MILLSINEMO: "llet a song go out ol my heart"IRUSSELL. "Don'! get round much anymore" I GOROON: "Prelude to a ldss". Barbara Hendriclls. Monty Alexander Trio. ~10m). IBELIUS: Cavalcada nocturna i albada, op.55. Orquestra Simfònica de Gòteborg.Oir.: N. Jarvl. (16m). PUCCINI: "Tu,tu, amore? Tu?", duet de l'òpera Manon Lescaul FRDir.: James Levine. (8m). DVORAK: Quartettsatz: Andante appasslonato. Quartet de corda de Praga. (6m). MONK. THELONIUS: "Round midnlght". Dlzzy Glllesple. trompeta. Sonny Sltt, saxo. Kai Winding, trombó. Thelonlus Monk. piano. Al McKibbon, baix. Art Blakey, bateria Enregistrament fet a Berlín. eiS de novembre de 1971. (Sm). FALLA ·psyché", per a mezzo-soprano. flauta, arpa, violi, viola i violoncel, sobre text de Georoes Jean-Aubry. Pierrelte Alarie, mezzo-soprano. Quintet Pierre Jamel (Sm). GLASS: Segon moviment del Concert per a violi i orquestra. A«;;ele Anthony, violL Orquestra de I'Uister.Oir.: Takuo Yuasa. (7m). LlSZT: Gaudeamus Igitur. (Humoresque). Geqrges Cziffra, P.ianO. (Sm). ANONIM I NARVÀEZ: "Con qué la lavaré". de la glossa de Luís de Narvaez. Montserrat Figueras, soprano. Capella Reial de Catalunya.Oir~ Jordi Savall. (Sm). HERMAN. JERRY: "Hello, Oolly". Nicholas Payton i conjunt instrumentat. (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22;04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Alfred Celaya. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 5 de juliol del 2001 a l'esglèsfa parroquial de Matadeper~. XXI FESTIVAL INTERNACIONAL DE MUSICA DE MATADEPERA. Obres de UHL, RODRIGUEZ PICÓ, FERRERO, PIAZZOLA I ALBÉNIZ. Quartet Quatre Veus. (56m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès dissabte passal 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: RepetiCió del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:1 q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, or¡ous. Divendres, de 10.03 a 13.00), DUOUS, 20 DE DESEMBRE DEL 2001 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIVeS. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:00 BUTUETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI PRAETORIUS: Danses de Terpsichore. The Parley ol Instruments.Dir.: Peter Holman í Mark Caudte. (8m). STRAVINSKI: Ouart fragment del ballet Petruixka. Orquestra Simfònica de DetroJt.Dir. · Anta I Doratí (13m). MOZART: Sis variacions sobre la melodia francesa "Au bord d'une fontaine· (Al costat d'una font) per a violi i piano, KV 360. ltzhak Pertman, violi. Daniel Barenboim. piano. (11m). VEROl: "Ecco l'orrido campo"i"Morro, ma prima in grazia", dues àries de l'acte segon i tercer de l'òpera Un ballo In maschera. Julia Varady, soprano. Orquestra de Bavlera.Dlr.: Oletrlch·Ascher Oleskau. (13m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA VIVALDI: Glòria, RV 589. Barbara Hendrlcks. Ann Murray. Jean Rlgby. Uwe Heilmann. Jorma Hynnlnen. Academy Chorus ol St. Martln In the Flelds. Academy ol St. Martin in the Fields.Dir.: Slr Nevllle Marrlner (29m). TXAIKOVSKI "Romeu i Julleta ·• lantasla obertura Orquestra Filharmònica de Sant Petersburg 01r.; Vfadlm1r Ashkenazy. (18m). OELALANDE: Onzena Suite (Simfonies pels sopars del Rei). Ensemble la Simphonie du Marais.Dir.: Hugo Reyne. (20m). MOZART: Quintet per a piano. oboè, clarinet. trompa i fagot. KV 452. Alfred Brendel. plano. Heinz Holllger. oboè. Eduard Brunner, clarinel Herman Baumann, trompa. Klaus Thunemann, fagot. (25m). BARTOK: Danses populars romaneses . Orpheus Chamber Orchestra. (Sm). FRY: ·santa Claus, Christmas Symphony· (Simfonia de Nadal). Relat Orquestra Nacional Escocesa.Dir.: Tony Rowe. (26m). 5 CANÇONS POPULARS. Kiri Te Kanawa. Membres de la National Philharmonic Orchestra. Medlcl Strlng Ouartet.Dir.. Douglas Gamley. (15m). STRAUSS, R.: Macbeth, poema simfònic op.23. Orquestra Fllharmónlca de VIena. Dir.: Lorin Maazel. (19m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música de cambra de ludwig van Beethoven. Varíac1ons per a plano, viola i violoncel, op.44. Trio Zmgara. (15m). Sonata per a violi i piano n.9. op.4 7 "Kreutzer·. Olivier Charlier violi Brigltte Engerer, plano. (38m). 15:00 BUTLLETi DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. t:espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Bemto. Ute Lemper HOLLAENDER. ·w1r wollen alie wleder Kinder selnl" (Tots volem tornar a ser nensl). Ute l emper. Jeff Cohen. plano. Matrix Ensemble.Dir.: Robert Ziegler. (4m). WEILL: Cançons de "lady inn the Dark". Ute Lemper. Jeff Cohen, plano. Slnlonletta RIAS Berlfn.Dir.: John Maucerl. (11m) PISEK: "llttle water song". Ute Lempel. (4m). NYMAN: "The masque". Marle An~l. Ute Lemper. Deborah Conway. ichael Nyman Band.Dir.: Mlchael Nyman. (12m). SPOLIANSKY: "Alies Schwindel", "L'heure ble ue". Ute Lemper. Jeff Cohen. plano Matrix Ensemble.Oir.: Robert Ziegler (Sm). HOLLAENDERilEIBMANNifMERILOUIGU Y.PIAFI; "Want to buy some illusions•. ïhey call me naughty lola". "t:Accordéon.ste". "la Vle en rose·. cançons de DietriCh i Pia!. Ute Lemper. Jefl Cohen. piano. RIAS Sinlonietta.Dir.: John Maureci. (13m). 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS. t:espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Ben ito. Garcia Navarro LEONCAVALLO: "Recitarl...Vesti fa giubba", ària de l'òpera Pagliacci. Josep Carreras. Orquestra Simlòmca de Barcelona.Oir.: LA. Garcia Navarro. (4m). MOZART: Concert per a plano i orquestra n. 27, KV 595. Carme VIlà, piano. Orquestra Ciutat de Barcetona.olr.: Luls Antonio Garcia Navarro. Enregistrat per Catalunya Música el dia 24 de febrer de 1992, al Palau de la Música Catalana. Tempotc!da OCB 199H992, (31m). SER RAN O: Quadre segon de la sarsuela "l a dolorosa". Placldo Domingo, Josep Ruiz, tenors. Ramón Conlreras, baix. Orquestra Simfònica de Barcelona. Oir.: Luls Anlonlo Gan:fa·Navarro. (10m). PUCCINI: "Vissi d'arte, vlssi d'amore", ària de l'acte lfon de l'òpera Tosca. Eva Marton. Orquestra de la Ràdio de Munic.Oir.: Luis Antomo Garcia Navarro. (3m). 17:00 LA TARDA DEL'OIENT Programació realitzada a partír de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de óJVulgació musical. Guió 1 realització: Pere Bures i Alex Robles . 20:00 8UTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya DOPPLER: Record a Mme. Adelina Pal11, paràfrasi sobre temes de l'òpera la Sonnambuia de Belllni per a dues flautes i piano. op.42. Robert Aitken. Per Oien. Geir Hennlng Braaten. (7m). ENESCO: "Voix de la Nature'', poema simfònic (Núvols de tardor sobre els boscos). Orquestra Alharmònlca Timlseara Banatui.Oir.: Remus Georgescu. (9m). TRADICIONAL: "Oirty blues". La Vella Dixieland. (4m). ROSSINI: "D'amora al dolce", d'Armida. Maria Callas, Orquestra de la RAI.Dir.: Allredo Simonetto. (7m). "Petit Papa Noél", tradicional de Nadal. Roberto Alagna, tenor. Hugh Bums. guitarra. The Cboir ol St John's, The New London Chlldren's Choir, The London Oratory School Choir i Smithills School Junlor Cholr. Orquestra Simlòmca de Londres.Dir.: RobJO Sm1th. (4m). MIGNONE: Congada. Lulz de Moura Castro i Bridget de Moura Castro. piano a 4 mans. (Sm). MAHLER: ·Sehr behaglich•, 4art moviment de fa Simfonia n. 4. Edita Gruberova. soprano. Orquestra Philharmonia.Oir.: Giuseppe Sinopoli. (10m). RODRIGUEZ·PICÓ: El vol de Xuang Tzu. Quartet de flautes travesseres Fu-Mon. (6m}. RAMIREZ: Navidad en Verano. Josep Carreras. Coral Salve de laredo. Sociedad Coral de Bilbao. Conjunt instrumentai.Dir.: Oamlan Sanchez. (Sm). ESCOUDÉ, CHRISTIAN: "Catalogne·. Tom Harrell, trompeta. Rodney Kendrlck, plano. Chrlstian Escoudé, guitarra. Michael Bowle, baix. Alvester Garneu, bateria. Chi Sharpe, percussió. (Sm). TELEMANN: Sonata Metòdica en sl m, op.13. Frans Brüggen, flauta. Anner Bylsma, violoncel. Gustav Leonhald, clavicèmbal. (Sm). ESPIRITUAL NEGRE: "Go tell it on the mountain". Tne Black Gospel Pearls. (Sm). RÓSSLER·ROSETTI: Sonata en sl b M. Katerina Englichova, arpa. (11m). - ~ } "" ...., ~ ,.. I 1 ~ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Philharmonia Orches!Ja.Dir.: GeoHrey Simon. (18m). BRUNCKHORST: "Weihnachts-Historie" (Històna de Nadal). Ensemble Musica Poetica Freiburg.Dir.: Hans Bergmann. (23m}. CHAPI: Preludr de "La revoltosa". Orquestra de cambra Alnglesa.Oír.: Enrique Garcia Asensio. (5m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últrmes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 GRA.NS INTEGRALS La música de cambra de Ludwig van Beethoven Trio en Mib M, op.38 (a partir del septet op.20). Trio Beaux Arts. / 43m). 15:00 BUTUET DE NOTÍCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA SOLA. PROGRAMACIÓ DE NIT l'espal temàtic de Catalunya Música Repetició dels últims programes presentat per Eulàlia Benito. 0:30 L'AUDIOVISUAl El Saxo Emès diumenge passat. HABA: Sulla, op.99. 2:30 GRANS INTEGRAlS John-Edward Kelly, saxo. (9m). Pro9rames emesos la se1mana anterior MILHAUO: Scaramouclle. op.165 c. (Or re d'emissió: Repetició del Dilluns, Sohre Neidenbach·Rahbari, saxo. Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de Orquestra Rlharmònica Txeca.Dir.: 14.00 a 15.00) Alexander Rahbari. (9m}. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS HINDEMITH: Sonata per a Saxo alt i Presentat per Alfred Celaya. Programes plano. emesos la setmana anterior. {Ordre Pekka Savi¡oki. Jussi Siirala. (1Om). d'emissió: Repetició deis programes de BENEJAM. Concert per a saxo i orquestra. Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous, W. Srewart. Orquestra Simfónica de John Divendres. de 20:1Q a 22:00). Birmingham.Dir.: Amerigo Mañno. (17m). 5:30 CAPSA DE MUSICA 16:00 AFONS Programes emesos la setmana anterior. {Ordre d'emissió: Repehció dels ELS INTERPRETS CATALANS. programes de Dilluns. Dimarts. Drmecres, l'espai temàtic de catalunya Música Dijous, Divendres. de 10 03 a 13.00) presentat per Eulàfaa Benijo. GRANADOS: Cuentos de la juventud. Brugalla. piano. (17m). Emili DESEMBRE DE 1 2 NDRES, DM GERHARO: Trro per a violi, violoncel i DEL 2001 piano (1918). 7:08 MATINAL Santiago Juan. violi. Amparo Lacruz, Música per començar el dia presentada violoncel. Emili Brugalla, piano. {26m). per Joan Vlves. Recull d'obres breus. TAlTABUll: Cinc peces. Inclou butlletins informatius i agendes Emili Brugalla. piano. (9m). musicals. 17:00 LA TARDA DE L'DIENT 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES Programació realilzada a partir de les 9:06 MATINAL peticions dels nostres oients. Presentació EL GRAN REPERTORI a oàrrec de d'Olga Cardús. ADAMS: "Short Aide In a Fast Machlne'' CICLE DE UEO 19:00 (Curt passeig en una màQuina ràpida). Bryn Terfel Recital Orquestra Simfònica de la Ciutat de Enregistrament fet per Catalunya Música Birmlngham.Dir.: Slmon Ratlle. {4m). el dia 14 de maig del2001 al Gran Teatre DE LA HAllE: "Le jeu de Robin et del Liceu dins del marc de la temporada Marion". 2000·2001. Studio cler Fruhen Muslk.Oir.: Thomas SCHUBERT: "liebesbotschaft" (Missatge Blnkley. (13m), d'amor), "Oas Flschermadchen" (La noia TURUll: Wlerz. pescadora~, "Die Taubenpost" (El correu Ala Voronkova, violi. Orquestra de coloms , tres iieder del Dlvertimento. ~14m). ¡cant del cigne}, "Schwanengesang" DEBUSSY: No I des enfants qui n'ont o. 957 plus de malson. Bryn Tertel, baríton. Malcolm Martineau, Anna Riccl. mezzo. Àngel Soler. plano. piano. (11m). (3m). SCHUMANN· "Die beiden grenadiere" (Els HANDEL: Sonata VIl per a flauta de bec dos granaders), op.49 n. 1 (de les en doM. op.l. n. 7. 1balades). Romances Marion Verbrugoen. flauta. Ton Koopman. Bryn Tertel. baríton. Malcolm Martineau, claveei. Jaap Ter Uoden. violoncel. (11m}. piano. (4m). 10:00 AGENDA MUSICAl SCHUMANN: "Widmung" (Dedicatòria), 10:03 CAPSA DE MÚSICA n. 1. ·ou bist wíe elne Blume· {Ets op.25 COPlANO: Quatre episodis de dansa de com una llor). op.2.5 n. 24. dos fieder del 'Rodeo" recull •Myrthen". Orquestra Slmfòmca de saint Louís.D1r.: Bryn Tertel, barftoo. Malcolm Martineau, Leonard Slatkin. (23m). piano. (4m). VIVALOI: ·Laudale puerí dominum·, RV •Leis'rudem hier" (Rema SCHUMANN: 602. cap allà). op.25 n. 17, ·wenn suaument ~licrty lot!, soprano. Edward Graeme, durch die Piamtta" (Quan creui la oboè. Olga Hegedus, vloloncei.Adrlan Piazzetta). op.25 n. 18, dos lieder Beers. contrabaix. Harold lester. orgue. venecians Cor John Alldis • Orquestra de Cambra Bryn Tertel. barfton. Malcolm Martineau, Anglesa.Oir.: Viltorio Negrl. (20m). piano. {4m). GRIEG: Dia de noces a Troldhaugen, SCHUMANN: "Mein Waoen rollet op.65. tangsam· (El meu carruatge avança a poc Academy ot St. Martin-in·the-Fields.Dir. a poc), op.142 n. 4 (de lfeder ung Neville Marrlner. (6m). Gesange). KAlMAN: "La Duquesa de Xlcego", Bryn Tertel, barlton. Malcolm Martineau, opereta en dos actes (acle segon). piano. Endrik Wottrlch. Monlca Groop. Deborah (3m). Riedel, Breu Pole~ato. Cor 1Orquestra EBUSSY: "Nult d'étoíles" (Nit estelada). D Simfònica de la R dlo de Berlln.Oir.: Tertel, baríton. Malcolm Martineau, Bryn Richard BonvnRe. (46m). piano. (3m). BACH: SuHe per a violoncel sol n. 2, BWV OUPARC: "L'Invitation au voyage" (La 1008. invitació al viatge). "Lamento• (Lament), Yo-Yo Ma. (20m). "l e manoir de Rosamonde• (la casa de RESPIGHI: Impressions brasileres, su1te Rosamunda), tres melodies. per a orquestra. DVORAK: Obertura "Al reialme de la Natura", op.91 . Orquestra Simfònica de Londres.Oir•• lstvan Kertesz (14m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22;04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Alfred Cetaya. CONCERT enregistrat per catalunya Mús1ca el d1a 27 d'abril de 1987 al Palau de la Música Catalana. HAYDN· Simfonia n. 12. MOZART: Concert per a plano n. 17. KV 453. CERVELLO: Cimento drluce e tenebra. STRAVINSKI: Pulclnella, suite. Josep Colom, piano. Orquestra de Cambra Anglesa.Oir.. Enrique Garcia Asensio (103m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. Bryn Tertel. baríton. Marcolm Martineau, paano. (10m). FAURE: "Le secret' (El secreH. "Automne", (Tardor). dues can~ns. B_ryn Tertel. baríton. Malcolm rtineau, paano. (5m). BUTTERWORTH: "SIX sangs from a Shropsh1re tad" (S1s cançons o·un nor de Shropshire). Bryn Tertel, bariton. Malcolm Martrneau. p1ano. (10m). 20:00 BUTLlETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. HAN NA, ROLANO: "Oasis". The New York Jau Quartet. (4~. Gil I MEMBRAOO: Glossa de l' ereu Riera. Cobla l a Principal de l3 Blsbai.Dir.: Francesc cassu. (4m). TXAIKOVSKI: Tercer moviment de la simfonia n. 1 "Somnis d'hivern•. Orquestra Simfònica de Xlcago.Oir.• Claudio Abbad~7m~. liVINGSTON I AN : "Never !et me go". Zoot Slms, saxo tenor; Jimmy Rowles. piano: George Mraz, baix; Akira Tana, bateria (5m). MUSSORGSKI: Una mt a la muntanya pelada. Orquestra Simfònica de Montréai.Oir.: Charles Dutolt. (11m). TRADICIONAL: "The First Noel". Cyrus Chestnut. (4m) AU RIC: "Els Cinc secrets•, tema de la banda sonora de la pel.llcula La Bella í la Bèstia. Orquestra Srmfòntca de Moscú.Dir.. Adriano. {4m). ALEXANOER/MORRIS: "Jesus met the woman at the well". The Alabama Singers. (2m). JANACEK: Danses lacianes n. 3, 5, 6.. Orquestra Simfònica de Praoa.Dir: Petr Allrichter. (Sm). Arranjament per a piano de Cyrus Chestnut de la nadala "The First Noet•. Cyrus Chestnut, plano. (3m). GERHARO: Alegrfas. divertiment flamenc. Orquestra Simfònica de Tenerife.Oir.. Víctor Pabio Pêrez. ~12m). VIlLA-l OBOS: Olstr bució de llors. Montserrat Gascón, flauta. Xavrer Coll. guitarra. ~4m). STRAUS , J.(ll): Roses del Sud, vals. op.388. Orquestra Alharmònlca de Berlin.Dir.: Herbert von Karajan. (10m). HANDEL: "AI.Ieiula", de l'oratori El Messies. Academy and Chorus of Sl. Martln·ln·theAelds.Dir.: Nev1lle Marriner. (4m). VILADESAU: •cors gironins", sardana Ricard Vlladesau. tenora. Cobla Principal de la Bisbal. (3m). CHUECA: "Pobre chrca la que tiene que servir". de la sarsuela La Gran Via. Nali Mistrat. Orquestra Filharmonia d'Espanya.01r.: Rafael Frilhbeck de Burgos. (4m). VEROl: •vedr, te fosche nonurne· cor de ròpera "11 Trovatore·. Cor i Orquestra del Teatre alta Scala de M1fà Dir.: Claudi o Abbado. (4m). CHOPIN Vals per a piano, op.18. Viadimir Ashkenazy, piano. (5m). 22:00 AGENDA MUSICAl 22;04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presen1at per Alfred Celaya CONCERT enregistrat per Catalunya Música del dia 3 d'abnl del 2001, a l'Auditori Winterthur-l'lila Diagonal. SCHUBERTIADA 2000/1. SCHUBERT: Wlnterrelse, vratge d'hrvem (lieder sobre textos de Wllhem MOIIer). Christian Gerhaer, barllon. Gerold Huber, p1ano. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya PROGRAMACIÓ DE NIT Repeticl~ dels últims programes 0:30 MUSICA CORAl Emès d1mecres de la setmana passada. 1:30 MÚSICA DE CAMBRA .\ Programa emès la setmana antenor !D1marts a les 19:00hl. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior ¡,ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, imarts. Dimecres Dijous. Divendres. de 14.00 a 15.001 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfreo Celaya Programes emesos ta setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de 01lluns. Ormarts. Dimecres. Oi¡ous. DiVendres. de 20:1Q a 22.00) 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DISSABTE, 22 DE DESEMBRE DEL 2001 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Sublrà. Recull d'obres breus. Inclou butlletl de noticies í agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC JANITSCH: Quartet per a11auta, violi. oboè, violoncel i continu. Parnassus Ensemble. (14m). BARRIERE: Sonata n. 4, (llibre 2). Hldemi Suzuki, RainerZipperling. violoncels. Guy Penson, clavicèmbal. (13m). BACH.J.Ch~ Quintet per a flauta. oboè, violí. violoncel i clavicèmbal. en Re M. Parnassos Ensemble. {16m). UCCELUNI: Sonata XXVI "La Proserprna" i Sonata XXVII Ensemble. "Aurora·. (Sm). 11:00 MUSICA PER A COBLA VENTURA: Nadales. sardana. Cobla Montgrins. (Sm). MARTINEZ: Rapsòdaa de Nadal, glossa per a cobla. Cobla Montgrins. (Sm). CASAlS: sant Martí de Canigó Josep Bassal. violoncel. Cobla Montgrins. wm). IL I MEMBRAOO: Glossa del bon caçador. Glossa dei cant dels oce11s. Cobla la Principal de La Bisbai.Dir.: Francesc Cassú. (Sm). PRENAFETA: A Betlem me'n vull anar, sardana. Cobla Montgrins. (5m~ . MORALEOA: Fem real tat un somni, obra per a cobla sobre temes de sardanes de Manel Saderra. Polllònica de Puig-Reig. Cobla Principal de la Blsbai.D1r.: Francesc Cassú. (10m). CASSÚ: Fragància de violetes, sardana. Cobla Marinada.Dir.: Francesc Benltez. ~5m) ERRA, Josep.: El jaleador (vals). Cobla Medrterrania.Oir.: Jordi León. (4m). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Surés i Àlex Robles.Repebcró del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats diScogràhques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse A!)uilera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga "El Noi de la Mare", "El desembre congelat•, dues. nadales tradicionals catalanes. Victòria dels Àngels, soprano. Geolfrey Parsons. piano. (3m). STRAUSS,J.: Polka dei champagne, op.211. Orquestra Johann S1rauss de Viena.Oir.: Willi Boskovsky. (2m). KRDLl: "Banjo and fiddle" (Banjo I violí). sarah Chang, violi. Charles Abramovlo, piano. (3m). LEONCAVALLO: Brrsa de mar, Orquestra de Saló de ColònTa. (4m). GRAINGER: "TheSussex Mummers' Caral" radala de les màscares de Sussex. Polyphony.Dir.: Stephen Layton. (2m). HAYON: Ullim moviment de la simfonia n. 97. Orquestra del Royal Concertgebouw.Dir.: N1kolaus Hamoncourt. (5m). ¡;:¡ ¡¡;;;;¡;;¡- - ·= a ~ 'I ;i. 206 ::;! ..... ::l. ¡¡;;;;- ao= ...., ¡;¡· Q E = 7 .\_ ...so ~ ...= ·~ 53 a, ~f 206 .... = :a. "" s 53 e; §!: :;;s e: § ... 8 SIMS: ·srahm's... I thlnk". Zoot Sims. saxo tenor Jtmmy Rowles, piano. George Mraz. balx. Akira Tana. balena. (4m). fRANÇ~IX: Cinc danses exòtiques per a saxo t paano Petcka SavtJOkr, saxo. Marort Rahkonen, piano. (6m). VIVALOI: Concert per a vrolf en Mi M. RV 270 "11 Rrposo per ri Santo Nalale". Giutiano Carmignola, vroli Sonaton de la Groiosa Marca. (8m). HAMPTON!BUCKNER: "Hamp's Boogre Woogie". lionel Hampton. vrbràfon. Oscar Peterson, ptano. Ray Brown, batx. Buddy Rtch, balena. Herb Ellls, guitarra (3m). BRIDGE: "Sir Roger de Coverley" una dansa de Nadal. Orquestra de Cambra Anglesa. Oir: Wtlliam Boughlon. (5m). GRUBER: Arran¡ament de Cyrus Chestnut de la nadala "Sl ent Nlghl" (Santa Nit) Cyrus Chestnul, piano. (4m). Wehuiumende. Abafana "Base" Mawusi. (4m). TXAIKOVSKI: Primer moviment del concert per a piano i orquestra n. 1, op.23 Claudlo Arrau, piano. Orquestra Simfònica de Boston Dir.; Colin Davis. (22m). "l'Angell els p~stors", nadala harmonitzada per Antoni Pérez Moya. Polifònica de Puig·Relg. (3m). CHUECA: Preludi de la sarsuela "El bateo" Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.. Enrique Garcra AsensiO. (4m). "la nit de Nadal•, arranjament per a ou,tarra de Mtquel Uobel Gòran SOUscher, guilarra. (1m). PERGOLESI: Salve Regina El Jesum i O Ctemens. tres fragments dei "Salve Regrna" Emma Kyrkby, soprano. Academy ol Ancient Music. Oir.: Christopher Hogwood. (Sm). VERDI: Obertura de l'òpera "la Traviala". Orqueslra del Metropolitan.Oir: James Levine. (4m). CONTE: Solto le stelle del jazz. Paolo Conte. (4m). BERWALD: Prrmer moviment del concert per a vlolf. op.2. Tobias Ringborg, violi. Orquestra de cambra Sueca. Dir.: Niklas Willen. (12m). DE MURCIA: la Jota. Paul O'Dette, guilarra barroca. Andrew lawrence-t<ing, arpa I salteri. Pedro Estevan, percussió. Pat O'Brien. Steve Player, guitarres barroques. (6m). BERNSTEIN: "l'm easlly assimllated" (Oid lady's Tango), de "Candida". Chnsta ludwig, mezzosoprano. Orquestra Simfònica de Londres.DJr.: leonard Bernstein. (4m). DVORAK: Polonesa. B. 100. Orquestra Simfònica de Detroit.Dir.: Anta! DoratJ. (6m). ·uest né. le divin enfant" (nadala tradicional francesa), "Still, still", "Riu. Riu, Chlu" (dues nadales anònimes). Cor de Cambra Ex Cathedra. Dir.: Jeffrey Skidmore. (Sm). GLUCK: Marxa i mtnuet de ballet • Alessandro· Musica Antiqua de Colònia. Dir: Reinhard Goebet. (Sm). BRmEN: ·wotcum Vote", de "A Ceremony ol Carols", op 28. Osian Elits. arpa. Cor del King's College de Cambridge. Oir; David Wtllcocks. (2m). STRAUSS,J.(II): Sang vienesa. vals op.354. Orquestra Ftlharmonia.Oir.: Otto Klemperer. (9m). REGER. Maria Wiegenlied. Dagmar Schellenberger, soprano. Semjion Sklgln. g'ano. (2m). 17:00 RANS OBRES Presentat per Ignasi Plftol. MARAIS: Alcbone. tragèdia lirlca en cinc actes I un pr leg, Jennlter Smith. Gllles Ra~on. Phlilppe Huttenlocher. Vincent l e eKier. Bernard Oelettre. Jean·Paul Fouchecourt. Les Musicions du louvre.Dir.: Marc Mlnkowskl. r54m) 20:03 CATA UNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:04 A LA MANERA DE ..... PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió i presentacló de Joan Vtves. 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició deJs últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentacló de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. Resum deis millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarriga. Programes emesos la setmana anterior (Or re d'emissió: repetició dels programes de Dissabte I Diumenge, de 14:00 a 17:00). • 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00) DIUMENGE, 23 DE DESEMBRE DEL2001 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlletí de notícies i agenda musicat. 10:00 CONCERT BARROC OOLLÉ: Suite per a violes n. 2, en do m. Wteiand Kuijken. Sigiswald Kuijken. Robert Kohnen. (26m). BOISMORTIER: Sonata op.50 n. 3. Hidemt SUlllld. violoncel. Rainer Zipperling, violoncel. Guy Penson. clavicèmbal. (15m). LECLAIR: Sonata n. 1O. François Femandez. violi. Philippe Pierlot, baix de viola. Pi erre Hantai, clavicèmbal. (15m). 11:00 MISSA DE MONTSERRAT Transmissió en directe de la Missa Conventual des del Monestir de Montserrat. 12:17 GUIA MUSICAL la informació fi-lustrada sobre els concerts i l'activitat música! de la tem~otada.Un espai presentat per Pilar Sub rà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels rrullors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga BEETHOVEN: Finale-presto, últim moviment de la simfonia n. 9, op.125 "Coral". Melanie Diener. soprano. Petra lang. mezzo. Endrick Woltrich, tenor. DietriCh Henschel. baix. la Chapelle Royal. Collegium Vocale. Orquestra dels Camps Elisis.Dir.: Philippe Herreweghe. (23m). FINZI: Eclogue. Martin Jones. plano. Orquestra de Cambra Anglesa.Dir.: William Boughton. (10m). Himne a l'amor. Edith Plat (3m). SCHUMANN: Novetette, n. 9. Wilhelm Kempff. piano. (3m). Nadala bretona. The Chlettains. (4m). "The Holly and !he lvy", "Tuba Lullaby", dues nadales. The Canadian Brass. (6m) MAHLER: Adagletto de la simfonia n. 5. Orquestra del Royal Concertgebouw.Dír.: Riccardo Challly. (i Om). MOZART: Primer moviment del concert per a flauta, arpa i orquestra, KV 299. Emmanuel Pahud, Hauta. Marie-Pierre l anglamet, arpar. Orquestra Filharmònica de Berlfn,Dir.: Cladio Abbado. (1Om). BEAMER: Kalena Kai. Keola Beamer, George Keokl Winston, guitarres. (4m). TURINA: Navidad, op.1 6. Orquestra Ciudad de Granada.Dir.: Joan de Udaeta. (16m). FAllA: ·eanctón del fueoo fatuo·, d'"EI amor brujo". Pepe Romero i Celin Romero. guitarres. (2m). PRAETORIUS: Duem pastores a 11. New London Consort.Oir.: Philip Pickett. (6m). KREISLER: "Rondino" tsobre un tema de Beethoven), "Allegretto (a l'esttl de Boccherini). Joshua Bell, violf. Paul Coker, piano. (6m). STRAUSS. J (11): Veus de Primavera, vats. op.410. Orquestra Filharmònica de Berlín Oir.. Nikolaus Harnoncourt. (7m). KIRKPATRICK: "Away In a Manger", nadala (Arranjament per a orquestra de violoncels). Els 24 violoncels de "The Londeon Cello Sound" (formació creada el 1993 amb els violoncels de 4 grans orauestres de Londres).Dir.: Geoffrey S mon (4m). SEVERAC: Cant de Nadal. Gabriel Bacquier, bariton. Jacques Bernier, plano. (4m). VAUGHAN WILLIAMS; Nadala i dansa de Nadal, segon I lercer moviment del primer grup de danses de la su1te per a v1ola i orquestra. Frederick Rlddle. viola. Bournemouth Sinfonietta.Dir.: Norman Del Mar. (5m). MONTEVEROI: Giòna a 7 veus. Schütz·Akademle.Dir.: Howard Arman. (12m). STRAUSS, R.: El cant de la dansa fragment del poema simfònic "Així va parlar Zarathustra•. Orquestra Simfònica de Xicago.Dir.: Pierre Boulez. (Sm). JARRE: Tema de lara. de la banda sonora de la pel.lfcula "Doctor ZhiVago". Orquestra dirigida per Maurice Jarre• (3m). "la non-non", nadala harmonitzada per Josep Prenateta. Poltfònica de Puig·Reig.(3m). RAKHMANINOV: Polka italiana, per a piano a quatre mans. Brlgltte Engerer. Oleg Malsenberg. (2m). OFFENBACH: GaloK final del ballet "El vialge a la lluna", . 631 Philharmonla Drchestra.Oir.: Antonío de Almelda. (3m). O'CAROLAN: Carolan's favorlte jlg. Patrick Ball, area cella. (3m). LEWIS: Queen s fancy. The Modem Jazz Soclety. (Sm). "Santa Nil", "Que tingueu un bon Nadal", dues nadales. Anne Sofrhle von Otter, mezzosoprano. Conjunt nstrumental formal entre altres per Jan Bengston, Svanle Henryson, Markus leoson. Ull Forsberg. (7m). 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA VERDI La forza del destino Giorgio Surlan Mlrella Freni. Glorgio Zancanaro. Placldo Domingo. Cor i Orquestra del Teatro atia Scala, MilàDir.: Riccardo Muti. (164m). 20:03 L'AUDIOVISUAL Un programa. d'Aiex Gori na. 22:04 lA MUSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musicals d'interès. Presentat i conduit per Joan VIVes. I realitzat amb la colaboració del Consell Català de la Música. 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse A~uilera. Resum dels millors programes e la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició dei programa emès la setmana anterior. (Dissabte I diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarrlga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió; repetició dels programes de Dissabte 1Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). ' DILLUNS, 24 DE DESEMBRE DEl. 2001 7:08 MATINAL Música per començar el dia presenlada per Joan Vtves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. • . 