Revista Musical Catalana. Núm. 207 Gener 2002
Editorial: Sense nom / PANORAMA Carme Karr. Ut musica et poesis. Rosa Tarroja Marco / Recordant Sergiu Celibidache. Jordi Mora / L'obra Concerto catalano homenatja Andrés Segovia a Florència. Luciano Tortorelli / Mikrokosmos: Pau Casals: un record personal. Pere Artís / Tangents: Juan Bautista Otero. Jordi Maluquer / Fòrum 2004 i música. Jaume Comellas / Salvador Brotons, protagonista del cicle Cobla, Cor Dansa al Palau. RRMC / Noves obres de repertori de l'Orfeó Català. Josep Vila / Crítiques: F. Taverna-Bech, Lluís Trullén, Jaume Comellas, Robert Benito, Maria Gratacós i Albert Suñé / TEMA Pau Casals. Als 125 anys del seu naixement. La Pau de Pau Casals. Joan Descals / Pau Casals i l'Orfeó Català. Pere Artís / Pau Casals com a pedagog del violoncel. Tilbert Dídac Stegmann / MUSICALIA Miguel Baselga. Reinterpretació del piano d'Albéniz. Maria Gratacós i Monllor/ Renée Fleming. Christoph Prégardien, James Conlon, Philharmonia Orchestra amb Lorin Maazel, London Symphony Orchestra amb André Previn, Orquestra Simfònica del Gran Teatre del Liceu, Alba Ventura. Lluís Trullén / Pfitzner: un altre músic oblidat del postromanticisme. F. Taverna-Bech / L'Orfeó de Monteverdi torna al Liceu. Jaume Comellas / Catherine Allard-IT Dansa. Una jove companyia i un projecte educatiu. Ester Vendrell / Música encreuada. Eduard V. Patsi / SCHERZANDO. Cesc / DISCOS / CONCERTS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
el somni s'està fent rea) EL PALAU DE LA MÚSICA DEL SEGLE XXI 3a ÈPOCA ANY XIX GENER 2002 Consell Editorial: Pèlix Millet (President), Montserrat AlbPt, Josep M. Bricall, Josep M . Busquets, Josep Caminal, Salvador Card(ts, Jordi Casas, Joa:n M. Clavaguera, Gregori Estrada, Gabriel Ferrer, Joaquim Garrigosa, Joan Guinjoan, Carles Guin ovart, Teresa Lloret, Joan Mata bosch, Xavier Montsalvatge, Jordi Mont ull, Ramon Muntaner, Ramon Pla i Jordi Rueda. EDITORIAL ---- --·-·-i?i\i\ioRJ\ivil\---·--.. ····--~~;io~fii~jPï~~~1~~-~-tv~~;¡~,:-·----·-..-...·-·---. Consell de D irecció: Pere Artís (editor), Pere Burés (coordinació amb Catalunya Música), Jaume ComeUas (direcció periodística) i Lluís Millet (direcció musical) Secretaria de Redacció: Teresa Martínez Preimpressió: Ormograf, S.A. Impressió: Agpograf, S.A. D istrib ució: Distribarna, S.A. D ipòsit legal: B-34.432/83 ISSN: 1136-7458 L'Esbart Da11saire de Mollet obre el cicle Cobla, Cor i Dnnsa ni Pnlnu el 19 de gener Portada: ja mos Conlon (foto: Klou.' Rudotph). L'obra Concerto cataln11o homenatja Andrés a Florència A W M ikrokosmos: Pau Casals: un record personal per Pere Artfs O per Jordi Mnluquer per Lucinno Tortorelli Tangents: Juan Bautista Otero W Fòrum 2004 i música per Jaume Comellas o Salvador Brotons, protagonis ta del cicle Cobla, Cor Dansa al Palau A W A W •• 1 • ·~ • Pau Casals ; .__.,.:;¡¡;:...~==---~ per RRMC Noves obres de re pertori de l'Orfeó Català per Josep Vila Crítiques per F. Tavcmn-Bech, Lluís Trullé11, jaume Comcllas, Beuito, Maria Grntac6s i Albert Suñé • .. La Pau de Pau Casals per fonu Desen/s Pau Casals i l'Orfeó Català per Pere Artís Pau Casals com a pedagog del violoncel per Tilbert Dfdac Stegmmm ----------···------------···--···················--·-----------------·-·····························---·······························-··-·················· MUSICALIA ' • o A W Miguel Baselga www.p¡llaumu.sica.org E-m,Jil: revbta~palaumusic.1.0rg articles publicats~ "Cata lunya Muslca/Hcvlst•t Musical Catalnnn" "xprC!isen nom(ls l'opin ió dels seus outors. »Catalunya Músic.1/Rcvista Musicnl Cn tnlann" no mantindrà correspondència omb ~ls autors d'originals no encarr!!¡;.t ts i enviats cspontàniamllnt ,, la Rl'<locció. ®de les reproduccions autoritzades, VEGAP, B.uet•lonil 2002. o ~.~~-~~~~¡~·-·¡~~··¡;~-~-;~-~~;-~~=-~~¡~~·~·~~~~------··u. ralaluotamósiralre~isla musiral ralalaoa sant Francesc de Paula, 2 08003 BARCELONA Tel.: 93 295 72 00 Fax: 93 295 72 10 per jordi Mom . _ _ _ _ _ _ _ _ _ _.._. _ _ _ iEÏvïf\. . . . .. . . Col·laboren en aq ues t número: PERE ARTfS, ROBERT BENITO, CESC, JAUME COMELLAS, JOAN DESCA LS, MARIA GRATACÓS I MONl.LOR, }ORDI lVU'• LUVU'CK. JORDI MORA, MARIA LLUÏSA mv·""·'"· EDUARD V. PATSI, TILBERT CVI"'I'\11"'"· ALBERT SUÑÉ, ROSA ,...~""'-''"MARCO, FRANCESC TAVERNA'-V'~'"''"v TORTORELLI, LLufS ESTER VENDRELL I jOSEP VILA. Recordant Sergi u Celibidacne • ft Disseny: Ferran Sendra Publicitat: Couvert Park, S.L. Pg. de Sant Joan, 25, 3r 2a Tel.: 93 245 21 11 08010 Barcelona Sense nom • O o Miguel Baselga. Reinterpretació del piano d' Albén per Maria Grntncós i Mou llor Renée Fleming. Christoph Prégardien, James Conlon, Phllhannonia Orchestra amb Lorin Maazel, London Symphony Orchestra amb André Previn, Orquestra Sunfònica del Gran Teatre del üceu, Alba Ventura per Uufs Trullén Pfitzner: un altre músic oblidat del postromantidsme per F. Tavema-Bech L'Orfco de Mouteverdi toma al Liceu per J.C.C. Catherine Allard-IT Dansa. Una jove companyia i u projecte educatiu per Ester Vendrell Música encreuada • per Eduard V. Patsi ·············· · · ·-- ·· · ····· ··-- -- - ------------------····························-··············-···---~------- - -- - -··························-··-····- SCHERZANDO DISCOS CONCERTS • o o perCesc 3 .. • • • • • Cobla, • • Cor i Dansa W temporada 2002 Concert núm. I Concert núm. 2 Dissabte, 19 de gener, 19 hores Dissabte, 16 de febrer, 19 hores Esbart Dansaire de Mollet Cor Lieder Càmera Joan Vallbo11a, director Cant Espiritual Adolf Pla, piano Josep Vila i Casatïas, director mtísiru: ,\ .\1omsal•·atgr • c,>rcv_qrafia: A. Sans Obres per a cor i piano de: Pagesos i Senyors F. J. Haydn, G. Rossini, J. Brahrns i Cclll(<'IIS populars i tmdido11als mta!tm~ts nuinca \I Oltra • com'1Jf'afia: J. l'a!/b,ma Temps dc Llegendes mti.<icJ ¡vpttlar • C<>rl<':Jrafia. A. SJ11s i J. Vallba11a Concert núm. 4 Concert núm. 3 Dissabte, 2 de març, 19 hores Dissabte, 23 de feb rer, 19 hores Cobla Sant Jordi - Ciutat de Barcelona Cobla Sant Jordi Ciutat de Barcelona Cor Albada Jordi León i Esteve Nabona, directors <1Concert Homenatge a Manuel Oltra en el seu 80è aniversari~) Sergi Alpiste, violf Salvador Brotons, director Obres de: E. Toldrà, H. Yilamanyà, S. Brot on~ (obra d'mcàrrec), F. Martfncz i Cornin i c•l (01/Cctrl per a violí i cobla de A. Cob i Grau Obres dc: M. Olt ra, R. Larnote, J. Serra i M. Saderra Concert núm. 6 Dissabte, 6 d 'abril, 19 hores Concert núm. 5 Dissabte, 9 d e març, 19 hores Cobla Sant Jordi - Ciutat de Barcelona Cobla Mediterrania Cobla La Principal de la Bisbal Jordi León, director u Celebració memorial J . M. Bernat)) Fra11cesc Casstí, director Obres d 'autors vi n cula ts a la cobla bisbalenca: Obres d e: E. Barnos<,cll, R. Ylladcsau, C. Saló, R. Ferrer, J. Ca\\Ú, F. Ca~~ú i E. Saló entre d'afues J. M. Bernat, J. Molina. J. Ventura. LI. Lloansl i J. LI. Moralcda Localitats: de 4,81 euros (800 pres.) a 12,62 euros (2.100 ptes.) Venda d'abonaments: del 24 dc desembre dc 200 I al 5 de gener de 2002 Venda de localitats: a panir dc l'li de gener dc 2002 Informació i venda: Palau dc la Música Catalana Tdf: 93 295 72 00 Organitza i patrocina: Col-labora: ~ ;;";~~CATAlÀ ~ PAlAU Df I.A MÚSICA II1TR Oonera~w de Calaklnya IU.UI Oei)Mamont de Cultum Conlfe de Promoció do la Culturo Pop<~lar llro<llclonal C..talana Fundació " la Caixa" a darrera onada de resultats de l'EGM (Estudi General de Mitjans) ens diu que Catalunya Música ha incrementat espectacularment la seva audiència en relació amb les dades del mateix període de l'any passat. Aquesta és una bona notícia, perquè, més enllà de la fredor de les estadístiques, l'enquesta és un indicador fiable de la tendència i els gustos radiofònics dels catalans. Davant de la proliferació d'ofertes radiofòniques, de tota mena, que hom pot trobar a la ràdio a Catalunya, és reconfortant saber que un nombre significatiu d'oients opten en determinats moments del dia per la companyia de la música clàssica i que els indicadors de consum ens diuen que aquesta tendència va en augment. La música clàssica de què podem gaudir en directe, ja sigui en el vessant d'intèrpret o en el paper d'oient, té en les emissores com Catalunya Música un excel·lent complement que ofereix les vint-i-quatre hores del dia la possibilitat de sentir-se acompanyat, moltes vegades només amb la pretensió de gaudir de l'audició com a companya de treball o del temps de lleure, més enllà de l'anàlisi i del comentari tècnic de la interpretació que sentim. Queden moltes persones que dissortadament no coneixen o no "necessiten" la música clàssica, però ens felicitem i veiem esperançats els resultats creixents del darrer EGM, amb una corba d'audiència que, encara que lentament, presenta una tendència a l'alça. Catalunya Música, un increment d'audiència significatiu 207 5 ~ Autopistas Autopistas Mcrubr~ d'Honor de lo Funtl rfrC. Cutula - Pulou d~ lo Moí•i<·o Carme Karr ''Ut n1usica et poesis'' LA FIGURA DE CARME KAR.R (1865-1943) ACOSTUMA A ASSOCIARSE A L'ÀMBIT DE LA LITERATURA I EL PERIODISME. AUTORA DE DIVERSOS LLIBRES DE CONTES I NARRACIONS BREUS (Volves, Clixés) PUBLICATS PER EDITORIALS TAN .RELLEVANTS COM JOVENTUT O L'AVENÇ, I DIRECTORA DE LA REVISTA "FEMINAL" ENTRE 1907 I 1917, CARME KAR.R TAMBÉ EXERCÍ UN PAPER SUMMAMENT RELLEVANT EN EL SI DE L'INCIPIENT MOVIMENT FEMINISTA QUE EN AQUELLS MOMENTS s'ESTAVA GESTANT A CATALUNYA, PAPER RECONEGUT PER LA PRESTIGIOSA HISTORIADORA JosEPHINE MARY NASH,1 ESPECIALITZADA EN TEMES DE GÈNERE. trobaren··. Aquesta teoria és perfectament aplicable al cas de Carme KatT: probablement sí que estava dotada per al conreu musical. però la seva condició de dona la relegava a l'esfera privada, a un pla tolalment secundari. D'alh·a banda, hem de tenir present la valoració dc què ha estat objecte durant un llarg petíode de temps l'art popular. Francesc Lliurat, 5 referint-se a la producció mcstriana. ha assenyalat que aquestes peces ··es confonen. a vegades. amb l'art del poble''. Aquesta afirmació és prou significativa, atès que si la qualitat literària i musical de erò a l'hora de fer un estudi rigorós sobre els vincles de Carme Karr amb el moviment cultural català de la fin de siècle i, més concretament, amb el modernisme, no podem obviar el seu interès per la música. De fet, el cercle intel-lectual que envoltava Carme Kan· exercí, en la majoria de casos, el seu paper en el món musical: Joan Maragall, Francesc Matheu (dir~ctor de la "ll·lustració Catalana") i Angel Guimerà compongueren, en el seu moment, cançons populars; Ramon Casas, quo il·lustrà alguns números do "Feminal", era un dels socis protectors de la Societat Filhatmònica Barcelona; Adrià Gual, que col·laborà igualment en "Feminal", era membre dc la Societat Catalana de Concerts. Tot i que en la majoria dels casos la creació musical del modemisme ··no ha assolit el nivell de Gaudí, Domènech i Montaner o Ramon Casas"', 2 cal assenyalar que de tots els aspectes musicals dc l'època (la Societat Wagneriana, l'escola francobelga, l'antiitalianisme), el recurs al material popular era considerat el camí més segur per trobar el propi model de composició d'obres de caire autòcton, que posteriorment donà pas al corrent musical nacionalista. Aquest camí tenia en aquells moments l'encís de retrobar les essències de la pròpia tradició llegendària, de tal manera que la dualitat "música-poesia" es convertí en un dels aspectes fonamentals dels plantejaments musicals modernistes; de fet, la burgesia arribà a considerar la música de cambra com el "vehicle perfecte per la seva intimitat, contemplant el preciosisme interpretatiu com a portador de poesia". 3 D'altra banda, cal tenir present el suport mercantil de les cases de pianos, que sens les cançons es confon amb l'art del poble, la valoració dc la crítica diferirà notablement; dc fet, totes aquelles qüestions relacionades amb el folklore han estat objecte. durant un llarg període de temps, del silenci, de l'associació simplista amb l'àmbit popular i, en nombroses ocasions. del menyspreu. Seguint aquesta hipòtesi, és molt possible que un dels motius que hagin tingut més innuència en la recepcíó crítica dc Carme Karr sigui el caire més aviat popular de les seves composicions. Unes composicions el punt de partida dc les quals era, com ja s'ha esmentat. la poesia de Jacint Verdaguer i les cançons d'Apel·les Mestres. Ara bé. per què Carme Karr trià precisament aquestes dues figures? Seguint Josep Maria Ainaud de Lasarte, en el primer cas es tractava de treballar l'obra d'una figura que, arran de la seva mort -esdevinguda el 1902es convertí en un autèntic mite en l'àmbit cultural català. Alguns autors consideren que l'obra de Verdaguer obrí. de fet, el futur d'una lírica, tot contribuint en gran mesura a l'enriquiment musical dc la llengua. El mateix Verdaguer es referia a ··l'afina- P dubte afavoriren la vida pianística de la llar burgesa; un exemple força significatiu fou la casa Érard, la qual estava emparentada, precisament. amb Carme Karr. Aj ,·bant a aquest punt, m'agradaria assenyalar dues üestions. En primer lloc, osé Aviñoa fa referència a la "intimitat", la qual cosa enllaça perfectament amb la teoria de l'esfera privada, això és, l'àmbit femení i, per tant, l'àmbit de Catme Karr. En segon lloc, s'ha parlat de la música com a "portadora de la poesia". Les activitats de Carme Karr en el si del panorama musical de l'època consistiren, precisament, a musicar els poemes de Jacint Verdaguer i Apel·les Mestres -dues personalitats summament rellevants en el context cultural català dc l'època-, com també diverses cançons populars. Ara bé, per què la recepció crítica no ha reconegut Ja seva figura? Aviñoa4 af"U1na que si no hi hagué més abundor de creació musical en el rnodemisme, cal buscar-ne la causa a no en la capacitat dels homes més aptes per fer-ho, sinó en les circumstàncies en què aquests homes es 7 da i sàvia música, els passatges únics, de versos melodiosos i purs". 6 En re- lació amb les cançons populars, s'ha assenyalat que. de fet, el Verdaguer més pur i més íntim és el dels Idil·lis i cançons que deriven del folklore: .. (... ) és una poesia que es fa romanç, cançó i balada. que reclama sovint un ritme de tamborí.,. 