9:00 BUnLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI MOMPOU: Impressions íntimes. Frederic Mompou, plano. (18m). TELEMANN: "Atac als molins de venr, "El galop de Roclnante•, dos fragments de la sulte "Burlesca de Quixot". Wolf·Dieter Hauschild, clavecr. Orquestra de cambra de la Ràdio de Leipzig.Dir.: Wolf·Dieter Hauschild. (6m). LEGRAND: la valse des Lilas. Jessye Norman. Michellegrand, plano. Ron Carter, batx. Grady Tate, pelcusslons. (4m). BAX: La vigília de Nadal. Orquestra Filharmònica de Londres.Dir: Bryden Thomson. (18m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA GERSHWIN: Rhapsody in blue. orquestrada per Grofé. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.. André Previn. (15m). BRAHMS: Valsos. op.39. Julius Katchen. piano. (17m). BRETON: la verbena de la paloma. Ptacldo Domingo. Mana Bayo. Raquel P~eroHi. Rafael Castejon. Silvia Tro. Cor de la Comunitat de Madrid. Orquestra Simfònica de Madrid.Dir.: Antoni Ros Marbà. (46m). TXAIKOVSKI: Obertura de ·cherevichkt" (Els botins). òpera en 4 actes amb mbret de Jakov Polonskij sobre l'obra "N~ de Nadal" de Nicolaj Gogol. Orquestra del teatre líric de Cagliari.Dir.. G~nnadi Rozhdestvensky. (12m) • HANDEL: Sonata per a oboè I continu, op.1 n. 6. Camerata de Colònia. (Sm). MARENZIO: Set madrigals. The Consort of Musicke.Dir.: Anthony Rooley. (20m). BARTOK: Concert per orquestra. Orquestra del Festival de Budapest.Dir.: lvan Flscher. (35m). CORELU: Concerto grosso n. 8 en sol menor Qp.6, "Fet per la nit de Nadal". Europa Galante.Dir.: Fablo Biondi. (13m) 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 GRANS INTEGRALS la múSica de cambra de ludwig van Beethoven. Trio amb piano n. 11, op 121a (Deu variacions sobre "lch bin der Schneider Kakadu1. Trio Beaux Arts. (19m). Serenata per a flaula i piano. op.4l Emmanuel Pahud. Eric l~ge. (24m). 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS lA NOVA MÚSICA. L'espai temàtic de Catalunya Musica presentat per Eulàlia Benrto. RESPIGHI: Sis peces per a vio ff i piano. Fabio Biondi, violi. luigi Oi llio, paano. (23m). DALLAPICCOLA: Can1i di prigionia. Cor de cambra Eric Ericson. Cor i Membres de l'Orquestra Simfònica de la Ràdio Sueca.Dir.: Esa·Pekka Salonen. (23m). 16:00 A FONS LES VERSIONSDE REFERÈNCIA. l!espal temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto. VERDI: "Signor M prlnclpe ... E 11 sol dell'anima· duet de l'òpera "Rigoletto". June Anderson, soprano. Alfredo Kraus, tenor. Orquestra del Teatre Nacional de . l'Opera de Paris.Oir.: Michelangelo VeUn. (Sm). DELIBES: Duet de "Lakmé". ~ ~ .. 1 , ~ ~ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA June Anderson. soprano Alfredo Kraus. tenor. Orquestra del Teatre Nacional de l'Opera de Paris.Dir.: Michelangelo Veltri. ¡sm¡. VERDI: "È strano!...Ah. fors'è tui.• .Sempre fibera· ària de l'òpera "la Traviota". June Anderson. soprano.Orquestra del Teatre Nacional de l'Opera de París. Oir.: Michelangelo Veltri. (7m). OONIZETTI: "Una furtiva !agrima· de l'òpera "l'Eiisir d'amore· Alfredo Kraus. tenor. Orquestra del Teatre Nacional de l'Opera de Paris.Oir.: Michelangelo Veltri. (Sm). OONIZETTI: "Lucia. perdona ..Sulla tomba . .Ah f verranno a te•. duet de l'òpera "lucia de Lammermoor". June Anderson, soprano. Allredo Kraus. tenor. Orquestra del Teatre Nacional de l'Opera de Parfs.Dir.. Mlchelangelo Veltri. (13m). DONIZETII: Duet de "La filio du réglmenl". June Anderson, soprano. Alfredo Kraus, tenor. Orquestra del Teatre Nacional de l'Opera de Parfs.Dir.: Mfchelangelo Veltrl. (Sm). 17:00 LA TARDA DE l'OIENT Programació realilzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec <te d'Olga cardus. 19:00 MUSICA ANTIGA FLETXA: la Justa. ensalada. La Colombina. (14m) FLETXA. M; la Bomba. ensalada. Ensemble Clément Janequin. (11m). FLETXA, M.: El Foc. Ensalada. Studium Musicae Valencia Hespèrion XX.Oir.: Jordi Savall. (19m). FLETXA. M:: la Guerra. ensalada. Ensemble Clémert Janequ10. {9m) 20:00 BUTLLET DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. TORME I WELLS: La ca~ó de Nadal. Orquestra Simfònica de 1ena.D•r.: Vjekoslav Sutej (4m). FAURE: S!CIIienne, op. 78. Thomas lgloi, violoncel. Cfifford Benson. plano. (4m). KAHN,G.: "Santa Claus Blues". Rob McConnell & The Boss Brass. (4m). SATIE; Tres Gymnopl!d1es. Duo Tedesco, guitarres. (9m). GERSHWIN: "l love you porgyl Here comes de honey man". Shirley Horne. veu i plano. Charles Ables. Steve Willlams. (10m). PENDERECKI: Primer moviment Simfonia n. 2. "Simfonia de Nadal". Orquestra Simfònica de la Ràdio Nac•onal Polonesa.Dir.; Jaceck Kasprzyk. (12m). BAX: Wmter waters. (Aigúes d'hivern). Erlc Partdn, plano. (7m). WARBECK: ·o· httle town ol Bethlehem·. "The ghost ol Christmas·. "The lirts Noel", "The gost ol Christmas futura·. Orquestra dingida per Nick lngman. (6m). "Twetve o'cfock shuffle" (les dotze van tocant). La locomotora negra. (3m). PUCCINI: Crisantem!, per a quartet de corda. Gtovane Quartetto ltaliano. (6m). TRADICIONAL: "Solent Night". The Stars ol Faíght ol Black Nativity. à411]). .. } ANOS: "Oicen que ros pastores·. tema de ta pel.lícula de Carlos Saura ·eunuel y la mesa del rey Salomon·. Estrella Morente. veu. (Sm). GOMIS: "la nuit de Noi!l". de Aben· Humeya. Consol Rico, soprano. Pilar Esteban. mezzo·soprano. lgnaclo Giner, tenor. Amadeo Uoris, barlton. Josep Sanz, ~iano. (Sm). ADALES: 'Oh llllle town ol Bethlehem" The Golden Gate Quartet. (3m). RAVEL: Noèl des Jouets (Nadal de tes joguines). Fellcíty Lott, soprano. Dalton Baldwin, planopm¡. BRITI N: 'Noel" ~variació final) de "A Boy Was Born" l a nascut un nen)• Cor de la Catedral de St. Paul. The Sixteen.Oir.: Harry Christophers. (9m). MARCEllO: Adagio del concert per a oboè, corda i continu en re m. Bruce Haynes. Membres de l'Orquestra del Segle XVIII.Oir.: Frans Brüggen. (3m). DUREY: Neu. Philippe Corre i Edouard Exerjean, piano a quatre mans. (6m). BALAKIREV: TranSCiipc¡ó per a piano de "l'alosa" de Glinka. Rian de Waal. piano. (6m). TRADICIONAL: 'Mary had a 8aby". Odetta. (2m). NADALES: "Sia Claus is coming to town". "White Christrnas". Frank Sinatra /louiS Armstrong. (Sm). BACH: Toccala I Fuga en re m. 8WV 565. Uonel Rogg, orgue. (9m). "El nm de fa mare·, "El dimoni esctJar·. "El cant dels ocells", tres nadales tradicionals catalanes. Cor Lieder Gamera.Dir.: Josep vna Casañas. (6m). PUCCINI ·o mio babbino caro•, de Gianni Schicchi. Montserrat Caballé, Philharmo.nia Orchestra.Oir.: José Collado. (3m). DVORAK: El silenci, op.68 n. 5 (Boscos de Bohèmia). Emanuel Feuermann. violoncel. Natlonal Orchestral Assotiation.Dir.: leon Sanin. (6m). 'li est né, fe divln Enfant" (Ha nascut l'infant divQ. tradicional francesa. Roberto Alagna. tenor. The Choir ol St John's, The New London Children's Choir. The London Oratory Sthool Choir i Sm1thills School Junior Choir. Orquestra Simfònica de Londres.Dir: Robin Sm~h. 23:00 MISSA DEl GALL DES DE MONTSERRAT TransmosSJó en directe de la Missa del Gall des del Monestir de Montserrat 0:35 l 'ORATORI DE NADAL DE BACH Audició Integra de rOratori de Nadal de Johann Sebastian Bach. Oratori de Nadal, BWV 248. Christiane Oelze. soprano. Monica Groop. contralt Howard Crook. tenor. Gunnar Lundberg. baix. Cor de cambra Eric Ericson. Drottningholm Baroque Ensemble. Oir.. Eric Erícson. (144m). PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels úlliffi;S programes 3:00 CAPSA DE MUSICA Pr~rames emesos la setmana anterior. (Or re d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). 6:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. DIMARTS, 25 DE DESEMBRE DEL.2001 10:00 El MESSIES DE G.F. HANDEL HANDEL. El Messies. Margaret Marshall. Catherine Robbin. Charles Brell Aolhony Rolfe-Johnson. Robert Hale. Saul Ouirke. Cor Monteverdi. English Baroque Soloists Olr.: John Eliot • Gardiner. {146m). 12:40 NADAL A CATAlUNYA MUSICA Programacló especial del dia de Nadal. "Fròhliche Weihnacht liberal" (Bon Nadal a tothom) (CD2. tr. 8). "Still. stm. slill" (Pau. pau, pau). ·The First Noer, (El primer NadaQ (C01. tr. s. 6). Nens Cantors de V.ena. (6m). RAVEL: Nadal de les jogu~. Anna RICci, mezzo-soprano. Angel Soler. piano. (4m). Dues peces de Nadal. (Gabñlei i Scheidt). Conjunt de vent de l'Orquestra Filharmònica de Berlin. Dir.: Herbert Von Karajan. (7m). "Happy Christmas I War is over· (Bon Nadal I La guerra ha acabat), cançó de t~adal. Josep carreras, Placido Domingo. Luciano Pavarotti, tenor. Cor de nens de l'Església de Gumpold. Orquestra Simfònica de Viena.Dir.: Steven Men:urlo. (3m). BERNHARO; Cantata de Nadal. Maria Zadorl. capella Savaria.Oir.: Pal Nemeth. (7m). BERLIN: Blanc Nadal. Maurice André, trompeta. Els Petits cantors de Saint-laurentDir.: François Rauber. (3m). NIELSEN; El somni d'un Nadal Peter Seivewright, piano. (3m). Villancets de Nadal del cançoner del Duc de calàbria . Gapella de MiniStrers. (12m). TORREJON Y VELASCO: "Sl et alba sonora· (Villancet de Nadal a duo) Ensemble Ars Tato (6mt ACUNA: Nit de Nadal, sardana. Cobla Montgrins {6m). LLONGUERAS: cançoneta del bon tió de Nadal. Cor Madrigal. Cor Albada.Dir~ Morela Barrera. Esteve Nabona. Anna Monfort. piano. (3m). BACH: "Fiósst, mein Hellana·. de l'Oratori de Nadal. Cheryl Studer. soprano. Orquestra Simfònica de Londres. Oir•. fon Marin. (6m). TXAIKOVSKI. "Desembre. Nadat•, ulllm moviment de la SUite "Les estacions· op.37 b (versió orquestral). Orquestra de cambra del Kremlln.Dir.. Mischa Rachlevskl. (Sm). WALTON: Música pel Nadal. Chrlst Church Cathedra! Choir.Dlr.: Stephen Dartington. (13m). VEDEL: Cant de Nadal•EL cel i la terra· Cor de nens Vesna.Dir : Ale>eander Ponomarev. (2m). BLANCAFORT; cançons de Nadal. Aida Vera. soprano. Efrem Garcia, piano. (6m). MANFREDINI: Concerto grosso pel Santissim Nadat, op.3 n. 12. Membres de l'Orquestra Filharmònica de Bertin.Dir.; Herbert Von Karajan. (11m). Tres cançons de Nadal: "Sant Josep fa bugada", "la Pastora catenna". "Les dotze van tocant•. Polifònica de Puig·Reio. {6m). CAHN I Van HEUSEN: The Christmas Wattz (El vals de NadaQ Mel Tormé. Sinfonletta de CincinnatlOir.: K811h Lockart (5m). ADAM: Càntic de Nadal. Ramon Vargas, tenor, Cor de nens de Lucema Concilium Musicum de Vlena.Dir. Paul Angerer (Sm). 15:00 GRANS OBRES Presentat per Ignasi P1no1. CASALS: Pessebre. Ana Maria Sanchez, soprano. Raquel Pierotti, mezzosoprano. Joan Cabero. tenor. Enric Serra. baríton. Stefano Palatchi, baix. Orfeó Català. Cor de Cambra del Palau de ta Música. Orquestra Simfònica de Barcelona I Nacional de Catalunya.Dir.; Lawrence Foster. (97m). 16:42 RECITAL DE NADAL "Els Tres Tenol'$" "Adeste Adeies", cançó de Nadal. Josep Carreras. Luclano Pavarotti, tenors. Cor de nens de l'Església de Gumpold. Orquestra Simfònica de Viena Dir.: Steven Mercurio. (3m). "Tu scendi dalle stelle", cançó de Nadal. Luciano Pavarotti. tenor. Cor de nens ae l'Església de Gumpold. Orquestra Simfònica de Viena.Oil; Ste-;en Mercurio. (3m). "White Christrnas·. cançó de Nadal. Josep carreras, Placido Domingo. luclano Pavarotti, tenors. Cor de nens de l'Església de Gumpold. Orquestra Sim!Onica de V.ena.D1r.. Steven Mercurio. (3m). ·oormi. o Barnblno", cançó de Nadal. Josep carreras. Pl3tido Domingo, Luciano Pavarotti. tenors. Cor de nens de . rEsgtésia de Gumpold. Orquestra Simfònica de Viena 01r.: S1even Men:uno. (3m). "Silent Nighl" (Santa N1t), cançó de Nadal. Josep carreras. Placldo Dom1n3,o, Luclano Pavarotti. tenors. Cor e nens de . l'Església de Gumpold. Orquestra Simfònica de Viena.D1r.: Steven Mercuno. (5m) "Pregària", cançó de Nadal. Josep Carreras. tenor. Cor de nens de l'Església de Gumpold. Orquestra Slmlòntca de V1ena.Dir.: Steven Mercurio. (4m). "Carot of the Drum", can86 de Nadal. Josep carreres, PIAcldo omingo, tenors. Cor de nens de l'Església de Gumpold. Orquestra Simfònica de Viena.01r : Steven Men:urio. (3m). •o Hofy Night" cançó de Na!lal. ·\ l'lkido Dominvo. L.•ciano Pavarolt•. tenors. Cor de nens de l'Església de Gumpold. Orquestra Simfònica de V1ena D1r.: Steven Mercuno. (~m). "Oh Tannenbaum", cançó de Nadal. Ncido Domtll!JO, Josep carreras, lucl3n0 Pavarotti, tenors. Orquestra S1mfònica de V.ena Oir. Steven Men:urio. (2m). "W~tgenlied 1", canç6 de Nadal. Pl.icido Domingo. Josep carreras, luciano Pavarotti. tenors. Orquestra Simfònica de Viena. Oie Steven Mercurio. {2m). "AveMaria. Dolce Maria", canç6 de Nadal. Pl.lcido Domingo. Josep carreras. Luclano Pavarotti. tenors. Orquestra Simfònica de Viena.Dir.: Steven Men:urio. (3m). "l'li be Home for Christmas", cançó de Nadal. Josep Carreras. Pl~cido Domingo. Luclano Pavarotti. tenors. Cor de nens de l'Església de Gumpold. Orquestra Simfònica de Vtena.Oir.: Steven Mercurio. (2m). "Wiegenlied 11", cançó de Nadal. Josep Carreras. Placido Ooml"3o. Luclano Pavarotti, tenors. Cor e nens de l'Esglèsia de Gumpold. Orquestra Simfònica de Vlena.Oir.: Steven Mercurio. • (4m) 17:30 NADAL A CATALUNYA MUSICA Programació especial del d'ra de Nadal LLONGUERES: "Non·Non. les Non'. Anna Monfort. piano. Cor Madrigal. Cor Albada.Oir~ M1reia Barrera. Esteve Nabona. (3m). VIVALDI: Concert n. 4. op.8, RV 297 "l'Hivern· (Les Quatre Estacions). Orquestra Nacional de Gambra d'Andorra. Solista i Director: Gerard Claret. (9m). NADALES: ·Have yourself a merry l•ttte chnstmas·. "Chnstmas dreaming•. "Ring those christmas bells". Judy Garland.l Frank Sinatra I Peggy Lee. (Sm). SCHÒNBERG: Musica de Nadal per a piano. harmonium, dos violins i violoncel. Came rata de Versalles Dir.: Amaury du Ctosel (1m). HANDEL: "Let the Merry Bells Ring Round" (Que somn les alegres campanes). The oanadlan Brass. (4m). 18:10 NADAL A CATALUNYA MÚSICA Programació especial del dia de Nadal. USZT: Ave Maria, S 182. Leslie Howard. plano. (Sm). "GlOria AJ.Ielula". tema tradicional. The Golden Gate Quartet. (3m). LAMOTE de GRIGNON. J.: Dansa dels pastors extreta de "la N'rt de Nadal". OBC.Oir,: Salvador Brotons. Enregistrament fet per catalunya MúsiCa el dia 19 de desembre de 1998 al Palau de la Música catalana dins del marc de la temporada de l'OSC 96!99. (4m). BROUWER: Cançó de bressol. Góran Sóllscher. guitarra. (3m). BRITTEN·. ·procesion·. "Wolcum yole", "There is no rose·. ·rhat yongè chtld", "Balulalow", •As dew in apnlle", "This titlle babe", fragments de "A Ceremony ol carors·. Sooned Wdlr.IIIIS. arpa. Cor de la catedral de Westrninster.Oir.: David Hlfl (11m). BULGARIA: ·un petit ga~n est oé", ·un enlant est né la nuit dernière". (3m). MOZART, L.: S1mfonia de fes joguines. Academy ol St. Martin·in·the-Fileds.Dir.. Nevllle Marriner. (18m). ROBEY: "Talk about Jesus . The Alabama Slngers. (2m). SOLER: "Desembre". "Poema de tot l'any·, dos poemes de Miquel Mart! Pol. Cinta Massip, veu. Toti Soler. veu i • guitarra. (4m). 19:05 NADAL A CATALUNYA MUSICA Nadal. de dia del Programació especlaJ CRUMB: Pellta Suite de Nadal. lambert Orkis, plano. [15m) SOMS: A l'infant del pessebre. Cobla Cilstlll de Girona. (4m). NADALES: 'Mary had a baby". "Christ tS born· Golden Gata OuartetJ Marion Wí11iams (5m). ¡;;¡ ¡;¡¡- ...= . ,9! !3 f!!!' ~- 206 ;::;! :::J. ~ S' !3 15:: ¡;;¡· s. = 9 \ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA -' I ...... .,.. ~ - = .s; 9 e;' ~· 206 ......., ee ::;. ~ 9 ..., = ;::;· !::!!... ~ ;;;- .,.... = ... 10 BACH: "Schafe kOnnen sieher weiden wo ein guier Hirte wacht" (On h1 ha un bon pastor, les ovelles poden allunyar-se), ària de la cantata ·was mir behagt isl nur die muntre Jagd" (l'úo1c que m'agrada és la cacera alegre), cantata de caça BWV 208. (Versió per a quartet de mandolines). Quartet modern de mandolines. (4m). STRAVINSKI: Variacions corals sobre el cant de nadai"Vom Himmel hoch. da komm'ich her" ¡saixo del cel) de Bach. (Arranjament d' gor Stravinski). feshval Singers de Toronto. CBC Symphony rcheslra.Dir.: lgor Stravmski. (tOm). TRADICIONAL: •Jesus met the woman at the wall" Marlon Willlams amb "The Stars of Falth". Alex Bradford amb ''The Bradford Singers" & Princess Stewart. (1m). Arran¡amenl per a ~uitarra de M1q~el Llobet de la cançó Et no1do la Mare". Julian Bream, guitarra. (2m). VALENTINI: Simfonia a tre, per 11 Santisslmo Natal e, op. t n. 12. Northwesl Chamber Orchestra of Seattle.Dir.: Alun Francis. (10m). OLTRA: Nadales Arreu. su1te per a cor I cobla. Orfeó Català. Cobla Sant Jordi. Orfeó Català. Dir.: Jordi Casas. (23m). RIMSKI·KORSAKOV: Polonesa de "la nit de Nadal'. Orquestra Simfònica de l'Acadèmia de l'URSS Dlf.: Evgueni Svellànov (Sm). TRADICIONAL: "The twelve days of Christmas" (arranjament Kevin Townend). KJri Te Kanawa, soprano. london V01ees. Philarmonia Orchestra.Dir.: Cari Davis. (5m). BACH: ·oas neugeborne Kindelein" (l'1nfant nounat), cantata BWV 122. Vasillka Jezovsek. soprano. Sarh Connolly, contralt. Mark Padmore. tenor. Peter Kooy, baix. Colleg1um Vocale.Dir.: Phllippe Herreweghe. (14m). MANFREOINI: Tercer moviment del concerto grosso op.13 n. 12 "Pel santfssim Nadal' Capella lstropolitana.Dir· Jaroslav Krcek. (3m). 20:00 AGENDA MUSICAL 21:00 NADAL A CATALUNYA MÚSICA Programació especiat del dia de Nadal. PROKOFIEV· Trolka I Petita ciutat de Betlem. Els 24 violoncels de "The Lonaeon Cello Sou nd" (lòrmac16 creada el t 993 amb els violoncels de 4 grans or9uestres de londres).Oir.: Geolfrey S1mon (4m). GRUBER: "Stllle Nachl, lellige Nacht" (Nit de pau) Nens Cantors de Viena (4m). ·veniu al pessebre·· de les llibertats d'orgue del Cicle de Nadal. Montserrat Torrent, orgue. (2m) GRANDI: Cantabo Oommo. Odulce nomen Jesus. Henn Ledro1t. contratenor. Ricercar Consort. (Sm). ANOERSON: "Santa Claus arnba". Orquestra Pops de Boston. Oir; Arthur Fiedler. (3m). WINSTON Thanksgivmg Georoes Winston. piano. (4m). MOZART: Pelita musica nocturna. KV525. Orquestra Filharmònica de Viena.Dir.: James levine. (20m). fLETXA la Negrina. ensalada. La Colombina. (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22;04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Alfred Cefaya. CONCERT enregistrat per catalunya Musica el dia 15 de maig del 2001 al SalO del TIQell de Barcelona. XXIV FESTIVA¿OE MUSICA ANTIGA DE LA FUNDACI "LA CAIXA". TELEMANN· Suite en Re M./ Concert per a VIOli "Oie Rellnge" . I VOiker Ouverture./ Suite "La Blzarre"./ Lluita de Don Quixot contra els molins. BACH, C. Ph. E: Simfonia en ml m, Wq 177. Mal Stephan, concertino l d1rector. Mldori Seiler, violi. Acadèmia de MOslca Antiga de Berlfn. (S1m). 23:45 NOCTURN MOsica per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repeoció dels últims programey 0:30 NADAL A CATALUNYA MUSICA RepetiCió de la programació especial del dia de Nadal. DIMECRES, 26 DE DESEMBRE DEL 2001 8:00 MATINAL Música per començar el dia. Recull d'obres breus. Inclou butlletí de notícies i agenda musical. 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA VIVALOI: Concert per a oboè, corda I contlnu, RV 452. Heinz Holilger. I Musicl. (7m). MOZART: Simfonia n. 36, KV 425, "Unz•. The Academy of Ancient Muslc.Dir.: Ch. Hogwood. (38m). FALLA: "El sombrero de tres picos·, suite n. 1. Orquestra Simfònica de la Ràdio Eslovaca.Dir.: Kenneth Jean. (tOm). BEETHOVEN: Sonata per a piano n. 8, op.13. "Patètica". Daniel Barenboím. (21m). MARTUCCI: Tarantella. op.44. Orquestra Phllharrnonia.Dir.: Francesco d'AValos. (6m). SAINT-SAENS: Oratori de Nadal. Dresdner Kreuzchor. Oresdner Philhar.monie.Oir.: Martín Flàmig. (37m). LOCATELLI: COncert per a violi, corda 1 continu op.3 n. 1 "l'arte del violi no·. Rodolfo Bonucci. Orquestra de Cambra de Santa Cecitia. (20m). WEfll: Suite per a instruments de vent de r-òpera de tres rals". The london SinfoniettaOir.: David Alherton. (22m). 13:00 AGENDA MUSICAL 13:04 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Car.mina Malagarriga. 17:00 GR.ANS OBRES Presentat per Ignasi Plñol. ~~:~~ATI~~rt~s~úi~c~~~~~l&~Ef Tradicional Concert de Sant Esteve de l'Orfeó Català Orfeó Català. Oir.: Josep Vila i Casañas. 21:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. MOZART: Don Giovanni. obertura. Orquestra Alhar.mónica de Berlfn.Dir.: Herbert von Karajan. (Sm). GARCIA LORCA: Arranjament per a dues guitarres de la cançó "Anda Jaleo", de les Cançons Espanyoles Antigues. Duo de guitarres Kassner-Ouer. (3m). MENDElSSOHN: Sattarello. quart moviment de la simfonia n. 4. op.90. "ltaftana•. Orquestra filharmònica de Viena.Dir.. John Eliot Gardiner. (Sm). WILLIAMS. JAMES: "Mr. Day's dream". Art Far.mer, trompeta. Clifford Jordan, saxo tenor. James Williams, piano. Rufus Reid, baix. Marvin "Smitty" Smith, bateria (Gm). MASSENET: "Et je sais votre nom/Nous vivrons à París! tous les deux", recitatiu i duel de l'òpera en cloc actes "Manon". lleana Cotrubas. Alfredo Kraus. Orquestra del Capitoli de Tolosa.Dir.: Michel Plasson. (Sm). XOSTAKOVITX: Quartet de corda n. 1, op.49. Ouartel Xostakovltx. (14m). MAHLER: SimfonTa n. 5 (Adagfelto). Orquestra Filhar.mònica de l os Angeles.Dir.: ZubJn Mellta. (10m). HONEGGER: Pacfflc 231, moviment simfònic n. 1. Orquestra Filhar.mònica de Nova York. Leonard Bernstein. (6m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22;04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Alfred Celaya. CONCERT enreg¡slfat per Catalunya Musica el dia 2 de maig del200t al Saló del TI1Jell de Barcelona. XXIV fESTIVAl DE MUSICA ANTIGA DE LA FUNDACIÓ "LA CAIXA". BEETHOVEN Simfonía n. 6. en fa M, op.68 "Pastoral"./ COncert per a píano i orquestra n. 5, en Mib M. op.73. Ronald Brauhgam. plano. Orquestra del Segle XVIII.Dir Franz Brúggen. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels úlhms programes O:SO CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès dissabte passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior bOrdre d'emissió: Repetició del Ollluns, !marts, Dimecres, Dijous, Olvendres, de 14.00 a 15.00~. 3:30 ELS GU TOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'em1ssiO: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres, de 20: t Qa 22:00). 5:30 CAPSA OE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DUOUS, 27 DE DESEMBRE DEL 2001 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vwes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI JANACEK: El nen del violinista. Orquestra filharmònica de Brno.Dir.: Frantisek JRek. (12m). MARENZtO: Basclami mille volte (Besa'm mil vegades), madrigal delll1bre cinquè. Concerto ltallano.Oir · Rlnaldo Allessandrinl. (2m). TELEMANN: Concert per a dos chalumeaux. corda I baix continu en re m. Musica Antlqua de Colònia. Dir.: Relnhard Goebef. (12m). ROSSINI: Sonata per a corda n. 5, en Ml b. Orquestra de Cambra Franz Uszt.Oir.: JAn os Rolla. (i Sm). PORTER: "Night and Day". Ella Fillerald. Tommy Flanagan. Frank de la Rosa. Ed Thlgpen (7m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BERNSTEtN· Obertura de "Candida". Orquestra Filharmònica de los Angetes.Dir.: Leonard Bernslein. (4m). KALINNIKOV: Simfonia n. 1 Orquestra Simfònica de Rússia.Dir.: Veronika Dudarova. (37m). HAYON: Missa in tempore belli "Paukenmesse•, Hob. XXII: 9 Nancy Argenta, soprano. Catherine Denley, meno. Mark Padmore, tenor. Stephen Varcoe. barfton. Collegium Musicum 90.0ir.; Richard Hickox. (39m). IBERT: Entr'Acte. Peter-Lukas Graf, flauta Konrad Ragossnig, guitarra. (4m). GLUCK: Alessandro, balletto. Musica Antiqua de Colònia.Dir. Remhard Goebel. (24m). PENDERECKI: Simfonia n. 2 "Sintonia de Nadal" Orquestra Simfònica NDR Dir.: Krzysztof Pendereckl. (34m). GRANADOS: Can~ns catalanes. Maria lluïsa Mun da. soprano. Josep Surlnyac, plano. t20m). 13:00 NOU PUN NOU Presentació de les ultimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera, 14:00 GRANS INTEGRALS La música de cambra de ludwig van Beethoven. Nocturn, op 42 (transcripció de Franz Xaver Kle1nhelnz. de la serenata per a trio de corda. op.8). Paul COielti. ViOla. Leslie Howard, piano. (28m). Trio en Re M. op.36 (transcrípcJó de la simfonia n. 2) Eckart Besch, piano. Thomas Brandis. violí. Wolfgang Boeltcher. violoncel. (32m). 15:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS oa SEGLE. l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. José Cura VERDI: "la vila è infemo.... Otu che in seno agli angetr. àña de l'òpera "la Forza del Destino". José Cura, tenor. Philharmonia Orcheslra.Dir.: José Cura. (9m). PUCCINI: "Recondita armonia", "E iucevan Ie stelle", dues àries de l'òpera Tosca. José Cura. Phllhannonia Orchestra.Dir.: Placido Domingo. (6m}. LEDNCAVALLO: Final de l'acte segon, de l'òpera en dos actes "Pagllacci". José Cura, tenor. Orquestra del Concertgebouw d' Amsterdam.Dir.: Riccardo Chailly. (Sm). Just show me how to Jove you", 'There forme·. Sarah Brlghtman. José Cura. Orquestra Simfònica de Londres. (Sm). SAINT-SAENS: "Vois ma misère, hélas! vois ma détresse!", escena primera. de l'acte tercer, de l'òpera "Samson el Dalita·. José Cura. Cor i Orquestra Simfònica de londres.Oir.: Sír Colin Davis. (11m). CILEA: "la dolcíssima effig¡e", "L'an1ma ho stanca". dues àries de l'òpera Adnana Lecouvreur. José Cura. tenor. Phitharrnonia On;hestra.Dir.: José Cura. (Sm). 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Ben ito. García Navarro BAGUENA SOLER: Simfonia. Orquestra Ciu tal de Barcelona.Dir.. Garcia Navarro. Enregistrat per Catalunya Música el dia 8 de maig de 1992 al Palau de la MOsica Catalana. (18m). FALLA: •earmela mfa!", quadre non de l'acte tlon de la vida Breve. Josep Carreras. Joan Pons. Paloma Pérez lñigo. Ramon Contreras. Ambroslan Opera Chorus. Or~uestra Sintònica de Loodres.Oir.: Garc a Navarro. (2m). VILLA-LOBOS: Concert per a guitarra i petita orquestra. Narciso Yepes, guitarra. Orquestra Simfònica de Londres.Dir • Garcia Navarro. (19m). PUCCINI: "Signore ascolta", "In questa reggia" ària de l'acte ter i llon. de l'òpera Turandol Ed1ta Gruberova. Dame Gwynelh Jones Orquestra de la Ràdio de Munic.Dir.: Luis Antonio Garcia Navarro. (Sm). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les . peticions dels nostres o~ents. Presentaaó a carrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació ¡nusical. Guió i realització: Pere Surés i Alex Robles 20:00 BUTLLETI DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Anred CeJaya VIVALDI: Concert per a 2 mandolines. 2 llautes, 2 clarinets, 2 violins. 2 gulwrres. violoncel, corda i b,c. en Do M, RV558. Christian Schneider i Danlelle Meyer, mandolines. Ensembie Instrumental de Grenoble.Dir.: Kurt Rèdel. (13m). BACH, J. Ch.: Primer moviment de la sonata per a arpa; op.S n. 3. Maria Graf, arpa. (Sm). GUERRERO: "Amigos, siempre amlgos". de la sarsuela Los Gavilanes. Toñy Rosado. Solistes vocals. Gran Orquestra Simfònica.Dic Ataullo A1genta. (2m). FIELD: Dos Nocturns, n. 1 i n. 7. Roberte Mamou, piano. (Sm). 1 ~ - \ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA I BRAHMS: ··un poco sostenuto-AIIegro· ¡1r mov.) de la Simfonia n.1, op.68 versió original per a plélno a quatre mans). Duo Crommelynck. (14m). GILLESPIE/fULLER: "I walled Ior you· Tommy Aanagan, piano. (Sm). CAMP: Coratge (A Francesc Soler Mas) Manel Camp. piano. Cobla Med1terrània.01r.: Jesus Ventura. (7m). WAGNER: Pars1fal, obertura. Orquestra del Festival de Bayreuth.Dír.: Pierre Bourez. (11m). VILLA-LOBOS: "Aima brasileira• , chOros n.5 luiz de Maura Castro. plano. (5m). SCHMEUER: Ballet francès. Tafelmusik.Oir.: Jeanne Lamon. (Sm). XOSTAKOVITX: Suite de Jau n. 1. Orquestra del Royal Concertgebouw.Oir.: Rlccardo Chall~. (Bm). OFFENBACH: " 'est una ohanson d'amour qui s'envole", recitatiu I duet d' "Els Contes de Hoffmann". Plàcida Domingo. Joan Sulherland. Orquestra de la Sulsse Romande.Olr.: Richard Bonynge. (9m). CARMICHAELJMERCER: "Skylarl<". Scott Hamílton. saxo tenor. Chrls Flory, guotarra. Phll Flanigan, baiK. John Bunch, plano. Chuck Rlggs, bateria (Sm) 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DECATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. CONCERT enregiStrat per Catalunya MúsiCa et d.a 7 d'abril de 1992 al Gran Teatre del Liceu. Obres de VIVALOI, HANDEL, ROSSINI. TOSTt, PUCCINI. CILEA i CATALAN!. Kaba Ricciarelh, soprano. Vlcenzo Scalera. poano. (87m). 23:45 NOCTURN Música per acabar et dia Presentació a càrrec d'Alfred Celaya PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 l 'AUDIOVISUAl Emès diumenge passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana ante11or bOrdre d'emissió Repetició del Oolluns, imarts, Dimecres. Dijous. Divendres. de 14.00 a 1S.OO~. 3:30 ELS GU TOS REUNITS Preseolat per Alfred Celaya Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dltous, Divendres, de 20:1Qa 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DMNDRES, 28 DE DESEMBRI DEL 2001 ~ 7:08 MATINAl Música per començar el dia presentada per Joan Vrves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins mlormahus I agendes musicals. 9:00 BUTLLETf DE NOTICIES 9:0S MATINAL EL GRAN REPERTORI HAYDN: Quartet de corda op.33 n. 2 (Hob.lll:38) "La Broma·. Quartet Mosaiques. (20m). GOUNOD; Músoca de ballet de Faust Orquestra Simfònica de Montréai.Oir.: Charles Duto11 (17m). MONTEVERDI. Hor Ch'el cie! e la terra, madrigaL Les Arts Florissants. (8m). 10:00 AG ENDA MU~fCAl 10:03 CAPSA DE MUSICA MOZART: Oer HOIIe Rache (ària de ta reina de la nit). Florence Fosler, soprano. Cosme McMoon, plano. (4m). TXAIKOVSKI: CDncert per a violi I orquestra op.35. ltzhak Perlman. violi. Orquestra de Aladèflia.Dir.: Euoene Ormandy. (37m). GEMINIANI: Concerto grosso op.3 n. 2 The Academy ol Ancient Muslc.Oir.: C. Hogwood. (9m). SCHUBERT: Sonata per a plano. O. 960 Christian Zacharias. piano. (44m). HARTY; Una surte sobre John Field. Orquestra de I'Úister.Oic Bryden ThOillSOn. (20m). SCHUTZ; Oratori de Nadal. R. Yakar. mezzo-soprano. H. Hopfner, tenor. Harald Stamm. baix. Cor de Motets de MuniC. Residenzorchester de Mumc.Oir.: Hans Rudolf Zòbeley. (37m). SIBELIUS: Marxa Acadèmica Orquestra Simfònica de Gothenburg.Oir~ Neeme Jarvi. (Sm). SERRANO: Cançó hongaresa de "Alma de Otos· Allredo Kraus. tenor. Orquestra Filharmònica de Gran Canaria.Dir.: Carlos Riazuelo. (4m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música de cambra de Ludwig van Beethoven. Sonata per a violoncel i piano, op.69. Mlscha Maisky, violoncel. Martha Argerich, piano. (:!Sm). Trio amb piano, op.70 n. 1 "Fantasma". Wilhelm Kempfl, piano. Kenrík Szeryng, violi. Pierre Fournier, viDIDncel. (25m). 15:00 BUTLLETi DE NOTÍCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA SOLA. L'espai lemàtlc de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. BLOCH: Suite per a viola. Pierre-Henri Xuereb. (9m). BRAHMS: "Geslillte Sehnsucht". "GeiStliehes W¡egenlled". Angeflka Kirchschlager, meucrsoprano. Yuri Bashmel Viola. Helmut Oeutsch. piano. (11m). WALTON· Concert per a viDia i orquestra. William Primrose. Phifharmonia Orchestra.Dir~ William warton. (22m). 16:00 A FONS ELS INrtRPRETS CATALANS. l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Beni!o. VIVES: Bohemtos, preludi (arranjament de P Perelló). L'Orquestra de Cambra d' Acordions de Barcelona. (Sm). GUERRERO: Sis Villanescas. Cor de Cambra del Palau de la Músfca CatalanaOir.: Jordi Casas. (17m). OLTRA: Deu Cançons Tradicionals, per a cor 1guitarra. Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana. Carles Trepat. guitarraOir.: Jordi Casas. (22m). VIVES: Maruxa. preludi (arranjament de P. Perelló). l'Orquestra de Cambra d' Acordions de Barcelona (8m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realrtzada a partir de les .. peticions dels nostres oients. PresentaCio a càrrec de d'Olga CardUs. 19:00 CICLE DE LIEO SCHUBERT: "'Trinklied" (Cançó de beure). 0.148. Peter Schreier. tenor. Horst R. Laubenlhal. leno( Dietrich FischerOieskau. baríton. Gerald Moore. piallo. (lm). SCHUBERT: :Antigone und Oedip" (Antígona i Edip). O542. Janet Baker. mezzosoprano. Dietrich fischer-Oaeskau, bartton. Gerald Moore. plano. (Sm). SCHUBERT: "Des Tages Weihe" (La cDnsagració de la llar). O. 763. Elly Ameling, soprano. Janet Baker, mezzo. Peter Schreier. tenor. Dtetnch Fischer·Dieskau, baríton. Gerald Moore. plano. (5nt). SCHUBERT: "Die Advokaten· (Els advocats), O37. Peter Schreier. tenor. Horst R. Laubenthal, tenor. Dietrich FrscherOleskau, barlton. Gerald Moore, plano. (7m). SCHUBERT: ·oer Hochzertsbraten' (El rostit de noces), D 930. Elly Ameling, soprano. Peter Schre~r. tenor. Dietrich Fischer-Dieskau. t>anton. Gerald Moore, piano. (11m}. ROSSINI: ·ouetto buffo~i due galti". VICtòria dels Angels, Ehsabeth Schwarzkopl, sopranos. Gerald Moore, piano. (4m). SCHUBERT: "S1ene aus Faust' (Escena de Faust), O 12Sb. Janet Baker. meuosoprano. Otetrleh FISCher-Oieskau. bariton. Gerald Moore. plano. (7m). SCHUBERT: "Punschlied" (Lted de ponx), 0277 Peter Schre1er. tenor. Horst R. Laubenthal. tenor. Oiebich Fischer· Oieskau, baríton. Gerald Moore, p.ano. (7m). SCHUBERT: Cronnan, O 282. Janet Baker, meuosoprano. Ooetrich Fischer-Oieskau. bariton Gerald Moore, plano. (10m). 20:00 BUTLLET! DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Cefaya HAYDN: Primer moviment de la simfonia n. 58 Orquestra de l'època de l'll.luminisme.Dir.: Frans Brüggen. (5ml. BONFETA: Manha de Carnaval. Paco de Lucia, Al Oi Meola, John Mc Laughlin, guotarres. (Sm). l<ABAlEVSKI: •Petita cançó", Cançó de bressol", •Joc", ·aroma", "Pallassos". ·un viatge divertit", sis petites peces de l'op. 39. Marina RodriOuez, plano. (Sm). BACKER. DAVIES. COOK. GREENAWAY.: B món seria Mana Barbena, nena sohsta. Daniel Anglès. Pili Capellades 1Manu Guix. veus. Cors "El somni de Mozart".Raul Lorenzo, bateria. Christian Bermell, baix. Roger Rodés, Jordi Roquer. guttarres acústiques. Manu Guix. piano. (3m). PAUUS: Et monesltr de Sant Cugat. sardana Cobla Sant Jordi (7m) 20:45 TRANSMISSIO EN DIRECTE DES DE L'AUDITORI ENRICGRANADOS DE Ll EIDA Festival de valsos i danses de I'OSV Orquestra Simfònica del Vallès. Otr.: Salvador Brotons. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetlcl~ dels últims programes 0:30 MUSICA CORAl Emès dil]lecres de la setmana passada. 1:30 MUSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Dimarts a fes 19:001\). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts. Oomecres. Oi¡ous. Drvendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana antenor. (Ordre d'emissió: Repetició dels programe$ de omuns. Dimarts, Dimecres. Otjous. Divendres. de 20: 1Q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos ta setmana antenor. (Ordre d'emiSsió: Repeltció dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, 01)ous. Divendres, de 1003 a 13.00). DISSABTE, 29 DE DESEMBRI DEL 2001 8:00 MATINAL Música per començar el d1a presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlleU de notícies 1agenda musical 10:00 CONCERT BARROC VIVALOI: Concert per a oboè, fagot. corda i continu, RV 545. Allredo Bernardinl. Josep Borràs. L'Armonia e l'lnventlone. (9m). VIVALOI: Concert de cambra, RV 95 "La Pastorella" Mañon Verbruggen. flauta de bec. Paul Goodwln, oboè. John Holloway, violi. DenniS Godburn. fagot. John Toll. clavicèmbal. (tOm). VIVALDI: Concert per a dues flautes de bec. dos oboès. fagot, dos violons I corda. RV566. The Kino's Consort.Oir.: Robert King. (8m). VtVALOI: Concert per a oboè.lagot, corda i batx continu. en sol M, RV 5-15. Paolo Grazzi. oboè. Alberto Grazzi. fagot. Zehro.01r.: Allredo Bernanliní. (10m). VtVALOI: Concert per a flauta. oboè. violi, fagot i baix contmu. RV 107. The Chandos Baroque Ptayers. (9m). VIVAlDL Concert per a fagot i orquestra, RV 483. John Mtner. fagot Sl Mal}"s Chamt>er ptayers.Olf. Neville Marriner. (Bm). 11:00 MUSICA PER A COBLA GIL I MEMBRADO: Glossa del Fum, Fum. Fum Cobla La Princopal de La Bisbai.Dir.: Francesc Cassu. (4m). BORGUNYÓ: El rellotge de l'avi i El meu adéu. dues sardanes Cobla de Cambra de Catalunya Dir : Jesús Ventura (10m). MASATS: Gran diada Cobla Ciutat de Girona. (Sm). TOLDRÀ. La maledicció del comte Amau. Cobles Sant Jordi. La Principal del Llobregat I Medllerrànla.Oir.: Jesús Ventura. Palau de la Mús1ca Catalana. 14i03/1998. (4m). MOLINA: Cercant ta nostra l\1stòria i Només a un pas. sardanes. Cobla Morrtgnns. (9m). CRISTAU: La cançó del Rabadà. glossa per a cobla. Cobla Montgrins. (10m). SAOERRA PUIGFERRER: Adéu amiC, sardana Cobles 5ant Jord1 i Mtl.lenària.Oir~ Jesús Ventura. (Sm). Ball de cascavells (Fals). Arr. Agustí Cohí. Cobla Sant Jordi. Oir.: JesUs Ventura. (4m) 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació !flUSocal. Guió I realrtzació: Pere Burès 1Alex Robles.Repelitió del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ú~Jmes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels m1llors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSlOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga. XOSTAKOVITX: La caiguda de BerHn, suite de la pel.licula, op.B2 a. Orquestra Simfònica de la Ràdio Belga. Oir.: Josê Serebrier. (1m). Jive Townshlp. African Jau Ploneers. (4m). IRELAND: "The Holy Boy" (l'Infant Sant), una nadala per a orquestra de corda Orquestra Simfònica de Londres. Dir. RiChard Hickox. (3m). SORIANO: Serenata de la sarsuela "El Guotarrico" I'Ucido Domingo, tenor. Orquestra SimfOmca de Barcelona.Oic L A. Garcia Navarro. (4m). BRAHMS: Primer moVIment del trio amb clarinet. op.114. RiChard Stonzman. clannet Yo-Yo Ma. violoncel. Emanuel Ax. piallo. (Sm). NEWElL: "The Most Wonderful Birthday ot All" (l'aniversari més bonic del món). Klli Te Kanawa, soprano. LondDn Voices. Phitarmonla Orchestra.Oir.: Cari Oavis. (Sm). Pelita fantasia sobre Ja nadala catalana •EJ desembre congelat", Àngel Romero, guitarra. Ttle Canadian Brass. (4m). MOZART: Primer moviment del concert per a fagot i orquestra, KV 191. David McGill. fagot. Orquestra de Cleveland.Oir: Christoph mvon DohnAnyi. (Bm). CHOPIN: Preludi op.28 n. 15 "La gota d'aigua". Jea-Yves Thlbaude!, piano. (Sm). VIVALDI: Concert, op.B n. 4 "HiVern" de "Les quatre estacions·. Slmon Standage. violí. TI1e English Concert. Dir.: Trevor Pinnock. (8m). "Tomorrow shall be my dancíno day", ·oeck the han·. "Koppagen (verstó sueca)", tres nadales. ~ = .... a 60 ·~ B;' ;l" 206 ::· a ~ e; § ' iii ¡;¡¡;¡- = 11 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA \ Anne Sophle von Oller, mezzosoprano. Con,unt instrumental format entre altres per Kalle Moraeus, Bengan Jansson, Svante Henryson. (9m). GLINKA: La tola aragonesa. obertura espanyola n. 1. Orquestra S1mfònica de I'URSS.D1r. Evguem Svetlanov. (1Om). RAIMBAUT DE VAOUEIRAS: VIda i Calenda ma1. Ctemenc1c Consort.Oir.: René Clemencic. ~12m). ;;:J ¡;¡;- = ·= = e ..., =;:;· = 206 3;;::;· ¡¡¡:¡- e E; ¡5' ;;¡ ..... 6J! S' 12 TRAUSS. J.(ll).: ·contes dels boscos de Viena·, vals op.325. Orquestra Filharmònica de Viena.Oir.: Lorin Maazet. (13m). Villancico para la Navidad de 1829. Conjunt Instrumental liderat per Carlos Núnez. (3m). GORECKI: Primer moviment de la simfonia n. 3, op.3S. Oawn Upshaw, soprano. london Sfnlonlelta.Oir.: David Zlnman. (26m). KERN: All the thlngs you are. Brad Mehldau. plano. Larry Grenadler. baix. Jorge Rossy, percussió. (14m). MORAES: A Felicidade. Vinlclus de Moraes. Maria Creuza. Maria Bethanla. Toqulnho. (3m). MENDELSSOHN: Primer moviment del concert per a violi i orquestra de corda en rem (1822). Kyoko Takezawa, violi. Orquestra Simfònica de Bamberg.01r.: Claus Peter Aor. (9m). ·Joia en el mon· (lllld. americana), "Sússer d1e Glocken• (trad. austríaca), •Here we corne a·wassailing· (trad. anglesa). tres nadales. Theatre ot Voices.01r Paul Hlllier. (6m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Ignasi Pinot. HANDEL: Belshazzar. oraton. Robert Tear. Feticity Palmer. Maureen Lehane. Paul Esswood. Cor de Cambra d'Estocolm. Concentus Musicus de Viena.Oir.: N1kolaus Harnoncourt. (173m). 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:04 A LA MANERA DE..... Un convidat ens proposa i comenta la música que 11 agrada. GuiO i presentació de Joan Vives. 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels úllimsJ rogrames 0:30 NOU PUNT NO Presentació de fes últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte I diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carm1na Malagamga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: re~tic1ó dels programes de Oissa te i Diumenge, de 14:00 a 17:00) 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de D1lluns. 01marts. 01mecres. Dijous. DIVendres. de 10.03 a 13.00) DIUMENGE, 30 DE DESEMBRE DEL 2001 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Sub1rà. Recull d'obres breus. Inclou butlletl de noticies I agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC ZELENKA: Concert en Sol M, Z 186 (a 8 veus, per a solistes I orauestra). Frantlsek Klmel, oboè. J ri Seldel, ta~ot. Petr Skvor I Jirf Hanzl, violins. Frant sek Host, violoncel. Frantlsek Xaver Thuri. clavecl Orquestra Filharmònica Txeca. Dir.: Vaclav Neumann. (18m). HANDEL: Dues sonates per a flauta de bec I baix conhnu. op.1 n. 4 i op.1 n. 2. Frans BrOgoen. Bob van Asperen. Hanjúrg Lange. Anner Bylsma. (19m) ZELENKA: Sonata per a dos oboès, fagot i baax continu, n 6. Ensemble Zefiro. (15m). 11:00 MISSA DE MONTSERRAT Transmissió en directe de la Missa Conventual des del Monestir de Monlserral. 12:17 GUIA MUSICAL La informació il·lusllllda sobre els concerts i l'actiVitat músícat de ta temparadalJn espai presentat per Pilar Sub1rà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presen1at per Carmfna Malagarrlga. HAYON: Segon moviment de la simfonia n. 101, "8 rellotge•. Orquestra del Royal Concertgebouw.Oir.: Nlkolaus liamoncourt. (9m). "What are you doing naw year's eve?" (Què faràs la nit de cap d'any?). The Orioles. (3m). XOSTAKOVITX: Dos scherzos, op.11 op.7. Orquestra Simfònica del Ministeri de Cultura de la Unió Soviètíca.Oir.: Gennadl Rozhdestvenski. (9m). "El noi de la mare", "El dimoni escuat". "El cant dels ocells", tres nadales tradiciOnals catalanes. Cor lieder Càmera. Oir.: Josep Vila Casaiías. (6m). GARRETI: Wooden steps. Kenny Garret, saxo contralt Kenny Klrldand, piano. Nat Reeves. baix. Jeff ·raln" Watts. bateria. (6m). GRANADOS: Oanza gallega per a violoncel 1piano (de la "Suite sobre cantos gallegos·. original per a orquestra). françois Monciero. violoncel. Albert Nieto. piano. (5m). IBANEZ: "Ein Student geht vorbei• (Passa un estudiant). Orquestra de Saló de Colònia. (3m). MENOELSSOHN: Rondó Brillant, op.29. Stephen Hough, piano. Orquestra Simfònica de la ciutat de Birmlngham Oir.: lawrence Foster. (11m). Atribuil a Mateu Fletxa.: "Verbum caro factum est", villancet de Nadal extret del cançoner del Duc de Cal~blia. Capella de Ministrers. (1m). CARTER: I stilllove him so. Benny Carte, saxo tenor. Mill Jackson, vibraran. Joe Pass, guitarra, Tommy Flanagan, piano. John Wílliams, baix. Jake Hanna, bateria. (7m). GLAZUNOV: Scherzo de la suite 'Edat Mitjana". op. 79. Reial Orquestra Nacional Escocesa.Dir.: Neeme Jàrvl. (4m). SOUTULLO.VERT: Hecho de un rayo de luna, ària de la sarsuela "La leyenda del beso·. Plac1do Domingo tenor. Orquestra Simfònica de Barcelona.Oir.: L. A. Garcia Navarro. (3m). MORRICDNE: Tema central de la banda sonora de la pei.Ucula "La misión". (4m). TERRY: Dne foot in the gutter. Clark Terry, trompeta. Jimmy Heath, saxo tenor. Don Friedman. piano. Marcus Mclauren. baix. Kenny Washington. bateria. (12m). titlle Town ol Bethlehem" (Oh, pet11a ciutat de Betlem). "God Rest you Merry. Gentlemen" (Cavallers, que Déu us conserví ralegria), dues nadales tradicionals angleses. Cor del Saint John College de Cambridge.Oir.: George GueSL (7m). BRAHMS: Primer moviment de la sonata per a violi i piano n. 2. op.1 00. Lydla Mordkovitch. violí. Gerhard Oppitz, piano. (Sm). PONCHIELLt Dansa óe les hores. de La Gioconda. Orquestra Filharmònica Eslovaca.Oir.: Kurt Aede!. (10m). WAGNER: "Oer Tannenbaum" (L'avet), liedWWW50. Thomas Hampson. bariton. Geollrey Parsons, plano. (4m). REALI: Follia. Sanatori de ta Gioiosa Marca. (7m). NOVACEK: Perpetuum mobile. Isaac Stem, violí. Alexander Zakln, piano. (3m). les campanes de Dublín. ·o The Chieftams. (3m). HANDEL: Haec est Reg1na virglnum, HWV 235. Anne Solie von Otter, mezzosoprano. Mus1ca Anllqua de Colòma 01r: Reinhard Goebel. (Sm). HEATH: Resonant emotions. Chet Baker, tropme1a. Art Pepper, saxo conlllllt. Phil Urso. saxo tenor. Cari Perkins. piano. Curtis Counce. contrabaix. Larance Marable, bateria (6m). DVORAK: Temps de vals, segon mov1ment de la serenata per a corda. op.22. Orquestra de Cambra Sa1nt Paul Oir· Hugh Wolll . (7m). ROUX/GARVARENTZ: "Mol. avec une chanson'. Maurlce Chevaller. (2m). STAAUSS, J.: Carrera. polka rapida. op.200. Orquestra Fllharmbnlca de Viona.Oir.: Rlccardo Muti. (3m). "Les dotze van tocant", nadala. Polifònica de Pulg·Relgò(2m). 17:00 TEMPORADA D' PERA 20:03 L'AUDIOVISUAL Un programa, d'Àiex Gorina 22:04 LA MUSICA A DEBAT Programa a rentom de temes musicals d'interès. Presentat i condu.ll per Joan Vives, I realitzat amb la colaboració del Consell Català de la Música. 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repebció dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presen1aci0 de les últimes nove1ats diseogràf1ques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte I diumenge a les tO:OOh) 2:30 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmína Malagarriga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repet1ció dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). • 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana antelior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Olmeçres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DILLUNS, 31 Dl DESEMBRE DEL 2001 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIVeS. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informalius 1agendes musicals. 9:00 BUTLLET[ DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI BACH: "Gotttobl nun geht das Jahr w Ende" (Lloat s1a Déu! L'any ja s'acaba). can1ata BWV 28. Nen solista dels Petits Cantors de V.ena. soprano. Paul Esswood. contratenor. Kurt Equíluz. tenor. Sigmund Nimsgem, baix. Petits Cantors de Viena Chorus Viennens1s. Concentus Musicus de Viena.Oir.; N1kolaus Harnoncourt. (16m). DVORAK: La calma del bosc. op.68 n. 56. André Navarra. violoncel. Enka Kilcher. piano. (4m). STRAUSS.A.. Les entremaliadures de TIII Eulensplegel. op.28. Orquestra Filharmònica de Berlin. Oir.: Georg Solti. (15m). VIVALDI: Concert per a piccolo I orqueslra n. 11 , RV 441. Hans Wolfgang OOnschede. Phllharmonla Quartet Bertfn. Wolfgang GOitler, contrabaix. Mlyukl Moto!, clavicèmbal. (13m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BOYCE: Oda al rel per a l'Any Nou.(Obertura) The Hanover Band.Oir.: Graham Lea·Cox. (7m). RAKHMANINDV: Concert per a plano I orquestra n. 2. op.18. Vladimir Ashkenazy, piano. Orquestra SimfòniCa de Londres. Oir.: André Previn. (35m). GUERRER O: Sis ''Villanescas·. Cor de Cambra del Palau de la Música Ca1alana.Dir.: Jordi Casas. (17m). HANDEL: ApoiJo i Dafne, cantata. Judith Nelson. David Thomas. Bruce Haynes. Orquesllll barroca Phílharmonia.Oir.: N. Mcgegan. (46m). RAVEL: Rapsòdia espanyola Orquestra Filharmònica de Berlin. Oir.: H. von Karajan. (15m). PAISIELLO: Concert per a mandolina. corda i clavecí en Mi b M. U. Orlandi. I Solisli Veneti.Oir.: C. Scimone. (15m). STRAUSS.R.: Fantasia Simfònica de "La Dona sense Ombra". Orquestra Filharmònica de Berlin.Dir.: Zubln Mehta. (20m). MOMPOU: Dialogues. Antoni Besses, piano. (6m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera 14:00 GRANS INTEGRALS La música de cambra de Ludwig van Beethoven. Trio amb plano. op.70 n. 2. Trio Zingara. (30Jll). 15:00 BURLETI DE NOTICIES 15:04 AliEN DA MUSICAL 15:10 A FONS LA NOVA MÚSICA. L'espai temàtic de Catalunya Música pres~n1at per Eulàlia Benito. SCHONBERG: Suite per a dos clannets. clarinet baix. violí. viola. violoncel i piano, op.29. Kate Wittlich, piano. W1ener Concert· Verein.Oir.: Martin Sfeghart. (35m). WEBERN: Trio op.20. Quartet de corda Arditti (9m). 16:00 A FONS LES VERSIONS OE REFERÈNCIA. l'espaí temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. CHOPIN: Vint·i·quatre preludis. op.28. Alfred Cortot, piano. (36m). CHOPIN: Barcarola, op.60. Alfred Cortot, plano. (Sm). CHOPIN: Dos impromptus, op.51 i op.66. Alfred Cortal, piano. (9m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA ANTIGA ANÒNIM: "O virgo spfendens. Laudemus virginem. Splendens ceptigera•, tres cànons del "Llibre vermell de Montserrat" Alia Francesca. (4m). ANÒNIM: "Stella splendens. lmperayrrtz de la clulat joyosa. Martam matrem". 3 peces polifòniques dei"Uibre vermell de Montserrat". Alia Francesca. (16m). ANÒNIM: "Cuncti Simus. Polorum Regina. los set goytx. Ad mortem festinamus·. quatre peces monòdiques dei"Liibre vermell de Montserrat". Alia Francesca. (16m). VILA: B bon (om. ensalada. La Colombina. (12m). • 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGE.NOA MUSICAL 20:1O ELS GUSTOS REUNITS Presentat per AHred Celaya TXAIKOVSKI: Trencanous. ballet Inspira! en el conte de Hoffmann. (Acte 1er: Quadre 1er.: marxa. Acte 2on: OiVertimento: Trepak, dansa russa.Dansa dels Mirlitons. Vals de les flors.) Orquestra del Teatre Bolxoi.Oir.: Andrei Txistiakov. (1 4m). ELLINGTON: "Prelude to a kiss". Oee Oee Brldgewater, veu. The Hollywood Bowt OrcheSilll. (4m). ARNOLO: Oiverlimento per a flauta, oboè 1clarinet, Op.37. The Nash Ensemble. (Sm). WILLIAMS: Tema de "Bionde" (sèrie de ~e Lang. Chuck Berghofer. Gregg Fleld. Mundell Lowe. Larry Bunker. (4m). STRAUSS, J.(ll): Vals de l'Emperador .. Orquestra Alharmònica de vrena.Dlr.: Wllll Boskovsky. (10m). ROOGERSIHART: "My romance". I 1 , PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Gary Burton. vibràfon. Makoto Ozono, piano. (6m). DVORAK: Valsos de Praga. Orquestra Simfònrca de Delroit.Oir~ Antal Oorati. (12m). VEROl: "Spuntato ecco il dl d'esultanza•. cor de l'òpera ·oon cario". cor i Orquestra del Teatre alia 5cala de Milà.Dir.: Claudio Abbado. (11m). PEAICH: La vivaracfla, polka. Graciosilla. mazurca. Cobla Sant Jordi. Oir.: Jordi león. (6m). ARRIETA: "Bnndrs· de Manna. Jaume Aragall. Vlctor de Narke. Cor de Cambra de l'Orfeó Donostiarra. Orquestra Filharmonia d'Espanya.Dir.: Rafael FrOhbeck de Burgos. ~m). XOSTAKOVITX: Solia Perovs ya op.132, vals de la pel.licula. Aoyal Concertgebouw Orchestra.Dir.. Rlccardo Chailly. (3m). GIAAMO: "Festa, rlso, ~loco e glola" (Festa, rialles, goig i jo a). Cor I ensemblo Balthasar-Neumann.Dir.: Thomas He~elbrock (2m). BRAHAM: " lnor lnconvenlence· Richard "Groove" Holmes, orgue. Houston Person, saxo. Cecll Bridgewater, trompeta. Jimmy Ponder, guitarra. Ceclf Brooks 111, bateria. Aalph Dorsey, congues. (Sm) GLAZUNOV· Raimonda, ballet. (Dansa espanyola). Mikflan Tslnman, violi. Orquestra del Teatre Bolxoi.Oir.: Andrei Txistiakov. (2m). YANJUN I ZUQIANG: Reflexos de la lluna sobre la segona font. Orquestra Rlharmònrca Nacional de Xrna.Dlr.: Han ZongJie. (8m). SUPPE: cavalleria lleugera. (Obertura}. Orc¡uestJa Simfònica del Festrvai.Oir.. louis Bertrand. (Sm). HOMS: "Albada", "Oia Ciar" •Nit de festa". Cobla Sant Jordi.Drr.: Jordi León. (11m). MALNECKISIGNORELLI/PARISH: "Stairway to the stars·. Serge Chaloll, saxo baríton. Sonny Clark. piano. leroy Vinnegar, baix. Phllly Joe Jones. bateria. (Sm). STRAUSS,J.. Sempre alegres. vals op.23S. Orquestra Johann Strauss de Viena.Dir.: Willf Boskovsky. (6m). BRITTEN: Nadala d'Any Nou. The Slxteen. Stephen Westrop, plano.Dir.: Harry Chrlstophers. à2m). VERDI: La Travlata ( rlndls). The Tallis CMmber Cholr. Agnes Baltsa. Josep Carreras. Orquestra Simfònica de Londr~s.Oir.: Pl~cldo Domingo. (3m). PROK FIEV: Vals Felicitat (Suite de Valsos op.11O). Gran Orquestra Simfònica de la Ràdio i la Tefevlsló.Dir.: Gennadi Aozhdestvenski. (3m). MENDELSSOHN: Proverbi: "Arn Neujahrstage" (Pel dia de cap d'any) Cor de cambra Accentus Oir~ laurence Equil~. Ò3m). CANÇ P PULAA RUSSA; "Una lluna clara brilla", Cor Acadèmic Rus Svechnikov.Oir.: Evgueny Tyfunko. (3m). RUERA: Tocs de festa. sardana per a Pl3no. Jordi Masó. plano. (4m). 23:00 ESPECIAL DE CAP D'ANY Programa especial per a la nit de cap d'any. Selecció presentació: Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 3:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat rer Carmlna Malagarriga • (Repetició 6:00 CAPSA DE MUSICA la setmana anterior. emesos Programes (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 1 DE GENER DEL 1 2002 10:00 ESPECIAL D'ANY NOU Programa especial per al dia d'any nou. STRAUSS. J.. El bell Danubi blau. vals Op.314 Orquestra Filharmònica de Viena Oir.: Riccardo Multi. (11m). HELLMESBERGER: Petit anunci, galop. Orc¡uestJa Filharmònica de Viena.Oir.: Zubin Mehta. (3m). SATIE: •Je te veux· (Et vull). vals cantat Felicrty lott. soprano. Graham Johnson. plano. (4m). TXAJKOVSKI: Serenata per a corda. op.48. Orquestra de Cambra Anglesa.Dir.: Raymond leppard. (4m). FAYS: Vals de Paris. Sextet de Raphael Fays. (2m). DVORAK: Polka. de la ·suite Txeca·, op.39. Orquestra Simfònica de OetroilDir.: Anta! Ooratr. ~m). STAAU , J.: "Wo die Citronen blüh'n" (On floreixen els llimoners), vals op.364. Edita Gruberova, soprano. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Múnic.Oir.: Rudolf Bibl. (Sm). CHOPIN: Vals op.64 n. 2. Evgeny Kissln, plano. {4m). LEHAR: Vals de les Ilo~. de l'opereta "La primavera". Deutsche Kammerakademie Neuss.Dir.: Johannes Goritzi. (3m}. STAAUSS, J.: Polka pizzicato. Orquestra Filharmònica de Viena.Oir.: Herbert von KaraJan. (3m). LANNEA: Maria, vals op.143. Quartet Alban Berg. (Sm). WALDTEUFEL: Polka des tambourins. Orquestra Filharmònica Eslovaca.Dir.: Kurt Aede!. (3m). GLAZUNOV: Vals de les"Escenes de ballet', suite op.52. Orquestra Simfònica de l'Antiga Unió Soviêtica.Oir.: Evgeny Svellanov. (Sm). BREL. La valse à mllle temps. Jacques Brel amb François Rauber i la seva orquestra. (4m). STRAUSS.J .. Roses del SUd, vals op.388 (Arranjament d'Arnold SChònberg). Solistes de l'Opera Nat~onal de Uó. (10m). STRAUSS. J.: Polca dei mofinet. op.57. Orquestra Filharmònica de Viena.Dir.: cartos Kleiber. (3m). S~VEAAC: "Vals romàntic" del recull ·oe vacances". Albert Atenelle, piano. (3m}. WAGNER, S.: "Vals" de "Bruder lustig" (El germà divertit), op.4. Staatsphllharmonie Ahelnland-Ptalz.Dir.: Werner Andreas Albert. (Sm). STRAUSS, J.: Perpetuum mobile, op.257 (Arranjament vocal). The Klng's Slngers. (3m). STRAUSS, J.(ll).: Tritsch-Tratsch-polka, polka, op.214. Orquestra Filharmònica de VIena. Dir.: Lorin Maazel. (3m). LAMOTE DE GRIGNON, A.: "Vals" dels "Preludis a l'amic absent". Jordi Masó, piano. (4m). ROTA: Polka i vals de la banda sonora de la pel.llcula "11 Gatopardo". Orquestra dirigida per Franco Ferrara. (Sm). POULENC: "les chemins de l'amour" (Els camins de l'amor). vals cantat. Mady Mesplé, soprano. Gabrrel Tacchlno. piano. (4m). CHUECA: "Polca de tos manneritos· de la sarsuela "La Gran VIa". Orquestra de Cambra Anglesa.Oir.: Antonr Ros Marbà. (4m). MAIZ: Amantis, vals. Cristóbal Solo, mandolina. {3m}. GOUNOD: Vals de l'òpera Faust. Orquestra Filharmònica de Berfin.Dir.: Herbert von Kari!Jan. (Sm). EVANS/LEES: Waltz for Oebby. Johnny Hartman. Hank Jones, piano. Barry Galbrarth, gurtarra. Richard Davis, baix. Osie Johnson, bateria. (4m). XOSTAKOVITX: Vals de la suite de Jazz n. 1. Orquestra del Royal Concertgebouw.Oir.: Aiccardo Challly. (3m). GRANADOS: Valsos pOètics. Javler Perianes, plano. (13m). STAAUSS, J.: lrn Krapfenwald, polka . francesa op.336. Orquestra Filharmònica de Viena.D1r.: Carlos Kleiber. (4m}. SOR: Vals de "L'Encouragement", op.34. Duo de Guitarres Joan Aàfots·Miquel Rodrfguez. (3m). STRAUSS. J.: Vals Simplicius. op.427. Orquestra Filharmònica de Berlin.Drr.: Nil<olaus Harnoncourt. (10m). 