7 Podem deduir, en conseqüència, que la musicalitat de la poesia de Verdaguet~ com els seus vincles amb el folklore, foren les causes principals que impulsaren Catme KatT a utilitzar els seus versos com a 11elrcs en diverses composicions. n el cas d'Apel·les Mestres, cal assenyalar. d'entrada, que la seva amistat amb Carme Karr proporcion à a la directora dc "Feminal" la possibilitat de coHaborar, des de 1902, a la revista "Joventut'' com a crítica musical, signant, això sí, amb el pseudònim "Una liceísta", quelcom habitual per a les dones de l'època, ja que la dedicació a tasques literàries no es considerav a gaire adient per a la condició femenina (pensem en Caterina Albett). Més endavant Carme Karr s ignà com a l'Escardot, tot i que el mateix Apel·les Mestres acabà desvelant-ne el secret, en obsequiar-la amb un delicat dibuix d'un escardot que ornamentà les cobertes de les cançons que Catme Karr musicà sobre els seus versos, com també Ics de l'obra teatral Els ídols, publicada el 191 I. Exis tia , en conseqüència, una relació entre ambdós, tant a nivell personal com professional: el testimoni d'una personalitat tan rellevant com Josep Matia Ainaud dc Lasarte. articles diversos dc "Feminal" dedicats a Apel·les Mestres -com la cançó Natura, publicada al núm. 7 de 1907-, i les partitures que es conserven als arxius de la Biblioteca de Catalunya, constitueix en proves summament significatives de l'existència d'aquesta relació. Curiosame nt, però, de totes les cançons d'Apel·les Mestres que Carme Karr musicà, només dues: La cançó de la rosella i Cançó trista, apareixen a les obres que s'han publicat sobre l'autor català. Seguint els criteris de joaquim Molas sobre la selecció que en el seu moment fé u de Ics obres de Mestres, observem que Mclas es va atenir "a la data de la pri- E 207 mera edició i no a La composició, que a partir de 1900, resulta molt difícil d'establir (... ) ".8 Aquest fet pot ajudar-nos a comprend re el perquè no s'esmenta Ja figura de Carme Karr quan es parla d'Apei·Jes Mestres, atès que la directora de "Feminal" publicà les seves Cansons (amb lletra de Mestres) el 1903. Tot i constituir, entre l 885 i 1895, "el referent més sòlid de modemilaf 8 amb què comptava la gent del país", Molas9 considera que el Noucentisme deixà Apel·les MestTes "fora de combat", tot optant aquest daner per rc- fugiat·-se als medis populars. D e fet. durant els seus darrers vint anys fou, juntament amb Àngel Guimerà, la fi. gura més representa tiva dels grups que, marginats per la literatura oficial, s'havien aplegat al voltant de Francesc Mathcu, Serafí Pitarra i tots aquells que reivindicaven el "català que ara es parla". Malgrat les dificultats, Mestres '·encara realitzà alguna nova aventura, com, per exemple, la poèti~ L'AMIS TAT ~ AMB APEL·L ES MESTR ES LI PROPORCIO NÀ LA POSSIB ILITAT DE COL·LA BORAR A " JOVEN TUT" zades en poemes que destaquen per la seva rima fàcil i el seu tarannà popu. lar, tot i que en el cas de Verdaguer també podem copsar certes referèn. cies, potser ingènues, a l moviment romàn tic. El paper exercit per Carme Kan en el si del panorama musical català de l'època n o pot, en conseqüèn cia, estudiar-se únicament i exclusiva des de l'òptica de la qualitat de les seves composicions. sinó que també cal fer-ho des de la riquesa de les interrelacions culturals i la síntesi de Ics arts, una ri· quesa que ens permet valorar la seva obra des de diverses perspectives i re. conèixet~ més enllà dels límits dc l'es· fera privada, el valor de la seva pro. ducció musical i literària en el si de l'àmbit cultural català dc la fin de siè· cle. Bibliografia: Aviñoa, Xosé: La música i el moder· nisme. Barcelona: Curial Edicions Catalanes, 1985. "Biblioteca Popular de Cul· tura Catalana··, núm. 58. Mestres, Apel·les: Totes fes cançons {pròl e~ de Francesc Lliurat). Barcelona: Edilonal Selecta, 1948. Nash, josephine Mal)': Mujer, familia y trabajo en Espatïa, 1875-1936 . Bar· cetona: Anthror.os Edit01ial del Hombre. 1983. "Colecctón Historia, fdeas y Textos''. Molas, Joaquim: Apel·les Mestres. Barcelona: Edicions Destino, 1984. "Col·lecció Llibre de Lectura", núm 9. Verdaguer, jacint: Obres Completes. Barcelona: Editorial Selecta, 1949. "Bi· blioteca Perenne". co-musica1''. 10 Aquestes circumstàncies propiciaren, possiblement, el contacte amb Carme Karr: recordem que Francesc Matheu era el d irector de la publicació "ll·lustraci ó Catalana", en la qual mensualment apareixia "Feminal''. D'altra banda, podtíem apuntar la hipòtesi següent: tant Apel·les Mestres com Canne KalT eren, en certa manera, uns "marginats", el primer pel Noucentism e i la segona per una societat burgesa que no podia concebre que la dona s'incotporé s a l'esfera pública masculina. Sóc conscient que aquesta afirmació és subjectiva, fins i tot atTiscada, però considero que és important reflexionar sobre aquest tipus de qüestions, silenciades durant tant de temps per la histotiografia tradicional. nisme. Op. cit. om a escriptot~ Apel·les Mestres no solament conreà el lirisme més pur i intimista -lirisme que caracteritza, de fet, la majotia dels relats de Carme Karr-, sinó també l'idiJ.li, Ja balada, la cançó i el folklore. Al final de la seva vida compongu é un seguit de cançons en què fongué poesia i música, com Cançó de taverna, els madrigals i cançons infantils. D'alguna manera, Carme Karr també c ultivà totes Ics arts: la literatura (ja fossin contes, obres de teatre i la revista "Feminal"), les arts plàstiques 11 i la música, que ens pctmet establir, d 'altra banda, la connexió amb el folklore cataJà. Les Cansons que publicà el 1903 són composicions breus, fàcils de tocat~ reco!- S.Mestres. Apel·les: Totes les cançons (pròleg de Francesc Lliurat). Barcelona: Edi· torial Selecta, 1948. Pàg. 48. 6. Verdaguer, Jacint: Obres Completes. Barcelona: Editorial Selecta, I 949. "Biblio· teca Perenne". Pàg. XJV. 7.Per a un estudi més detallat d'aquesta qüestió, vegeu l'obra verdagueria na /di/is y cants místichs. Edició Popular. Barcelona: Il·luslració Catalana, 1879. Pàg.l 0-15. 8 Molas, Joaquim: Apel·les Mestres. Bar· celona: Edicions Destino. 1984. Col.lecció Llibre de Lectura núm. 9. Pàg. 12. 9 Molas. joaquim, op. cit., pàg. 8. lO. lbíd. 11. La revista es convertí, de fet, en un mitjà amb del qual nombroses dones artistes, rebutjades en d'altres espais i publicacions, tingueren l'oportunita t de donar a conéixer la seva obra. A ''Feminal "Carme Karr exercia, tanmateix, de crítica d'art, de· mostrant uns notables coneixements sobre el món artístic europeu. C Notes: I .Vegeu, per exemple, l'obra Mujer, fa· milia y trabajo en Espatia, 1875-1936. Bar· cetona: Anthropos. 1983, on Nash inclou di· versos fragments de la conferència De la missió social de la dolla a la vida moderna. publicada per l'Ateneu Barcelonès el 1916. 2.Aviñoa, Xosé: La música i el moder· nisme. Barcelona: Curial Edicions Cataln· nes, 1985. ''Biblioteca Popular de Cultura Catalana", núm. 58. Pàg. 35 1. 3.0p. cif., pàg. 358-359. 4.Aviñoa, Xosé: La mtÍ~ica i elmoder· ,er la opuguer ~rèn­ Recordant nent tTen à de _,es- ~sde ::om- r-ho ions ta ri- seva i rel'es- pro:i de siè- •der:ata· Cul- :ous ~na: 1ilia Barbre, Tex- Bar- ·lec- !/es. ''Bi- .faBar- I die la rrw. IJ6. ier- ala· :ura i er· ons ~i- tes. lio- un tis· ca· ra rne :le· Jre Sergiu Celibidache ... P.~E.IQ~Q~--~-Q~-"Música no és quelcom que es deixi comprendre amb una definició per mitjà de símbols de pensament i de convencions lingüístiques. La música no es correspon amb cap Jonn.a d'ésser perceptible. Música no 'és' quelcom. Quelcom pot 'esdevenir' música en condicions concretes i singulars, i aquest quelcom és el so." A ixi comença un text sobre fenomenologia de la música, l'únic text sobre aquesta matèria escrit directament per Celibidache i que va utilitzar en una conferència llegida a Ja Universitat de Munic el21 de juny dc 1985. En aquest article volem tenir un moment de record sobre la figura del llegendari director d'orquestra i un moment de reflexió sobre les ensenyances d'aquest pedagog. Un doble motiu ens ha mogut a redactar-lo: el 14 d'agost de 2001 va fer cinc anys de la seva mort, i d'altra banda, aquest any 2002 que a1·a comença Celibidache hauria celebrat el seu norantè aniversari. És també per aquest doble motiu que l'Orquestra Simfònica del Vallès durà tetme aquest gener una sèrie d'actes, com són dues conferències (l'una sobre una introducció a la fenomenologia de la música i una altra sobre la Quarta Simfonia d'A. Bruckner), la projecció de la peJ.lícula Celibidache de jan Schmidt-GatTe (el 24 de gener a les 18,30 h, possiblement al Palau de la Música) seguit d'una taula rodona amb personalitats del món de la música que van tenir una especial relació amb el mestre, i finalment un concert al Palau de la Música anomenat "Tribut a Sergiu Celibidache" el dissabte 26 de gener. Celibidache és una síntesi molt singular del músic apassionat i de l'home pensador. En ell és impossible de fer una separació entre la seva recerca del sentit de la vida i la seva corresponent relació amb la naturalesa intlinseca de la música. El que és essencial es manifesta en diverses to•mes, però no deixa de tenir un oiÍgen idèntic. D'altra banda. ell mai no va pretendre ser un filòsof, com a ve- gades injustament l'han criticat. Per a ell la vivència musical estava més enllà de qualsevol descripció de tipus intel·lectual. Ell mateix explicava que primer va haver de viure les relacions més subtils entre sons, això que ell anomenava l'acte de transcendir el so. abans de poder ordenar dinh·e del possible què és i què no és important de saber perquè aquesta comprensió sigui una ajuda per arribar a la vivència musical. El seu mètode, basat en la fenomenologia musical, no volia ser un tractat filosòfic, sinó més aviat una sèrie de coneixements que t'orientessin a descobrir la diferència entre què és música i què no ho és. Això feia absolutament necessari que l'estudi amb ell estigués lligat al fet d'escoltar els seus assaigs, concerts i cursos de cambra i de dü·ecció. Per començar a comprendre quelcom d'allò que ell ensenyava calia estar amb ell no menys de cinc anys i de manera intensiva. Com molt bé deia A. Julià en un article en aquesta Revista (setembre de 1992), n'hi ha que es consideren coneixedors o fins i tot alumnes només per haver fet una visita de pocs dies a activitats del mesh-e o haver-ne sentit un parell de concerts. Aquest interès singular de voler comprendre el fenomen musical en la seva més profunda intimitat el va dur no només a dominar un repertoti immens, en què les obres s'estenien des de composicions del primer barroc fins a nombroses pJimeres audicions, sinó a ser un pedagog excepcional: nombrosos cursos de direcció orquestral a Itàlia i Alema- nya, seminaris sobre fenomenologia de la música a la Universitat de Mainz, a part d'innombrables classes després dels seus assaigs o a l'hotel on s'allotjava. Aquests profunds coneixements i la seva manera de ser conseqüent van fer que sovint fos una personalitat incòmoda en un món musical ple de convencionalismes: les seves opinions fulminants. la seva negació rotunda a fer enregistraments, la seva demanda tant en número com en contingut en els assaigs i concerts. feien que la seva sola presència fos motiu de rencxió profunda allà on era. Acabo, doncs, amb un text redactat dit·ectament per ell i que parla de l'estructura arquitectònica completa de tota peça musical. o sigui de la gran forma, i dc les conseqüències que té aquest descobriment envers la concepció del temps: '·Cada articulació musical presenta Ull procés d'expansió i de compressió. El dret a fer que la vivència tingui ww duració. depèn de l'oposició dels elements que la componen. Schubert deia: la longitud d·un moviment depèn del grau d'oposició de les seves idees. Fins quan dura, però, una expansió?, doncs, simplement, fins que no es pot expandir més. Aquest punt crucial de tota evolució en estat d'expansió s'anomena el punt culminant. Aquest punt de canvi de direcció, on la direcció extravertida esdevé introvertida, és el punt cardilwl que es troba en qualsevol fonna d'arquitectura musical (precisament el fet de ser això tan important, fa que ni se'n parli, en qualsevol estudi de formes musicals tradicionals). Tot allò que ha passat en la fase expansiva, troba orgànicament el seu equivalent .en la fase compressiva. Si 110 és així, el final de la peça no serà la conseqüència inevitable del principi. Si el final sí que és, però, la conseqüència del principi, el final ja existeix com a tal en el principi: la l'ivència musical es manifesta, es materialitza en el continuum del temps i l'espai; la seva essència, però, ho fa en la simultaneïtat ('en el principi està el final'), o sigui, fora del temps" (Celibidache. conferència a la Universitat de Munic, 21.6.85) Que aquests pensaments activin la nostra capacitat d'indagar cap a l'essència mateixa de la música, i. si és així, haurem recordat veritablement Celibidache. 9 Que no pari la música. CATALUNYA -~ R_ADIO L'obra Concerto catalana homenatja Andrés Segovia a Florència ACABA DE SER INAUGURADA RECENTMENT AL CONSERVATORIO CHERUBINI DE FLORÈNCIA UNA LÀPIDA EN MEMÒRIA D' ANDRÉS SEGOVIA AMB UN EPÍGRAF DE MA1uo Luzi. questa placa es va instaJ.Iar a la Salla del Buonumore, sala que el mestre va visitar els anys 1968 i 1973 per tal d'escoltar els alumnes de l'escola de guitarra d'Alvaro Company. La làpida va ser descoberta amb el so sec d'un rasgueado i al crit de in memoriam llançat per nombrosos músics i intel·lectuals presents en l'esdeveniment, juntament amb altres representants del món musical florentí. Amb motiu d'aquest esdeveniment, Al varo Company va dirigir l'estrena absoluta del seu Concerto catalana per a deu guitarres, entre les quals una guitarra piccolo -requinto- i una guitarra baixa. Daniele Andl'iola, Riccardo Bini, Fiavio Cucchi, Nuccio D'Angelo, Genesh Del Vescovo, Cario Mascilli Migliorini, Giacomo Mazzoni, Silvano Mazzoni, Maurizio Paini, Serena Rinaldi -tots ells alumnes del mestra Company al Conservatmio Cherubini- no van poder gaudir d'una ocasió millor per reunir-se en la simbòlica dansa de la sardana, eix bàsic del Concerto catalana, una obra d'un profund gruix simbòlic, amb una estructura complexa però alhora d'unacomunicabilitat immediata. Realment no resulta fàcil compondre per a deu guitarres; el mateix Segovia havia confessat no agradar-li particularment els conjunts de guitana. El problema bàsic detiva d'una escriptw·a d'espectre ampli en la gamma sonora, sovint limitada a un ús equivocat de la distlibució de les parts, fet que pot impedir l'equilibri i l'homogenéitat. Company afegeix una guitarra pícealo i una guitarra baixa que restitueixen al conjunt una obertura major -la guitarra piccolo té una funció particularment lírica i de caràcter turmentat i oníric. Traspua, ja des del primer compàs del Concerto catalana la recerca d'una varietat contínua i d'altemança coherent entre les parts del teixit, de manera que afavoreix sempre una clara percepció de l'estructura. Així brolla una nova dimensió sonora, on estratificació harmònica i polirítmia contribueixen a mostrar una fascinant imatge de cada fet musical. Les idees formals, d'altra banda, són ben lligades amb el missatge i el significat de concert, nascut de la idea de desenvolupar l'esperit i el sentit de la sardana. Acompanyada de la cobla, orquestra formada per onze instrumentistes (de la qual es coneixen tractats histò- A rics que pouen en el segle XVI) és ballada en cercle, amb passos coordinats per regles complexes d·un gran efecte espectacular; els ballarins s'agafen de les mans en una unió fraterna en què el moviment circular assumeix una immersió en el Ritme Universal. Company interpreta simbòlicament el sentiment de comunió de la sardana com una via de salvació per al "futur del món"; la pau i la tolerància entre els pobles naixeran quan cadascú estigui disposat a descobrir i acceptar per mitjà de la diversitat dels altres el rostre desconegut de si mateix. El Concerto catalana, dividit en dues seccions -I "Pròleg" i 11 "Fantasia sardanera"-, es desenrotlla en episodis emblemàtics presos de la cultura i de Ja tradició catalanes particularment sentits per l'autor; el cognom del qual és d'origen català. En el primer moviment de la primera secció - ~uums del gresol (Preludi)", la matèria sonora apareix encara informe, com a la recerca d'una arrel per començar a viure; una mena de caos ancestral amb pols de notes que ens remeten a atmosferes remotes. El teixit harmònic sempre és homogeni malgrat que les parts s'alineen com diferents estratificacions poliritmiques; cada secció de guitarra, efectivament segueix constantment la mateixa fracció de temps dels dos moviments, una successió numèricament diversa del grup de cinc, sis. set o vuit notes. I aquí apareixen, per primera vegada en fragments amb prou feines insinuats, l'inici del tema de Ja sardana. Comença el segon episodi: "Diàleg de cantaires (El despertar d'un ritus ancestral)" amb un breu diàleg a dos en llenguatge dodecatònic que es clou amb el sobreafegit de la tercera guitarra: i és en aquest punt que emergeix, amb un efecte gairebé surreal per al particular substrat harmònic, la segona idea de la sardana que després, a la segona part del concert, s'aparellarà sovint amb el tema principal. Segueix !'"Himne", amb la guitarra piccolo sempre lbica, fora de la tonalitat. com en un somni. envoltat en un cant estraniante molt íntim al mateix temps solar, positiu, sostingut per la tercera guitarra que repeteix el tema en contrapunt amb la segona; la matèria sonora retroba ara una arrel i assumeix un caràcter ben definit i d'una suggestió particular: el final de I'" Himne'', com una successió de noves i originals harmonies, introdueix el "Canonge convida-festes" que, amb un efecte remarcat de campanes, reporta una atmosfera i una dimensió només convil'ia/e; o sigui '"Evocació (El noi de la marc)·· amb una evident relació amb el tema d'aquesta cançó catalana harmonitzada per Llobet, que plau molt a Company pel record d·una impressionant interpretació de Segovia, interpretada com a bis a Florència el I 9 73. La segona secció del Concerto calala no és dedicada a la "Fantasia sardanera... L'efecte que irromp d'un cop de fuet, obtingut sobre la cara de la primera guitarra, introduceix un incedere de cops de caixa, imitant el tímpani, sobre el qual es retalla de forma gradual el tema. Tornat a proposar per les diverses guitar- res, a Ja segona idea apareix una varietat més gran. Les dues idees després es troben i se sobreposen amb l'afegit dc "trompes i campanes" festives en un clima de fervor típicament mediterrani. És el moment en el qual tots s'agafen les mans i dansen en cercle amb un entusiasme progressiu: el sis per vuit contribueix eficaçment a donar la idea de moviment rotatori, que després del seu màxim impuls es desfà en un episodi evanescent amb pizzicati al qual succeeixen sons harmònics i naturals: finalment, un passatge amb una modulació cap al Sol menor introdueix la ''Tertúlia", l'episodi que ve a continuació de la "Fantasia sardanera··. l Concerto catalana és un exemple de com, per mitjà d'una forma musical ben definida i sempre coherent, és possible expressar continguts ideals i filosòfics, llançant - sí cal amb un vector tan abstracte com el so- autèntics missatges espirituals. En una època tan intriso d'incomprensions i d'intolerància que constantment amenacen més la pau sobre el nostre planeta. el Concert resulta realment actual i indica simbòlicament una via d'esperança per al "futur del món~: la dansa amb el seu poder d'integració i la música amb el seu llenguatge universal representen una significativa oportunitat de convivència que mena a superar els propis límits fins a descobrir la part millor d'un mateix. i afavorint d'aquesta manera de trobar els punts comuns qut: uneixen entre la diversitat i alimenten sentiments de tolerància i dc pau entre els pobles. E 11 Homenatge de l'SGAE a Joaquilll Pau Casals: un record personal Homs ia 3 d'octubre de 1962. A Tolosa dc Llenguadoc l'Orfeó Català ha de fer un concert a cappella, al qual Pau Casals ha anunciat Ja seva participació. Som dc retorn a Barcelona, després de l'estrena a Europa d'El Pessebre dirigit per l'autor. Al Teatre del Capítol l'Orfeó fa una prova de so i repassa passatges d'algunes de les obres de la programació. Després, Pau Casals al violoncel i Lluís M. Millet al piano assagen El cant dels D ocells. Enderiat amb el món de les lletres, he comprat el llibre Conversa tions avec Poblo Casals de Josep M. Corredor. M'acosto tímidament al mestre i li demano si me'l vol signar. Ho fa complagut i em diu: -Així, tu cantes a l'Orfeó... jo que li faig: -Sí, mestre, a la corda de tenors primers ... 1, a la impensada, li evoco un veïnatge de naixença: -Sap, mestre? ... Jo sóc de Llorenç ... [el meu poble natal, a set quilòmetres del Vendrell]. [quedo astorat en sentir la resposta: -Ah, Llorenç ... Jo hi vaig ser abans de la guerra, per la festa major, i hi vaig sentir un graller extraordinari: el Joan dc la Gralla. [En Joan de la Gralla era un captaire -immortalitzat per E. C. Ricart en la deliciosa Auca de la Festa Major de Vilanova i la Geltr'Ú- que. prèviament a la petició d"'una caritat per l'amor de Déu", feia uns tocs de gralla impressionants; i aquest és un dels records més vius de la meva infantesa.) Heus ací, doncs, que aquell home de vuitanta-sis anys, que havia actuat arreu del món. davant de corts reials, distingit pel president Kennedy amb la Medalla de la Llibertat, etc .. es recordava de la traça excepcional d'un humil graller captaire... Ara digueu ... Quants de tants com ara gallegen donarien testimoniatge públic del seu particular Joan de la Gralla? Compto amb ols dits d'una mà i me'n sobren ... J oaquim Hems va rebre als seus 95 anys el reconeixement a Ja seva labor com a compositor dins el panorama de la música contemporània. L'esdeveniment va tenir lloc a I'Auditori dc la Societat General d'Autors i Editors, aJ passeig de Colom, 6, de Barcelona. en un acte que va començar a les sis de la tarda el 22 de novembre. Ramon Muntaner, president de l'SGAE. va presentar l'acte i va donar pas al poeta Miquel Desclot, que va fer una dissertació poètica sobre Ja personalitat del compositor. Després el clarinetista Oriol Romani explicà un seguit d'anècdotes que li havia explicat el mateix compositor anys enrere sobre l'estrena d'algunes obres i la reacció del públic. Homs va rebre el caliu i suport dels molts compositors que van assisth·-hi; entre d'altres: Francesc Taverna-Bech, Xavier Benguerel, Agustí Charles, Albert Llanas, David Padrós; personalitats del món musical, com el president de JJMM a Catalunya, Núria Llonguercs -directora dc l'Institut de Pedagogia Musical- , com també de familiars. amics. coneguts, estudiants de música, intèrprets i el públic que admira la seva obra. El caliu que va rebre el compositor va fer de l'acte un esdeveniment social de veritable reconeixement i fervor dels presents. La saJa va quedar petita i fins i tot hi hagué gent que seguí per televisió l'esdeveniment, dempeus al vestíbul de l'auditori, atès que no quedava cap seient buit. Tot i així va haver-hi gent que no va poder venir i d'altres a qui la invitació els va arribar un pèl tard. En acabar els parlaments, els germans Pérez Molina van encetar el concert amb Tres sardanes per a piano a quatre mans amb caràcter de sonata o divertimento. Tot seguit Oriol Romaní va recitar i interpretar la sèrie Ocells perduts sobre sentiments de Rabindranath Tagore, una sèrie de petites miniatures molt expressives. Després una sèrie de licds sobre el Cementiri de Sinera de SaJvador Espriu van ser interpretats per la mezzosoprano Montserrat Torroella i el pianista Jordi Masó. l per cloure la interpretació, els solistes de corda de I'OBC van oferir el Quartet de Corda núm. 8 que data del 1974. L'acte va coincidir amb la presentació de l'exposició de pintures de la seva difunta esposa, Pietat Fomesa, al primer pis de l'SGAE. En acabar el concert Pietat Hems, filla del compositor, va fer donació a Ramon Muntaner, tot representant l'SGAE, d'una marina de Pietat Fornesa i va agrair a tots i cadascun dels organitzadors, artífexs i assistents a aquell acte el seu treball, la presència i el calorós suport al seu pare. Una copa de cava i uns canapès en un ambient molt famjJiar van donar per tancada la celebració del 95è aniversari de joaquim Hems, com un dels compositors cabdals en la història dc la música contemporània, que encara no és ben entès per alguns intèrprets. Maria Gratacós i Monllor Corrigenda n l'anterior número (20~) ~'aquesta publicacto, 1 fer un error d' mpressió, e dibuix d'en Cesc no es va publicar correctament. A continuació apa· reix com havia de ser. E Concert 1. 000 de la Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya l proppassat 2 de desembre de 2001 se celebrà el concert número 1.000 de la Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya, al Teatre Municipal de Banyoles. El concert va ser a càrrec del Quartet Casals (format per Abel Tomàs, violí; Vera Martínez, violí; David Quiggle, viola, i Arnau Tomàs, violoncel), que va interpretar e l Quartet en Do major, K. 465, "de les dissonàncies" de Mozart, el Quartet en Mi bemoll major núm. 3 d'Arriaga i el Quartet núm. 8 en Do menor, op. 100, "a les víctimes del feixisme" de Xostakóvitx. La Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya, circuit de concerts gestionats i organitzats per Joventuts Musicals de Catalunya des de l'an y 1995, té com a objectiu bàsic esdevenir una plataforma en què els joves músics puguin agafar experiència sobre els escenaris. També, d' aquesta manera, es fa arribar la música clàssica a llocs fora dels circuits habituals. Des del 1995 fins al2001 s'han fet un total de 1.047 concerts. Per al primer semestre d'aquest any 2002 és prevista la realització de 106 coll· certs, i es calcula acabar l'any amb més de 200 concerts. Aquests tenen lloc a les poblacions on hi ha una delegació de Joventuts Musicals. En aquests moments, la Xarxa adopta uns criteris de selecció d' intèrprets per programar una sèrie d 'obres amb contingut i continuïtat temàtica. Així, és previst oferir un cicle d'obres canòniques, un altre amb obres que formen part del patrimoni català i espanyol, i un amb obres de compositors catalans contempo•·anis. També és previst donar cabuda a la música tradicional, i a la música fusionada. Per a aquest nou curs els organitzadors destaquen la presentació a Catalunya del Sunrise Quartet, de corda amb instruments d'època; la interpretació de la Història del soldat d' Stravinsky per l' Orquestra de Cambra de Granollers (amb elements teatrals) i la presència de la Camerata Ibèrica. E Recflpera,da part duna opera d'Emmanuele Inaugurada 1' Escola Encontres de treball d'Astorga Superior de Música de la JONC i ' obertura i tres àlies de l'òpera Dafni del compositor sicilià d'origen espanyol, el baró Emmanuele d'Astorga ( 16801757), van ser transcrites per Xavier Puig (estudiant de direcció a Viena) a partir de l'únic manuscrit de l'obra que es conserva a la Biblioteca Nacional Austríaca. Segons alguns historiadors, aquesta setia la primera òpera que es va interpretar a Barcelona (n'existeix constància documental) , l'any 1709 a la Llotja de Mar. Dafni es va compondre per fes tejar les noces del monarca pretendent a la corona espanyola, l'arxiduc Carles d'Austria, al servei del qual treballà el baró d'Astorga. Les parts d'aquesta òpera recuperades es van mterpre tar e l passat 26 de novembre d e 2001 a la Barocksaal de l'Altes Rat haus de Viena, a càrrec de l'Ensemble Kaleidoscop i la soprano Elena Copons (estudiant a Viena), dirigits per Xavier Pui~. En aquest concert també es van mterpretar àries de Domènec Terradellas i una suite d e Telcmann, amb Tnés Bode ló n com a solista (també estudiant a Viena). El concert va ser patrocinat per l'Ambaixada espanyola a Viena i la Fundació Kaleidoscop derNationen de la Universitat de Viena. L 14 de Catalunya l'OEMC l passat 5 de desembre va tenir lloc a l'Auditori l'acte d'inauguració oficial de l'Escola Superior de Música de Catalunya (ESMUC), que, com és ben sabut, des del curs actual ha assumit la responsabilitat de la docència musical de nivell superior. El president de la Generalitat, Jordi Pujol, va presidir l'acte, acompanyat de la consellera d'Educació, Carme Laura Gil; el de Cultura, Jordi Vilajoana; el president del Parlament de Catalunya, Joan Rigol; directors generals i representants del patronat dc l'Escola, com també el seu director, Gerard Claret. Els parlaments d'aquest i del president Pujol, d'un acusat caràcter institucional, van cenh·ar un