13:00 ESPECIAL D'ANY NOU Programa especral per al dia d'any nou. GIOAOANO: 'Ma, dunque. è amore?""Amori! vieta", duet de l'òpera Fedora. Eva Marton. Josep carreras. Orquestra de la Aàdro i Televisió Hongaresa Oir.. Gruseppe Patanê. (2m). LAUAO: El Marabino. vals veneçolà. Gòran S611scher. gurtarra. (2m). TUBIN· Tercer moviment del concert per a balalaika i orquestra. Emanuil Sheynkman, balalalka Orquestra Simfònica de la Ràdio Sueca.Dir.: Neeme Jarvl. (7m). ELLINGTON· "l'm beglnnlng to see the light Oee Dee Bridgewater, veu. The Hollywood Bowl Orchestra. (5m) PURCELL: Tell me, some pitylng angel Nancy Argenta, soprano. N1gel North, arxlllaüt. Richard Boothby, viola da ~mba. Paul Nrcholson, orgue de cambra. m). HUMMEL: Quart moviment del quartet de corda op.30 n. 1 Quartet de corda Detmé. (6m). SERRA: "Remembrança", sardana. Ricard Viladesau, tenora Cobla Prrnclpal de la Bisbal. (3m). POATER: "Just one ol those things• del musical "Jubrlee" Yehudl Menuhln i Stéphane Grappelli. violins. Conjunt rnstrumentai.Dn.: Max Harris (3m). RODRIGO: Adagio dei "Concierto de Aranjuez" (transcnpció per a dues guitarres). Walter Feybli i Daniel Em1. guitarres. (10m). WAGNER: "Lausch', Geliebter" (Escolta. estimat), duel de l'acte segon de l'Opera Tristany i !solda. Deborah Voigt, soprano. Pl~c1do Domingo, tenor. Orquestra de la Aoyal Opera House. Covent Garden.Dir. Antonio Pappano. (4m). SATIE: Preludis Flàccids i Verrtables preludis flàccids (per a un gos). Yuli Takahashi, piano. (7m). ENYA: "Shepherd maons• ''Shepherd moons". (4m). FORQUERAY: La mandolina. Pere Ros, viola de gamba. Juan Carlos Rlvera, tiorba. (Sm). VIVALDI: Concert per a flauta op.1On. 3, AV 428. "li cardelllno". Stephen Preston. The Academy of Anclent Music.Dir.: Chrlstopher Hogwood. (11m). SIGLERIHOFFMANIWAYNE: ''lrttle man (you've had a bus~ day)". /COOTS/GILLESP E: "You go to my head", Count Baste & Sarah Vaughan (10m). ADAM: Giselle. ballet. (Dansa dels cistells) Orquestra del Teatre Bolxol Orr.: Andrer Txístiakov. (Sm). XOSTAKOVITX: Tercer moviment de ta simfonia n. 8, op.6S. Orquestra de Kirov.Dir.: Valery Gerglev. (Sm). JONES. THAD: "Kids are pretty people" Hank Jones. piano. Elvin Jones. balena. George Mraz, ba1x. (7m). LEHAR: Ouet de •La vidua alegre·. Veronika Kincses. soprano. Jósef C~k. tenor. Orquestra Simlònrca Johann Strauss de Budapest.Drr. lstvàn Bog~r. (4m). CHOPIN: ''Larghetto•, llon movrment del Concert per a piano i orquestra n. 2, op.21. Vfadrmir Ashkenazy. Orquestra Simfònrca de Londres. Oir.. David Z1nman. (9m). OSBY. GAEG: ·sea ol rllusfon" Greg Osb~ saxo. Jason Moran, plano. Kevln Mc ea!, guitarra. Dwayne Burno. baix. Aodney Green, balena, (Srn). SAARIAHO: "AdJll" (Adêu), sobre un teld de Solvelg von choultz. Anu Komsl, soprano. Relja Blster, arpa. (11m). ROLLA: Divertimento per a viola I orquestra Bl 330. Jodllevitz, vrota. 1Solisti Veneti.Dfr.: Claudio Sclmone. (9m). GEASHWIN: "Embraceable you·. The Oixietand All Stars (4m). SATIE: Oescnp¡:rons automàtiques. Embrions dessecats. Yuíl Takahashi. ptano. (10m). PUCCINI: "la gra2ia è discesa dat ~o· "Ah. son dannata•·. final de l'òpera ·suor Angelica" Renata Tebaldr. OrquestJa del MaOllio Musícale Rorenbno.Drr.. lamberto Gardelfi. (9m). RAKHMANINOV: Vocahse. op.34. n. 14 (Transcripció teta pel mateix autor per a veu i orquestra). Natahe Dessay, soprano. Orquestra Simfònica de Bertin.Dir.: Mlchael Schonwandt. (Sm). GINASTERA: la canción del olvido. Man: Grauwels, flauta. Ives Storms, guitarra. (5m). MOZART: Obertura de l'òpera Oie Entführung aus dem Serail (El rapte del Serrall). Orquestra Filharmònica da Viena Dir.: Georg Solli. (Sm). FAURE: Nocturn n. 1, en ml b m. Sofia Puche. piano. (Sm). POATER: "Night and Day". Ella Rtzerald. Tommy Aanagan. Frank de la Rosa. Ed Thigpen. \7m). SCHUMANN: Konzers iick, op.134 (Introducció l allegro concertant per a plano i orquestra). Murray Perahia. piano. Orquestra Filharmònica de Berlin.Oir: Claudio Abbado. (13m). 17:00 GRANS OBRES STRAUSS. J.: "Die Aedermaus· (El ratpenat). opereta en tres actes. Edita Gruberova (Aosaline). Barbara Bonney (Adele). Wemer Hollweg èEisenstern). Josef Protschka (Alfred). hnstian Boesch (Franck). Anton Scflaringer (Dr. Faike). Marjana Upovsek (Prlncep Ortofsky). Watdemar Kmentt (Dr. Blind). Elrsabeth von Magnus (Ida). André Heller (Frosch). Cor de l'òpera d'Holanda. Orquestra del Concertgebouw d'Amsterdam.Dir.: Nikolaus Hamoncourt. (105m). 19:00 ESPECIAL D'ANY NOU Programa especial per al dia d'any nou. BACH: Cor inicial de la cantata •Jesu, nun sel gepreiset" (Jesús. sigues glorificat). BWV 41 (cantata d'Any Nou). Cor de Cambrà Accentus. Conjunt Barroc de Limoges.Oir.: Christophe Coin. (Sm). KHATXATURIAN: Adagio del ballet Spartacus. Orquestra Klrov.Oir.: Valery Gergiev. (9m). GARNERIBURKE: Mlsty. John Hlcks, piano. Dwayne Oolphln, contrabaix. Cecil Brooks lli, bateria. (6m). •o Jesulein Süss" (Oh! dolç Jesuset}, •·cantlque de Noêl" (Càntic de Nadal). dues nadales. Anne Sophie von Otter. mezzosoprano. ConJunt instrumental format entre altres per Kalle Moraeus. Bengan Jansson. Svante Henryson. (9m). SCARLATTI. 0.; Sintonia Con¡unt XVIII-21 Musiques des Lumières.Dir.: Jean-Christophe Frise. (4m). JOPLIN: • Maple Lea f Rag", "The Entertarner·. dos rag-times. Mrchellegrand. piano..(8m). BEETHOVEN: Obertura de "les criatures de Prometeu·. op.43. Orquestra del segle XVIIf.Dic Frans Bniggen. (Sm). ElllNGTON: Ouke's place. Barbara Hendricl<s, soprano. Monty Alexander Trio. (6m). BAAHMS: Quart moviment de la simfonia n.2. op.73. Orquestra FllharmOnica de Bertln.Dir.: Claudio Abbado. (1Om). SCHUMANN: Tres últimes escenes d'infants, op.1S. Claudlo Arrau, plano. (Sm). BIBER: Sonata n. 11 de les "Sonatae tam Aris, quam Aulís servlentes". Consort de l'Orquestra Barroca de Frelburg. (4m). DEVIENNE: Prlmer moviment del concert per a flauta n. 8. James Galway, flauta. London Mozart Players.Oir.: Jarnes Galway. (10m). AL Dl MEOLA: ïhe Grand Passlon• (La oran passió). Al dl Meola, Manuel Barrueco. guitarres. (4m). ..... ¡¡¡;- ¡;;;.!;! .,.. a f;;' ;i' 206 .::;! ;::¡, sa e;! i;;ï ;¡;¡ E. E 13 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA e;¡ ¡¡;;;- ...== =¡;¡· -~ <;, 206 3 ¡:::;· ¡;¡¡:- 8 B; ~· ¡;;¡ E: .... ....= OFFENBACH: · u éta1t une foJS A la cour d'Eisenach· (Hi llaV13 una vegada a la cort d'Eisenach). ària dels ·contes de Hoffmann·. Allredo Kraus. tenor. Cor i Orquestra de l'Opera Nacional Gal.lesa .Oir~ carro Rlzzi. (Sm). MOZART: Allegretto, tercer moviment del quartet amb plano. KV 493. Alfred Brendel. piano. Quartet Alban Berg. (10m). VIVALOI: Concert per a tres violins. corda i conl1nu, RV 551 . 11 Giardino Armonico.01r.: Glovanm Antoním. (10m). PONTES: Alma guerretra. Dulce Pontes. (Sm). TRADICIONAL FRANCESA: ·ouelle est cette odeur agréable?• (Què és aquesta bona olor?), nadala del segle XVII. Taverner Consort, Cholr & PlayersOir.: Andrew Parrot!. (4m) TOLORA: "la mar estava alegre", tercer moviement de ·vtsles al mar". Orquestra de Cambra Gonçal Comellas.Oir.: Gonçal Comellas. (Sm). GARDEL. El dia que me quieras. Daniel Barenbolm. gtano. Rodolfo Mederos. bandone . Hèctor Console, baix. (4m). BRUCH: Adagio appasslonato per a violi I orquestra. op.57. Salvatore Accardo. vlolf. Orquestra de la Gewandhaus de Lelpzig.Dir.• Kurt Masur. (10m). ANDERSON Fiddle Faddle. Orquestra Simfònica d'Utah.Oir.: Maurice Abravanel. (4m). "We W1sh you a Marry Christmas·. · rn dulci jubilo". "I Saw Three Sh1ps" i · we Three Kings•. popurri de cançons tradictonals de Nadal. Roberto Alagna. tenor. The Choir of St John·s, The New london Chlldren·s Cho1r. The London Oratory School Cho1r i Sm1thi1ls School Junlor Cholr. Orquestra Simfònica de Londres.Oir.: Robin Smith. (4m) HAVON· Primer moviment de la simfonia n. 43 "Mercuri". The Engllsh Concert.Dir : Trevor Pmnock. (7m). · cantem al XIquet". "El dimoni escuat" dues cançons tradicionals. Cor Lleder Càmera.Oir; Josep VIla. (3m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22;04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Alfred Celaya. CONCERT enregistrat~er Catalunya Música el dia 16 d'ab I de 1999 al Palau ~J~~~gsJ¡a g~·:~~~ de Barcelona. Orquestra Simfònica de Barcelona I Nacional de Catalunya Dir : La lo Schlffrin 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels úlhms programes 0:30 A LA MANERA DE.. .. un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan VJVes.Repetlció del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Oilluns. Dimarts. Dtmecres, DIJOUS. Divendres. de 14.00 a 15.00~ 3:30 ELS GU TOS REUNITS Presentat per Alfred Celaro:. Programes emesos la setmana anter or. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de DUiuns. Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres, de 20:1Qa 22:00) 5:30 CAPSA DE MUSICA Pro3rames emesos la setmana anterior (Or re d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). 14 DIMECRES, 2 DE GENER DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Reculi d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI DEBUSSY: la damoiselle élue. I. Cotrubas. G. Maurice. Orquestra Simfònica de Stuttgart. COr de fa Ràdio del Sud d'Aiernanya.Oir~ G. Bertini. {19m). SORS: Oivertimenlo op.62. Jord1 Codina i Josep W Mangado. duet de gUitarres. (11m). GIOROANO: "la mamrna morta", ària de l'òpera "Andrea Chénier". Lila larinovè. soprano. Orquestra Simfònica de la Ràdio Eslovaca Oir.: Johannes Wildner. (S.m). 10:03 CAPSA DE MUSICA ALBINON!: Concert per a trompeta en Si b M. Jean-luc Oassé. I Fllarmonlci de Bologna. (9m). RIMSKI-KORSAKOV: Scheherazade, op.35. Steven Staryk, violi, Royal Philarmonlc Orchestra.Oír.: Thomas Beecham. (46rn). ROSSINI: Cançons i duets de "Les Solrées musicales". (La pesca, La partenza, La promessa, La regata venellana). Heather Harper. soprano. Janet Baker. mezzo-soprano. Benjamin Brillen, plano. (20m). SCHUBERT: Sonata "ArpeggJOne", O821. Yo-Yo Ma, violoncel. Emmanuel Ax, plano. (23m). PUCCINI: Manon Lescaul lntermezzo. Orquestra Fllllarmònica de Berfln.Dir.: Herbert Von Karajan. {Gm). HAYON Sim1onia concertant per a violi. violoncel. oboè. fagot i orquestra. n. 105. Orquestra de cambra d'Europa.Oir.: Claud10 Abbado. (21m). WAGNER: "L'entrada del nou any 1835". Cor i Orquestra Simfònica de Elamberg.Oir.: Karl Anton Rickenbacher. {17m). LULLY: Les amants magnifiques. comèdia·ballet {extractes). Solistes vocals. les Musiclens du Louvre.Dir.: Marc Minkowskl. (20m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música de cambra de Ludwig van Beethoven. I ria amb plano n. 7, op.97 "Arxiduc". Trio Botodln. (45m). 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA. ARA. L'espai temàtic de catalunya Mósica presentat per Eulàlia Benito. SESSIONS: Simfonia n. 2. Orqueslra Simfònica de San Francisco.Dir.: Herllert Blomstedt. (27m). BLOCH: Concertino per a flauta, viola i piano. Andras Adorjan. Pierre-Henri Xuereb. Jean·Louis Haguenauer. {Sm). BABBITT: Correspondences. per a orquestra de corda i cinta. Orquestra Simfònica de Xicago.Oir.: James levine. (10m). 16:00 A FONS LA MÚSICA REUGIOSA. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. SCHUBERT: M1ssa solemnis n. 6, O950. Luba Orgonasova. Birgit Remmert. Oeon van der WalL Wolfg_ang Holzmair. Anton Scharinger. Cor Amold Schònberg. Orquestra de Cambra d'Europa.Oir.: Nikolaus Harnoncourt. (52m). 17:00 LA TARDA DEL'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec qe d'Olga Cardús. 19:00 MUSICA CORAL MENDELSSOHN: Proverbi: "Am Neu)ahrstage• (Pel dia de cap d'any) Cor de cambra Accentus.Oir.: Laurence Equilbey. (3m). BRITTEN: Nadala d'Any Nou. The Sixteen. Stephen Westrop, plano. Dir.: Harry Christophers. (2m). ZELEN KA: "Gloria~. de la Mtssa Circumcisionis Domini Nostrí Jesu Christi. (Missa per a la Festa de la Circumcissi6. el dia d'Any Nou). Solistes vocals. Cor de nens de ta capella de Oresden. Cor de la catedral de Dresden.Dtr.: Konrad Wagner. (41m). ROSSINI: Toast pour le nouvel an Cor de cambra d'Estocolm.Oir.: Eric Ericson ~m). OSSINI: I Gondolieri Cor de cambra d'Estocolm. Kerstin Hindart. piano.Dir Elic Ericson (4m) 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat ~er Alfred Cetaya MASSENE : "li laut nous s6pare(, duet de Werther. Agnes Baltsa Josep Carreras. Orquestra Simfònica de Londres.Dir.: Plàcida Domingo. (11m). LLOBET: Cançó del lladre. Carles Trepat, guitarra (3m). MARAIS: Alclone. primera suite. Le Concert des Nallons.Dir.: Jordi Savall. (13m). HERRONISINATRAIWOLF: "l'm a lool to want you". Dexter Gordon i el seu conjunt. (7m). BACH: "Jesus blelbet meine Freude" (Jesús, que l'a~a quedi en ml). coral de la cantata B 147 The Slxteen.Dir· Harry Chrlstophers. ~3m). o~=~~Al~tN8~t~s~ú~~c~'~m~~~s Concert de valsos I polques Orquestra Johann Strauss de Budapest. Dir. lstvan Bogar PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels ult1ms programes 0:30 CATALUNYA JAll Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya Programes emesos la setmana anterior {Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, D1marts, Dimecres. 01jous. Divendres, de 20:1Qa 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels ~ogrames de Dilluns, Dlmarfs, Dimecres, ljous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DUOUSÓ 3 DE GENER DEL 20 2 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada cer Joan VIves. Recull d'obres breus. nclou butlletins Informatius i agendes musicals. 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI CHOPIN· fantasia op.49. Maria Joao Pires. piano. (15m). OONIZffil: Concertino per a flauta i orquestra de cambra . Kari-Bemhard Sebon. RIA$ Sinfonietta.Dir.: Jfri Stàrek. (Sm). GLUCK: ·Tremo fra' dubbi mlei" {Tremolo entre els meus dubtes). ària de l'òpera 'la Clemenza di Tito• Ceciha Elartoli, mezzosoprano. Acadèmia de Música Anliga de Berlln.Oir. Bernhard Forck. (8m). BACH. C.PhL Sonata per a clavtcembaf i violi, H 512. Les Adieux. (17m). • 10:03 CAPSA DE MUSICA ADOINSELL: Concert de VarsOvia Cristina Ortiz, plano. Ror.¡r Phllharmonlc Orchestra.Dfr.: Moshe A mon. (9m). TXAIKOVSKI: Simfonia n. S. op.64. Orquestra Simfònica de I'URSS.Dir.: Evgeny Svetlanov. {48m). MOZART: Concert per a clarinel i otquestra en la M., K. 622 Wolfgang Meyer. clarinet. Concentus muslcus de Vlena.Oir.: Nikolaus Harnoncourt. (28m). BARBER: Adagio per a corda. op.11. OrquostrJ Simfònica de Saint Louis. Oir: Leonard Slatkin. (9m). CARISSIMI: Jonàs. Gabriel! Consort & Players.Dir.: Paul McCreesh. (20m). STRAVINSKl: La consagració de la pnmavera. Orquestra de París.Oir.: Damer Barenbo1m. {34m). BACH. J. M.: "Mac he dich auf. werde licht" {Obre't. fes·te llum), cantata per l'Epifania Klaus Mertens. baíx. Rhetnische Kantorei. Oas Kleine Konzert.Oir.: Herrnann Max. (7m). CHOPIN; Nocturn op.62 n. 2. Daniel Barenboim. piano. {Sm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Monlse Aguílera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música de cambra de l udwig van Beethoven. Sonata per a violí i piano n. 1O, op.96. Jaap Schròder, violí. Jos van lmmerseel, pianoforte. (2.8m). Allegrelto en Sib M, WoO 39. Wllhelm Kempfl, plano. Henryk Szeryng, vloiL Pierre Fournier, violoncel. (Sm). Sonata per a violoncel i piano, op 102 n. 1. Mlscha Maisky, violoncel. Martha Argerich. piano. (15m). 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. L'espal remàtic de catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. Carros Alvarez CHAPI: Intermedi orquestral i "Ouet de la Pepa y el Fetipe" Ana Ibarra. soprano. carros Atvarez. bariton. Orquestra Simfònica de Gallcia.Oir.: Miguel Ortega. (Sm). TXAIKOVSKI: Aria de l'òpera Evgeni Oniegín "Kogda bi zhizn" carros Atvarez. barlton. Orquestra Nacional d'Euskadi.Oir.: Maria Venzago. (Sm). VIVES: Cor de la sarsuela "Bohemtos". Carros Alvarez. Rosa Maria Ysas. Cor Polifònic de la Universitat de La laguna. Orquestra Simfònica de Tenenfe.Dtr.: Antom Ros Marbà. (Sm). VEROl: "La prlgionedi Don Cario". de l'òpera Don cario. BIZET: "Votre toast.je peux vous rendre". de l'òpera Carmen Carlos Alvarez, barlton. Carlos Chausson. bariton. Joan Pons, barlton. Orquestra Simfònica de Elarcelona 1Nacional de Catalunya.Oir.: Mathias Aeschbachar. Enregistrament let per Catalunya MúsiC<J el dia 27 de julíol de 1999 a l'Auditori dels Jardins del Castell de Peralada. TRES BARITONS. ~4m). BELUNI: "A per sempre lo ti perdell". de l'òpera I Purilani. Carlos Atvarez. baríton. Orquestra Nacional d'Euskadi.Dir.: Maria Venzago. (7mg ALB NIZ: "I would my love or leamlng your love. my Hege, might !ell". •Herein to serve hlm duly were but a foohsh th1ng". de l'acte tercer de l'òpera en tres actes "Menin" (MeriQ. Cartos Alvarez. barifon. Placido Domingo. renor. Orquesta Sinfónica de Madnd.Otr.. José de Eusebio. {Sm). 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto. Garcia Navarro MONTSALVATGE: Madrigal sobre el Cant dels Ocells. lluís Claret, violoncel. Orquestra Ciutat de Elarcelona.Dir.: Garcia Navarro. (Sm) GUINOVART: lema de Emma• Orquestra Ciutat de Barcelona Oir.: Luis Antonfo Garcia Navarro. (6m). GLAZUNOV: Concert per a violi i orquestra. op.82. Raphael Oleg, violi. Orquestra Ciutat de Barcelona. Dir.: Luis Antonlo Garcia Navarro. CONCERT enregisttat per Catalunya Música el dia 11 d'abril de 1992 al Palau de la Música Catalana. (19m). GERHARD: Danses de Don Quixot. Orquestra Ciutat de Barcelona.Oir.: luis Antonio Garcia Navarro Enregistrament ret per Catalunya Música el 25 d'octubre de 1991 al Palau de la Música Catalana. (15m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT ... • \ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 1 j Programació realitzada a part1r de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació !llUS;caJ, Guió i realitzac1ó: Pere Bures i Alex Robles. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. LEUVENCHELLE: La Silflda. ballet. (Dansa escocesa). Boris Shlepakov, trompa. Orquestra del Teatre Bolxoi.Dir: Andrei Txistiakov. (4m). VIVALDI: Concert op.3 n. 11, RV 565. wer a dos violins). imon Standage, Etisabeth Wilcock, violins. The Engllsh Concert.Dir.: Trevor Pinnock. (9m). GRANADOS: Colleccló de cançons amatOrles, orguestrades per R.Ferrer VictOria dels Àngels, soprano. Orquestra de ta Societat de Concerts del Conservatori de Paris.Dir.: Rafael FrOhbeck de Burgos. (4m). OSWALD: Bébé s'endort Luiz de Moura Castro, plano. (3m). SUESDORF/BLACKBURN: "Moonllght In Vermont" Gerry Mulllgan All-Star Tribute Band (5m). WEBER: Obertura "Der Frelschütz", op.77 The Phllharmonia.Dir.: Neeme Jarví. (10m). SCHUBERT: Cançó dels esperits sobre l'aigua. D 714. Cor Monteverdi. Conjunt lnstrumentaiDir. John Eliot Gardmer. (11m). MONTSALVATGE: Úh1m moviment del Concerto Capriccio per a arpa i orquestra. Magdalena Barrera. arpa. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nac1onal de Catalunya.Dir.: Lawrence Foster (1m). MOZART" Set pelites peces d'Infància 1 Joventut. Ludovica Mosca, plano. (6m). VERDI: "Pairia oppressa·. cor de l'òpera "Macbeth" Cor i Orquestra del Teatre alfa Scala de Milà.Dir.: Claudio Abbado. (6m). RUERA: Ones plàcides a Lloret Cobla Selvatana Dir.: Jesus Santaliestra (4m) MENOELSSOHN Romança sense paraules, op.109. Henrlk Brendstrup, violoncel. Catherlne Edwards. plano. (5m) HODGES, J.. "Good Oueen Bess". Eddle Bert Se~tel (Sm). BIBER: Serenata a 5 en Do M. "El guardià nocturn". Musica Antlqua de CoiOnia.Dir.. Relnhard Goeb~·l9m& SUPP : Ha 'ich nur deine Liebe". de l'opereta Boccaccio. Elisabeth Schwarzkopl, soprano. Phllharmonla Orchestra Oir.: Otto Ackerr:ann. (3m). GROF : ·sunrise" (Alba). de la "Suite del Gran Canón" Bournemouth Symphony Drchestra.Oir • Wlniam T Stromberg. (Sm). 22;04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Atlred Celaya. CONCERT enregistrat el dia S de febrer de 1995 a la Sala Paper de MusiCa de Capellades. JAZZ A DOS PIANOS. Manel Camp I Josep Mas "K1tllus", piano. (82m). PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 L'AUDIOVISUAL Emès diumenge passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres, de 20:1Q a 22:00) 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repelició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DIVENDRES, 4 DE GENER DEL2002 7:0S MATINAL Mús1ca per començar el dia presentada ~~tr Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins mrormatius i agendes musicals. 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI MOMPOU: Pessebres. Frederic Mompou. piano. (10m). SCHUBERT: "An Sylvia" (A Sílvia). fied O. S91. Elisabeth Schwarzkopf, soprano. Gerald Moore. piano. (3m). MONTECLAIR: Concert per a flaula travesera n. 2. Barthold Kuijken. Wieland Kuijken. Robert Kohnen. ~13m). MENDEL SOHN: Obertura I cor inicial de l'oratori Elies op.70. La Chapelle Royale. Collegium Vocale. Orquestra dels Camps Elisis.Dir.: Philippe Herreweghe. (Sm). GERSHWIN: "I Gol Rhythm", variacions. Marcus Roberts. piano. Components de l'Orquestra de St.Luke's i de t'Orquestra de Jazz del Centre Llncoln.Dir.: Robert • Sadin. (13m). 10:03 CAPSA DE MUSICA TELEMANN: Don Quixot, suite. Academy ol St. Martín-in-the-Relds.Dir.: Neville Marriner. (15m). KETELBEY; En un mercat persa. Ambrosian Singers. Philannonia Orthestra Dir.: John Lanchbery. (6m). HAYDN: Simfonia n. 93. La Pehte Bande.Oir.. Sigiswakl KUijken. (21m). MENDELSSOHN· El somni d'una nít d'estiu. op.21 i op.61. Chnshne Schàler i lngebor¡¡ Danz. sopranos. Cor de Dones i Orquestra del Festival Bach d'Oregon.Dít: Helmuth Rilflng. (60m). ALBENIZ: Sevilla. Tango. Asturias. Eduardo Femandez. guitarra. (15m). TELEMANN: ·warum verstallst du die Geb~rden?" (Per què estrafàs els gestos?). cantata pel tercer diumenge després de l'Epifania per a tenor. oboè obligat i bai~ continu. n. 6, NN 1:1502. Fritz Wundertich, tenor. Wolfgang Meyer, violoncel. Hermann Wedermann, clavicèmbal. Fritz Discher. oboê.Dir,: August Langenbeck. (17m). SAINT-SAENS: El Carnaval dels Animals. The London Slnfonletta.Dir.: Charles Dutoil. (23m).. ROSSELLÓ: 'Tu m'estimes...", duet de "Foc llum·. Juanita Coll, soprano. Joan Pons, baríton. Gran Orquestra Simfònica Dir.: Gerard Pérez Busquier. (3m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La musica de cambra de Ludwig van Beethoven. Sonata per a violoncel i piano n. S, op.102 n. 2. Msbslav Rostropovibt, violoncel. Sviatoslav RIChter. piano. (18m). Sis temes i variacions per a flauta i piano. op 105. Wolfgang Schulz. Rudolf Buchbinder. (19m). 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA SOLA L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. L'oboè BRmEN Sis metamorfosis d'Ovidi, op.49 per a oboè sol Sara Watkins, oboè. (12m?. BACH: Sonata per a oboè cla11ecí obligat. BWV 1020 lngo Goritzld, oboè. Jòro Ewald Dahler. olaveci. (13m). MART!NU: Concert per a oboè i petita orquestra. lngo Goritzkl, oboè. Orquestra FilharmOnica de Cambra polonesa. Dir.: Wojciech Ralski. (l8m). 16:00 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benrto. GRANADOS: El amor y la muerte (Goyescas). Adolf Pla, piano. (13m). TOLDRA: Sis sonets \versió per a flauta i paano de J. Zamacols • Bernat Castillejo, flaula. Adolf Pta. p¡ano. (23m). ROSSINI: "Salve, o Vergme Maria", "La Passegg~ata•. Lieder Càmera. Adolf Pla, piano.Oir.. Josep Vila. (Sm). LAMOTE GRIGNON. RICARD: "Bag:llelles de final de segle". Josep Pazos. violonc1 Adolf Pla. piano. (11m). 17:00 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a part1r de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 CICLE DE LIED "A l 'ombra del lledoner" Musica sobre poemes de Tomàs Garcés. TOLDRÀ: A l'ombra del lledoner. Ana !barra, soprano Rubèn Fernandez. plano. (3m). BONET: Cançó de bressol. Ana lbarra. soprano. Rubén Ferm\ndez, plano. (2m). VIVES: Joc d'infant. Ana lbarra. soprano. Rubén Fernandez, piano. (2m). MASSIA Amor meu. Ana lbam soprano. Rubén Fern~ndez. piano. (2m). MOMPOU: Cançó de la fira Ana lbarra, soprano. Rubén Fernandez. piano. (3m). BLANCAFORT: Cançó de l'amor pnmera. Ana lbarra. soprano. Rubén Fernandez. piano.t4m). TDLDRA: "Camins de fada", "La vida de la gatera", "Cançó de l'oblit", tres cançons. Ana !barra, soprano. Rubén Fernandez. piano. (Sm). SERRA: Cançó del port. Ana !barra. soprano. Rubén Fernandez. piano. (lm). MONTSALVATGE: Cançó amorosa. Ana lbarra. soprano. Rubên Fernandez. piano. ~m). LLONG ERES: Cançó de la Oil d'agost. Ana !barra. soprano. Rubèn Fernandez, piano¡¿em). TOLD : "Cançó de bressol", ·cançó de grumet" Ana !barra, soprano. Rubén Fernàndez. piano. (7m). FRANCESC PUJOL: Can~O del caminant. Ana lbarra, soprano. Ru én Fernàndez, plano. l2m). TOLDRA: Cançó de comiat. Ana lbarra. soprano. Rubèn Fernl\ndez, piano. (3m) 20;10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya GUINJOAN Escenes d'infants. Oriol Romanf. clannet. Angel Soter. p1ano. ~3m). METANA: El Moldava. poema simfOOIC del cicle "La meva pàtria". Orquestra Fithàrmonica de V1ena Dir_ James Levine (12m). GARDNER: "L'entrada dels Tres ReiS" /TRADICIONAL ANGLESA "El Rei dels Reis" John Anderson, oboè. Katherlne Fuge. soprano. Monteverdi Cho1r.Dir.. John Ehot Gardiner. (1m). ELGAR: "Albada". pnmer fragment de la "Nursery su~e·. Orquestra Simfònica Anglesa. Du.: William Boughton. (5m). SHERMAN "Chitty. chltty, bang, bang• (tema del film) . Orquestra duigida per lrwm Kostal. (2m). MILHAUD: Enfanllnes. Philippe Corre i Edouard Exerjean. piano. (2m). PROKOFIEV: Dia d'estiu. suite per a nens op.65 b. The New London Orchestra Dir.: Ronald Corp. (15m). HARBURG: The Wizard ol Oz, musical. (Tem~ Judy arland. Orquestra dirigida per Herbert Stot~art. (3m). SÀNCHEZ M LAGA: Aquarel.les 1nlanhls. Alberto Urela, piano. (lm). BRAHMS: Gelslliches Wiegenlied (Cançó de bressol espiritual), per a contralt, viola i piano. op.91 Nathalie Stutzman. contralt Gerard Caussé. VlOia. François-Rent! Duchabte, p¡ano. (6m). BtZET: Jocs dínlants, pet1ta suite op.22. Orquestra del Concertgebouw d'Amsterdam.D1r.: Bemard H31tJOk. (11m). TEMES DE PELLiCULES DE OISNE't'· ·cruella de Ville", de la pel.r1Cula 101 Dalmates /"A dream iS a wish your heart makes •. de la peUícula La Ventafocs I "Chim chim cller-ee·. de la pet.~cula Mary Poppins. Barbara HendriekS. London Votces. The Abbey Road Ensemble.Oir.: Jonathan Tunick. (9m). CHOPIN: Cançó de bressol, op.57. Vladimir Ashkenazy, plano. (Sm). BERNSTEIN: Peter Pan (4 cançons). Roberta Alexander. soprnno. Tan Crone, ~ooi<À8m). AT JURIAN· "El meu amic està malalt", "Festa d'aniversari", "El cavallet", "Fuouela", quatre peces d'Escenes d'Infants. Marina Rodrlguez, piano. (7m). 22¡04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Alfred Celaya. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 18 d'octubre del 2001 a la Basifica de Santa Maria del Mar de Barte~na. CONCERT FUNDACIÓ CLAR S Obres de DONIZETTI. CACCINI. BELLINI, MASCAGNI. GRANADOS. TOLDRÀ. ALVAREZ. TOSTI, VANGEUS i GASTALDONE. entre d'ahres. Montserrat Caballé, soprano. Montserrat Martí. soprano. Manuel Burgueras. piano. Jaume Aragall. tenor. Marco Evangeflsh, piano. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels úh1ms programes 0:30 MUSICA CORAL Emes dllJlecres de la setmana passada. 1:30 MUSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Dimarts a les 19:00h). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior ~Ordre d'emissió: Repebció del Dllluns, lmarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 14.00 a 15.00~ 3:30 ELS GU TOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Or(!re d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous. Divendres, de 20:1 Qa 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). ¡;;;¡ ...