esdeveniment que en el pla musical va fer la sensació que volia mostrar el caràcter pluridisciplinari dc l'Escola. Com és sabut, I'ESMUC ha iniciat la seva activitat en unes instal·lacions provisionals situades al barri de Sant An· dreu dc Barcelona tot esperant que s'a· cabin les obres que han d'adaptar una part del recinte de l'Auditori. Obres que probablement aniran vinculades a les de la Sala de Cambra del mateix complex, fet que podria complicar la necessària urgència en la realització de la infraestructura acadèmica. ntre els dies 22 de desembre i 8 dc gener ha tingut lloc el 18è encontre de treball de la Jove Orquestra Nacional de Catalunya (JONC). a Barcelona i Tarragona, amb la direcció de Jan Caeyers. S'ha treballat un repertori integrat per l'Obertura Rosamunda de Schubert, la Simfonia núm. 7, '' Inacabada" de Schubert i la Simfonia 11úm. 3, "Heroica" de Beethoven. Aquest encontre culmina amb h·es concerts: el 6 de gener a Cervera ( 18,30 h, Paranimf de la Universitat), el 7 de gener a Terrassa (21 h, Centre Cultural) i el 8 de gener a Barcelona (2 1h, l'Auditori) . Per la seva banda, l'Orquestra de les Escoles de Música de Catalunya ha fet el seu vuitè encontre de treball entre el passat 27 de desembre i el 5 de gener a Coma-ruga. Amb direcció de Josep Caballé, s'hi han treballat les obres Kinderjahre de Schumann/ Adorno, Danses romaneses de Bartók, Pélleas et Mélisande de Fauré i Danses alemanyes de Schubert/Webem. Els concerts són els dies 4 de gener a Sant Salvador-el Vendrell (2 1 h, Auditori Pau Casals) i el 5 de gener a Sant Quirze del Vallès ( 12 h, La Patronal). E E n el marc d'un Teatre Principal de Vilanova disfressat d'un cafè perdut va aparèixer la música d'una guitarra com si fos un fum eteri ... Així va començar la presentació del disc compacte Oblivion (editat per Ars Harmònica i distribuït per Gaudisc) del jove guitarrista josé Luis Bieito. Un disc i una presentació meticulosament interpretats i elaborats, amb un paradoxal resultat de fluïdesa natural i expressivitat instintiva. L'espai esdevé un lloc on l'horitzó s'esfuma i es confon, una atmosfera on els diversos elements dels sons i el joc de colors conflueixen, on el contrapunt de veus definides intercanvia diàlegs de sentiments diversos: un vaivé de la veu principal que canta al cor i condueix les pulsacions allà on el cant és ritme i el ritme esdevé una veu contínua. Aquest és el tango de PiazzoUa que ens presenta Bieito en un recull d'onze peces, cinc de les quals pertanyents a una suite original per a guitarra (Campero, Romóntico, Acentuado, Tristón, Compadre)i altres peces de diferents procedències atTanjades per l'intèrpret. Bieito, seduït per l'obra de PiazzoiJa, ha sabut captar i comunicar l'essència d'una manera d'entendre la vida en dansa, és a dir, el tango, tot deixant una porta oberta a la imaginació de l'oient. Maria Lluïsa Moran E ..•••••••••.••.. .. .. ••••• •.••.. ...... ...•. •. •••...........•••• •. •.•....•.•. Un compositor brasiler guanya el Concurs SGAE de Jazz Tete Montoliu elipe Weisz Salles va obtenir el primer premi d'aquest concurs amb l'obra The retttrn of the Chromo Sapiens, dotat amb 1 milió de pessetes (6.000 eut·os), mentre que el segon premi va ser per al nord-americà Khristopher Kase, amb l'obra Mystery Waltz i dotat amb 750.000 pessetes (4.500 euros), i el tercer premi va ser atorgat a l'espanyol Javier Feirstein. amb l'obra Ritual i dotat amb 500.000 pessetes (3.000 euros). Es van atorgar tres premis més: a Federico Lechner per l'obra Conversation con Thelonious, Publio Felipe Weisz rep el premi de mmiS Delgado per l'obra Lluel'e entre los dos, d'Horacio Fumt!ro ifoto dt! Pnco Mnllznllo, i Richard Krull per l'obra Como Michel. arxiu fotogràfic del De¡mrtnme11f de Comrmicncni6 de l'SGAE) El jurat estava format per Horacio Fumero, joan Albert Amargós, Max Sunyer, Albert Bover i Pcdro Ruy Blas. Aquest premi forma part de la Biennal SGAE de jazz Tctc Montoliu. Així doncs, per la seva banda, en aquesta Biennal també es van atorgar els Premis d'Honor Tete Montoliu, que van ser per al vibrafonista nord-americà Bobby Hutcherson i el contra baixista danès Niels Henning. També va ser guardonat el jove músic gallec Abe Rabade, i el madrileny Club de Música y jazz San juan Evangelista. Tots aquests premis van tenir lloc el passat dia 1 de desembre de 2001 al Palau de la Música Catalana. L'acte s'arrodoní amb una vetllada jazzística a càrrec de Cedar Walton, Michel Camilo, Bobby Hutcherson, Horacio Fumero, Orsted Pedersen i Pcer Wyboris. Tot el concert, com la resta d'actes, van ser un sentit homenatge a la música i esperit de Tete Montoliu. F Juan Bautista Otero em esmerçat una bona quantitat dc paraules a reclamar més atenció per al nostre patrimoni musical històric. AJguna cosa es belluga i Ics nostres editores musicals -penso en Boileau i en Tritó- ens han donat danerament moltes satisfaccions en publicar sobretot partitures del nostre passat immedial. En canvi. continua havent-hi moltes mancances en la investigació, en la localització, en l'edició i en la gravació de la música dels segles XVII, XVIII i primera meitat del XIX. Quan en aquest camp es parla de centres oficials, com un mur insalvable format per dotacions. pressupostos, personal. oposicions, es contraposa a una productivitat real ben baixa. Per això sorprèn quan en el camp de l'òpera un es troba amb un personatge com Juan Bautista Otero. que s'autoqualifica en les targetes de visita com a director d'escena. Ell obeeix a dos principis: la passió per recuperar el patrimoni anlic oblidat i posar-lo en escena donant-li una presentació una mica trencadora amb el propòsit d'arribar al públic jove. Les òperes recuperades, autèntics urtext, les ha editades amb una cura i presentació dc somni. Ha viatjat a Oresden, Sant Petersburg, Viena, Praga, Nàpols, Venècia per seguir la petja i comparar versions diferents de diversos compositors. Ha representat L'Arbore da Diana i Jl sogno de Vicent Martín i Soler. Té a punt lfigenia in Aulide i prepara l'edició d'Andromaca, La scuola dei maritati i L'Isola del piacere, del mateix compositor. Ha recuperat i fet Artaserse de Domènec Terradellas i està preparant el Sesostri i l'edició d'Astarte. Nascut a Barcelona -de tan internacional gairebé ha perdut les aiTels-, s'ha preocupat també de rescatar títols d'Antonio dc Literes, Domenico Scarlatti i Antonio Vivaldi. Quan hom veu el que pot tirar endavant un home sol -i encara jove- i el compara a algunes barraquetes que es converteixen en rèmores, veu que continua essent vàlid un antic pl'incipi: cal ajudar allò que creix no cal inventar gran cosa. H per JORDI MALUQUER 15 Assolir la perfecció és una permanent aspiració de la humani Euromadi procura donar el millor servei als seus associats. Treballa per a una adaptació constant a les realitats financeres i empresarials. Vetlla els processos productius assumint els postulats ecològics. Controla els processos de criança per garantir la qualitat. Col·labora amb institucions i associacions de marcat caràcter cultural i social. A Euromadi busquem la perfecció. Perquè abans de tot, som humans. PLACES PER A TENOR I SOPRANO. El Trio Veu d'Àries convoca una plaça per a tenor i una per a soprano. Els aspirants hauran de tenir un màxim dc 27 anys i haver cursat o estar cursant el 4t curs de cant. El repertoii que cal tractar són àries d'òpera i lieder. Per a més informació i tramesa de currí· culums: jordiLópcz@mentamail.nct ........ ..................................................... ... ......... ........ 48è CONCURS INTERNACIONAL D'EXECUCIÓ MUSICAL MARIA CANALS DE BARCELONA. Organitzat per Ars Nova, tindrà lloc entre els dies 20 i 30 d' abril de 2002. Enguany la modalitat és de piano sènior. L'edat mínima dels participants són 18 anys i l'edat màxima 32 anys. La data límit d' inscripció és el dia 21 de febrer de 2002. Per a més informació. bases i insc ripcions: Ars Nova-Associació Concurs Maria Canals. Gran Via de les Corts Catalanes, 654, pral. 08010 Barcelona. Tel. i fax: 93.318.77.3J.(de JO a 13 h: 93.318.40.95). lnternet: www.mariacanals.com. A/e: mariacanls@offcampus.net FESTIVAL INTERNACIONAL DE MÚSICA DE CANTONIGRÒS. Se celebrarà a Cantonigròs del 18 al 2 1 de juliol de 2001. Hi poden participar totes Ics formacions corals i grups de dansa segons les normatives del Festival en les categodes següents: música coral mixta, veus iguals femenines. cors infantils i danses populars. S'hout'tl dc competir amb un repertori lliure i un altre d'obligat. La data límit d'inscripció és el dia 3 1 dc gener dc 2002. Per a més informació i continguts de la convocatòria: Festival internacional de Música de Cantonigròs. València, 435, lr la. 08013 Barcelona. Tel.: 93.232.64.44/ 93.852.50.86. Fax: 93.246.36.03. Internet: www.fimc.es. Aie: fimc@limc.es X)( FRJNG E DEL XXV FESTIVAL DE MÚSICA ANTIGA DE BARCELONA. Se celebrarà els dies 20 i 2 1 d'abril de 2002 dins el Festival de Música Antiga que orga· nitza In Fundació " la Caixa". Se seleccionaran un total de 8 grups que conreïn qualsevol expressió musical, tant de l'àmbit dels instruments originals com de la interpretació vocal amb criteris històrics. Cada grup, que ha de tenir un mínim de dos components -els quals hauran d'haver nascut després del 31 de desembre de 1967-, farà tres concerts. La data límit de presentació de candidatures acaba el dia 2 de febrer de 200 1. Per a més informació i condicions de participació: Fringe. Servei de Música de la Fundació " la Cai· xan. Pg. Sant Joa n, 108. 08037 Barcelona. Te l.: 93.476.86.24. fax: 93.476.86.64. lnter· net: www.fundacio.lacaixa.es A/e: info.fundacio@lacaixa.es .. ............ .. ......................... ...........•............................ CONCURS DE MÚSICA DE CAMBRA MONTSERRAT ALAVEDRA. Convocat per joventuts Musicals de Ten·assa i Cabal Terrassa, tindrà lloc a la ciutat valle· sana entre el 7 i el I O de novembre dc 2002. Hi poden participar tots els intèrprets en què la mitjana d'edat del grup no superi els 28 anys en fmalitzar Ja data d'inscdpci6. El conjunt ha de ser d'un mínim de tres músics i un nombre màxim il·limitat (però no pot ser una orquestra dc cambra ni doblar cap part). Cada grup haurà de preparar quatre obt•cs, una de les quals dc lliure elecció i ducs del segle xx (la resta de condicions de participació es faran públiques al maig). S'atorgaran tres premis: 3 .000 euros (500.000 pessetes) més quaITe concerts retribuïts, 1.800 euros (300.000 pessetes) més tres concerts retribuïts i 900 euros (150.000 pessetes). La data límit d'insctipció és el dia 30 de setembre de 2002. Per a més informació: Concurs Montserrat Alavedra. Amics dc les Arts i joventuts Musicals de Terrassa. Teatre, 2, 2n. 08221 Terrassa. Tel.: 93. 731.22.32. Fax: 93. 731.60.93. Aie: joventutsmusic@navcgalia.com ll è PREMI XAVIER MONTSALVATGE D' INTERPRETACIÓ DE MÚSICA CON· TEMPORÀNIA PER A PIANO. Dins dels Premis Musicals de Girona 2002, aquest concurs tindrà Uoc entre els dies 15 i 17 de novembre de 2002. La data límit d' inscripció és el dia 30 de setembre de 2002. Pe r ~-~~s. !'!~~r.l!l~~!~=. ~-!'J~~!~?!~~~·P.·~~~l!l!P.f!l!~~ ..................... .......... ... . VH CONCURS D'INTERPRETACIÓ L'ARJAU. Convocat per la Fundació L'Arjau i l'Aula de Música del Col·legi Canigó. aquest concurs és destinat a tots els joves intèrprets de qualsevol instrument menors de 30 anys (es va lo· ra el factor interpretatiu). El concurs consta de tres modalitats: interpretació individual. música catalana contemporània i música de cambra. Les categories es distribueixen en funció l'edat dels concursants: l ) fins a 10 anys, li) d'J 1 a 15 anys. lli) de 16 a 20 anys i IV) de 21 a 29 anys. La data límit d'inscripció és el dia 28 de febrer de 2002. Per a més infor· mació i inscripcions: Aula dc Música del Col·legi Canigó. Císter, 23. 08022 Barcelona. Tel.: 699.69.37.29. lnternet: www.fomento.edu/canigo/rujau. Aie: cang_arjau@fomenlo.edu. ................................... .......................... ..•................. CURS D' ORGANOLOGIA 2 SOBRE L'ESTUDI D'INSTRUMENTS MUSICALS. Organitzat pel Museu de la Música de Barcelona, el curs tindrà lloc tots els dimecres del 9 de gener al 20 de març de 2002 (de 19 a 2 I ,30 b) i és adreçat al professorat inclòs en l'Escola de Doctorat de la Universitat Autònoma de Barcelo1'a (83 crèdits). El pro· grama (30 h lectives) inclou l'anàlisi i estudi de famílies instrumentals concretes fins al dedicat a In composició i instrumentació. Hi impartiran sessions, entre d'altres, Romà Es· calas, Joan Albert Amargós, Albert Morndela i Daniel LassaJe. Per n més informació: Museu de la Música. Av. Diago nal, 373. 08008 Barcelona. Tel.: 93.416. 11. 57. Fax: 93.2 17.1 1.06. Premi de música Ciutat de Manresa PIANO I MÚSICA DE CAMBRA del 15 al 17 de febrer de 2002 PIANO: Categoria A: Fins a 25 anys Categoria 8: Fins o 14 anys MÚSICA DE CAMBRA: Categoria A: La mit¡ano d'edat de Iols els components no serà superior o 28 anys Categoria 8: Lo mitjana d'edat de tots els components no serà superior o 20 anys (Les edats esmentades s'establiran amb referència ol dia 1 de febrer de 2002) INSCRIPCIONS: Dato límit: 1 de febrer de 2002 Organitza: Conservatori Professional Municipal de Música de Manresa Carrer de Jaume I, 8 08240 Manresa. Tel.: 938720088 I Fax: 938726629 e AjWltament de Manresa -i+W§IeWMM§W. Fòrum 2004 i música per JAUME COMELLAS EL MACNIFICIENT ACTE QUE VA TENIR LLOC A L'AUDITORI EL DIA 12 DE DESEMBRE, HA SIGNIFICAT DESEMBUSSSAR DE MANERA IMPACTANT LA IMATGE D'ATZUCAC QUE HAVIA CONGRIAT AQUESTA COSA ENCARA NO BEN DEFINIDA QUE ÉS EL FòRUM UNIVERSAL DE LES CULTURES O, MÉS SINTÈTICAMENT, FòRUM 2004. I AQUEST CONTEXT D'INDEFINICIÓ, ENS PREOCUPA ESPECIALMENT PEL QUE FAA LA MÚSICA. entrada parteix? de_ les temences que m'msptren nombrosos referents històrics en el sentit que la música mai no ha pogut gaudir d'un paper conseqüentment protagonista en esdeveniments multidisciplinars. Quan les coses han anat millor hom ha procedit dc manera massa mancada de ctiteri, coherència i autèntica vo1untat d'atorgar-li el lloc just com a referent cultural que és. No és Ja p1imera vegada que me'n faig ressò, encara que confesso que la darrera ja fa temps -fatiga obliga . A la música, o se li atlibuït un paper ornamental/sumptuari/ostentós/gastronòmic -música culta-, o s'ha emprat com a àmbit d'escapada lúdica sense més -música popular. En ambdós casos ha prevalgut la dimensió secundària; no la que implica aquest art com a fet cultural transcendent, al mateix nivell que els altres. L'acte del dia 12 de desembre, malgrat la voluntat de clarificació, no ens permet albirar res de concret sobre els continguts globals del Fòrum. La concreció, per ara, es troba més en el quant, en el capítol financer. que no en el què. Els tres grans eixos o els tres grans conceptes que presideixen l'ideari genèric -sostenibilitat, diàleg cultural i pau- són tan oberts que de fet ho poden enquibir tot. .. o gairebé molt. Un tot que a nivell funcional es vertebrarà entre l'exhibició i la reflexió/debat. No hi ha altra sortida. J aquí és on hom ha situat unes línies de presència del fet musical, que li atorguin aquell protagonisme essencial que hauria de tenir en un pla d'igualtat amb altres tipus de manifestacions. Excepte pel que fa a sostenibilitat, i encara caldria confirmar-ho d'acord amb les D 18 ' curs fàcil a la concentració, a tall d'aorientacions que hom li atorgui, els alparador rutilant. d'un gran nombre de tres dos eixos petmeten de manera molt figures, de noms de gran relleu, d'ofluida la incorporació del fet musical bres de còmode predicament o d'esen el pla al qual m'he referit. I sobrepectacles d'altíssim pressupost dubtotot crec que ens trobem davant d'una sament justificat. Es tracta de lluir inoportunitat privilegiada per aquest obtel·ligència, sensibilitat i eficàcia, no jectiu de demostració dc les capacitats poder. del fet musical més enllà de la conNo sé si és demanar molt o poc. vencia! objectivització hedonística Només pretenc demanar el just; que la apuntada. música, i de manera especial la culta, Així, pel que fa al primer aspecte no resti una vegada més -insisteixo en -debat/reflexió-, apareix de manera fàaixò- marginada d'un pla de protagocil una unió de temes que poden consnisme idoni, i consegüentment en igualtituir aportacions de gran validesa i que tat de condicions amb -per exempleenumero sense haver-me esgargamela plàstica, el pensament, el teatre, l'aullat massa quant a recerca: futur de la diovisual ... Demanar que per una vecreació musical; indústtia musical i glogada, hom oblidi, o no exclusivitzi, les balització; interculturalitat musical; reseves apetitoses capacitats bedonísticonsideració de les arrels populars-anques i, ben altratropològiques del pament, s'atengui trimoni musical el seu fons més urúversal; noves pregon de fet tecnologies i cultuTRACTA DE cultural que és. rització musical; asDe moment sequibilitat de la LLUIR INTEL·LIGÈNobservo que la praxi i del gaudi del generalista plafet musical: la múCIA, SENSIBILITAT nificació que s'sica en el substrat I EFICÀCIA, ha presentat i sonor global; els també els organous camins de la NO PODER. nigrames d'econjunció dels llenquips de gestió guatges verbals i que s'estan conmusicals; el metafegint, no conviden llenguatge descriptiu a un optimisme excessiu. Anunciar que de la música en el context de la sociehom oferirà Un Requiem alemany com tat de Ja comunicació global; el futur a acte inaugural amb una figura de l'inde la manifestació pública dc la músidiscutible renom artístic i al mateix ca; transversalitat formal de la músitemps del no indiscutible prestigi ètic ca ... de Rostropòvitx, més aviat incideix en La relació, no ca1 dir-ho, és tan esel que no cal que sigui preferent sepontàniament preparada com oberta a gons el que acabo d'exposar. noves aportacions i idees. Tanmateix, Per l'altTa part -organigrames de gesper tal d'aconseguir resultats satisfactió-, en un sedós article publicat el pastoris és aconsellable delimitar l'àmbit sat 21 de novembre a "El País", Agusti temàtic a un nombre reduït de proFancelli esmentava la constitució d'un postes. "comitè de savis" dels quals es coneiPel que fa a exhibició, la cosa adxien quatre noms. Tots ells escriptors. quireix un caire molt diferent. Cn:c que En queden tres per nomenar seguint aquest és un àmbit d'un relatiu interès, criteris d'equilibri partidista o instiamb el risc afegit de caure en els patucional segons l'a1tic1e citat. Cert que ranys apuntats al principi de secunabans s'informava que Borja Sitjà -un darització del protagonisme de la múhome eminentment de teatre, d'altra sica o si més no atendre de manera banda d'una honestedat i categoria promassa preferent un exhibicionisme refessional ineprotxables-, dirigirà un dundant i, doncs, mancat d'interès. festival de Les arts que compta amb En aquestes condicions caldria exl' Audit01i i el Liceu i també amb el Tetremar al màxim la imaginació a fi de atre Lliure i el Teatre Nacional. fer una proposta que atengués buits i Atès que encara queda temps per a desajustaments manifestos que afecten tot-no tant com això, tanmateix- i que l'oferta habitual, que van des de la dien aquest "tot" hi cap Ja reflexió i l'amensió qualitativa a l'accessibilitat soprofundiment en idees, projectes i procial de les manifestacions que assoleipostes, vull acabar fent definitivament xen autèntic rang d'excel· lència pasvots perquè per a la música, el Fòrum sant també per la immersió en tipus de 2004 sigui una realitat profundament manifestacions massa poc assumides vitalitzadora i situadora de la seva proen el nostre àmbit. Es tractada, per tant, d'evitar el refunda essència cultural. Es Salvador Brotons, protagonista del cicle Cobla_, Cor i Dansa al Palau a- Ie o- s- o- n- 10 c. la a, ~n oli- u- 'e- es ti- a- ui és et nt la aI ae- ~ó n- JC m n- ix pe ~n e- !SIS· ;tí m ~i~ :s. nt ti· Je m b ()- ~n a.b ~e- a Je aot m ~t o- EL DIRECTOR I COMPOSITOR SALVADOR BROTONS SERÀ PROTAGONISTA DESTACAT DE LA QUARTA EDICIÓ DEL CICLE CoBLA, CoR I DANSA AL PALAU, EN LA DOBLE DEDICACIÓ AL·LUDIDA. na vegada més aquesta manifestació promoguda per la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música i el Centre de Promoció de la Cultura Popular i Tradicional de la Generalitat de Catalunya fa una proposta que cerca situar les tres especialitats artístiques que mostren el títol del cicle en el seu ni veU més elevat, aqueU que enlaira una manjfestació de base popular a la categoria d'excel·lència. A la de gran creació artística. És per això que els protagonistes són formacions que treballen amb criteris selectius, amb un gran rigor i dignitat artística i amb un afany de crear tt·anscendència artística. El cicle, com s'ha esdevingut en les dues edicions anteriors, es vertebra en un espectacle de ballet, un concert coral i quatre concerts de cobla -un amb participació coral i un altre amb dues cobles. Enguany ballet i cor obriran el cicle per deixar pas als quatre concerts de simfonisme de cobla. L'Esbart Dansaire de Mollet obrirà el cicle el dia 19 de gener amb un programa ambiciós que se situa dins dels corrents de renovació del repertori de ballet popular que menen els esbarts més inquiets. Aquest grup ha assolit un notable niveU de la mà del seu director, joan VaUbona, comptant també amb la coi·Laboració d'un nom tan destacat com Albert Sans, antic director de l'Esbart Dansaire de Rubí. El programa oferirà una coreografia de l'esmentat Albert Sans sobre una partitura de Xavier Montsalvatge, Cant espiritual. Es tracta d'una proposta innovadora, d'una gran qualitat. Joan Vallbona és l'autor de la coreografia titulada Pagesos i senyors, feta sobre una composició de Manuel Olt ra, músic especialment destacat durant tot el cicle, com comprovarem més endavant. Finalment s'oferirà Temps de llegendes, sobre música popular amb coreografia conjunta d'Albert Sans i Joan Vallbona. El Cor Lieder Càmera és una de les U Salvador Brotons important d'obres d'aquest músic. de formacions corals catalanes més recotrajectòria tan discreta i elegant com negudes. La seva trajectòria jove l'ha transcendent. Són obres que abasten menat a ocupar un lloc de privilegi en tant la producció per a cobla com la coel panorama català. Sota la direcció del ral i que s'alternaran amb d'altres de seu titular i artífex, Josep Vlla i Casañas, oferirà un programa molt variat que va músics així mateix destacats en el camp de Ja música culta -Haydn, Rossini, de la creació simfònica per a cobla, Brahms, Montsalvatge, Taltabull, Mocom Ricard Lamote de Grignon i Xarera, Josep Vila- a la d'arrel popular, vier Boliart. El concert serà dirigit per Esteve Naamb harmonitzacions de f. Sancho, A. bona, que al mateix temps és titulaT del Pèrez Moya, Joan Cumelles, Nadal Puig Cor Albada, pertanyent a la família MaiM. Tortell. Es tracta d'un programa drigal, que s'ocuparà d'aquesta parmolt atractiu i complet. cel·la. Es tracta d'una formació inteL'apartat de cobla es vettebra una vegrada per cantaires joves d'un nivell gada més a redós de la Cobla Sant Jormolt notable que amb aquest concert di-Ciutat de Barcelona, que ha assolit tindran oportunitat de mostrar-se al un considerable prestigi en el terreny gran públic. Per la seva part, Nabona del concertisme simfònic. Alhora, hom ha excel·lit com a director coral deia compta una vegada més amb la presènmà d'aquest cor i també co,m a direccia de La Principal de la Bisbal, la cotor ajudant del Cor de Cambra del Pabla senyera per definició, i també de la lau de la Música Catalana. Cobla Mediterrània, que actuarà en el La cobla La Principal de la Bisbal enconcert a dues cobles. guany serà ditigída pel seu titular, Francesc Cassú, i interpretarà un programa I plat fort d'aquesta parcef.la el molt atractiu, integrat per compositors constitueix, sens dubte, el convinculats històricament a la formació. cert que s'oferirà el dia 2 de març dirigit per Salvador BroSón noms com els germans Conrad i Emili Saló, Garreta, Carreras Dagàs, tons. Aquest músic, un dels més desFrancesc i Josep Cassú, Moraleda, Vitacats del panorama musical català, diladesau, Rafael Ferrer i Barnossell. El rigirà un programa d'un elevadíssim programa permetrà crear un brillant escontingut i pes musical. que presidirà pectacle de concertisme tradicional per l'estrena d'una obra seva encàrrec del a cobla. cicle. Es tracta de L'illa de la galera, Finalment, el dia 6 d'abril. just pasque obrirà la segona part. El concert insat Setmana Santa, se celebrarà el conclou obres de Toldrà. Martínez Comin, cert a ducs cobles, que enguany servirà Vilamanyà i Solà, la interessant preper cloure el Memorial Josep Matia Bersentació de l'obra d'un compositor ausnat que s'ha vingut celebrant al llarg tralià, Olympic Sydney Sardana, i una d'una dècada. Hom comptarà amb la composició de notable envergadura, el participació esmentada de la Cobla MeConcert per a violí i cobla d'Agustí Cohí diterrània i de la Sant Jordi-Ciutat de Grau, que comptarà amb la col·laboBarcelona, amb la direcció de jordi ració com a solista de Sergi Alpiste, un León en un programa en el qual ultra jove i destacat virtuós nostre. ser interpretades obres de Bernat. se Abans, el dia 23 de febrer haurà tinn'oferiran de Jesús Ventura, amb caràcgut lloc el concert de cobla i cor, que ter d'estrena i dedicada a l'homenatjat, assoleix caràcter d'homenatge a Manuel de Jordi Molina, Martínez Conún, MoOltra. el qual enguany compleix el vuiraleda i Lloansí. tantè aniversari. Hom oferirà un aplec E 19 Noves obres en el repertori de l'Orfeó Català per JOSEP VILA LA PRESENT TEMPORADA ESTÀ SENT ESPECIALMENT DESTACADA PEL QUE FA A LA INCORPORACIÓ DE NOVES COMPOSICIONS AL JA EXTENSÍSSIM REPERTORI DE L'ORFEÓ CATALÀ. n el vessant simfònic cal parlar de tres autors tan diferents entre si com Verdi, Dvorak i Kodaly. En el concert dedicat als socis que tingué lloc el passat 11 dc novembre de 2001. l'Orfeó va interpretar per primera vegada I'Stabat Mater de Giuseppe Verdi, la segona de les pezzi sacri, al costat de l'Orquestra Simfònica del Vallès. L'Stabat Ma ter és la darrera composició del mestre de Busetto, una d'aquelles obres de dificil ubicació en la història, amb elements de sorprenent modernitat i amb una estètica sonora gairebé particular. fins i tot allunyada de la del mateix autor. Els assaigs d'aquesta obra permeteren al Cor treba!Jar en profunditat les gammes sonores més diverses, des dels unísons més concentrats fins als desplegaments harmònics més superbiosos, anant dels pianíssims més corprenedors als fortíssims de més expansió lírica. Un altre Stabat Mater, en aquest cas d'Antonin Dvorak, és el que va sonar el passat 29 de novembre al Palau en el cicle Palau J 00. En aquest cas era l'Orquestra Filharmònica d'Eslovènia qui acompanyava l'Orfeó, i Marko Letonja qui el dirigia. Especia lment emotiva per a l'Orfeó va ser la descoberta d'aquesta obra. El dolor del pare que ha perdut tres dels seus fills (aquestes eren les tràgiques circumstàncies en què Dvorak va compondre l'obra) s'expressa serenament per mitjà d'un lirisme plaent i persuasiu, inequívocament eslau en alguns passatges. Pel que fa a futures estrenes, hem d'esmentar un obra molt més propera en el temps, el Budavóri Te Deum (Te Deum del castell de Buda) dc Zoltan Kodaly, per a orquestra simfònica, cor i quatre solistes, una obra de caràcter triomfal i evocador en la qual el compositor demostra el seu domini de la forma i es nodreix d'una inspiració melòdica i harmònica d'arrel tal vegada gregoriana, tal vegada pentatònica. E 20 Co11cerl dedicat als socis de l'Orfeó Calalñ el passat 11 dc uovembre de 2001 Però els elements propis del folklore hongarès, tan estudiat i homenatjat per Kodaly en tota la seva obra, també es fan presents en moltes de les cèl·lules lÍtmiques de la composició. El Budavtíri Te Deum sonarà el proper 21 d'abril de 2002 al Palau. en el cicle Els Diumenges al Palau, i anirà precedit de dues obres per a cor a cappe/la: el Salm 50, conegut com el ''de Ginebra··, del mateix Kodaly, i el corprenedor Eli, Eli de G. Bardos, un altre dels noms importants de la literatura coral hongaresa del segle XX. En la segona part del concert es podrà escoltar el l~equiem de Gab.tiel Faur6. Dins del repertori de l'Orfeó Català, també hi tenen un paper essencia l les obres per a cor a cappella. És així que el cor pot desenvolupar dia rere dia aspectes tan essencials com l'equilibri sonor, la nitidesa i estabilitat de l'afmació, la precisió rítmica, la fusió de les veus, la projecció del so, la puresa de la pronúncia i l'expressivitat. Ateses les dimensions dc l'Orfeó, actualment