= a &" .!';! e;- ;;;¡· 206 ::::.1 :::;. ...., ¡¡¡" El e; ;:::;· ~ ~ S" li DISSABTE, 5 DE GENER DEL 2002 8:00 MATINAL Mú.'ICa per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlletí de noticies i agenda musicat. 10 00 CONCERT BARROC BACH, C.Ph.E Trio per a llaula. violi i baix continu. Wq 147 Hans·Martm linde. Jaap Schrlíder. Roll Junghams. Phoebe Carrai. (11m). BACH: Sonata per a violí i ciaveci, BYN 1017. Monica Hugget. violi. Ton Koopman. clavecí. (17m), BACH. W F: Duet per a dos violins en Sol M. Dorothea Vogel, Anne Schumann. violms. ~9m). ACH: Concert per a violí, corda i continu. BYN 1042. Slmon Standage, violi. The English Concert.OJr.: Trevor Plnnock. (18m). 11:00 MUSICA PER A COBLA El meu promès \pasdoble¿. Cobla Sant Jord .Dir.: Jes s Ventura. ~ml ERRAT: N1t de Rels. Cobla Ciutat de Girona. (Sm). GIL I MEMBRADO: Un dia a Montserrat, SUite programàtica. Cobla La Principal de La Bisbai.Dir.: Francesc Cassú. (15m). 15 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 206 SADERRA PUIGFERRER: Somnt Josep Bassal, VIoloncel. Cobla Montgrins. (Sm). CRISTAU; Bernat de Tallaferro (poema a temps de sardana). Cobla PrinCipal de la BISbai.Dtr.: Francesc Cassó. (Sm). OLTRA: Commemorativa 1 Mont¡ofiu. dues sardanes. CObla de Cambra de Catalunya.Otr.. Manuel Onra (9m), COMIN /LLUNELL. Tot festejant. vals. Cobla Pnncipal de La B1sbai.D1r.: Francesc Cassti (4m). MORERA: Girona. sardana. Cobla Principal de la Bisbai.Dtr.• Joan casas (Sm). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació (11uslcal. Guió i reàlltzació: Pere Burés I Alex Robles.Repelició del programa emès diJous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels mlllors programes de ta setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarrlga. MOZART: Segon moviment del concert per a piano i orquestra n. 21. KV. 467. Vlad1m1r Ashkenazy, piano. Phliharmonia Orchestra D1r.: Vladtmtr Ashkenazy. (Sm). RIMSKI-KORSAKOV; El vol del bonnol (Arranjament fet per Jan van Landeghem). Ouartet de flautes de bec de Flandes. (2m). "The happiest Christmas tree· (L'arbre de Nadal més feliç). Nat King Cole. (2m). SCHÜTZ: "Auf dem Gebirge hal man e10 Geschret gehorer (S'ha sentit un crit a la muntanya), SWV 468 Conjunt vocal i mstrumental de La Pelite Bande.Dir.. Slglswald Kut¡ken. (Sm). BIZET: Jocs d'infants. pellta SUite op.22. Orquestra del Concertgebouw d'Amsterdam.Dir•. Bernard Hattink. (11m). HERRMANN: Interludi I "The memo¡y waltz" dos temes de la banda sonora de ta pet-Itcula "The Snows ol Kllimanjaro •• Orquestra Filharmònica de Londres.Oir.: Bema rd Herrmann. (11m). SCHENK: Obertura en Sot M. del recull Scherzl Muslcali. Caprlccio Stravagante. (Sm). "Stlll, silil, stlll" (Pau. pau, pau). "Singt und kllngt" (Canta I toca), dues nadales. Cor I Orquestra de I'Academy ol St. Manin In the Ficlds.Dir.: Neville Marriner. (Sm). HAMPTON: Hamp's !hmg. Lionel Hampton. vibràfon. Claude Gousset. trombó. Michel Attenoux. saxo contralt. Gérard Badini. saxo tenor Raymond Fot. piano. William Mackel. gu¡tarra. Michel Gaudry, contrabaix. Sam Woodyard, bateria. (6m). BACH: Kyrie de la missa en si m. BWV 232. Nancy Argenta. soprano. Ma¡y Nichots. mezzo. Ashtey StaHord. contratenor. Wynford Evans. tenor. entre altres Cor Monteverdi. Solistes Barrocs Anglesos. Oir.: John Ellot Gardmer. (19m). SAINT-SAENS: Romança per a nauta i orquestra. op.37. Clara Novakova. nauta. Conjunt Orquestral de Paris.Dtr .. Jean-Jacques Kantarow. (Sm). DAVIS: So what waJiace Roney, trompeta. George Coteman. saxo tenor. Harold Mabem. piano. Gary Peacoclt. baix. Jimmy Cobb. balena. (10m). WHITE: La bella cubana. camerata Romeu. (Sm). ELUNGTON: "Corne Sunday" (Que s¡gui dtumenge). Regina Carter. violí. Ctark Terry. trompeta. Orquestra Simfònica de ta ciutat de B1rmingham.Dir.: Simon Rattle. (6m). GEMINIANJ: Concerto grosso en Re M op.3 n.1. L'Europa Galan1e.Oic Fabio Biondi. (10m). • SANDSTROM: "Es ist ein Ros entsprungen" (Ha nascut una rosa), sobre música de Michael Praetorius. Cor de Cambra de t'Escola de Música de Pitea.Dir.: Enl< Westberg. (Sm). RIMSKt-KORSAKOV: Caprici espanyol, op.34. Orquestra fllharmònlca de Rotterdam.Dir.: DaVid Zinman. (16m). BERLIN: White Cbristmas. The Golden Gate Quartet. (3m). ANDERSON. "Sandpaper ballet•. "Jau pizzicato". Orquestra Simfònica d'Utah.Dir.: Maurice Abravanel. (Sm). MARTINU: Anal. tempo di mareta de "La revista de cuina". Conjunt de cambra Lahtt. (3m). GOLDSMITH: "A newlife" (Una nova vida). tema extret de la banda sonora de ta pel-fícula "B primer cabaltero·. (Sm). KERN: Jockey on the Carousel. Morton Goukl i la seva orquestra. (4m). Phil Cou11er.: Christmas Eve. BriS lsland. James Galway, flauta. Phil Cou~er, piano. (Sm). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Ignasi Piñol BEETHOVEN: Les criatures de Prometeu. op.43. Orquestra de Cambra d'Europa.Dir.: Nikolaus Harnoncourt. (69m). STRAUSS. J.: La Ventafocs, ballet en tres actes. National Philharmonic On;hestra.Oir.: Richard Bonynge. (89m). 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mall oiré. 22:04 A lA MANERA DE ••. •• Un convidat ens proposa i comenta ta música que li agrada. Guió i presentació de Joan V"tves. DIUMENGE, 6 DE GENER DR2002 8:00 MATINAL Musica per començar el dta presentada per Pilar Subirà Recull d'obres breus. Inclou butlleli de not!Ci".s i agenda musical 10:00 CONCERT BARROC RAM EAU: Cmque concert en re m. Ensemble Les Domines. (11m). COUPERIN .F.: Peces per a cla~eci, Vintè ordre (quart thbre). Kenneth Gilbert. (22m). LECLAIR: Sonata VIl. Barthold Kui¡ken. W1etand Kuijken. Robert Kohnen. (12m). FOROUERAY: La Cooperin. La Lectair. la Rameau. Sk1p Sempé, clavicèmbal. (Sm). 12:17 GUIA MUSICAl La informació il·lustrada sobre els concerts ll'acltvltat música! de la temporada.Un espai presentat per Pilar Sublrà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetals dtscogràliques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels mtllors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarriga. REISFELD: Me in kletner griiner Kaktus· (El meu petit cactus verd) (Arran¡ament de Oary1 Runsw1ck). The King s Síngers. (2m). ELGAR: Marxa de la Coronactó. Orquestra Simfònica de Londres.Dir; Barry Tuckwell. (10m). BERLIOZ: Zaíde. Cecilia Barton. mezzo. Myung·Whun Chung, piano. (4m). BACH: Concert de Brandenburv n. 2, BWV 1047 The Engfish Concert.D1r.: Trevor Pinnock. (12m). MERCERICARMICHAEL: Everythmg happens to me. Dizzy Gltlesple, trompeta. Sonny Strn. saxo. Kai Winding, trombó. Thelonious Monk. piano. Al McKibbon. baix. Art Btakey. bateria. (13m). LENNON· Happy Chrlstmas. Cor de nens. The Klng's Slngers. The Canadlan Brass. (4m). STRAUSS.J.. Obertura "La gallina cega". Orquestra Johann Slrauss do Vlena.Dir.: Willi Boskovs~. (9m). STRAUSS. R.: ·ole helligen drel Konige aus Morgentand" (Ets tres rels d'Orient), tied op.56 n. 6 Fetlclty Lott, soprano. Orquestra Nacional PROGRAMACIÓ DE NIT Escocesa.Dir.• Neeme Jêrv1. (7m). Repetició dels últims programes SCHUBERT: Moment musical n. !i. O7SO. 0:30 NOU PUNT NOU Claudio Arrau, plano. (3m). Presentació de tes últimes novetats CHAPI: "Mi Ilo se figura·. d'Et Rey que diScogràfiques aparegudes ai mercat, a rabió. càrrec de Montse Aguitera. Resum dels Montserrat Caballé, soprano. Orquestra millors programes de la setmana dirigtda per Eugenio Marco. (Sm). passada WAGNER: Els mestres cantaires. 1:30 CONCERT BARROC obertura Repetició del programa emés ta setmana The Solli Orchestrat Project at Carnegie anterior. (Dissabte i dturnenge a tes Hali. Oir~ Georg Solti. (11m). 10:0011). Seranthabote. 2.:30 ELS GUSTOS REUNITS Dolty Rathebe & Elite Swíngsters. (3m). Presentat per Carmina Matagarriga. RODRIGO: VillanciCO. Programes emesos la setmana anterior Orquestra Simfònica de Madrid.Dir.: (Ordre d'emiSsió: repetició dels Antoni Ros Marbà. (Sm). programes de Dissabte i Diumenge, de GOLSON: "I remember Clifford· (Recordo 14:00 a 17:00). etCiifford). Oscar Pelerson. piano. Ray Brown, baiX. 5:30 CAPSA DE MÚSICA Mill Jackson. vibràfon. Karrien Riggins. Programes emesos ta setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels balena. (Sm). MOZART: Primer moviment de ta simfonia programes de DJituns, Dimarts. Dimecres. n. 38. KV 504 "Praga•. Dijous Divendres. de 10.03 a 13.00). Orquestra de Cambra d'Europa.Otr.: Nikolaus Harnoncourt. (19m). CHOPIN: •Berceuse· (Gançó de bressol). Maria Joao Pires. piano. (6m). PRESLEY: Love me tender. Elvis Presley. (3m). We tlhree kings· (Nosaltres, els tres teiS). Cyrus Cheshlut. piano. (4m). "Nit de vetlla", ·et desembre congelat" "El petit vailet", tres nadales tradiCionals catalanes. Poftlòníca de Puig-Reig. (6m). CHABRIER: Festa polonesa, extreta de t'òpera còmica "Rei contra la seva voluntat". Orquestra de ta Suisse Romande.Dir. Ernest Ansermel. (Sm). COSLOW: In the middle ol a kiss. Zoot Sims, saxo tenor. Jimmy Rowles, piano. George Mraz. baix. Akira Tana. ba_teria. (Sm). HANDEL: "Eternal source ol light divina·. fragment Inicial de t'Oda per l'Aniversari de ta Reina Anna. James Bowman. contratenor. Cor de la catedral d'Oxford. The Academy of Ancient Muslc.Dlr.: Simon Preston. (6m). KREISLER: Marxa del soldadet de joguina Joshua Bell. violi. Paul Coker, piano. (2m). OFFENBACH: Obertura "Le Rot Carotte" (El rei pastanaga). A. 616. Phllllarmonia Ortllestra.Oir.: Antonio de Almeida. (Sm). MOZART: "Der Hólle Rache kocht in memem Herzen·. àña de la Reina de la nit. de t'òpera La flauta màgica. Nalafte Dessay, reina de la nit Les Arts Aorissants.Dtc William Cttrislle. (3m). 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA HUMPERDINCK: Hànsel i Gretel, òpera en tres actes. Anne-Sofie von Oller. Barbara Bonney. Marjana Lipovsek. Hanna Schwan. Andreas Schmidl Barbara Hendricks. Cor de nens de Baò Tòtz. Orquestra Simlònica de ta Ràdio de BavieraDir.: Jelfrey Tale. (103m). 20:03 L" AUDIOVISUAL Un programa_ d'Àlex Gorina. 22:04 LA MUSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musicals d'Interès. Presentat i conduit per Joan Vives, I realitzat amb la colaboració del Consell Català de la Música. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels míllors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emés la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de ~~~~Av~~6E MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). P F:'l'ICIONS li E bA 'l' I Rl>\ n E L"OJEN'r: 'foiHon: 93-202-35-35 Fa.: 93-306-92-01 1'~·\luH: u•n ltult•luh•mfCrutrtHiin.l·tnu 16 FrNt'it·ndt•"' t1r (:utuluuyn \1 uo.wa prr t'ttnblrqUt-ft (f){). Baix_ Ehrtt. ~lon~ià I Rilwra d' Jo: br(': 102 .5. Tcorrn Alta: 9 7 .:J. Priorat: ')2 .2 . Alt Cu.mJl.. Baix Camp. Boix P•·nt•dL.... Ccu1M el•• llnrbnò i Tarn<¡tun~•: 105 ..J.. Boi'< Penedè": 105. 9. Garri¡ru..,, NnPJ•••· Pla ci"!Jr¡r~U . ~<·l(llrrU. ~e,.rià i l l"f(eU: 91.9. GorrtÚ: 91.9. All Pen~dè~, Anoia, BOll'"' ¡ Lln¡tnt••lii: IOl!. I. llnh U ob....gal. Bar rdoob<, Vallb< Oceidrntal i \.Uk Oriental: 101.5. \Jur<·•uu•: 96. 11101.5. O•ona: 100.5. Sol!iooè>r: 89,7. Giroo¡.• i Pla M l'~'-'""'' '1(•,1. lo S•ha: 96.7/88.7. s .;, Emponlà: 87.8/96.7. Alt Ewpordò i Ro•·• ll<\: <10.8/ll7. 61'13.7f<)(>.7. Carrot.u: 97.1. RipoUè>r: 100.51105.8. Cerdnu)•: 88. 1. \ h l l"fldla 88.6. l'allaro J u.•à i Pallano Sobú-à: 88.6. Val d'Aran: 92.8/101.2. •••§•·····'·· els aparells de fotografia. tant fixa com mòbil. El procés de filmar, desar la imatge en una cinta de vídeo i reproduir-lo a casa és força conegut per a molta gent. Fins i tot s'hi introdueix música i títols, en els muntatges particulars, i s'editen les imatges per obtenir un millor resultat final. Aquesta descripció tan assumida per tothom i practicada per molta gent es pot fer idènticament amb dispositius digitals. En primer lloc, cal utiHtzar un aparell digital de captació d'imatges, del qual cal destacar dos conceptes clau que s'han de considerar a l'hora d'adquirir-lo: la resolució de l'aparell i la possibilitat de connectar-se amb altres aparells. No té cap sentit comprar un aparell amb moltes funcions addicionals si no podem obtenir imatges de qualitat, perquè el que s'enregistra no es pot millorar amb mitjans domèstics. Per esbdnar quina és la resolució de l'aparell, cal observar un parell de dades: la quantitat de píxels i el nombre de línies de resolució horitzontal. En ambdós casos, com més quantitat, millor definició d'imatge. L'aspecte més positiu d'aquest nou procés és la incorporació de l'ordinador multimèdia, que permet gestionar i elaborar les imatges digitals de manera professiomll, per tal de poder ser enregistrat després en un DVD i reproduït en un ordinador o en un aparell connectat al televisor o al projector d'imatges. Resulta molt important, doncs, disposar d'una sortida de la càmera que ens penneti enviar infonnació a l'ordinador. El cinema és, en bona mesura, un dels elements centrals de l'entreteniment de les persones. Des de fa molts anys el cinema ha esdevingut una activitat lúdica força estesa i, malgrat l'aparició del vídeo, amb els anys la quota de mercat ha crescut. L'interès pel cinema, juntament amb el costum de veure pel·licules a casa i l'aplicació d'implementacions digitals en els productes, ha reactivat o -millor encara- redefinit el concepte de cinema a casa. L'increment de qualitat visual, juntament amb la millora en les prestacions de l'àudio, fa que la comparació entre els sistemes antics i els nous sigui gairebé improcedent. La diferència en Ja de- finicíó de la imatge i els sistemes multicanal de so ens permet parlar vedtablement de cinema domèstic similar al de les sales comercials. Evidentment, cal puntualitzar que de la mateixa manera que un sistema de reproducció d'àudio sempre serà inferior al concert en directe, un sistema d'aquest tipus no pot assolir els resultats d'una sala comercial, entre alh·es raons per la dimensió de la sala i de la pantalla. Després de fer aquestes puntualitzacions, podem entrar en la situació actual del producte, del qual cal destacar l'estabilitat de la majoria de components. Des de fa un cert temps els processadors d'àudio i vídeo mantenen una estructura i unes prestacions que permeten utilitzar qualsevol cinta produïda actualment. Fins al moment, qualsevol ampliació feta anteriorment sempre va anar acompanyada de la LA DIFERÈNCIA EN LA DEFINICIÓ DE LA IMATGE I ELS SISTEMES MULTICANAL DE SO ENS PERMET PARLAR VERITABLEMENT DE CINEMA DOMÈSTIC SIMILAR AL DE LES SALES COMERCIALS. possibilitat d'incorporar la novetat per mitjà d'actualitzacions internes o externes. Els elements que amplifiquen el senyal d'àudio no han variat des de fa temps i a curt termini tampoc no sembla que ho hagin de fer. L'únic clement que pot canviar en un marge petit de temps són els televisors, que en un futur hauran d'incorporar mòduls per a la captació de senyals digitals i hauran de millorar la definició de la majoria dels actuals. Aquesta situació no afecta el funcionament del sistema, perquè podem utilitzar els aparells actuals amb resultats prou bons: només cal considerar de millorar un producte quan esdevingui un estàndard. En la resta de components no es preveu un canvi proper, atesa la gran inversió que la indústria cinematogràfica ha realitzat per crear un fom1at de pel·lícula que, si es manté, garanteix automàticament els aparells reproductors. e la gran diversitat de propostes que podem trobar al mercat, he seleccionat la que considero més interessant per als nostres lectors: DVD-Vídeo de música instrumental i òpera. Les audicions i la comparació de les diverses opcions les vaig fer a l'establiment especialitzat WERNER de Barcelona, on el suport i l'ajut dels seus assessors, com també del seu gerent, el Sr. Viguera, van ser de gran ajuda per situar el tema conectament. Per veure DVD-Vídeo podem considerar dues opcions. D'una banda, un sistema multicanal recomanant per a persones que vulguin veure moltes pel·lícules, i d'una altra banda, un sistema estèreo convencional amb un lector de DVD associat a un aparell de televisió de nivell mitjà. En ambdós sistemes els DVD ofereixen un idèntic resultat visual, tot diferenciant-se en funció de la qualitat d'imatge del televisor o projector i Ja capacitat de vídeo del reproductor DVD. Pel que fa a l'apartat musical, cal esmentar la supedoritat del sistema dels CD actuals sobre el Dolby Digital Estèreo, però cal tenir en compte la possibilitat en un futur d'ampliar el nostre sistema gràcies a l'aparició d'alguns enregistraments realitzats en sistema multicanal, un 2-3% dels aproximadament 500 títols disponibles actualment. Del la gran quantitat de DVD disponibles a WERNER, vaig poder gaudir de l'actuació del violinista Raphael Christ: cal destacar-hi la força que donava la imatge a l'enregistrament sonor; i també La Traviala, dirigida per B. Haitink, amb solistes no massa coneguts i la London Philrumonic Orchestra. D Ha arribat l'hora del Canal Jazz radiofònic Sis persones relacionades amb aquesta música arriben a una mateixa conclusió LA RÀDIO AVUI DIA ÉS UN MITJÀ DE COMUNICACIÓ D'UNA IMPORTÀNCIA CABDAL. l, AMB EL TEMPS, LA MÚSICA QUE S'HI ESCOLTA S'HA ANAT ESPECIALITZANT. casa nostra. el pop-rock i la música clàssica ja tenen canals especifics on fer sentir els seus propis sons. gairebé com la música lleugera. que se sent durant tot el dia. Fins i tot, existeix un canal dedicat als ritmes caribenys. Per què, doncs, no hi ha una emissora dedicada exclusivament al jazz? ¿La pa1-aula ..jazz" encara produeix confusió? ¿S'hi enquibeixen massa tipus dc músiques com perquè no se'l consideri un producte de prou solidesa? ¿A l'inici del segle XXI encara és per a molts un estil minoritari, malgrat tenir ja més de cent anys d'història? ¿S'ha pensat alguna vegada en les influències que ha rebut d'altres músiques i, alhora, les músiques que ha influenciat? ¿S'ha tingut en compte la seva elevada creativitat? ¿El seu mestissatge? ¿Les dosis d'improvisació que es necessiten per interpretar qualsevol tema? ¿Les cada vegada més puixants escoles de jazz i els bons músics que en surten? ... Des de fa temps, els afeccionats al jazz, que ja són majo1ia. es fan aquestes i altres preguntes. I. després de sospesar-les, comproven que no hi ba d'haver cap mena de por i recel a l'hora d'acceptar i considerar untipus de música que ha estat cabdal en el desenvolupament de la humanitat durant tot el segle xx i que ho serà també al XXI. Per tant. arriben a una mateixa conclusió: a què esperem per col·locar-nos a l'alçada d'importants ciutats europees, que .ia ra anys que gaudeixen de canals temàtics dedicats al jazz? Creiem que ja és l'hora de posar fil a l'agulla. I no ho afirma només qui A 206 32 632 signa aquest reportatge, sinó, a tall d'exemple, mitja dotzena de persones amants del jazz, cinc de les q uals treballen en ambients que s'hi relacionen. Totes han expressat, però, aquesta reivindicació de diferent manera. Ara bé, el fons ha estat el mateix. Aquests són els seus respectius punts de vista: Juís Cabrera, director del Taller de Músics. "'Durant el L mes de juliol d'enguany vaig participar en una reunió a la qual van assistir polítics catalans responsables de cultura i alts cà"ecs de la majoria d'emissores de ràdio que operen en territori català. Fou una trobada on no va faltar tensió, a causa de les posicions que els assistents defensaven respecte del paper que ha de jugar la ràdio en la defensa de la cultura i en la potenciació de la cultura de l'oci. És evident que en el debat sorgí el jazz com a eix bàsic de desenvolupament de l~s músiques populars i la influència que ha exercit en altres músiques del segle xx. Pel nivell de coneixements sobre el tema en els mitjans de comunicació i el grau de responsabilitat de les persones participants, puc assegurar que existeix una tendència a difondre i promocionar el jaz:::. I crec que la millor manera seria la creació a Catalunya d'un canal especialitzat. allò que els experts anomenen cana/temàtic. Sembla que la tendència en les societats desenvolupades de la 11el/a Europa passa per l'especialit:ació. És a dir, un usuari tipus sap que sempre que ho desitgi pot connectar un canal que li assegura la música que satisfà els seus gustos. Si considerem Catalunya com a part integrant d'aquesta Europa, amb grans capes de classe mitjana, 011 hi ha una certa exigència de consum cultural '"d'altura ", haurem de defensar, sense que se'ns pugui titllar d'arriscats, la posada en marxa d'un canal temàtic que basi la seva programació en la música popular clàssica per excel·lència: el jaz:. Experiències en països de/nostre en tom cultura/no en falten. Si es van consolidar i avui gaudeixen d'una audiència forta i fidel, per què no han de funcionar també a Catalunya? Crec que aquest Canal jazz tant podria ser públic com privat. Una emissora nova costarà més, és clar. Si ja existeix, la cosa pot anar millor. Seria un canal especialit:at dins d'una altra emissora. I l'haurien de conduir grans comunicadors per tal de fer-lo àgil i atractiu.·· J ohn Dubuclet, director de la Ter· rassa Jazz Orquestra . .. M'has agafat per sorpresa. Perquè feia molt de temps que havia perdut l'esperança que algú pensés en una cosa que, per a mi, és un element molt important per al bon funcionament de qualsel'ol jazz scene. Penso, per tan/, que un Canal Jazz radiofònic és absolutament viable. LLUÍS CABRERA: "Experiències en països del nostre entorn cultural no en falten. Si es van consolidar i avui gaudeixen d'una audiència forta i fidel, per què no han de funcionar també a Catal unya?" He estat pensant en els bons moments que havia passat davant la ràdio mentre escoltava jazz quan encara vivia a Boston i després a Los Angeles. La veritat és que la majoria de les grans capitals nord-americanes tenen un ampli ventall d'emissores radiofòniques de tols els tipus. Em refereixo a emissores temàtiques: des de música counh)' western a música clàssica_, passant, és clar. pel jazz i pels programes polítics, religiosos o literaris. UuísCnbrem ]olln Dubuclet Oriol Gaspar Acostumava a passar moltes hores escoltant jazz per la ràdio. Al cotxe o bé a casa. Recordo molt bé la WBUR de Boston, amb el seu locutor estrella, Tony Cianamo, o la KLON 88.1 de Long Beach (Califòrnia) i la impressionant veu de basso profundo de Chuck Ni/es. La programació era una delfcia. A part de posseir uns arxius discogràfics extensfssims que els permeten programar durant Pint-iquatre hores, les emissores acostumen a oferir molts programes comercialment inèdits. Molt sovint, s'escolten concerts en directe o pregravats des dels clubs de jaz:. A part d'entrePistes. documentals monogràfics sobre músics importants, o novetats discogràfiques. Algunes d'aquestes emissores són públiques i d'altres es mantenen, bàsicament. amb les contribucions dels oients. Moltes vegades. si un és contribuent, si és un soci de l'emissora, rep la programació de tot el mes i així pot escoltar o gravar els programes que li interessin. Un altre gran a11antatge per a l'oient és la possibilitat d'escoltar molts artistes o estils que desconeix sense la necessitat de comprar el disc a cegues a la botiga. I, evidentment. és un allantatge per a l'artista que té un bon disc com a líder i vol arribar a w1 públic nombrós sense necessitat de desemborsar gaires diners en promoció. Penso que la ràdio és comunicació, diversió i informació per a qualsevol que tingui una mica d'interès. f tot gratis! O sigui. una emissora temàtica de jazz seria molt bona cosa. Tot serien avantatges." signava pensant que el jazz era qüestió de minories, de '·progres" o d'intel·lectuals. Actualment l'oferta del jazz en viu i les escoles de jazz de Barcelona i altres ciutats de Catalunya, demostren que ja no és una música de minories. Fa uns anys. la meva mare -que en tenia prop de vuitanta- sosteuia en una tertúlia que la música genuïna del segle ,"<X és el jazz. 1 això que no n'és particularment afeccionada. ~aig entendre que tenia tota la raó. Es, doncs, un consens sostenible dir que el jazz és culturalment molt im- nocturna, de la selecció que fa w1 o altre entès en la matèria. Això 110 és uormalitat cultural. Més aviat és un 11eStigi de auormalitat incultura!. Avui el jazz no és w1a tendència concreta sinó la soca d'un munt de formes musicals. w1 bressol. una manera de fer músicc1. Per tant, una emissora temàtica de jazz pot incloure una J'O· rietal enorme de músiques i músics, i, amb un clar segell de qualitat. ha de ser wz fòrum que. sense cap mena de dubte, ha de trobar el seu públic. Per tant, si no m'erro, pot ser perfectament una emissora pública. que dignificarà l'emissora que l'empari. Per exemple Catalunya Ràdio. El canal temàtic de jazz ha d'emetre vint-i-quatre hores i, si cal posar-lli publicitat perquè no hi ha prou esponsorització, caldria fer-ho de manera que no interrompi gaire l'emissió. D'altra banda, no crec que calgui fer una enquesta sobre la conveniència d'aquesta innovació normalitzadora. Cal, això sí, que l'abast sigui ambiciós quant a la incorporació de formes musicals que tenen arrels o convergeixen amb la improvisació, que és el jazz. No calen vinti-quatre hores de be-bop, ni de hardbop, ni de blues. ni de les músiques ètniques que s'hi embranquen. Però sí que hi ha d'haver una bona selecció de totes elles. 1 per això cal comptar amb la gent que ha mantingut la flama del jaz;; en aquestes contrades." O riol Gaspar, cap clínic del Servei de Medicina Interna de l' Institut Dexeus, afeccionat al jazz. "M'a- grada el jazz des dels primers anys seixanta. Molt. És la me11a mtísica preferida. Anar als EUA, a França, o a la Gran Bretanya vol dir que hi ha la possibilitat de seleccionar una emissora de jazz i oblidar-se del dial. Tomar a l'Estat espanyol vol dir oblidar-se, al seu tom, d'aquest particular gaudi cultural. Abans jo em re- ALBERTMALLOFRÉ: "Crec que sí, que seria factible una emissora de ràdio dedicada exclusivament al jazz. En qualsevol cas, es podria fer una enquesta pública i a veure què en sortiria". portant. En els anys foscos de la dictadura, el que en aquest país s'escriví sobre jazz tenia més a veure amb qüestions antropològiques i sociològiques (que si era l'evolució dels cants a les plantacions, etc.)... Reco_rdo un llibre de Rubert de Ventós... Es a dir, com si es denegués carta de naturalesa a la música que ha canalit::at més creativitat i més qualitat en el darrer segle. Stravinsky, Ravel, Satie i tants altres ho han reconegut. Dit això, entenc que si 110 hi 110 més difusió del jazz en els mitjans de comunicació i no hi ha una emissora temàtica de jazz e11 tot el país, és només perquè tenim un tret heretat del franquisme cap a la restricció i la incultura. Actualment hi ha tres conegudes emissores de música clàssica. ]a és d'agrair. La resta de música és purament comercial. La qual cosa no vol dir que sempre siglli dolenta. Però als qui agrada el ja;;z s'han d'esperar a l'hora, generalment A lbert Mallofré, periodista conductor del programa Catalunya Jazz a Catalunya Ràdio. "Crec que sí. que seria factible una emissora de ràdio dedicada exclusivament al jazz. En qualsevol cas, es podria fer una enquesta pública i a veure què en sortiria. A Anglaterra se'n va fer una ja fa w1s anys i una gran majoria dels enquestats va respondre-hi a favor. És a dir, allà qüestionaven quin gènere de música preferia la gent i, amb sorpresa per a tothom, quan semblava que guanyaria el pop o el rock o qui sap què, el jazz es va alçar amb la majoria dels sufragis. Per tant. l'emissora dedicada al jazz es va mun- 206 Knrles Torra tar, efectivament, i va gaudir d'un èxit sostingut. El jazz té prou rami[icacio11s. estils i gèneres diferents per presen,arne l'amenitat. De tota manera. per a un afer com aquest, el jazz té un problema: el nom. Tots hem pogut comprovar -i jo el primer- que a molta gent li agrada sentir per la ràdio o allà on sigui un tema de jazz ben tocat, i en canvi, dm•ant d'una oferta de jazz concreta i específica, responen: ''No, jo el jazz no... " La restricció es deu a l'etiqueta i no a la música. i molta gent que coneixem, d'aquests que et diuen: "No, jo el jazz no... ", resulta que a casa seva fenen un feix de CD de bon jazz que s'han comprat en un exercici de lliure opció. D'altra banda, davant de les poderoses cadenes radiofòniques majors que dominen l'espai. només es pot surar a base d'oferta especialitzada. 