format per 70 veus, e ls autors més idonis són els dels segles XJX i xx. a ideologia, a l'hora de confeccionar els programes, continua sent la dc combinar obres de la literatura coral universal amb obres de compositors catalans, entre les quals té un paper destacat la música d'arrel popular i tradicional. Els concerts que l'Orfeó Català ofereix al Palau i altres teatres i auditOLis del país, molts dels quals organitzats pel patrocinador del Co1·, la Fundació Caixa Penedès, obtenen una resposta entusiasta del públic, tant per la qualitat de les interpretacions com també per l'encert en l'alternança d'obres noves amb d'altres ben conegudes. El passat mes d'octubre de 2001, l'Orfeó incorporava al seu repertori ac- L tual una obra de Felix Mendelssohn per a doble cor i quartet solista, Eh re sei Goll in der Hohe (Glòria a Déu a les altures), i una altra d' Anton Bruckner, AveMaria. La nadala "Det ar en ros entsprungen", harmonitzada per Michael Praetorius i Jan Sandstrom, un autor del Renaixement i un de contemporani, és una de les obres que més impressiona el públic per la seva modernitat i per l'original disposició de les veus que n'exigeix la interpretació: un petit cor canta des de l'escenari la versió a quatre veus de Praetorius mcn· tre la resta de veus es disposen en rot· llana al voltant del públic per interpretar l'obra de Sandstrom, concebuda per funcionar en paral·lel amb la de Practorius. L'efecte acústic és notable i emfasitza la delicada bellesa de la composició. Els Nous valsos amorosos op. 65 dc Johannes Brahms també formen part del repertori actual de l'Orfeó. Aquestes obres ja s'havien interpretat anys enrere. L'obra és una suite de 15 peces breus basades en poemes de temàtic!l amorosa i està escrita per a cor o quar· tel solista amb acompanyament de pia· no a quatre mans. Els pianistes Mercè Sanchís i Josep Surinyac són els encar· regats d'acompanyar l'Orfeó intcrpre· tant aquesta compromesa partitura. El caràcter marcadament cambrístic i lie· derístic de l'obra convida a exigir del cor el màxim en expressivitat, en con· trast i en ductilitat musical Fins i tot la disposició de les veus a l'escenari s'altera per potenciar aq uest temperament solístic de la composició: els b.locs tra· dicionals de sopranos, contTalts, tenors i baixos es dilueixen en un teixit en què les veus s'agrupen per quartets i per octets. És també un recurs per Sincrcmentar el sentit de responsabilitat musicaJ i de seguretat individual dels cantaires. Stabat Mater: un plany poètic de Dvorak Palau 100. Orquestra Filharnlònica d'Eslovènia. Orfeó Català (J. Vila i Casafias, direcció). lrena Baar, soprano. Mirjam Kalin, contralt. Branko Robinsak, tenor. Marcos Fink, baix. Dir.: Markos Letonja. Stabat MateT de Dvorak. Palau de la Música Catalana. 29 de novembre de 2001. _P-er...f.:_TAVERNA-BECH _ otser el segle romàntic no va ésser tan pròdig en música religiosa com el Segle de les Llums, però tanmateix els compositors del XIX, quan van compondre amb textos sacres, ho van fer amb una personalitat i estil que a vegades es desmarcava de la seva línia creativa habitual. Com en el cas del Requiem alemany de Brahms o el de Bruckner o f ins i tot el de Fauré, Ja partitura de l'Stabal Mal er de Dvorak té un caràcter d'austeritat i de rigor en la construcció que difícilment podem constatar en la seva producció simfònica i en la seva música de cambra. Aquest aspecte diferencial és difícil trobar-lo en la música de Mozart, com tampoc en la de Haydn i en la de Beethoven. D'alguna manera, sembla que la relació amb el més enllà, en els clàssics, al marge de la profunditat, es revesteix d'un to de solemnitat -no exempt de teatralitat- que en el compositor romàntic es transforma en un afany de poetitzar el pensament religiós per fer-lo més proper a una dimensió humana. Efectivament, en YStabat Maler, Dvorak sembla oblidar-sc d'aqueUa nota rapsòdica que procura un caràcter narratiu a les seves simfonies, com si es tractés de sonoritzar una novel·la viscuda, i es transforma en un músic. no direm metafísic ni àdhuc filosòfic, sinó en un poeta del so sensitiu i humanístic. per aprofundir en el dolor imposant que es desprèn del text litúrgic. Fins a cert punt i en el bon sentit, la música de 1'Stabal Ma/er té un lirisme en què la fantasia cedeix la primacia a l'expressivitat despullada dc l'hedonisme colorista per dirigir-se al fons del sentit del verb. Hi ha P lr ?i lS r, IS :i· n 1- !s )- !S n r- 1- t- 1- 1- Ie ri s(S !S :a r- a- :è re- ~I e- ~r J- ls una polifonia que defuig l'ornamentació que es limita a teixir una relació directa entre les veus i a dinamitzar el curs de Ja música amb l'ajut d'unes fonnulacions rítmiques no gens elaborades, tot cercant la dramatització de la paraula cantada com si fos simplement la reflexió davant del dolor al qual l'espetit només pot manifestar la impotència per sobreposar-s'hi. Només cal escoltar l'imposant començament de l'obra, en què uns sons greus, gairebé sense relleu, van emergint suaument i amb aspre coloració sonora, per establir l'ambient en el qual les veus canten el vers ''Slabat ma/er dolorosa ... ", o bé ja cap al final quan soprano i tenor demanen amb estranya dolçor "Féu que les llagues (de Crist) em colpeixin". Aquí, no hi ha diàleg, ni jocs melòdics, sinó una súplica !>ensc esperança davant la crueltat que només la mort ha posat fi ... Vetitablement, la música de Dvorak, lluny dels grans frisos sonors dels clàssics, no té potser la genialitat, ni l'expressionisme d'un Mozart o bé d'un Beethoven; amb tot, l'audició no deixa de commoure per la seva profunda i poètica expressió humanística. La interpretació, amb una memorable actuació de l'Orquestra Filharmònica d'Eslovènia -admirable la qualitat de la seva fusta i la ductilitat de la corda-, va assolir un nivell de notable dignitat. En la qual, amb una direcció clara i matisada de Marko Letonja, va bril lar amb especial relleu el treball precís i emocionat de l'Orfeó Català. El quartet de solistes vocal també va saber identificar-se amb l'espetit dramàtic del lirisme sever amb el qual Dvorak descriu la trobada de la mare amb el fill mort. Especialment la clara dicció del tenor Branko Robinsak i el cant sense artificis de la contralt Mirjam Kalin van contribuir a la convincent versió d'aques- ta pàgina tan personal de Dvorak. que igualment va tenir en la bella veu d'IJ·ena Baar i l'àgil fraseig del baix Marcos Fink els elements precisos perquè la versió fos acollida amb una excel·lent ovació pel públic. Znaider, jove promesa si no realitat del panorama violinístic Palau 100. Nicolaj Znaider, violí. Semion BaJshem, piano. Schubert, Brahms, Wieniawski, Bloch, Bizet/ Waxman. Palau de la Música Catalana. 16 de novembre de 2001. per LLUÍS TR__UL_LÉN E l violinista danès d'ascendència polonesa-israeliana Nicolaj Znaider va tenir el seu gran èxit interpretatiu quan l'any 1997 va proclamar-se guanyador del Concurs Reina Elisabeth de Brussel·les. Actuacions amb Jarvi, gires pel Japó, Oceania i Europa avalen la trajectòria d'un violinista que està obrint-se pas en el competitiu món concertístic. Acompanyat del pianista Semion Balshem i interpretant amb un violí Guarneri del Gesú de 1732, Znaider va oferir en el seu recital al Palau dues qualitats especialment notòries: d'una banda, tècnica i virtuosisme enlluernador i, de l'altra, una musicalitat refinada que li permet afrontar les obres romàntiques amb totals garanties. La música de Brahms i Schubert va integrar Ja pri- ;;¡ ... ·;5 ¡¡;¡- a e:!' ;;;¡· 207 mera part del concert; dicció musical sempre a la recerca d'una expressió lírica implícita en les dues obres, com Ja Sonata per a violí i piano op. 137 núm. 2 de Schubert i la Sona/a núm. 2 op. 100 de Brahms ens portaven unes interpretacions caracteritzades per un romanticisme pronunciat amb refinament, amb reflexió, amb sons temperats i profundament poètics. La segona part tenia el virtuosisme com a eix motriu del programa: les Variacions sobre un tema original op. 15 de Wieniawski o la Fantasía sobre temes de Cam1en de Franz Wazman són una demanda constant de velocitat, de tècnica, de notes dobles, de glissandos, de domini dels aguts ... , un terreny que Znaider va demostrar dominar sense dificultats. Musicalitat i virtuosisme van ser dues facetes que aquest violinista va saber transmetre en idèntic grau dc nivell interpretatiu 21 Festival Muti i companyia Macbeth de Giuseppe Verdi (en versió de concert). Llibret de Francesco Maria Piave sobre l'obra homònima de William Shakespeare. Cor i Orquestra del Teatro alia Senta de Milà. Leo Nucci, lidar Abdrozakov, Maria Guleghina, Marcella Polidori, Salvatore Licitra. Dir.: Riceardo Muti. Gran Teatre del Liceu. 7 de novembre de 2001. P~IJ.C.C. o és-usual al Gran Teatre del Liceu que els aplaudiments del primer i, en aq uest cas. únic entreacte, duJin deu minuts. I molt menys en una versió de concert. Confesso que feia molt de temps que no ho havia vist -potser amb motiu de les llunyanes reaparicions de Kraus al principi del Consorci. l no cal dir l'apoteosi final. En tot cas, tampoc no podia sorprendre del tot, perquè als afeccionts lírics barcelonins, que estan assedegats de grans esdeveniments en el repertOt; convencional, se'ls va oferir una ocasió tan excepcional com gaudir del màxim nivell possible en la interpretació d'aquest tipus d'obres. Un fet que dissortadament vola massa alt d'aquí. I la referència tan propera de La Boh.ème inaugural ho confinna plenament. Hom va pa1tir, a més. d' un atot tan assegurador de tot el que pot verúr després, com és una obra gran del més gran compositor romàntic italià. Una obra de maduresa que poua amb admirable con- N seqüència en el món tràgic de Shakespeare. tan estimat pel compositor italià. Tot és gran, en aquesta obra magnificient; tot té una dimensió extraordinà ria i tot té ta m bé una p1·ofunditat peneh·ant i densa. I com que la interpretació va ser d'una correspondència poc menys que ideal, el resultat difícilment podia ser cap altre. En tot cas, cal situar en un primer lloc de protagonisme les masses estables: orquestra i cor -aquella amb algun moment problemàtic del metall- van constituir motors poderosos, plenament identificats arn b l'esperit de l'obra, que van bastir un gruix de grandesa damunt Ja qualles intervencions vocals individualitzades es van poder moure amb comoditat. Gaudir d'uns conjunts d'aquesta categoria va constituir un privilegi inoblidable. Hi va haver poder però també refmament; força però musica litat; in tensitat però subtilesa; en tot cas, i posats a filar fi, si la cosa es va dccantar per algun costat va ser pel de l'extroversió, per situar la visió de partitura de Verdi en l'extrem més tràgic del seu contingut. Tot sigui dit, sempre però en un con text de classe d'autèntic gm ix musical. El capítol de veus, una vegada més en Verdi recolzada sobre les greus, també es va moure en un nivell dissortadament ja una mica oblidat a casa nostra. Si ningú no podia dubtar de dos artistes tan importants com Leo Nucci i Maria Guleghina -excepcionals tots dos lluint sensibilitat. maduresa i poder-, la sorpresa la va constituir el tenor Salvatore Licih·a. segons que sembla una de les figures emergents de la lírica tenolial italiana. En la seva única oportunitat de mostrar-se, l'àJia del quart acte "Ah, la patema mano~. va lluir una veu molt bella, molt ben projectada i amb una exquisida musicalitat. Pot ser un dels referents immediats del repertori romà ntic. Una altra descoberta va ser la del jove baix lidar Abdrazakov, que va cantar la compromesa ària "Corne dal cie! precipita" del segon acte amb una gran autoritat. Riccardo Muti va passejar la seva impressionant autoritat i carisma damunt el seu gran equip. Deixant de banda tot allò de cabdal que té la tasca anònima dels assajos, també l'exercici obert de direcció pot constituir un autèntic espectacle. Un espectacle abstracte, silenciós, només gestual, però d'una gran capacitat de penetració. Veure com es tradueix en matèlia sonora transcendent cada petita inflexió del tronc, del braç, de la mirada ... constitueix un gaudi d'una gran autenticitat. En definitiva, va ser una gran festa lírica, que a més es va escampar amb l'insuficient però no negligible recurs de la projecció al can·er en pantalles; recurs que vam constatar que almenys en el cas de la Rambla no va passar desapercebut -malgrat una certa i tampoc no negligible contestació-, amb un bon nombre de tra nseünts. La cosa no és exempta de contradiccions i penso que iniciatives com aquestes potser mereixerien ser estudiades amb una atenció particular. Un senyor del piano: Maurizio Pollini lbercamera. Maurizio Pollini, piano. Chopin, Liszt. Palau de la Música Catalana. 8 de novembre de 200 I. per_F.J'.-B. en cert, l'ambient carregat ~'hist~r!a i d'evocacions mitiques, o fins i tot una certa proximitat personal i sonora que ofereix el Pa lau de la Música Catalana, enfrontat a la lluminosa, freda i asèptica espectacularitat de l'Auditori (Sala Simfònica), degué tenir un paper important per preferir l'escenari del Palau per al recital de Pollini. Veritablement, la música dc B 22 Chopin, Liszt i Wagner està més a prop del nostre vell Palau que no pas del modem i majestuós Auditori de Moneo. Vam anar, doncs, al Palau, en el qual tot just ara potser descob1i m la seva atmosfera per a la confidència i intimital, a escoltar Maurizio Pollini, un dels pianistes més admirats i volguts del nostre temps. 1 vam retrobar-nos amb aquell pianisme de luxosa sonoritat, generós en l'efusió imaginativa del dis- curs i tanmateix auster a l'hora d'explicar el contingut de les obres amb un discurs que mai no anava més enllà del que volia expressar, sobretot el pensament de Chopin -mai ponderat en tota la seva dimensió de compositor fidel a 1'exigència de Ics formes musicals. Després, en Líszt, el pianista italià va saber introduir-nos en la concepció de teatralitat ignorada, amb tot present. que Liszt va aplicar per traduir el món de Wagner, ni més ni menys el seu sogre. Recital que Pollini va revestir am b la sonori ta t d'un pianisme exuberant i majestuós i que tanmateix difícilment s'introduïa en el nostre esperit com a veritable confessió emocionada d'un artista excepcional. Britten i Janacek ben vistos per l'Opera North Gloriana de Benjamin Britten. Llibret de William Plomer. La petita guineu astuta de Léos Janacéck. Llibret de Léos Janacéck. Produccions d'Opera North. Gran Teatre del Liceu. Del 14 al 23 de novembre de 2001. pe.UCOMELLAS :u na s, li- In S· IS, ~a ó. m nt .c. IS· m 1a és fi. e- er :m va -at li- JO :s. :I e ue es U· ió re.. un ~­ :il- ~s­ >le un ues òperes de característiques desiguals han segellat la presència al Gran TeatTe del Liceu de l'Opera North d'Anglaterra. El balanç, globalment considerat, és satisfactori, ja que ha significat la incorporació en el nostre àmbit Líric d'una manera peculiar d'entendre el fet operístic. La cosa arrenca ja de la programació, de dos títols tan infreqüents que de fet han esdevingut estTena a casa nostra. Dues obres contemporànies de sengles autors de referents musicals força distants. Després continua amb la imatge d'unes propostes en les quals compta més el bloc que la suma d'individualitats; en gran mesura, ben altrament del que s'esdevé habitualment Hom no pot oblidar aquest fet a l'hora de jutjar uns treballs que, des d'aquesta perspectiva, han tingut una notable envergadura. Gloriana havia causat una expectació especial en tractar-se de l'obra d'un autor de qui l'any passat vam gaudir dc la que va ser possiblement una de les propostes més importants. Ens referim a Billy Budd. Situada en un context temàtic del tot diferent, Gloria na reinterpreta el model de la grand opèra, incorporant-hi des d'un apunt de ballet a referents musicals barrocs, i amb un tema d'intJ·iga cortesana de tall plenament romàntic. Això no impedeix, però, o millor dit ho afavoreix, que musicalment l'obra soni a actual, que l'escriptura, brillant i poderosa, inundi l'espectacle d'estètica que sentim propera i actual; viva, sense regustos gastats. En el pla dramatúrgic la proposta va transcórrer en un context de gran eficàcia, sense pretensions rupturis- D tes, amb una perceptible austelÍ tat de recursos i amb notables dosis de creativitat i inteJ.Iigència. I fmmant part d'aquest concepte de bloc a què m'he referit abans, un concepte del qual participen unes masses bàsiques -orquesti-a i cor- d'un rúvell notabilíssim. que van imposar la llei de la seva sensibilitat i capacitat expressiva dirigides per Steven Sloane. En el capítol vocal, res d'extraordinal'i, cap escapada a la dimensió estel·lat~ però al mateix temps un nivell consistent de tot l'equip, amb esment especial per a Josephine Barstow, en el paper protagonista d'Elisabet I. servit amb més autoritat que brillantor: amb més condició d'artista integral -incloent-hi la decisiva parcel·la actora!-, que de veu capaç de fer el possible i l'impossible. Pel que fa a La petita guineu astuta, els resultats van ser menys satisfacto1is. Crec que hi ha una premissa que condiciona aquests resultats. La composició de Janacéck crec que és més una òpera de cambra, de petit format, que pròpia de grans espais convencionals. I això va pesar força. sobretot en una producció gasiva en recursos materials i tampoc no sobrada d'imaginació. La petita guineu astuta és una peça d'orfebreria. que amb una història aparentment simple, un conte d'infants gairebé, demana una metalcctura intimista, una mirada profunda, que albira al1ò subtil i més enllà de l'aparença i no tant l'espectacle. I aquests valors es van perdre massa en una proposta amb més fantasia que profunditat. Partitura i llibret van quedar, doncs, massa desdibuixats. i com que a més la interpretació del paper principal, la guineu que hi dóna títol, no va tenir un relleu tan personalitzat i potent com en Gloriana, lacosa es va moure en un pla d'u- josep/line Barstow i Niclzo/as Sears eu 111111 ~sceun de Clariana na certa discreció i d'una certa manca dc capacitat de projectar el contingut. musi- cal i literari, de la tanmateix bella però menor composició de jaJlacéck. Majestàtica Jessye Norman lbercamera. )essye Norman, soprano. Mork Markham, piano. Schubert, Ravel, Wagner. Gran Teatre del Liceu. 16 de novembre de 2001. p_er J.C.C. J essye Norman és una imatge peculiar de la diva de la lírica. l dic patticular perquè de fet trenca amb els cànons convencionals. És una mica una diva a l'americana, no a l'europea. Com a diva és una persona amb una enorme capacitat de seducció, capaç de polaritzar l'atenció de les masses, d'enlluemar-les i dc sotmetre-les. Com a americana té un cert deix d'extraversió, dc capacitat comunicativa especial, significada per un somriure que omple la boca d'escenari més sobredimensionada. Un somriure captivador, generós, expansiu, i tanmateix autoritari, imposant i càlid alhora. A partir de la seva entrada amb pas lent i feixuc però ple de poder, comença un exercici de domini. de sotmetiment del públic, de seducció -no em reca d'insistir en aquests termes- que ben aviat dóna fruits. I això moll per damunt dels seus recursos artístics, tan indiscutibles i al mateix temps no exempts de la presència del pas del temps. Com passa semp1·e amb el lied, quan és cantal amb convicció. hom pot discutir-hi mub aspectes. jessye Norman. en aquest sentit, pot ser més vulnerable que altres cantants perquè la seva visió és més personal. No és deutora dc cap referent. 1 en dir personal, vull dir també que el seu cant és viu. Que a cada lied. li dóna un tractament específic, que viu cada nota i cada síl·laba. Que no manca un cert hlstronisme ben entès, una voluntat dc pouar, amb tota l'animitat en el contingut més profund dc cada tema. Per això les seves versions són, per damunt de tot, càlides i comunicatives, allunyades de tota mena d'academicisme. Jugant amb uns tempi lents, pastosos, mastegant i assaborint cada nota, oferint una riquíssima gamma de matisos, el seu discurs musical s'imposa i engresca l'auditori tot alho· ra. En aquest sentit, un lied tan conegut com El rei dels elfs assoleix en el seu art una expressivitat excepcional, no exempta de sentit dl-amatúrgic lïns i tot. En tot cas va ser -tal com calia esperar- en els Wesendonk-Lieder que es va produir el clímax comunicatiu més manifest, i on es van posar més en evidència les capacitats de la cantant. La seva versió del penúltim, Penes, cm va semblar especialment destacada. Després va venir l'apoteosi de bisos, servida amb una notable generositat i en un clima de desbordament emocional imparable. Exaltació coral a l'òpera Òpera a Catalunya. Cor Amics de l'Òpera de Sabadell. Miki Mori, soprano. Josep Fadó, tenor. StanisJav Angelov, piano. Dir.: Rosa M. Ribera. Àries i cors d'òpera. Teatre Principal (Sabadell). 30 de novembre de 2001. per ROBERT BE~Jr(p i habitualment l'associació Amics de l'Òpera dc Sabadell ens ofereix tres òperes escenificades i una en concert, aquest any s'ha substituït aquesta darrera per un concert en homenatge a l cor de l'esmentada associació. Un ventall de més de disset peccs corals d'estètiques i autors diferents: de Donizetti a Wagner, passant pel verisme de Leoncavallo i Mascagni, a tota una segona part dedicada a Verdi, que va clausurar les celebracions del centenari d'aquest autor dutes a terme per l'associació sabadellenca. Amb la teatralitat que caracteritza les obres còmiques de Donizetti, el concert va començar amb el cor "Que interminable" dc Don Pasqua/e, seguit pel cor de les campanes de I pagliacci, conjuntament amb les àries "Stridon lassu" i "Vesti la giubba" per a soprano i tenor. tot destacant en aquesta darrera ària l'expressivitat i el dramatisme de J. Fadó. De l'òpera de Wagner De Fliegende 11ollander, se'n van cantar dos cors: "Summ und Bru mm·· per a soprano i dones, i "Stcurmann" per a veus masculines, les quals van destacar per l'energia i la fermesa, tot i que amb alguna dificultat dc dicció. La primera part es va tancar amb quatre fragments de Cavalleria, dels qua ls destacà novament la potència vocal del tenor solista, tant en l'ària "Mamma" com en el brindis amb el cor de la mateixa òpera. Malgrat tot, el punt àlgid d'aquesta primera part fou el " Regina Coelí" dc la mateixa òpera (Cavalleria), en què el cor i la soprano M. Mori van saber crear el clímax i la tensió propis dc la peça. La segona part es va encetar amb els parlaments de la presidenta, Sra. Lacambra, en què es va retre homenatge als membres del cor per la seva tasca dins l'Associació i, tot seguit, es S 207 24 Lucrècia Borja a la manera de Carles Santos L'adéu de Lucrècia Borja de Carles Santos. Llibret de Joan Francesc Mira. Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana. Orquestra de Cambra Teatre Lliure amb la col·laboració de l' Orquestra de Cambra Nacional de Catalunya. Intèrprets: Jordi Bosch, Lluís Homar, Anna Lizaran, María José Riñon, Jordi Domènecb, Antoni Comas, Josep Maria Mestres, Claudia Schneider, Antoni Marsol, Mariona Castelar, Anna Moreno-Lasale. Escenografia, vestuari i caracterització: Marialena Roqué. Direcció escènica i musical: Carles Santos. Teatre Lliure-Teatre Fabià Puigserver. 24 de novembre de 2001. . per J, COMELLAS .. onfesso i adverteixo a l'avançada que mai cm resulta còmode juljar els espectacles de Carles Santos. Aquest fet, de causes complexes i que vénen de lluny, queda acrescut davant d'un esdeveniment tan transcendental com que l'espectacle ha servit per obrir les portes del nou Lliure, aquesta esplèndida sala dedicada a una personalitat tan grandiosa com Fabià Puigserver. Això suposa una mena de penetració de cossos estranys que provoquen el risc dc distorsió de l'objectiu estricte dc crítica d'un espectacle. El primer que es pot dir de L'adéu de Lucrècia Borja és que és un espectacle molt fidelment definitori de la cosmologia creativa de Carles Santos. l sóc conscient que amb això no dic res de l'altre món i, per tant, que no dic res inesperable. I justament aquest mot em resulta útil perquè defineix força bé la proposta; o és indicatiu d'un tret fonamental. I això no sé exactament si és un elogi o un retret. Crec que pot ser interpretat de les dues maneres, segons el posicionamcnt individual respecte de l'obra de Santos. En tot cas, és innegable que és un ''espectacle Santos'', especialment equipat. Equipat per una partitura més elaborada i rigorosa que altres -sense que en el p la fotmal afegeixi res o gaire de nou-, d'una ambició literària molt solvent i més rica que mai -comptar amb Joan Francesc Mira vol dit· quelcom-, i disposant d'un equip d'intèrprets més homogeni i més potent que mai. I em disculpo per aquest reiterat "més que mai", que tanma- C " ~ ..~ ~ Miki Mori van interpretar cors i àries de les quatre òperes més conegudes de Verdi: Il Trovatore i, sobretot, l'ària "O Cieli Azurrin d'Aida, la qual fou una lliçó de cant i de recursos expressius. El protagonista del concert fou, però, el cor; una formació que, tot i descompensada en algunes cordes, va funcionar bé en general. Es tracta d 'un cor que guanya en trobar-se en escena, però no amb la partitura entre mans, ja que aleshores perd contacte amb la directora, a la qual cal felicitar especialment per la cura que ha tingut en la selecció i els detalls de cadascuna de les peces. Dins d'un equilibri sonor, caldria destacar l'homogeneïtat de les veus greus més que de les agudes, que es van mostrar massa obertes (sobretot les sopranos). Per últim, un enhorabona al pianista acompanyant, el qual es va mostrar sempre atent a les necessitats dels solistes i del cor, malgrat que hauria estat millor un instrument amb un so millor i més potent, tot evitant l'acompanyament percudit del pedal. Va ser un concert, doncs, exitós per a cor i solistes, cosa que els obligà als dos bisos tradicionals: "Va pensiero" i "Libiamo" de Verdi. teix considero ben indicatiu. Al mateix temps, és igual que sempre - o que gairebé sempre-, el culte als jocs artificals, a l'efectisme més grandiloqüent i impactant, la parafemàlia escenogràfica, la provocació, com més va més inofensiva per reiterativa i espera ble, i finalment la sensació de buidor, de cosa que es consumeix sense deixar rastre en el mateix instant de materialitzar-se que deixen sempre les seves propostes. Carles Santos, en la seva condició de stajanovista de l'espectacle -aquí assumeix una vegada més composició, dramatúrgia i direcció musical-, ha mostrat una "vegada més" la seva enorme capacitat per organitzar amb eficàcia Ja munió de material que ell mateix s'ha confegit. En aquest sentit, la seva tasca és aquí especialment important i en la manera com a la seva manera -valgui la redundància-l'espectacle és coherent, cal deixar constància del mèrit que té. Cal destacar-ne específicament l'equip interpretatiu. El seu treball és d'una considerable dificultat i el resol amb una gran suficiència. En el capítol vocal, magnífics els dos protagonistes principals: la soprano María José Riñón i el contratenor Jordi Domènech. IguaLment, la resta de companys de repartiment vocal: Anna Moreno-Lasalle. Mariona Castelar, Antoni Comas, Clàudia Schneider i Antoni Marsol. D'un gran pes, l'aportació del Cor de Cambra del Palau, a més assumint amb eficàcia un protagonisme drarnatúrgic prou compLicat. I poderós i eficient el conjunt instrumental en una tasca en què, d'altra part, no li calia entrar en subtileses massa complicades de resoldre. Benvinguda Sala Puigserver titud del qual, globalment l passat 24 de noconsiderada. fins ara no ha vembre va ser un dia estat exemplar. A ells se'ls assenyalat, assenyaha de convèncer que. per ladísim en la història del tedamunt d'interessos partiatre barceloní; en la històcularitzats més o menys ria d'aquesta institució tan justificables o aparents, personalitzada que és el Tenomés un Lliure fidel a si atre Lliure i en la història mateix ha de ser rendible de la ciutadania barcelonísocialment i ha de ser del na. tot útil al teatre català i, per La inauguració de la Satant. i en primer lloc, al la Puigserver posava fi a un mateix gremi. I aquí cm procés envitricollat i compermeto recordar que un plicadíssim -això no és nou Lliure així en el seu moa casa nosh'a i exemples ment ha estat molt útil per com el TNC, Auditori, Jordi Bosch i A11foni Comns n L'adéu de Lucrècia Borja. Fofo: Ros Ribns a tot aquest teatre català. Macba, MNAC ho confirNo només per al grup. men-, en el qualla conjunció de la història gloriosa del maUn Lliure amb dependències espúries, amb ròssecs greteix Lliure, la voluntat fetma dels seus rectors -no exempmials. amb obligacions de dividends interessats del tipus que ta d'alguna contradicció- i l'esforç pecuniari de les admisigui seria un Lliure llastat, inti'Ínsccament no lliure; per nistracions han confluït en un equipament profundament tant, dependent -ell que va ser el paradigma de l'anomenat innovador quant a concepció i funcionalitat i, per tant, amb independent". "teatre màquina poderosa una esdevenir per capacitat una enorme l això els primers que ho han d'entendre són les admide creació teatral i musical. nistracions, les quals s'han de blindar amb amplitud de miL'impressionant teló amb la imatge de Fabià Pujgserver res de pressions mesquines i de curta volada tenint molt clar escenografies creatives tan seves les confeccionant una de els objectius més elevats i de més llarg abast que pot assoamb què s'obrí el nou espai -cap discurs, cap mena de palir una gestió del Lliure amb les mans lliures. Ni que arris¡·afernàlia específica, cap himne ni cap protocol ostentósquin, si cal, de no actuar de la manera més políticament coresdevé imatge que hauria de resultar indicativa d'un futur recta. I prego que això no s'interpreti en el sentit més liteque honori el passat del qual és deutor. ral. sinó en el de la profunditat conceptual més depurada. 