1 avui el jazz és una especialització molt poc minoritària. Per tant, crec que sí, crec que una emissora dedicada totalment al jazz podria tenir audiència e11 proporcions molt raonables davant la competència massiva de les esmentades cadenes majors. Això sí, caldria anar en compte amb la programació. 1 no perdre mai de vista ni wz moment el llenguatge particular de la ràdio i tots els altres imperatius específics que exigeix el mitjà. Sobretot, i ho remarco especialment, que per fer "ràdio jazz'' primer s'ha de saber fer ràdio. Igual que per fer "cinema jazz" s'ha de saber fer cinema, o per fer "circ jazz" s'ha de saber fer circ, etc. Si no domines l'eina, ja hi pots posar diners. talent i voluntat, que et sortirà un nyap." questa tradició musical amb més de cent d'anys d'història. D'altra banda, situar una referència jazzística a les ones podria servir igualment ptJr donar un impuls fonamental a les creacions dels nostres jazzistes, el nivell dels quals ha millorat considerablement de deu anys ençà, i és perfectament homologable amb el dels seus col·legues de la comunitat europea. Avui els nostres músics no tenen res a envejar a ningú, i discogràfiques del país com Fresh Sound aconsegueixen col·iocar les seves produccions entre les millors de l'any en mitjans de comunicació del prestigi i la solvència del "New York Times". Tenim, doncs, els materials però ens falten les eines. I la ràdio arles Torra, periodista, crític musical de "La Van"La mancança guardia". }( 34 63-1 ]oau Albert Mallofré d'un canal de ràdio especialitzat en jazz és un dels elements que més ens allunyen de l'Europa cultural, on aquesta música acostuma a gaudir d'un tractament molt semblant al de la clàssica. Resoldre aquest tema és un dels assumptes més urgents si és que de debò hom 1•ol normalitzar el consum i gaudi d'a- l<ARLES TORRA: "La mancança d'un canal de ràdio especialitzat en jazz és un dels elements que niés ens allunyen de l'Europa cultural". continua sent w1 altaveu d'eficàcia més que provada en la difusió de la música. Dit això, penso que seria important eradicar qualsevol mena de dogmatisme en la programació, i proposar una visió panoràmica i oberta del jazz que inclogués totes les tendències. En la mateixa línia, considero que seria bo fugir de la temptació didàctica, i que -sempre amb coneixement de causa- caldria utilétzar un to més aviat suggerent a l'hora de presentar-ne els conti1zguts. Un model personalitzat i situat també, en l'aspecte formal, a l'antípoda del que s'acostuma a utilitzar en les ràdios dedicades al pop i a la música clàssica. Sempre que la política no distorsioni la funció clarament musical de l'emissora. em semblaria adient que aquest hipotètic canal radiofònic de jazz fos de titulari- Vi~rya/s tat pública." J oan Vinyals, president de l'Associació de Músics de Jazz i Músicn Moderna de Catalunya. "Sense cap mena de dubte, l'aparició d'un canal radiofònic dedicat exclusi11ament al jazz seria un esdeveniment celebrat pels amants d'aquesta música i els melòmans en general. La viabilitat del canal ja és una altra qüestió. Considero importantíssim l'estil que es doni a aquesta emissora, ja que sovint trobo que es tracta el jazz amb el mateix caire que la música clàssica. Programes de música clàssica, n'hi ha uns quants. i alguns de bons, però el tractament és tan seriós que molts cops descoratja el neòfit i, en definitiva, l'avorreix. Així, doncs, penso que s'hauria de trobar una fónnula més propera als programes de pop que no als de clàssica. Aprofitar les novetats per enganxar l'oient i, a partir d'aquí, explicar el jazz de manera divertida i oferir-ne els temes cabdals relacionant-los amb les coses més noves. Crec que és important trobar un to divertit i en certa mesura intranscendent per tal de no frenar la curiositat de l'oient. Avui el concepte "jazz" s'ha obert moltíssim, ja que s'ha anat nodrint cada cop més de diferents estils musicals. f l'hegemonia nord-americana ha deixat pas al mestissatge que arriba d'altres nacionalitats, que contínuament aporten aires nous al jazz. Aquesta realitat també es pot aprofitar per greixar una mica la manera de conduir l'emissora, tot donant més di11ersitat a l'oferta. Explicar qui és Louis Annstrong, per exemple, està molt bé i és important. sobretot ara que és el seu centenari. però crec que un programa basat en premisses com aquesta fracassaria estrepitosament. Bn definitiva, crec que LI/la emissora dedicada exclusivament al jazz hauria de tenir en compte, sobretot, l'actualitat i la diversitat del jazz i treballar amb material actual. Perquè el terme didàctic i d'història del jazz és més delicat." CREACIÓ I BIOGRAFIA Preguntes sen se resposta / s la creació artística en general -i la creació musical en particular- una simple qüestió d'ofici, o reflecteix -i és fruitbé ~,. de circumstàncies personals, determinants i concretes, de l'autor? Aquell concepte tan eteri que hom an01nena "inspiració", ¿és només la conseqüència d'un treball tenaç i metòdic; o bé un estat arravatat, una il·luminació que transcendeix d'alguna manera l'àtnbit estrictament racional de l'artista? Aquestes preguntes, i moltes d'altres d'alguna tnanera més o menys equivalents, plantegen una qüestió que no té una resposta concloent; que, de fet, no té cap resposta, perquè, en el terreny de la creació artística, al nivell més alt, sempre hi haurà un vel de mis- teri que s'escapa de qualsevol raonament. I això, sense comptar atnb la subjectivitat del públic receptor que, en escoltar una obra musical, en contemplar un quadre o en llegir una obra literària, hi proje~ta les seves pròpies obsesstons. En tot cas, sempre és enriquidor incidir en aquesta temàtica, tan suggerent i plena de possi~i­ litats dialèctiques. Es allò que pretenen els tres articles que segueixen, centrats en una visió genèrica del problema -aliena a l'especificitat musical- i en dues exemplificacions emblemàtiques de dues singulars obres musicals dels segles XIX i XX: el Tristany i I solda de Richard Wagner i el Concert per a vioí, ''a la memòria d'un àngel" d'Alban Berg. 206 35 635 Creac ió i biogra fia sessin coses a dins del mateix poema: una precisió, val a dir, del tot bàsica per entendre els mecanismes subjacents a aquest tipus de poesia). CREACIÓ I BIOGRAFIA SÓN ELS DOS Acceptada, però, aquesta premissa, caldria avançar un xic més en la indagació dels vincles enPOLS D'UN ARC MOLT BEN TENSAT: tre aquells dos pols, perquè no totes les obres d'art EL DE L'OBRA D'ART, JA SIGUI QUAmantenen el mateix grau -o la mateixa mena- de DRE, POEMA, NOVEL·LA, ESCULTURA, connexió i dependència amb la realitat de què proPEL·LÍCULA O PEÇA MUSI CAL. venen. De fet, podríem establir una doble tipologia pel que fa a aquest aspecte: d'una banda, la d'aobres que en parteixen, de la realitat, i prequelles priuna sense dir, ense l'un o l'altre, és a (i reflexionar-hi, criticar-la i cereflectir-la tenen mera matèria vital-extreta del magma soperò que gràcies a aquell com), lebrar-la, segons vint confús d'una o altra forma d'expeprocés de f01malització conscient riència directament o acaben independitzant-se' n i a indirectament "viscuda"agafant vida pròpia (diguem partir de la qual ens cal reque és com si s'hagués trenL 'IMPORTANT ÉS alitzar tot un treball de forcat el cordó umbilical que les malització estructural, no LA "VEU" QUE A QUE unia a unes circumstàncies i crec que hi hagi la més peprou concretes. experiències PARLA EN EL P OEMA tita possibilitat d'arribar a aquest fet justament és que i un qualsevol resultat artísA COSES PASSIN LI allò que en propicia el caràctic mínimament sòlid. Això, ter artístic i n'assegura una DINS DEL MATEIX tan obvi, no sempre és tindurabilitat en el temps). certa gut en compte, ni pels maPOEMA banda, la d'aquelles d'altra I, teixos creadors ni pels reobres que no volen allunyarceptors (el públic indivise de cap manera del fet o l'exdualitzat) . En un cas, sovint motivat, sinó que se'n declaha les que periència al-ludíem què a pols s'oblida justament un dels perquè no pretenen altra deutores obertament ren al principi: o bé la base experiencial, o bé la poscosa que ser-ne una resposta o una reacció ben eviterior formalització. Sense el substrat vital, l'odents (i, sobretot, del tot "necessàries" per a la mabra en qüestió difícilment ens convencerà de la teixa supervivència). raó de la seva existència, perquè en el millor dels d'un casos no passarà de ser una mera exhibició ant pel caràcter excepcional de l'expetalent o d'un ofici massa autista per concernirriència que sol haver-hi al darrere, com nos. En canvi, desprove1"da d'aquell inevitable més encara per l'enorme dificultat d'assoprocés de formalització -mitjançant el qual un lir uns resultats que estiguin a la seva alçaforma una com material en estat brut s'articula que sense allunyar-se'n gens aconsedir, a (és da "significant" i objectivada-, l'obra en qüestió caurà gueixin de convertir-se en "objectes" d'art), cal dir pel seu propi pes i no aconseguirà de superar l'esque aquesta segona tipologia és molt més infreqüent tadi de mera efusió sentimental o visceral del tot que l'altra. Les possibilitats d'estavellar-se en l'inartísconsciència (o mancada d'autoconsciència tent són altíssimes, però per això mateix quan hom tica: consciència de si mateixa). Una autoconsse'n surt llavors es tracta d'obres excepcionals. ciència que justament ens mostra el caràcter "arObres dotades d'una tal cànega de necessitat i de tificiós" de tota obra d'art, o sigui, la plena asfatalitat -han estat escrites, compostes o executasumpció per part del mateix artista que, una cosa des perquè no hi havia més altemativa que intentransés la "vida", i una altra la seva posterior tar-ho i perseverar fins a sortir-se'n-, que el refom1ació en una "obra d'art" (per això, parlant ceptor de seguida petcep alguna cosa de molt esde l'anomenada "poesia de l'experiència", el crípecial i n'és profundament colpit: s'adona que el tic Robert Langbaum va dir que no es tractava d'artifici inherent a la gran majoria d'obres grau fer de com experiències pròpies les tant de contar pot rebaixar-se de manera excepcional fins a d'art que a la "veu" que parlava en el poema li pas- S 206 T Eu el fet coucert es concentreu una munió d'energies creatives que gireu a redós del fet iuspimció gairebé desaparèixer. Si això passa, ¿com poden va dona), dos llibres de poemes certament trasmusical? peça o quadre poema, aquell sostenir-se balsadors en què el s seus autors intenten enJustament pel fet d'haver estat com dictats, o imfrontar-se a la desaparició d'un ésser estimat i alposats, per la mateixa realitat (és el que la critica hora trobar sentit al seu pas fugaç per la vida i alemanya en diu Erlebnis, un Esdeveniment: la viles seves vides. Però, per poc que hi pensem, ens da com a experiència de si mateixa) . En el fons, adonarem també que una gran part de la memorialística de l'Holocaust va ser escrita sota el es tracta d'un procés gairebé contrati a l'habitual: mateix imperatiu (em remeto a obres com Si això en comptes de separar-se progressivament de la seés un home de Primo Levi, L'escriptura o la viva matriu, no vol sinó sotmetre-s'hi del tot, i és per da de Jorgc Semprún, o la "novel·la" K. L. Reich això que s'hi produeix aquell grau de respecte i subde J. Amat-Piniella). La llismissió tan peculiars (diguem ta d'exemples podríem ferque del defecte se'n fa virtut, extensiva a tots els altres la i que en cap moment no es SER DE L'ART, LLUNY àmbits de l'art, i així, depretén amagar el seu origen ORNAMENT DE LA NOSTRA terminades obres plàsti"real", ni sovint fins i tot la ques, musicals (com les majoria de circumstàncies i EXISTÈNCIA, EN POT SER que es comenten tot seguit accidents que hi van concórMÀXIMA EXPRESSIÓ en sengles articles), esrer). cultòriques i fins i tot ciPer no caure en un discurs nematogràfiques, no cal dir massa abstracte, potser ja ha que comparteixen aquest immens grau de resaiTibat el moment de donar uns pecte i submissió envers alguna experiència dequants exemples de mena prou diversa per veure terminant, que tant pot ser de signe advers com l'abast d'aquesta segona tipologia. Pel que fa a la favorable. literatura, penso per exemple en obres com Un dol Davant de totes elles, el lector percep de maobservat de C. S. Lewis (una "reflexió" sobre la sobnera més o menys conscient que es troba més tada pèrdua de l'estimada feta des de l'extrem desa prop que mai del nucli viu de la "veritat,, d,uempar en què es va trobar t'autor), Cartes d'anina forma o altra de veritat. Per això són obres poemari impressionant (un Hughes Ted de versari d'un pes específic fora del corrent, la recepció de en què aquest escriptor anglès, poc abans de morit~ les quals pot esdevenir una de les experiències explica fil per randa alguns dels principals episodis no sols estètiques sinó morals més intenses i torde la seva relació tempestuosa amb Silvia Plath, que badores de la nostra vida: la prova més concloes va suïcidar poc després d'haver-se separat d'ell), que l'art, lluny de ser un ornament de la nosent de arran o bé El Príncep de joan Teixidor (escrit tra existència, en pot ser Ja seva màxima expresla mort d'un seu lïll per leucèmia) i el Cançoner de sió. Feliu Fonnosa (motivat també per la mort de la se- Tristany i !solda, iden tific ació entr e esta t aní:rnic i crea ció :musical DURANT ELS PRIMERS MESOS D'UNA ESTADA A ZURIC, WAGNER HA ENTRAT EN CONTACTE AMISTÓS AMB UNA FAMÍLIA D'ALEMANY S RESIDENTS A SUÏSSA: EL RIQUÍSSIM SENYOR ÜTTO WESENDON CK, COMERCIAN T, COPROPIET ARI D'UNA FÀBRICA DE SEDA RADICADA A NOVA Yoru<, I LA SEVA JOVE ESPOSA MA.THILDE , DE POC MÉS DE VINT ANYS. LLUR POSICIÓ SOCIAL, CULTURA, SENSIBILITA T MUSICAL, ELS IMPULSEN A SEGUIR L'ACTIVITA T DEL MÚSIC, A ASSISTIR ALS SEUS CONCERTS, A PARTICIPAR DE LES MATEIXES LECfURES. E3 e:;;' ~- 206 hi construeix una mansió per a la família. Al mateix terreny, una mica allunyada, ja hi havia una caseta no menys maca que Wesendonck lloga per un preu inisoti a Wagner que encara viu amb la primera esposa. Minna. La casa, el jardí. les vistes al llac de Zuric i al fons les dels Alps produeixen una gran serenor al músic, que pot h·eballar enmig d'una h·anquil·litat que fins aleshores mai no havia pogut conèixer. La casa dels Wagner, que el músic aviat anomena en alemany Der Asyl perquè és el refugi que sempre havia desitjat, és a dues passes del palauet dels Wesendonc k i es pot dir que són pocs els dies que transcorren sense alguna visita recíproca. El setembre de 1857 Wagner renuncia a continuar el Siegfried i en pocs dies escriu el llibret de Trista ny i lsolda. Tot seguit, sense descans, en comença la composició, i totes les nits porta a Mathilde el fruit del seu treball. Ella reflexiona a la seva manera davant del fervor cread01· de l'amic i amant, i escriu cinc poesies romànticament crepusculars, que Wagner transforma immediatament en sengles cançons per a cant i piano. Les dues últimes són genials esbossos musicals del Trista ny. Una carta escrita per Wagner a Mathilde el matí del 7 d'abril de 1858 és interceptada per Mini1a. Conté frases més que compromete dores i provoca una escena escandalosa entre les dues dones. Al preu d'una explicació humiliant del músic, es mantenen encara les relacions entre les dues families, però la situació aviat serà insostenible . El matí del 17 d'agost de 1858 Wagner abandona la casa, abandona l'esposa Minna, abandona l'amant Mathilde i, cal afegir-hi, també molts creditors. na interpretació de la Vuitena Simfonia de Beethoven impressiona particulatme nt Mathilde, i les dues famílies comencen a tractar-se amb regularitat. La bellesa de la jove esposa, i sobretot la seva apassionada afecció a l'art, a la música, a la poesia, exciten la fantasia de Wagner, que comença a observar-la amb un interès especial. Mathilde Wesendonck era la prototipus de dona cultivada i això contrastava amb Ja primera muller del músic, Minna, amb la qual mantingué sempre unes relacions tempestuose s. Wagner té enllestits L'or del Rin i La valquíria i la meitat de Siegfried. Inesperadam ent, a meitat del seesprés d'haver passat per Ginebra, i acomgon acte, el músic deixa Siegfried al mig de bosc. Ha panyat pel seu amic Karl Ritter, Wagner arrisorgit un projecte nou: el relat dels amors de Tristany. ba a Venècia i viu al palau Giustiniani, soLa història que Wagner viu dia rere dia es trasllada, bre el Gran Canal. El seu dirui és un col·loqui per atiat crea, gairebé inconscientment, al treball que amb Mathilde: les cartes que li escdu tormut i continu er Schopenhau de lectura la per les idees suggerides nen sense obrir. La tristm~ una que comenta amb la noia. Masensació de ft·acàs, d 'insegurethilde esdevé cada cop més la tat, una Venècia que se li preinspiradora, la musa, i alhoRELACIÓ DE particulanne nt gtisa i tarsenta amor un en també perd ra es li produeixen un madorenca, WAGNE R AMB MATHIL que la impressiona encara que que es manifesta físic lestar accepta la realitat d'esposa i DE WESEND ONCK CREÀ t en trastorns inrepetidamen de mare. és l'estat aníAquest testinals. PER PROPICI CLIMA EL mantenen es Les relacions l'acte segon néixer veu que mic també cord ialíssimes amb el COMPON DRE gran escena la an1b Tristtmy, del marit, que és un dels finançaamor i el inextingible i d'exaltat en dors més actius de Wagner bo, savi pel interromput diàleg WesenOtto període. aquest Marke. rei humaníssim i donck l'havia conegut el1852. A la primavera ja s'ha enllestit L'any següent ja li havia donat de l'estiu, que a Venècia és proximitat La segon. l'acte comerciant ric El diners que mai no serien tornats. de la guerra itaproximitat imminent la i calorós molt l'afeci l'estima demostrar de forma altra una troba Itàlia. Pasabandonar a Wagner impulsen loaustdaca te que sent envers el músic: el1857 adquireix una els Weveure a toma i Lucerna a s'atura Milà, per sa gran extensió de terreny amb vistes al llac de Zuric i U D LA Tristany i !solda 38 638 sendonck. El duo d'amor ja està compost i el pot contemplar amb serenitat. Tot i els seus rampells de romanticisme exaltat. Wagner és sempre molt metòdic amb la seva forma de treball. Sabem que per a totes les òperes escliu primerament el llibret, que algun era fins i tot editat. Aquests llibrets. escrits molts anys abans que la música, eren respectats escrupolosament pel músic, que només en casos excepcionals canviava alguna paraula. Sobre el llibret, d'estructura ja definitiva, Wagner començava la composició seguint l'ordre estricte del text. La primera redacció es feia per a cant i piano amb una escriptura moll clara. Un cop enllestit el cant i piano, el músic començava l'orquestració pel primer acte. L'obra literària de Mathilde Wesendo11ck té un valor innegable, però cal consignar que no és fins després del 1860, un cop s'ha trencat el tracte directe i diari amb Wagner, quan s'aferma com a poetessa, prosista i autora teatral. Algunes obres, com Die Walküren i Die Nomen, revelen temes i ambients molt estimats per Wagner. El 1871, la celebració que els Wesendonck van fer a la Tonhalle de Zuric de la victòria dels prussians sobre els francesos, provocà la ira del poble, que els incendià la casa. Van abandonar Suïssa i es traslladaren a Dresden i més tard a Berlín. Mathllde morí el 1902. es Cinc poesies per a una veu femenina i acompanyament de piano que coneixem com a Wesendonck-Lieder, un títol que evidentment no és del compositor, daten dels anys 1857 i 1858, mentre el músic escrivia el llibret i més tard la música de Trista ny i I solda. L'òpera va unida a ls lieder amb un lligam doble. Els versos són de L'amant que tenia Wagner i l'òpera -ho escrivia el músic- canta un amor impossible. Dues de les cançons són treballs, esbossos per al Tristany i que el músic mateix qualificà d"' estudis per a Tristany i lsolda". El versos tenen un valor real tot i que Wagner - ho escriví de Ja seva pròpia màels qualificà de Dilettanten-Gedichte (poesies de diletant). Les cinc cançons. a diferència de les òperes, tin- L gueren una gestació difícil. De tres, n'existeixen versions diferents. A més, de la titulada "Schrnerzen··, n'existeix una curiosa versió per a violí solista i orquestra de cambra que el músic dedicà a Mathilde el dia del seu aniversari. Wagner regalà a Mathilde els manuscrits de la primera versió de les cinc cançons i durant la tardor de 1858, quan el músic havia fugit de Suïssa, realitzà la versió que coneixem. El 1862 Wagner ordenà les cançons en un sentit dramàtic i convertí en cicle el que fins aleshores havien estat cinc cançons soltes. Aquell mateix any s'estrenaren i foren editades per la casa Schott. Els Wese11donck-Lieder no són cap raresa al repertori de concert, però no sempre se senten en l'acompanyament pianístic original, ja que han agafat més popu laritat en l'orquestració que en va fer el direètor Felix Mottl, una instrumentació tiquíssima que emula la del Tristany. Consignem que el 1981 el compositor Hans-Wemer Henze en va fer un arranjament per a mezzosoprano i orquestra de cambra. El director Wolfgang Sawallisch, que va enregish·ar la versió de Henze. la considera superior a la de Mottl per l'ús d'instruments com el clarinet baix i la flauta contralt, que hi donen un caràcter molt més íntim. Pot semblar paradoxal que tinguin la mateixa font dues obres en essència tan conh·astades com Tristany i !solda i els lVesendonck-Lieder que en la seva esb'Uctura original tenen un acompanyament pianístic discret i amable. En un cert moment dels seus primers anys com a músic, Wagner havia pretès ser pianista professional i va rebre lliçons particulars amb aquest fi. La seva obra pianística -tres sonates, una polonesa, una fantasia, una polca i cinc fulls d'àlbumno revelen ni trets genials ni dificultats innovadores per a l'època. L'ús que feia de l'orquestra sí que des les primeres obres revela un talent innat. ra comprenem la dificultat, derivada de la complexitat, del Tristany. No sempre va ser així. Mentre que Wagner no trobava editor al qual pogués interessaT la Tetralogia, per al Trist any no va ser gaire difícil. perquè es va caure en el parany de creure que era una òpera més senzilla que les ante1iors del músic, una òpera de pocs personatges, moll poc cor, sense concertants. En dues ocasions s'hagué d'abandonar l'estrena prevista davant de les dificultats mai no plantejades per a l'orquestra i per als cantants. Encara ara moltes seccions dels actes segon i tercer continuen sent un repte per a qualsevol orquestra. Sembla que almenys en aquesta ocasió Wagner va ser conscient que plantejava a cantants i insll'Umcntistes unes dificultats mai noconegudes en la història de la música. ¿Fins on la situació anímica i sentimental ha d'influenciar en l'obra de l'artista? El músic és un artesà que fa la seva feina i que pot prescindir del tot dels seus sentiments. Això ho sabem bé pel que fa als compositors barrocs: cap de les seves obres no ens permeten de descobrir el seu estat animic. Amb el romanticisme s'arriba a exigir que l'a1tista es despulli anímicament. Wagner prou que ho fa. El seu epistolari ens ajuda a comprendre l'artista i l'home, el músic i l'amant, però l'obra artística no segueix paraJ.Ielament totes les vicissituds del geni. A 206 Un exemple d'obra inspirada: el Concert per a violí d' Alban Berg per D. GONZ.~~E~ DE LA RUBIA._ SEGURAMENT ALGUNA VEGADA ENS HEM PREGUNTAT SI EXISTEIX LA INSPIRACIÓ, SI ÉS VERITAT QUE ALGUNS ARTISTES GAUDEIXEN D'UN PECULIAR ESTAT DE CONSCIÈNCIA QUE ELS PERMET CREAR OBRES PROFUNDES, EMOTIVES I PLENES D'HARMONIA I BELLESA. questa qüestió ha asse~at l'esperit de moltes persones des dei principi deis temps. Encara no s'ha obtingut cap resposta definitiva, cap solució que desveli del tot un misteri tan apassionant i és per això que, a aquestes alçades, ei millor seria reconèixer amb humilitat que mai no podrem esbrinar dei tot l'enigma. Però malgrat asslllllir les nostres limitacions, també sabem que mai no deixarem de reflexionar sobre aquest tema, de pensar si un caprici del destí, una particular disposició de l'espetit o fins i tot una oculta energia fa que alguns artistes puguin arribar a escriure obres musicals magistrals que superen les barreres de les modes i del temps. Tota obra musical, a grans trets, conté dos tipus d'elements: els fonnals i els de contingut. Els elements forma ls són aquells que í·esulten de l' aplicació dels procediments compositius. És a dir, tots aquells que depenen del coneixement teòric aportat pel compositor i apiicats a la seva obra. Els elements de contingut, per la seva banda, constitueixen la plasmació de la idea original, susceptible de ser percebuda tant sensiblement com emocionalment per l'oient. Evidentment, sobre els elements formals tenim un munt d'informació aclaridora. Mitjançant l'anàlisi podem interpretar cada obra musical i veure les relacions que es produeixen entre les parts, el tipus de treball temàtic o harmònic desplegat, la inshumentació i l'orquestració i, a la fi, tots aquells aspectes tècnics que el compositor fa servir en la seva obra. Qualsevol músic amb coneixements es troba molt segur davant d'aquests elements formals, i els interpreta amb certesa i comoditat. La qüestió es complica molt quan intenten esbrinar què fa que una melodia ens agradi més que una altra o per què un acord situat en un detetminat punt de l'obra ens emociona més que un altre. Veritablement ¿com podem saber el motiu que fa que una obra ens deixi una impressió estètica més duradora i profunda? Per a alguns, la resposta a aquestes preguntes serà senzilla. Faran referència a aspectes musicals i extramusicals, directament relacionats amb el contingut, i ens diran que ells són els responsables d'aquesta diferent percepció de l'espectador. Però, peT a d'altres, aquesta resposta serà insa- A 206 tisfactòria, ja que en qualsevol cas, l'anàlisi d'una partitura no ens pot ajudar gaire a trobar una resposta definitiva al problema de la inspiració musical. L'anàlisi sempre ens procurarà una visió externa de l'obra, situant-nos-en fora, la contemplaran des de l'extetior. com a espectadors que intenten endevinar quines són les parts que s'interrelacionen tot al llarg dels discurs musical, però mai no ens dirà quina és l'essència intema ni la gènesi d'aquella idea plasmada musicalment sobre el paper. D'altra banda, resulta extremament difícil escatir. tal com es pretén, allò que és essencialment objectiu en els fenòmens d'allò que és principalment subjectiu. En qualsevol cas, des d'un punt de vista artístic, sempre és molt més coherent valorar allò subjectiu com la manifestació particular de l'espetit universal, que limitar-ho a unes lleis que, es digui el que es digui, mai no es manifesten amb la mateixa graduació ni afecten tots els in· dividus. És per aquestes raons que parlar del tema de la inspiració en l'art ens obliga a introduir-nos en el terreny de l'espetit. urant molt de temps alguns han negat l'existència de la inspiració en l'art assegurant que aquesta no era altra cosa que la capacitat creadora d'un detetminat individu. Negaven que hi haguessin artistes més inspirats que d'altres i ens deien que amb voluntat i treball, la inspiració sempre trucmia a la potta de qualsevol artista, sempre que aquest estigués disposat a obrir-la mitjançant l'esforç del seu treball continuat. Paral·lelament, una altra escola de pensament defensava una posició diferent. Influenciada per la metafísica de Schopenhauer, va considerar que la inspiració musical no només existia, sinó que fins i tot era l'eina ptincipal de què se servia el geni per crear les seves obres . Malgrat que Schopenhauer va exposar el seu pensament amb molta claredat - un pen· sament, per cert, fortament influenciat per Kant-, els seus seguidors, entre els quals es comptaven nombrosos compositors, van distorsionar el seu pensament per convertir-lo en l'aparador d'una sèrie d'idees ridícules D de salut fins que el va portar a la mort el 24 de deque fregaven el messianisme. Ara bé, si es pot discutir sembre de 1935. Pet aquesta circumstància, repetint la manera que els defensors de l'existència de la inspiun estat psíquic freqüent en els darrers moments de ració i el geni en l'att van exposar els seus arguments, la vida d'alguns artistes que els fa preveure el seu acoel cert és que Ja base del seu plantejament encara manté miadament definitiu, Berg va aprofitar la composició tota la seva vigència, ja que a aquestes alçades la psidel concert per esctiure el seu testament musical, un cologia encara no té cap resposta convincent per extestament que feia referències directes a les seves plicar-nos per què alguns artistes tenen més capacitat vivències. D'aquesta manera, tot al llarg de la partiproductiva, les seves obres aniben més a la consciència tura hi ha aJ.Iusions a la relació que va mantenir amb col·lectiva de les persones i, en definitiva, per què ]a seMizzi, la ctiada de la seva família a Viena, i amb la va aportació creativa supera barreres temporals estètiqual va tenir un fill iJ.legítim. Com ques i geogràfiques. va escriure George Perle en el seu Roland diu com tal Si acceptem, magnífic assaig sobre Berg, les Fischer, que la creativitat és un estat PoDEM c o N srdues exposicions de Ja cançó poexaltat en el qual es produeix un augpular representen la pdmera reDERAR EL Concert ment del contingut de dades i del seu amorosa de Berg amb la crialació que afirmar processament, podríem per a violí DE BERG i el seu últim festeig amb Mizzi da alguns individus estan més capacitats COM UNA OBRA REHanna Fuchs-Robettin. Segons que d'altres i que fins i tot pot donarALMENT I NSPIRADA Perle, l'aHusió final a la melodia se el cas d'artistes permanentment inspopular i la coda són una remicanals seus els ¿amb dir, a És pirats. niscència dels sentiments que Berg de percepció de dades i de processasentia per Hanna Fuchs. Una altra ment en petmanent alerta? El cas de Mofont, molt més esotèrica, però que segons alguns cozart podria ser el del més perfecte estat de músic insmentatistes també es pot deduir analitzant la partipirat conegut, tenint en compte la brevetat de la seva tura, és l'equilibti numèric entre les proporcions del vida, la seva producció i l'alt nivell expressiu aconseguit nombre de compassos i fins i tot en les indicacions en les seves obres. També els de Bach i de Beethoven metronòmiques. Sembla que Berg va estar molt ini, evidentment, els de compositors molt més actuals, fluenciat per Wilhelm Fliess ( 1858-1928). un metcom per exemple Alban Berg. Podem considerar el Conge alemany que va establir l'anomenada "teoria dels cert per a violí d'aquest últim compositor com una obra períodes", segons la qualla vida i l'obra dels grans realment inspirada. compositors està determinada per detetminats cicles i xifres. Però totes les referències musicals i extraquesta partitura, començada la primavera de musicals que hem donat per explicar la gènesi del 1935 i estrenada pòstumament a Barcelona el Concert per a violí, no podran assegurar-nos si una 1936, porta per subtítol "A la memòria d'un composició ens resulta fmalment inspirada o no. àngel'. i va ser escrita per recordar Manon Gropius, la filla d' Alma Mahler i Walter Gropius, malauraal com hem dit al principi, qualsevol tipus dament morta quan només tenia divuit anys. Berg va d'anàlisi no podrà mai explicar la gènesi d'umelòdic discurs un amb servir una música expressiva, na obra d'art ni tampoc el perquè de la insmolt pronunciat i amb freqüents al·lusions aJ diatonapiració en un artista. L'anàlisi només podrà lisme, malgrat que la partitura està del tot immergida els aspectes fmmals d'una composició, i justificar en l'estètica dodecafònica. Però l'estètica general a vei tot les fonts extramusicals en què es va fins també això per i procediments els amb coincideix no gades fonamentar, però mai no podrà explicar-la. Malgrat Berg no dubta, quan ho creu convenient, a fer servir això, podríem demanar-nos: ¿és que realment exisacords tríades i petits fragments tonals barrejats amb teix la inspiració? Doncs, és clar que sí que existeix. trael d'altres atonals. Formalment el concert respecta Ara bé. que ningú no intenti definir-la des d'un punt dicional plantejament clàssic, tot proposant un esquede vista científic o materialista, perquè segurament ma dual que alterna els moviments lents amb els ràpids s'equivocaria. dc la manera següent: andante-allegretto i allegro, ma Per explicar la inspiració només podem fer servir del imp01tants elements a Com sempre rubato-adaggio. la intuïció i el llenguatge metafòric, poètic. Potser desenvolupament de l'estructura de l'obra, Berg va inLluís Millet va anibar a entendre què era un artista troduir el coral de Bach Es ist genug en l'"Adaggio" fiquan en la seva conferència "Transcendèninspirat nal i també una cançó popular que apareix en l'Schermoral en l'art" va escriure les línies següents: la de cia obres, seves les en freqüent és Com part. primera la zo de .. Llavors l'artista intueix amb claredat l'harmonia la pura representació absn·acta de la música també pot del món i de l'etern, intueix la gràcia íntima del joc acollir un programa, en aquest cas el que narra la tràde totes les coses creades, el caràcter que les especiAixí, anys. gica mort d'una jove quan només tenia divuit fica, intueix La llum dels esperits i la força que els diverses seccions del concert fatien aJ.lusió a la persomou, endevina l'harmonia del més enllà i s'extasia nalitat de la noia, després a la tragèdia representada per amb un sentiment inefable que és un tast de felicitat la seva mort i finalment a la sublimació de la vida i el suprema que toca el viu de l'ésser. Llavors gusta el transprofund sentit un que ja repòs en la vida eterna, tast de l'illjinit." cendental més enllà de les aparences terrenals va acom''L'harmonia del món i de l'etem", quines paraupanyar Berg en tota la seva trajectòria. Precisament quan tan precioses per definir I"'Adaggio" del Concert les est.:tivia aquesta sentida partitura, les seves creences reper a violí d'Alban Berg i tantes i tantes obres... insligioses es van accentuar, ja que durant aquella època pirades. va patir una infecció que va agreujar el seu delicat estat A T 206 ~ i E: e e; ;r TON KOOPMAN HA TORNAT A EMBADALIR EL PÚBLIC DE BARCELONA, AQUESTA VEGADA COM A DIRECTOR CONVIDAT DEL fESTIVAL MOZART QUE OBRE LA TEMPORADA DE L'OBC. REPRESENTA UNA DE LES REFERÈNCIES ACTUALS EN L'ÀMBIT CONEGUT POPULARMENT COM A "MÚSICA BARROCA/f, UN CORRENT D'INTERPRETACIÓ QUE PRETÉN RECUPERAR LA SONORITAT ORIGINAL DELS COMPOSITORS HISTÒRICS. KOOPMAN s'HA CONVERTIT EN UN DELS PRINCIPALS ESPECIALISTES DE LA FAMÍLIA BACH I DELS SEUS CONTEMPORANIS. EN AQUESTA OCASIÓ, VAM PODER CONÈIXER LA SEVA CONCEPCIÓ HISTORICISTA DE MOZART I DE HAYDN. PERÒ MÉS ENLLÀ DE VOLER FER APROXIMACIONS INTEL·LECTUALS, EL MÉS IMPORTANT PER A ELL ÉS ACONSEGUIR L'AUTÈNTICA VIVÈNCIA DE LA MÚSICA. A la recerca de l'essència de Bach -Com s'adapta una orquestra simfònica moderna per aconseguir la sonoritat d'una època històrica llunyana? -jo tinc una idea del so que vull aconseguir. Reconec que és més cansat i que s'ha de treballar molt. Si es tractés d'una simfonia de Malher no hi hauria tants problemes perquè pràcticament tot està escrit en la partitura. En aquest cas, tractant-se de compositors antics, els matisos interpretatius són molt més amplis. Intento anar polint, treballar el so fins a aconseguir aquell que tinc al meu cap. Però hi ha rnolt bon esperit. -Quin grau de llibertat donaven els compositors del segle xvn i xvm a la interpretació de les seves obres, si els comparem amb els autors més modems? -Sí, això és cert. Donaven més llibertat al músic. Moltes vegades no hi ha cap illdicació escrita. Llavors s'ha de ser molt creatiu, s'ha de conèixer molt bé L'esperit d'aquell compositor. Però fins i tot si han deixat pautes en les seves obres, cal fixar-se molt en la intenció de l'autor, com és cada crescendo o decrescendo, què vol dir amb piano o amb forte. Demano una relació entre forte i piano. Fins a aconseguir que la música soni molt millor. Si hagués d'interpretar Wagner aquesta nit seria un desastre, perquè no és el tipus de música que jo entengui. No és la meva música. El barroc et demana de guiar-te per la teva idea de la interpretació. D'anar amb unes idees musicals. De fet, és lògic. -¿Tècnicament, quina dificultat representa dirigir una orquestra simfònica amb els ptincipis de Ja música antiga? -Depèn de la mentalitat de la gent, dels músics. Cal que tinguin una visió oberta del so, que sigui una orquestra molt bona. Nu es pot fer amb una orquestra mediocre. Si els professors tenen un sentit musical molt desenvolupat, arriben a copsar molt bé el que es pretén. EL que m'agrada és trobar el somriure en els rostres dels músics; que percebin que s'està fent música. Això és el més important. Si no es defensa l'obra, el compositor està mort. Pins i tot Ligeti, Stockhausen o qui sigui pot quedar en no res si només se segueixen les indicacions tècniques i no es deixa fluir realment la comunicació de la música. No m'agrada haver de ser un policia, ni ho pretenc, però aquest tipus de música té un estil determinat i cal copsar-lo. Com més bona sigui l'orquestra, més ràpidament el copsarà. La música és harmonia, al capdavall. -Què representa dirigir orquestres modernes per a un director que està en aquesta concepció historicista de la música? -Vaig començar per accident. Fa bastants anys, quan tenia trenta-dos anys, i buscava alguna cosa més que les orquestres modernes. Llavors reconec que era molt fonamentalista en aquesta posició de la interpretació i només em volia limitar a orquestres barroques. Però, està clar, no va ser el bon camí i també en aquells anys tot era El que m'agrada és el trobar . somrzure en els rostres . dels muszcs, que percebin que s'està fent música. Això és el més important / molt més difícil. Harnoncourt va venir a dirigir la Concertgebouw Orchestra i recordo que en un assaig va dir: "Molt bé, baixin l'arquet. Ara els ensenyaré com utilitzar-lo." Els músics al principi s'hi resistien, però al cap d'una hora es van fer molt amics. És a dir que demana un cert temps per habituar-s'hi; per reduir la potència del so a què estem acostum.ats. Un dia em van demanar d'anar a dirigir al Canadà u11a orquestra simfònica i vaig acceptar. Va ser w1 èxit, va funcionar. I Nikolaus Hamoncourt em va trucar quan vaig tornar d'aquest viatge i em va proposar de dirigir la Concertgebouw. Em vaig sentir lliure, i ho vaig fer. Vaig gaudir molt, tot i que no hi havia pensat fins llavors, i reconec que m'agrada poder compaginar ambdues coses, la direcció d'una orquestra moderna i la d'una formació amb criteris històrics. Ara només pretenc que es noti que gaudeixo amb la música. Intento comprendre l'obra de Mozart, o de Bach o de Haydn i aconseguir la diferència sonora que els distingeix. -Vostè, de fet, va destacar en un principi corn a organista i després 206 43 643 ;;;¡ .... = ~ a ~' ¡;¡· 206 44 644 com a director. Quin record té de la seva formació amb de Gustav Leonhardt? -Era un home moli poc expressiu. No comunicava cap gest més enllà de l'altre, quan dirigia. Tot el contrari de la tendència que hi ha actualment. Però per a mi va ser fonamental per aprendre a saber madurar aquesta gran riquesa del so. -¿Creu que actualment hi ha una concepció més oberta en la interpretació amb criteris històrics que als anys seixanta o setanta, quan va començar a sorgir? -Al principi, érem com testimonis de fehovà. Era com un apostolat. Era ''o blanc o negre". Hi havia una diferència radical entre els músics. Els uns tocaven amb frac i els altres amb texans. Una vegada vam convidar Amnistia Internacional a parlar en un concert en què interpretàvem la Passió segons sant Mateu de Bach. .. , era gairebé com una reivindicació social. Al principi, es creia que aquest corrent d'interpretació amagava moltes Limitacions en la tècnica de l'instrument; que tocàvem així perquè no en sabíem més. Però quan Harnortcourt va començar a treballar amb La Concertgebow Orchestra, l'opinió del públic va començar a canviar i va valorar les dues tendències. Ara hi ha més flexibilitat, no es demana que es toqui amb un violí barroc per interpretar fidelment una obra d'aquest període. -¿La direcció d'orquestra s'ha especialitzat més que temps enrere? -Penso que sí. Cada orquestra s'ha posicionat en el repertori que ha volgut treballar més. O Beethoven, Saint-Saens o Schumann, o en el repertori contemporani. -De fet, sembla que el públic s'hagi dividit en dos pols molt oposats: el que )j agrada la música antiga i el que prefereix les obres contemporànies. I potser s'ha deixat una mica al marge el període romàntic. -Sí, l'Orquestra de Rotterdam, per exemple, feia vint-i-vuit anys que no havia tocat una simfonia de Haydn. I penso que és important per al desenvolupament sonor d'una orquestra. Però aquests fenòmens vénen marcats per les modes i per les imposicions dels programadors. -Quins han estat els plúsos que van introduir aquest estil i que l'han aprofundit més? -Evidentment, comença a Holanda amb Harnoncourt. Però els països capdavanters després d'Holanda són Anglaterra, França, i finalment Alemanya, sobretot a Colònia, tot i que no va tenir tant d'impacte com en els altres països. L'Orquestra Barroca d'Amsterdam que dirigeixo, ja fa vint-i-quatre anys que existeix. AL principi molta gent ens considerava els millors. Però amb el temps s'ha anat millorant moll l'habilitat tècnica dels músics barrocs en general. Es va anar creant més competitivitat i això va ajudar a perfeccionar el nivell dels músics. -Vostè havia tocat amb Jordi Savall en l'Hespérion XX cap als anys seixanta. A Catalunya ha estat un dels introductors de l'anomenada "música barroca o antiga" ... -Ens vam conèixer fa trenta anys. Llavors viva a Basilea amb Montserrat Figueres, i jo anava a tocar al Festival de Freiburg. Em va demanar de tocar l'orgue (harpsicord) en un concert amb Rafael Puyana. Així ens vam convertir en amics i ens agrada compartir la passió pels llibres antics. Estem en contacte i ens veiem sempre que podem. Ens agrada la visió particular que té cadascú i discutim sobre molts aspectes de la música. Catalunya ha d'estar orgullosa de tenir un músic de la seva categoria. -Els músics, com vostè, que parteixen d'aquesta concepció històrica de la música, ¿són meitat intèrprets i meitat musicòlegs? -En certa manera sí. Ens plau enormement poder anar a l'origen de l'obra, a la partitura manuscrita si és possible i estar al dia del que es coneix de cada autol~ sobre el que es va descobrint. Intentem llegir molt i això és molt necessari. -Vostè va introduir Karl Philip Emanuel Bach en la programació d'aquest darrer Festival Mozart. Voldria que ens situés l'obra dels fills de Bach en relació amb la del seu pare. -Evidentment, va ser un pare que va exercir una gran influència sobre els seus fills. Va ser un personatge amb molt poder sobre ells. Bach ha estat com un Leonardo da Vinci, com un Miquel Àngel, ha estat sempre per sobre de tots. Els seus fills se sentien ToN KoorMAN TÉ uNs ULLs PETITs I MOLT BLAUS QUE SEMBLA QUE PUNXIN COM UNA ACULLA MENTRE PARLA AMB RAPIDESA, COM SI LES PARAULES ANESSI N MÉS DE PRESSA QUE EL PENSAMENT. SEMBLA UNA PERSONA INQUIETA I AIXÒ L'ALLUNYA DE LA IDEA PRECONCEBUDA DEL MÚSIC ABONAT A LA REFLEXIÓ I AMANT DEL SO MÉS PLÀCID o ' ALTRES TEMPS. EXPLICA LES COSES AMB ENTUSIASME, AMB VITALITAT I AMB MOLTA ALEGRIA. AQUESTA ACTITUD SEVA AJUDA A DESMITIFICAR LA IMATGE DE MÚSI C INTEL-LECTUAL AMB QUÈ S'ASSOCIA L'INTÈRP RET DE MÚSICA BARROCA O DE MÚSI CA ANTIGA, COM ES PREFEREIXI. EL VENÇ LA PASSIÓ PER LA H I STÒRIA I FINS I TOT PER LA PSICOLOGIA DELS COMPOSITORS DE FA TRES-CENTS ANYS O MÉS, PER PODER ARRIBAR A SENTIR EN EL PRESENT LA MATEI XA SENSACIÓ QUE VAN TENIR ELLS QUAN ESCOLTAVEN LES SEVES OBRES. orgullosos que la música del seu pare fos tan reconeguda. Per tant, era molt difícil compondre després d'ell. El principi va ser molt difícil. Cari Philip era molt cosmopolita i va esdevenir molt famós; es va casar amb una dona rica i quan es va insta!· lar a Hamburg va viure un temps gloriós, tot i que el seu primer període a Berlín va ser força dur. Va fer una co[./ecció immensa de gravats i de pintura, també de llibres. Va ser un home que va saber gaudir de la vida i un gran compositor que va escriure amb un estil molt diferent i que va desenvolupar l'anomenada Escola de Berlín En canvi, Wilhelm Friedemann va ser el més genial de tots, potser més avantgarde, més avançat que Car/ Philip, més inspirat. QualseFol cosa que fes, una cantanta, un concert, el que fos, era sempre comparat amb el seu pare. Va esdevenir un alcohòlic i va morir m.olt jove. johann Chrislian va ser reconegut durant uns anys i després fou oblidat. Mozart escrivia molt rarament sobre un altre compositor. Però hi ha una carta on esmenta Haydn i Car/ Philip Emanuel Bach com els més grans campo- sitors. Aquesta va ser la meva raó d'introduir Cari Philip en un COllcert del Festival Mozart, per aquesta relació artística i històrica entre tots tres compositors. És una música molt personal, molt interessant. Té quelcom d'excèntric que m'agrada molt. -¿Es podria dir que Mendelssohn, un dels més grans romàntics, va ser el primer que va voler recuperar la música barroca per mitjà de l'obra de Bach? -De fet, la idea que Mendelssohn va recuperar Bach és falsa. És veritat que Mendelssohn va fer molt per Bach. Però fins i tot hi va haver una pugna a Berlín per establir qui va ser el primer. Mendelssohn, amb tots els diners de la seva família, va poder estendre aquesta idea que ell va ser el primer a recuperar l'obra de Bach. Però la veritat és que molts dels seus corals s'havien continuat interpretant. Mendelssohn va trobar la partitura de la Passió segons sant Mateu perquè la seva àvia, que havia estat deixebla de Wilhelm Friedemann Bach, li va regalar pel seu aniversari. I si s'observa la música de Mendelssohn, Bach hi és. Hi ha una línia entre Mendelssolm, Cari Phillip i johann Sebastian Bach. Una vegada vaig ferMozart-Mendelssohn en un festival a Holallda, i era interessant obsen1ar aquest paral·lelisme i com Mendelssohn va fer els arranjaments de la Passió segons sant Mateu amb un amor absolut al so de Bach. -Vostè té un contracte amb Time Warner per enregistrar l'obra completa de Bach, un projecte certament immens. Quina opinió té del mercat musical i dels mites que crea? -Crec que fa bastants anys les companyies discogràfiques eren les úniques a crear algú conegut arreu del món, però ara això ja s'ha acabat. Ara és un mal moment per a aquestes empreses. Hi ha una crisi en el sector perquè hi ha Wl desequilibri de preus i el públic es queda sempre amb la versió més econòmica o la més coneguda. Però això va en benefici del músic, perquè manté la màgia del directe. El públic ha canviat perquè és molt més visual que temps enrere; sembla que la música li hagi d'entrar més pels ulls que per les orelles. Això ho observo en els meus fills. 45 6-15 Jean-Yves Thibaudet interpreta el Concert per a piano de Grieg amb l'OBC Temporada OBC. Jean-Yves Thibaudet, piano. Anna Cors, soprano. Raquel PieroUi, mezzosoprano. Joan Cabero, tenor. Josep Miquel Ribot, baix. Coral Càrmina. Dir.: Lawrence Fos ter. Concert per a orquestra de Gerhard, Concert per a piano i orquestra de Grieg, Magnificat de Bach. L'Auditori. 14, 15 i 16 de desembre de 200 I (2 1 h, 19 h i 11 h, respectivament). el pianista francès jean-Yves Thibaudet s'ha dit que posseeix un fraseig eloqüent, una tècnica btillant i que extreu un bellíssim color de l'instrument. Nascut a Lió, va començar els estudis de música als cinc anys i als set va actuar per primera vegada en públic. Va fer la seva formació musical amb Lucette Descavcs -el qual va mantenir una estreta relació professional amb Ravel-, i ja al Conservatori de París amb Aido Ciccolini, un dels grans intèrprets de l'obra d'Etik Satie; la musicalitat de Ciccolini va influenciar decisivament el seu estil interpretatiu. Amb quinze anys Thibaudet va guanyar el Premier Prix du Conservatoire i tres anys després obtenia el Young Concert Artists Auditions a New York, tot iniciant una gran carrera concertística. Thibaudet ja ha actuat amb les orquestres més rellevants del món, D amb un repertoti que preferentment es dirigeix cap al gran repertori romàntic i Ja interpretació de la música de Debussy i Ravel. Acompanyant de cantants com Cecília Bartoli o Dmitti Hvorostovsky, Thibaudet va fer el seu debut a la Mctropolitan Opera la temporada 199697 en el rol de Boleslao Lasinski -el pianista- en l'òpera Fedora de Gior- dano. Artista aclamat atTeu del món, ha actuat durant vuit anys consecutius al Festival d'Spoleto i en set ocasions als Proms londinencs. Artista exclusiu de Decca. ha enregistrat més de vint CD -que li han valgut nominacions als Grammy i nombrosos premis a Fança i a Alemanya-, entre els quals cal destacar la integral per a piano sol de Ravel i recentment l"obra completa per a piano de Debussy. Un dels seus enregistraments més destacats va ser el que va fer I'any 1992 amb la Royal Concertgebouw Orchestra dirigida per Riccardo Chailly, dedicat a la Simfonia Turwzgalila d'Olivier Messiaen. En el camp de Ja música de cambra ha enregistrat obres de Debussy, Fauré i Franck, actuant al costat, entre d'altres. del Quartet Takacs. Poc abans de la seva actuació a Barcelona Thibaudet haurà ofe11 nombrosos concerts als Estats Units. amb programes que recullen obres com la Burleske d'Strauss, Fantasia per a piano í orquestra de Debussy, Concert per a piano en Fa de Gershwin i Concert per a piano de Grieg amb la Filharmònica de Los Angeles, o recitals benèfics a Nova York i Washington al costat de Renée Fleming. La música del Renaixement italià en la veu de Roberta Invernizzi Euroconcert. Accademia Strumentale Italiana. Roberta Invernizzi, soprano. Música vocal i instrumental del Renaixement italià. Palau de la Música Catalana. li desembre de 200 1 (21 h). ' L .....P~t.l-J:':.T.... Accademia Strumentale Italiana oferirà, en la temporada d'Euroconccrt, un programa dedicat a la música vocal del Renaixement italià. En aquest concert destaca la presència dc la soprano Roberta lnvemizzi, una dc les més preuades intèrprets de la música antiga. Nascuda a Milà. Roberta lnvernizzi va estudiar piano, contrabaix i cant. aquesta darrera disciplina amb Margaret Hayward, abans d'aprofundir en el repertori barroc amb Emma Kirkby i Evelyn Tubb. Les seves actuacions en el camp de la música antiga li han reportat nombrosos concerts per Europa i els Estats Units, actuant amb conjunts especialitzats en el gènere: la Cappella de la Pieta dei Turchini, ll Giardino Armonico, Archibudelli, l Sonatori dc la Gioiosa Marca, Accademia Strumentale Italiana, Retablo Barocco, Complesso Barocco. lnvernizzi ha actuat dirigida per Ton Koopman, Gustav Leonhardt, Andrew Parrot, Antonio Florio, Jordi Savall, Anner Bylsma, Christopbe Coin, Oiego Fasolis, Alan Curtis, tot participant en nombrosos enregistraments que han rebut nombrosos premis concedits per revistes franceses especialitzades. ParaJ.lelament a la seva carrera com a intèrpret, lnvemizzi ensenya cant barroc al centre de música antiga Picta dei Turchini de Nàpols. En aquesta avinentesa actuarà al costat de l'Accademia Strumentale ltalia- na, que va néixer amb el propòsit de recrear la música de les antigues acadèmies italianes. Especialitzada en la música del Renaixement i del batToc antic, les seves interpretacions tenen un marcat accent historicista i de detallisme. Actuacions a Itàlia. Espanya, Suïssa. Àustria, Alemanya, convidats per prestigiosos festivals especializats, els membres de l'Accademia són sovint invitats per actuar amb conjunts de tant de renom com l'Amsterdam Baroque Orchestra, Hespèrion XX, 11 Giardino Armonico, la Reverdie, I Sonatori dc la Gioiosa Marca, entre d'altres. En la seva discografia destaquen enregistntmcnts dedicats a autors com el compositor del segle XVI Vincenzo Ruffo, Hen ry Purcell, Bach, Vivaldi, Haydn, Farina, Viadana, Cavalieti o Buxtehude, entre d'alt;cs. Ara al Palau. autors com Azzaiolo, Ruffo, Cara, Tromboncino, Willaert, centraran l'actuació d'aquest prestigiós conjunt de música antiga. 47 6-17 Música al límit The Sixteen i Harry Christophers oferiran El Messies al Palau Fundació "la Caixa". The Sixteen. Lieder Càmera. Dir.: Harry Christophers. El Messies dc Handel. Palau de la Música Catalana. 19 i 20 de desembre de 2001 (20 h). he Sixteen és un dels conjunts més emblemàtics en el camp de la interpretació de la música coral. Especialitzat en la música polifònica renaixentista, en la música del barroc i en Ja música del segle xx, la seva trajectòria ve avalada per uns èxits internacionals que els han portat a actuar a les sales de concerts més emblemàtiques d'Europa, els Estats Units i el japó. El seu director i fundador, Harry Christophers, ha dirigit la formació des de l'inici, a més de portar una tasca com a director invitat d'orquestt·es com l'En- , .....,.to glish Chamber Orchestra, la BBC Philharmonic, la Northem Sinfonia o la Deutsche Kammerphilhatmonie. Recentment ha debutat amb la Boumemouth Symphony Orchestra, amb la Saint Louis Symphony i amb el Bach Consort de Washington. Juntament amb un repertori que té en els oratoris de Handel una de les seves màximes especialitats, Christophers sent especial predilecció pel repertori operístic: li ritorno d'Ulisse de Monteverdi, l'Orfeo de Gluck, La flauta màgica de Mozart, que ha ditigit a l'Òpera de Lisboa, o Ja interpretació de La incoronazaione di Poppea de Monteverdi el setembre de l'any 2000 T 206 48 i que va suposar el seu debut a I'English National Opera formen part del seu repertori . Durant la temporada 200 1-02 retornarà a J'English National Opera per dirigir I'Orfeo de Gluck i l'òpera Ariodante de Handel. La discografia de The Sixteen inclou més de setanta enregistt'8lllents, molts avalats amb nombrosos premis intemacionals, en especial els dedicats a la música del barroc anglès i a la mús ica del segle xx. Compositors com Carver, Robert Sheppard, Taverner, Tallis, Byrd, Melgas, Rebelo, Purcell, J. S. Bach, Handel, Poulenc, Britten, Stravinsky, Messiaen, Les ur, Berns tein o Taverner fotmen part de la seva extensa discografia. Durant els mesos de novembre i desembre d'enguany The Sixteen ofetirà nombrosos concerts internacionals. Entre d'altres, cal destacar la seva actuació al Festival Scarlatti de Palermo, a les catedrals de Lincoln i Norwich, a Budapest -on entre altres obres interpretaran música de Tomas Luis de Victoria- o al Barbi can Center -on interpretaran El Messies de Handel. Després iniciaran la seva gira per Espanya amb la interpretació de l'esmentat oratori de Handel a Madrid, Màlaga, València, Palma de Mallorca i fmalment a Barcelona. er més que ho vulgui evitar, no deixo de preguntar-me quin és el propòsit d'ajuntar en un programa tres obres tan dissemblants com són el Concert per a orquestra de Robert Gerhard, el Concert per a piano d'Edward Grieg i el Magnificat dc )ohan Sebastían Bach. La programació sembla més aviat que obeeix a la complaença de compromisos ineludibles o bé al fet de qüestionar fins a quin punt un conjunt simfònic i fins i tot el director que el dirigeixi són capaços de canviar de perspectiva estètica sense gairebé temps per situar-se en uns punts de vista que exigeixen almenys una meditació profunda quant a estils, tècniques d'execució i continguts, tant espirituals com sociològics, dc les músiques per interpretar. Què tenen en comú l'obra virtuosística i especulativament compromesa de Gerhard amb l'expressió sentimental i romàntica de la pàgina pianística de Grieg? I quina pot ésser la connexió d'aquestes músiques purament orquestrals amb una cantata d'esperit religiós que, sense cap mena d'ànim indagador, tan genialment escrivia Bach per aplicar-la a la litúrgia pròpia de les festes nadalenques? Certament, els concerts són, si és vol, actes lúdics, però també constitueixen una activitat de proselitisme cultural i cal conciliar aquestes dues motivacions perquè la nostra erudició i sensibilitat musical vagin més enllà de la pura anècdota i ens ajudin a situar-nos en el món i en el nostre temps. Els concerts, per la seva condició artística, ultrapassen qualsevol objectiu de tipus consumista . No es tracta de donar més o menys espectacle o bé més o menys estona de música, sinó de procurar que cada obra d'un programa expliqui o mostri quina ha estat l'evolució de la música i què ha mogut els compositors a escriure-la d'una manera determinada i no d'una altra. P OBC. Jean Yves Thibaudet, piano. Anna Cms, soprano. Raquel Pierotti, mezzosoprano. Joan Cabero, tenor. f. Miquel Ribot, baix. Coral Càrmina. Dir.: Lawrence Foster. Gerhard, Grieg, Bach. L'Auditori. 14, 15 i 16 de desembre de 200 1 (21 h, 19 hi 11 h, respectivament). Directora i Violeta, grans al·licients de La Traviata ara a Barcelona. Una Violeta fins a cert punt jove, en la veu d'aquesta artista. No CREIEM QUE EL NOSTRE EL LECTOR TINGUI NECESSI- ÒPERA TAN CONEGUDA COM TÍTOL AMB EL QUAL VERDI VA CLOURE LA La Traviata, TRILOGIA REPRESENTATIVA DELS TAN PONDERATS anni ' L di galera. argument tan conegut en la triple versió narrativa, teatral i opetistica -i afegim-hi cinematogràfica i televisiva- tampoc no mereix el més mínim recordatori. Som, doncs, davant d 'una obra que té el mèrit de ser sempre molt ben rebuda perquè és excepciona lment bella, és rodona en la seva estructura i situa Verdi en el llindar de la seva època de maduresa. Aquella en què, ben segur, va escriure obres de més consistència musical, però difícilment més genuïnament belles i d'un atractiu tan excepcional com aquesta. Deixat de banda, doncs, aquest tipus de consideració, cal fer esment de l'interès que suposa l'apartat interpretatiu, ja que a l'avançada, és notable. I que, ni que sigui per una vegada, l'encapçala la figura de la direcció musical, en aquest cas una de les escasses directores que hi ha en els circuits. Es tracta de la britànica Julia Jones, que amb quaranta anys d'edat ha aconseguit un notable prestigi en els circuits europeus. Formada a diversos centres de prestigi del seu país -entre els quals la Guildhall School of Music and Drama i també la National Opera Studio londinenques-, es fincà en el món líric alemany, aquesta escola tan n altre debut d'interès és el del tenor Marcus Haddock. També amb ell tenim davant un histOL·ial important, amb presències estel·lars a teah·es com La Scala, Deutsche Òpera de Berlín, Metroplitan, Los Angeles, Ja Bastille, etcètera. És, en certa manera, un especalista en el paper de l'apassionat Germont, que ha interpretat arreu dels més prestigiosos teatres del món. joan Pons toma feliçment al Liceu en un espectacle operístic. Ho farà en el paper de pare d' Alfredo. Un paper al qual ell dóna una autoritat impressionant, no sols per les seves reconegudes capacitats canores, sinó també per les actorals, en les quals així mateix exceHeix en gran manera. Cal fer esment que aquest paper en algunes de les onze representacions que s'oferiran serà interpretat per un altre gran i ben coneeyt baríton, el malagueny Carles Alvarez. Poques vegades un repartiment haurà tingut tan ben cobert aquest paper. La producció té totes les garanties que ofereix la procedència del Covent Garden londinenc amb dramatúrgia de Richard Eyre. U TAT D'AFEGIR NOUS SABERS ALS M OLTS QUE TÉ D'UNA joan POllS toma al Liceu amb aquesta producció de La Traviata solvent, en un recorregut per diversos teatres -Stuttgart, Colònia, Ulm, Darmstadt...-, on afermà el seu ofici i on les seves aportacions van aconseguir un ressò notable, fins a esdevenir una de les batutes operístiques emopees més prestigioses. Titular de l'Òpera de Basilea, des d'aquesta ciutat sui'ssa de tan elevat prestigi musical s'ha projectat al con tinent i als Estats Units. La seva presència ara a l Liceu adquireix, doncs, un interès notabilíssim. L'alh·e gran atot és la soprano nord-americana Ruth Ann Swenson, que també s'estrena al Liceu. Des del seu debut el 1983 a la San Francisco Opera ha desenvolupat una important trajectòria, en molta gran part desenrotllada als escenaris mes rellevants del seu país -Metropolitan, Chicago Lyric Opera-, i també a Europa -La Bastille, Covent Garden, Opera Estatal de Berlín-, amb directors de primeríssima fiJa i amb repartiments així mateix ptivi legiats. Va començar la seva canera dins del Tepertori més genuïnament líric -Lucia... , f Puri- tani, Rigoletto, Romea et fulieta. Ben darrerament ha incorporat personatges de més cos vocal, com Manon i Violeta, que ofereix 206 La Traviata de Giuseppe Verdi. Orquestra Simfònica i Cor del Gran Teatre del Liceu. Rutb Ann Swenson/ Mary Dunleavy, Marcus Haddock, Joan Pons/Carlos Alv nrez, Rosa Mateu, Rosa Maria Conesa, David Rubiera. Dir. musical: fuli a fones. Dir. d'escena: Richard Eyre. Producció de la Royal Opera House Covent C arden. Gran Teatre del Liceu. 12, 15, 18,23 (17 b), 27, 28 i 30 ( l 8 h) de desembre de 2001 (20,30 h) i 7, 9, 12 i 16 de gener de 2002 (20,30 h). 49 649 . §••·--···· PR E C R Í T I C A Henry VIII: retorn operístic de Montserrat Caballé al Liceu ELS MÈRlTS INDISCUTIBLES D'UNA ÒPERA, D'ALTRA BANDA FORÇA OBLIDADA, COM ÉS Henry VIII DE CAMILLE SAINTSAENS, DE CAP DE LES MANERES PODEN OFEGAR L'INTERÈS ESPECIAL QUE TÉ QUE SERVEIXI DE PRETEXT PER A UN RETORN LfRJC DE MoNTSERRAT CABALLÉ A L'ESCENARI BARCELONÍ. AMB TOT EL QUE AIXÒ SUPOSA DES DE LA PERSPECTIVA MÍTICA I AFECTIVA. erquè, en definitiva , aquest de Saint-Saens no és precisament a11ò que podríem anomenar untítol que les masses reclamin amb insistència, ni la seva escadussera exhumació ha estat objecte de culte als escenaris on s'ha ofert. I, insisteixo en això, es h·acta d'una obra amb indiscutibles al -licients, amb tota aquesta capacitat que tenia el compositor francès de crear música de fàcil penetració, de creació de clímaxs lírics emotius, de grandiositat lírica -en el sentit més convencional de l'expressió. Res d'això no ha de quedar al marge de consideració. Però sense que res d'això, tampoc, ens hagi de fer perdre el que s'ha dit a !"inici i tot el que representa. Estrenada l'any 1883 a l'Òpera de París, malgrat un cert èxit inicial, aquesta obra ha tingut una existència bàsicament secundàtia en els grans circuits lírics i el fet que no arribi a casa nostra fins cent divuit anys més tard de l'estrena, ho confirma plenament. Perquè, d'alt,-a banda, aquest buit liceístic no és exclusiu. L'obra està inspirada en el drama Lu cisma de Inglaterra de Pedra Calderón de la Barca, en la qual el dramaturg madtileny acara la primera de les grans crisis P 206 50 650 Ln soprano Montserrat Caballé interpretarà el paper de Cnterina d'Aragó, In primt>ra de /l'S t!Sposes d'Enric VT/1, m l'òpera de Snint-Snens mattimonials del monarca anglès que dóna títol a l'obra, més des de la pet·spectiva humana que no de la política o politicoreligiosa. Malgrat que elementalment hom pogués situar el connicte en l'estricte triangle - rei-reina-amant- , aquí s'incorpora un quart component: l'amant de l'amant, el noble espanyol Don Gómez. En el decurs de quatre actes assistim a un seguit d'incidències, inserides dins d'un argument en el qual els components històrics juguen un paper només de teló de fons, o de nebulosa afavoddora dels clímaxs dramàtics. El més impm1ant és que aquest argument permet a l'exuberant simfonista que era Saint-Sacns construir un edifici simfonicolíric de gran btillantor, carTegat de sensualitat, coiot· i força; de gruix instrumental ben dosificat, de moments epatants - tampoc no hi manca ballet- i, en definitiva, de gran espectacle operístic, en exacta correspondència amb el model de Grand Òpera al qual correspon aquesta òper·a i del qual va constituir un epígon tardà. 1 amb això s'anodoneix definitivament la imatge del que pot donar de si. ontserrat Caballé serà Caterina d'Aragó, el dissortat personatge a redós del qual gira tot. Henry Vlll serà encarnat peT Simon Estes, el destacat baríton nord-americà de color, mei1tre que la mezzosoprano Jane Dutton serà Anna Bolena i el bruíton Charles Workman Don Gómez. Un director líric tot terreny, José Collada, serà el responsable de la direcció musical, i la producció és conjunta del Gran Teah·e del Liceu i del Théatre Imperial de Compiègne, amb direcció d'escena de Pierre Jordan. El conegut ballatí argentí Julio Bocca és l'autor de la coreografia. M Hetrry VIU de Camille Saint-Saens. Orquestra Simfònica i Cor del Gran Teatre del Liceu. Montserrat Caballé/Kassandra Riddle, Nomeda Kazlaus/Ning Liang, Simon Estes/Luis Ledesma, Charles Workman, Konstantin Gorny. Dir. musical: José Collado. Dir. d'escena: Pierre Jourdan. Coproducció Gran Teatre del Liceu-Théatre lmpérial de Compiègne(?. Gran Teatre del Liceu. 4, 8, 10, 11, 13 (17 h), 15 i 17 (20,30 h) de gener de 2002. Mol-t per .Per Mof-t per v\ure mm Generalitat de Catalunya -i1•··-···-· BALLET Nous camins en l'experimentació ENTRE ELS PASSATS DIES 17 o'OCTUBRE I 4 DE NOVEMBRE, L'ESPAI DE DANSA VA INAUGURAR LA TEMPORADA DEL GÈNERE AMB UN CICLE ENDANSA CONCENTRAT, EN EL QUAL DURANT DUES SETMANES, I DE MANERA MOLT INTENSA, ES VA PODER OBSERVAR PER ON CAMINEN LES NOVES PROPOSTES DE JOVES CREADORS. Q !§:. = ...a ~ ~' 6i' 206 52 652 es apm1acions van ser desiguals, com també l'estadi i la maduresa artística de cada coreògraf. Més que mai la pluralitat en la recerca es mostrà patent, i si bé aquest cicle ha intentat buscar punts de els creaconnexió entre tots proposles que dir podem dors, tes s'emmarcaren en tres grans blocs. En una primera recerca, per mitjà de la teatralitat, la dansa teatre, el teatre físic o el teatre d'acció, la dansa es mostra reduïda a petites seqüències gestuals, individuals, amb desaparició del treball coreogràfic grupal i espacial, i el moviment se centra en l'expressivitat emotiva de personatges. En aquesta línia cal esmentar la reiteració constant en la plasmació del fet autobiogràfic tant dels creadors com dels ballarins; el treball parteix de manera postbauschiana de les experiències i vivències personals. Es juga amb la juxtaposició d'escenes, i el resultat mostra una estètica realista, directa i propera al públic. Podem englobar en aquesta línia els treballs presentats, amb resultats molt diferents, per Jordi Cm·tés, De cara, i el d'Elena de Córdoba, Sin correa. Ambdós s'endinsen en el psicologisme i els problemes existencials que preocupen l'home, entre els quals la mort, però mentre que un ho fa L De cara, de Jordi Cortés de manera poètica, subtil (Cortés), els altres hi entren directament, de forma agressiva, brutal i grotesca. Les dramatúrgies són desiguals i en el segon trebaJJ es mostra un des-equilibri rítmic entre les escenes originat per l'abús de la paraula que en fan els intèrprets. Són dos treballs que parteixen de punts paral-lels però amb resultats divergents. Una segon línia podtíem dir que està englobat per trebaJJs, de solos intimistes, minimalistes, de costura precisa, acurada i sense grans pretensions. Vénen exposats pels treballs de Rosa Muñoz, A jirones, i de Fèlix Santana, En voz baja. Ambdós mostren la senzillesa i humilitat amb què el coreògraf s'enfronta al treball, més interior, conceptuat menys expressiu i comunicatiu, però acurat. Són més distants també per a l'espectador, sobretot el de Fèlix Santana, però coherents en el seu desenvolupament estructuraJ i espacial, malgrat que es poden considerar works in progress que poden anar més lluny. a tercera línia, per bé que variada quant a propostes, ve marcada per la pluridisciplinarietat i, sobretot, la utilització dels recursos de les arts visuals i la tecnologia al servei de la dansa. Així, men- L tre que uns treballen fusionant imatges videogràfiques i música electrònica, per emmarcar i delimitar contextos, funcionen de manera dramatúrgica, com és el cas del treball EsO NO es Ml Cuerpo d'Olga Mesa i la proposta perfmmàtica i atrevida del danès Erik Pold; d'altres, com Pablo Ventura, utilitzen les eines informàtiques de videocTeació amb progt·ames com el Life Fo1ms, ideat per Merce Cmmingham, que permet, de manera deshumanitzada, traspassar el món virtual a l'escenari, fent coincidir els ballarins de cam i ossos amb uns ballarins virtuals, que es mouen en qualitats diferents, etèries i ingravitatòries. MaJgrat la fredor de la tecnologia, l'estètica de les formes vit1uals donen una nova dimensió al sentit del moviment tot ideant una bellesa i una sensibilitat estètica noves, que submergeix l'espectador en un embriagador món visual i tridimensional. Un dels millors exponents d'aquest tipus de trebaJJ és l'aconseguit espectacle de l'octogenari coreògraf americà, però pioner en aquest camp i en moltes altres matèries coreogràfiques, Merce Cunningharn amb Biped, que per desgràcia, una vegada més, ha passat de llarg dels escenaris de Catalunya després de ser de gira tot l'any passat per Europa. 1 a lleida , un "instrument" incomparab le ... • I enric gran ados + LA PAERIA Ajuntament de Lleida BARCELONA (BARCELONÈS) 1 DESEMBRE 22 h CCCB Christiaan de Jong, flautes, guitarra elèctrica i electrònica. (V Cicle Internacional d'Influències Musicals). 2DESEMBRE 19,30 h Casal del Metge Jordi Gendre, flauta . Berta Gasull, oboè. Sva Patkoulin, violí. Montse Solà, soprano. Joan Ver~és, guitarra. José Menor, piano. Concert d'homenatge a Joaquín Rodr1go. (Societat de Concerts de Barcelona). 7DESEMBRE 22 b Palau Concert dc Nadal. (Caixa Sabadell). &DESEMBRE 22 b Palau Concert de Nadal. (Caixa Sabadell). 9DESEMBRE 19 b Auditori OrSuestra Exsudi Nos. Cor Lieder Càmera. Ana Nebot, solrano. Eulàlia albanyà, contralt. Jon Plazaola, tenor. David Menén ez, baríton. Dir.: Joan Grimalt. El Messies de Handel. (Barcelona Clàssics). 19,30 h Conservatori Municipal Orquestra de Cambra Catalana. Dir.: Joan Pàmies. Bacchus, Boliart, Bonet, Llanas, Taverna-Becb, Beethoven. 19,30 h Casal del Metge Natalia Xakovskaia, violoncel. Galina Brinika, piano. Schumarm, Bridge, Rakhmàninov. (Societat de Concerts de Barcelona). Palau Aceademia Strumentale Italiana. Dir.: Alberto Rasi. De Rore, Ruffo, di Milano, Cara, Tromboncino, Cambio. (Euroconeert). 20b Catedral Thomas Deligny, orgue. Duruflé, Gigout, Vierné, Messiaen. (L'orgue de la Catedral de Barcelona. Euroeoneert). 21 h Sta. Maria del Mar Orquestra Exaudí Nos. Cor Lieder Càmera. Ana Nebot, soprano. Eulàlia Salbanyà/Mireia Pintó, contralt Jon Plazaola/Toni Comas, tenor. David Menéndez/Enric M. Castignani, baríton. Dir.: Joan Grimalt. El Messies de Hiindel. (C. Picanyol). 13DESEMBRE 21 h Sta. Maria del Mar Or~uestra Exaudí Nos. Cor Lieder Càmera. Ana Nebot, soprano. Eulàlia albanyà/Mireia Pintó, contralt. Jon Plazaola/Toni Comas, tenor. David Menéndez/Enric M. Castignani, baríton. Dir.: Joan Grimalt. El Messies de Handel. (C. Picanyol). 11DESEMBRE 21 b 1.2 DESEMBRE 14DESEMBRE 20,30 h Església Sta. Arma Musica Reservats de Barcelona. Roser Granell, soprano. Isabel Juaneda, soprano. Jordi AbcUó, alto. Mercè Trujillo, alto. Albert Riera, tenor. Antoni Trigueros, tenor. Jordi Lluís Blanco, baix. Tomàs Maxé, baix. (Concert 10è aniversari). 21 h Auditori OBC. Jean-Yves Thibaudet, piano. Anna Cors, soprano. Raquel Pierotti, mezzosdtrano. Joan Cabero, tenor. Josep Mibel Ribot, baix. Coral Càrmina ( 1r.: M. Ríos). Dir.: Lawrence Foster. crhard, Grieg, Bach. 21 h Sta. Maria del Mar Orquestra Exsudi Nos. Cor Lieder Càmera. Ana Nebot, soprano. Eulàlia Salbanyà/Mireia Pintó, contralt. Jon Plazaola/Toni Comas, tenor. David Menéndez/Enric M. Castignani, baríton. Dir.: Joan Grimalt. El Messies de Handel. (C. Picanyol). 19 b Palau OSV. Dir.: Salvador Brotons. Festival de valsos i danses. (Concerts Simïonies al Palau). 19 h Auditori OBC. (Segona audició). 19,30 h Casal del Metge Mischa Ovrutsky, violí. Sonya Ovruts~ piano. Beethoven, Prokófiev, Mendelssohn. (Societat de Concerts de arcelona). 21 h Sta. Maria del Mar OrSuestra Exsudi Nos. Cor Lieder Càmera. Ana Nebot, soprano. Eulàlla albanyà/Mireia Pintó, contralt. Jon Plazaola/Toni Comas, tenor. David Menéndez/Enric M. Castignani, baríton. Dir.: Joan Grimalt. El Messies dc Handel. (C. Picanyol). 22h Palau Orquestra Simfònica Diaula. Dir.: Alfons Rcverté. La ventafocs (òpera infantil) dc Maxwell Davies. Les mamelles de Tirèsies de Poulenc. (1 Oè aniversari de la Jove Orquestra Simfònica Oiaula. Concert de Nadal). llh Auditori OBC. (Tercera audició). 11,15 h Orfeó Gracienc Orquestra de Cambra Amics dels Clàssics. Dir.: Joan Palet lbars. (Amics dels Clàssics). 12 h Palau El Messies de Hiindel. (Concert Familiar. Fundació "la Caixa"). 18,30 h Ateneu Barcelonès Helena Ginés, piano. Schumann, Liszt, Ravel. (Associació Massià-Carbonell). 19 b Palau OSV. Dir.: Salvador Brotons. Festival de valsos i danses. 19DESEMBRE 20 b Palau Tbe Sixteen. Lieder Càmera. Cor Aurica. Coral Sant Jordi. Carolyn Sampson, soprano. Catherine Wyn-Rogers, contralt. John Mark Ainsley, tenor. Michael George, baix. Dir.: Harry Christophers. El Messies 1SDESEMBRE 16DESEMBRE ~ .ra ~ e ~¡;:¡· 206 3 ;:· ...¡¡j'e ~ ~ iE ... ~ 55 655 dc Hiindcl, (Fundació "la Caixa"). 21 h CCCB Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona. Dir.: Jordi León. Brotons, Solà, Roig, Boliart, Taverna-Bech, Blay. (Avuimúsica). 20 h Palau The Sixteen. Lieder Càmera. Cor Aurica. Coral Sant Jordi. Carolyn Sampson, soprano. Catherine Wyn-Rogers, contralt. John Mark Ainsley, tenor. Michael George, baix. Dir.: Harry Christophers. El Messies de Handel, (Fundació "la Caixa"). 21 DESEMBRE 22 h CCCB Ensemble Barcelona Nova Música. Llaoas, Meyering, Bmcic, de Jong, Shatin, Cazurra, Bacchus, Massari. (V Cicle Internacional d'Influències Musicals). 12 h Palau Cors de l'Orfeó Català. 19,30 h Casal del Metge Orquestra de la Societat de Concer ts de Barcelona. Cor Vivaldi (dir.: Òscar Boada). Dir.: Melani Mestre. Concer t de Nadal. (Societat dc Con certs de Barcelona) 18 h Palau Concert de Nadal de l' Agrupació Cor Madrigal. Dirs.: Clara Prats, Mont· serrat Bonet, Mireia Barrera i Manuel Cabero. Bonet, Oltra, Mompou, Guinovart, Boliart, Bibiloni. 26 DESEMBRE J9 h Palau Petits de l'Orfeó Català. D ir.: M. Jesús Culleré. Cor Infantil de l'Orfeó Català. Dir.: Elisenda Carrasco. Cantata de Nadal de Jordi Domènech (estrena). Orfeó Català (patrocinat per Fundació Caixa Penedès; dir.: Josep Vila). Cor Jove de l' Orfeó Català (patrocinat per L'Aliança; dir.: Conxi ta Garcia). Cor de Noies de l'Orfeó Català (amb el mecenatge del BSCH; dir.: Lluís Vtlamajó). (Tradicional concert de Sant Esteve). 27 DESEMBRE 21 h Auditori Orquestra Filharmònica Strauss Austrotxeca. Anoa Kazakova, soprano. Dir.: Norbert Pfa[felmeyer. Gala Strauss. (Barcelona Clàssics). lGENER 19,30 h Casal del Metge Orquestra de la Societat de Concerts de Barcelona. Dir.: Melani Mestre. Strauss, Gounod, Txaikovski, Xostakóvitx, Sviridov. Concert d'Any Nou. (Societat de Concerts de Barcelona). 3GENER 21 h Palau Renée Fleming, soprano. Jean-lves Thibaudet, piano. (Palau 100). 4GENBR. 20,30 h Liceu Henry VIll de Saint-Saens. Dir.: José Collada. 6GENER 12 h Auditori Orquestra Filharmònica Strauss Austro-txeca. Anna Kazakova, soprano. Dir.: Norbert Pfaffelmeyer. Gala Strauss. (Barcelona Clàssics). 19,30 h Casal del Metge Orquestra de la Societat de Concerts de Barcelona. Dir.: Melani Mestre. Strauss, Gounod, Txaikovski, Xostakóvitx, Sviridov. Concert d'Any Nou. (Societat de Concerts de Barcelona). S GENER 20,30 h Liceu Henry lO GENER 20,30 h Liceu Henry VIIT de Saint-Saens. Dir.: José Collada. 11GENER 20,30 h Liceu Henry Vll1 de Saint-Saens. Dir.: José Collada. 21 h Auditori OBC. Alba Ventura, piano. Dir.: Salvador Mas. Casablancas, Rakhmà· ninov, Xostakóvitx. U GENER 19 h Auditori OBC. (Segona audició). 13 GENER 11 h Auditori OBC. (Tercera audició). 17 h Liceu Henry Vlll de Saint-Saens. Dir.: José Collada. 19,30h Casal del Metge Octet de corda de l'Orquestra de la Societat de Concerts de Barcelona. Mendelssohn, Spohr. (Societat de Concerts de Barcelona). lS GENER 20,30 h Liceu Henry VIII de Saint-Saens. Dir.: José Collada. 16GENEB. 20 h Catedral Josep M. Mas Bonet, orgue. Reger. (L'orgue de la Catedral de Barcelona. Euroconcert). 21 h CCCB Solistes de J'OBC. Angel Jesús García, violí. Albert Attenelle, piano. Benejam, Bert ran, Manén, Amargós, Montsalvatge, A.J. García, Cervelló. (Avuimúsica). 20,30 h Liceu Henry V/ll de Saint-Saens. Dir.: José Colla da. 21h Palau Gürze njch Orchester Koln. Yung Wook Yoo, piano. Dir.: James Conlon. Mozart, Wagner. (Palau 100). 11,15 h Orfeó Gracienc Orquestra de Cambra Amics dels Clàssics. Dir.: Joan Palet lbars. (Amics dels Clàssics). 18 h Liceu Orquestra del Gran Teatre del Liceu. Dir.: Javier Pérez Batista. Concert 20 DESEMBRE 22 DESEMBRE 206 17GENBR. 20GENER 56 656 VIII de Saint-Saens. Dir.: José Collada. final Concurs de Cant Francesc Viñas. 19,30 h Casal del Metge Eric Heidsieck, piano. Schumann, Fauré, Debussy, Beethoven. (Societat de Concerts de Barcelona). 21GENER 21 h Palau Christoph Prégardicn, tenor. Michael Gecs, piano. 24 cançons de comiat i de viatge de Schubert. (Euroconcert). 23GENER 21 h Palau Budapest Mozart Orches tra. Zoltan Kocsis, director i solista. Mozart. (lbercamera). 2SGENER 2 1h Auditori Orquestra Simfònica del Gran Teatre del Liceu. Rainer Küchl, violí. Dir.: Bertrand de Billy. Wagner, Pfitzner, Beethoven. 26GENER 19 h Palau OSV. Dir.: Jordi Mora. Simfonia núm. 4 "Romàntica" de Bruckoer. Concert en eol·laboració amb JONC. (Concerts Simfònics al Palau). 19 h Auditori Orquestra Simfònica del Gran Teatre del Liceu. (Segona audició). llh Auditori Orquestra Simfònica del Gran Teatre del Liceu. (Tercera audició). 19,30h Casal del Metge Tatiana Melnitxenko, soprano. Vadim Gladtkov, piano. Bach, Mozart, Bellini, Puceini, Donizetti, Rakhmàninov, Txaikovski, Granados, Guerrera. (Societat de Concerts de Barcelona). 2 1h Audi tori Philharmonia Orchestra. Dir.: Lorin Maa:zel. Brahms. {lbercamera). Auditori La Fila Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana. Diana Baker, piano. Dir.: Jordi Casas Bayer. Obres a cappella. cançons populars i tradicionals. 15 DESEMBRE 21 h Paper de Música Orquestra de Cambra de la Simfònica Europea Mediterrània. Dir. Cristian Florea. 18 h Paper de Música Orquestra de Cambra de la Simfònica Europea Mediterrània. Dir. Cristian Florea. Auditori de La Mercè Cor de Cambra del P alau de la Música Catalana. Diana Baker, piano. Dir.: Esteve Nabona. Obres a cappella, cançons populars i tradieio nais. 1SDESEMBRE 2 1 h Teatre Bartrina Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana. Diana Baker, piano. Dir.: Es teve Nabona. Obres a cappella, cançons populars i tradicionals. 16DESEMBRE 19,30 h Prioral de St. Pere Coral Antics Escolans de Montserrat. Josep M. Mas i Bonet, orgue. Dir.: Jordi Boltes. Cant gregorià, Bach, Handel, Couperio, Goicoechea, Casals, Alain, Messiaen. 18h Teatre Fortuny Orquestra Simfònica Europea. Dir.: Cristian Florea. Concert popular de valsos i danses. 22 h Teatre Fortuny Orquestra Simfònica Europea. Dir.: Cristian Florea. Concert extraordinari de Cap d'Any. 27GENER 29GENER ra AMPOSTA (MONI'SIÀ) 22 DESEMBRE 22,30 h CAPELLADES (ANOIA) 16 DESEMBRE 206 GIRONA (GIRONÈS) 16 DESEMBRE 19 h REUS (BAIX CAMP) 29DESEMBRE RIPOLLET (VALLÈS OCCIDENI'AL) 14 DESEMBRE 22 h Mercat Vell Daniel Blanc, piano. SABADELL (VALLÈS OCCIDENI'AL) 2DESEMBRE 18 h Teatre Principal Cor dels Antics de l'Òpera de Snbadell. Miki Mori, soprano. Josep Fadó, tenor. Viviana Salisi, piano. Dir. cor: Rosa M. Ribera. Leoncavallo, Wagner, Mascagni, Verdi. 57 657 SANT CUGAT DEL VALLÈS (VALLÈS OCCIDENTAL) 22 b Centre Cultural Dervish. Música celta. 14 DESEMB RE 22 h Centre Cultural Ballet Víctor Ulla te. 27 DESEMB RE 22 h Centre Cultural Orquestra Simfònica de Sant Cugat. Anna Calvo, concertino . Dir.: Josep Ferré. Txaikovski, J. Strauss, R. Strauss. (Concert de Nadal. Festival de valsos i danses). Centre Cultural Orquestra Simfònica de Sant Cugat. Anna Calvo, concertino. Dir.: Jo· sep Ferré. Txaikovski, J. Strauss, R. Strauss. (Concert de Nadal. Festival de valsos i danses). 1 DESEMBRE 28 DESEMB RE 22 h TEIUlAS SA (VALLÈS OCCIDENTAL) 20 DESEMBRE 21 h Centre Cultural Duo Moràvia. Jiri Hanousek, violoncel. Paul Kaspar, piano. Beethoven, Dvorak, Janacek, Martinu. (Fundació Caixa Terrassa). 27GENE il 18h Centre Cultural Ballet Carmen Rocbe. (Fundació Caixa Terrassa). 31GENE R 21 b Centre Cultural Nonet Txec. Lutoslawslci, Lukas, Ovodk. (Fundació Caixa Terrassa). Auditori Pau Casals Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana. Diana Baker, piano. Oir.: Jordi Casas Bayer. Obres a cappella, cançons populars i tradicionals. EL VENDRELL (BAIX PENEDÏ!S) 23 DESEMBRE 18 h 206 catalunya música revista musical catalana CATALUNYA MUS ICA I REVISTA MUSICAL CATALANA CI Sant Fanresc de Paula, 2- 08003 B a redona Butlleta de domícilinc íó bnncàrin I DEL PALAu DE LA MÚSICA CATAiré qut amb càrrec al meu compte/llibreta ateoguiJ! et. rebuu; que el• presentar! CO~SORC Stnyors, els CATALANA·· LANA. pel P•!!ament dr la meva sub•cripció a "CATALUNYA J11ÚSICA/REY1STA MUSlCAL N'Compte Oigit contrl)l l'I"'Agènnin N'Entitat •I!"• DDDD DDDD DO DDDDDDDDDD - A,gència Titular - - - - - -- -----... Danc/Cnixn - - - - - - - - - Població - - - - - - - - - - - Adreço a~èneio Cal omplir 1('1 dades corrutomen t - - - -- - - -- -- Signatura Butlleta de subscripci ó - - - Profeu i<i - - - - - - - -- -- Nom i cognoms - - - - - - - -- - - - - -- -- - -- - Telèfon-- - - - - - - - - - Corre.r - - - -- - - - - - -- - - Pro,·ínci~ --Dte. --Població - -- mitjançant l'import tftctiu faré O número del partir 11 snbacriure'm Drsitjo O tnl6 bu.ncnri adjunt. omh Iu quota onoo.l de 4.200 ptes. 0 O d omiciliació bancària. Pe r a subscripcions o l'~tran¡;er, con•uheu el preo. •em~tral dt 2.350 O t• In alh fitwt'8 nt'l C ntp Paluu dt> Iu Mío;.icu (Or·ft>Ó Català. Fundació Ol'fcó Catullt- Pulnu cl osoo;.¡, P C , Borcrlonu cic· 2, Puulu, dt• Fr·onct'SC Sunl d·· \J ío~ica i Con•orci dt>l PuJau dt' la ~ltkico Catalana), amb S('U al~:arret· Lt•K S{'VCij cluti('S ser·on 58 658 i ncorpOI'IH!e~ rN·tificnr•ió. <'ancel·lnt·ió i opo,it•ió. 1wr fer-ne la geotió ltf'ttrrul. i t•n aque;,tu adreça pot e' erc.-ir tot- ..1, drc>t• d'ace~,.