1 aquest és, sens dubte, el gran repte que es planteja als enori complex complicat, repte Un teatre. nou diligents del e moment ens caldrà donar un crèdit ben ampli; un mement di[ícil, que es presenta just en el moment en què crèdit que comença per una programació de la prieclosiona de forma molt clara un procés contradictori. El mera temporada obligadament de circumstàncies. 1 disposide possibilitats en creixent Lliure, mentre anava aquí hom no pot evitar el contrast colpidor entre les dues ció d'una gran inú·aestructura -en capital de totxos, per dirpropostes inaugurals del Lliure: aquell Camí de nil, 1854 ho en una imatge ben entenedora-, ha vist mmvar progresdc fa vint-i-cinc anys, escàs dc recursos materials i ple dels sivament el seu capital humà, fins al punt que aquest s'ha creatius i la que ara ha obert el nou estatge, de caracterísconcentrat, com a imatge d'un tot, en la solitària figura d'un tiques perceptiblement dissemblants. Però insisteixo que home de tanta experiència, sentit de l'eficàcia i nervi com és un any que ha de ser atípic i que el Lliure autènaquest Josep Montanyès. tic ha de reaparèixer a la segona temporada. I que aquest Lliure autèntic passa, i aquest és un argument essencial, per amb això no pretenc furgar més del compte en la llaga potenciació d'una línia creativa original. poderosa, dca, la retan dc l'absència a la inauguració d'una persona de innovadora, compromesa i revitalitzadora d'un ambient telleu com Lluís Pasqual. Aquest és un tema que no es pot atral que tots reconeixem que necessita una profunda sactractar, com s'ha fet massa, de manera només individualitsejada. Un ambient que, immergit com està massa en una zada. Sinó que eaJ anar més a fons, i fer-ho des de la perscerta rutina i laxitud pel que fa a inquietud. risc i imaginapectiva d'un tot molt i molt complex. Un tot del qual forma ció, reclama. com ho feia fa vint-i-cinc anys, una empenta part essencial el perill d'aigualiment de l'esperit del Lliuenèrgica en el pla creatiu, en el dc la renovació d'idees, en re. Del que ha fet possible una història tan gloriosa com la la reconducció del públic vers nous referents creatius. seva; el que ha fet aportacions originals, d'una enonne transEn la mesura que a J'avenir més immediat sigui així, que cendència creativa, d'un rigor dcpUJ·adíssim i amb una gecapacitat de fer front als nous reptes, que sàpiga promostri crèel nerositat i un lliurament social que li han fet merèixer tagonitzar aquesta sacsejada a la qual m'acabo de referir, el dit assolatjat en el decurs d'un quart de segle. nou Lliure, aquest extraordinari complex del Palau de l'AI en aquest sentit, el primer gran repte que té davant gricultura, aquest esforç social conjunt. quedarà plenament :.eu Josep Montanyès i l'equip que l'envolta és justament rejustificat. Perquè per esdevenir tan sols una sala o u.nes safermat, refer. reviscolar i revitalitzar aquest esperit. ReIcs teatrals i concertístiques més, un ens bàsicament prodreçar allò que l'esmentat procés de defecció humana ha gramador, no creador, la cosa no s'ho valdria. posat massa al límit de la supervivència -com a espe1it, inCrec que només d'aquesta manera es pot entendre Ja imatsisteixo en això. [fer-ho, alhora, des de la fidelitat més exacge impressionant de Fabià Puigserver en el teló inaugural; ta i del repensan1ent d'aquesta a Ics circumstàncies actuals. només així pot perviure el seu testimoniatge, el seu ideari, No hi ha dubte que la tasca que espera és molt dura, exla grandesa i magnificència de la seva personalitat, i de l'otraordinàriament complicada i a josep Montanyès i el seu bra que, juntament amb altres valuosissims companys de equip els caldran moltes capacitats. I també molts ajuts. viatge. va engendrar fa ben exactament un quart de segle. El primer, el del gremi teatral-entès de fonna oberta-, l'ac- E iu. Jal bé 31'- ês 1t, 'fi.és te:nt :ose lS- ue ·o- va :Ie ax ió, si- fa- :a- lb ial jt. IS- nm Ja és n- fi- u. noi ~n liS ls: )n è- ie o- e. ni d tn !e s- ~­ lU ï- 1~- :n il- D I La veu de l'arpa d'Arianna Savall V Cicle de Música Antiga de Badalona. La veu de l'arpa. Arianna Savall, arpa doppia i arpa triple italiana. Música ibèrica dels segles XIV, XVI i XVII . Església dels pares Carmelites (Badalona). 29 de novembre de 2001. _ p_er M. GRATACÓS mb un església gairebé plena, el concert tenia lloc enmig de la freda nit, que obligava la gent a dur l'abric posat i fins i tot, algú, els guants. L'Arianna afinava una petita arpa "medieval" amb el polze de la mà esquerra i amb l'anuJar i el cor de la mà dreta alhora anava tensant les cordes al claviller. Les primeres notes del programa van sonar amb el polze de la mà esquerra damunt les cordes de la menuda arpa, dels dits cor d'arnbues mans i l'anular de la dreta. L'Arianna acompanyava l'ànima dels espectadors a l'etemitat del món medieval. Nani, nani una cançó sefardita instrumental, amb escales d'estil oriental, començà a crear una atmosfera de caliu. Després d'una introducció instrumental, començà a cantar les primeres síl·labes de Yo me enamorí d'un ayre amb una veu cristal·lina, transparent, continguda, que acabava aJ. guns versets en precioses vocalitzacions damunt Ja "o". Van continuar embolcallant l'oient dues peces del Llibre vermell de Montserrat: ''Matia matrem" i "Polorum Regina", separades per la peça instrumental Trotto del Còdex Trecento, eltitme de la qual es desprèn de la semàntica del seu nom. Deixàvem la ribera medieval per endinsar-nos al mar del Renaixement amb la Fantasia VII de Lluis Milà, que enfilava una melodia més propera i popular. El cançoner del duc de Calàbria hi va ser present amb dues peces: Ay /una que reluces, en què es comprovà la ressonància de la veu que aguantava notes llargues al final sense deixar que s'esvaïssin en l'espai i romanien concentrades al mateix lloc una estona. I Yo me soy la morenica. en què es van poder lluir jocs de colors vo- A Q ¡;;o ~ e el' ¡;¡· 20 7 26 cals preciosístics. I entremig una peça que sonava com una guitarra o citarrone de l'època si no fos pels glissandos, del compositor Alfonso Mudarra intitulada Fantasía que contra haze el arpa de Ludovico. Un arpista molt famós a la seva època. per a qui els compositors van escriure, però del qual es tenen poques notícies. Finalment, arribàvem al port de Ja Sud-amèrica barroca. L'arpa espanyola que desembarcà a ciutats com Mèxic va adquirir veu pròpia amb la fusió d'elements de la música europea amb els ritmes africans dels esclaus i el caràcter de les danses mexicanes. El Capricho arpeado por la cruz de Gaspar Sanz sonà amb un ritme molt ballable. Que t'anava conduint, arrossegant els peus. Les Tarantelas e improvisaciones que seguiren, de Lucas Ruiz de Ribayaz, començaren amb unes notes molt greus i van ser reinterpretades per Atianna Savall amb molt de geni. Amb la vela recollida van arribar Fandango i [otas de Santiago de Murcia, dues peces -recollides al Còdex Saldívar-, de ritme evocadorament popular. Durant aquest viatge la veu d' Atianna guiava el recorregut històric pel món de l'arpa amb valuoses explicacions sobre els dos instruments del concert. L'acollida del públic, algun bravo i els nombrosos aplaudiments van obligar a dos bisos. El plimer dedicat a la ciutat de Badalona, que viu a peu de mar: la cançó popular El mariner ens va passejar en un acord pel Maresme. I el segon, una composició de Ja intèrpret basada en el poema "Dóna'm la mà" de Joan Salvat-Papasseit, va sorprendre per la seva bellesa i naturalitat dins un exquisit virtuosisme. La veu d' Arianna ens va conduir a un feliç viatge pels mars de l'arpa. Música sense etiquetes VIII Festival de Músiques Contemporànies. Josep Maria Batanyà, piano i arpa de piano. Walter Quintus, electrònica. ElektroStimmen de J. M. Balanyà (estrena). Centre de Cultura Contemporània de Barcelona. 2 de novembre de 2001. ns hem avesat a afegir invariablement una munió d'etiquetes a Ja música, som lluny d'aquella divisió tan definitòria com era aquella que, de música, n'hi havia de dues menes: la bona i la dolenta, i d'aquí es deduïa lògicament que de música només n'hi havia una. que era la bona, perquè l'altra es podia obviar sense cap mena de remordiments. Es aixi, doncs, que tot aquest munt d'adjectivacions (música clàssica, antiga, electrònica, electroacústica, electrònica en viu, contemporània, avantguardista, experimental, músiques del món, etc.), de res no serveixen, si no és solament a l'hora d'inventaliarla, per posar-la en el compartiment que li correspon, sense que això, però, ens n'informi sobre la possible qualitat. Certament, podríem discutir llargament si la contemporaneïtat és una virtut o bé és un vici crònic de la música que es fa o es crea avui. Tanmateix, el que sí podem manifestar és que ElektroStimenn de Josep M. Balanyà i Walter Quintus pertany a la categotia de Ja bona música, d'aquella que no està subjecta a la imposició de l'obligatòria etiqueta estilística o bé estètica, que tampoc no es doblega a la subordinació d'una moda o bé d'un temps delimitat i definit, sinó que està en el temps, en aquell que és omnipresent. Electrònica, ben desenvolupada per Walter Quintus, i el piano polsat amb tensa expressió per Josep Balanyà, van crear un món de sensacions auditives en què bellesa, emoció i màgia anaven endinsant-se en l'espetit dc l'oient per descobrir, encara!, camins inèdits de la creació sonora. En definitiva, a la majoria dels qui escoltàvem i contemplàvem E Josep M. Bnla11yil Walter Quiulus el concert audiovisual, l'hora i quatt de durada se'ns va fer curta. I potser l'explicació de l'èxit de l'audició -la sala del Cenh·e de Cultura estava absolutament plena- és que Lant Balanyà com Quintus es van limitar a fer música sense preocupar-sc dc mo· des o estils, ni de demostrar un domini tècnic, sinó que intentaven, amb veritable passió, comunicar-se amb l'audiència. A Quatre pianos al Palau Concert amb accent Música i Solida ritat. Orquestra Simfònica del Vallès. Carlos Cebro, Mai te Berrueta, Melita Kolin, Sebastien Risler, Vmcent Larderet, pianos. Dir.: Salvador Brotons. Concerts per a 2, 3 i 4 pianos de Bach. Palau de la Música Catalana. 27 de novembre de 2001. Orquestra de Cambra Catalana. Dir.: Joan Pàmies. De· na ro, Homs, Schonberg, CCCB. 1O de novembre de 200 I. per LL.T. discurs que constantment juga amb efectes de pregunta i resposta. amb diàlegs entre soltsta i orquestra. Entre els cinc pianistes cal destacar el treball de Melita Kolin, pianista que fa un fraseig bellíssim, que domina plenament tot el sentit de l'articulació bachiana i que atorga a la seva interpretació un grau ampli de lluminositat. Així mateix. cal destacar Sebastien Risler, un pianista de gran sensibilitat expressiva i que alhora sap endinsar-se en el complex llenguatge bacb:ià amb serenitat i produir bellissims efectes de color de l'instrument. Idènticament van fer grans interpretacions el jove Vincent Larderet, i Carlos Cebro i Maite Berrueta, que envoltaven les versions d'una musicaLitat tendent a l'exteriorització, als tempiràpids i a una demostració de tècnica d'articulat que sempre tenia com a resultat un Bach summament lluminós. Les versions, doncs, es van caracteritzar per aquest sentit d'exteriorització, d'un Bach obett, més impulsiu que reflexi u, més dinàmic que in· terioritzat, i amb unes interpretacions cla rament "a la romàntica", amb un gust constant pels contrastos de sonoritats i de dinàmiques que atorgaven a les obres concertants una musicalitat plena de clarobscurs tan d'acord amb aquestes pàgines amb ressons compositius italianitzants. om a fet extraordinari es pot considerar escoltar en directe els concerts que Bach va escriu· re l?er a 2, 3 i 4 pianos (clavicembals). Una posada d'escena amb quatre grans pianos de cua i una formació simfònica és per si sol un fet destacable. L'origen d'aquestes celebènimes obres -bé siguin conegudes en la interpretació amb clavecí, bé amb pianoés divers. Alguns, com el de quatre pianos, és la transcripció exacta del Concert per a quatre t'iolins de Vivaldi, el de dos pianos B\W I 060 correspon a l'adaptació del Concert per a vio/1 i oboè, el B\W I 061 va ser escrit després que Bach fes una obra per a dos. t~lat;s. Però el que es cert, stgum mterpretats amb piano o bé amb clavecí, com el BWV I 064 -escrit probablement per a tres violins-, és que la música de Bach ofereix per si sola un ventall tan ampli de possibilitats que una bona interpretació de la seva música resulta sublim més enllà de la instrumentació escollida. Les interpretacions dels concet•ts van resultar summament correctes. Una elecció de tempi tendents a la rapidesa, una bona sincronització entre els pianistes, un gust pels contrasts, van re· percutir perquè les versions destaquessin per la seva fluïdesa, per la regularitat d'un C per F.T.-B. A bans de l'estiu ens queixà~em. de l'cscas~a ressonancta que tema en l'ambient musical català el cinquantenari dc la mort d'Arnold Schonberg. També en un dels nostres comentaris antc· dors posàvem en relleu com malgrat la democràcia, la lli· bertat de pensament, la màxima ··entre tots ho farem tot'' continua avui encara en plena vigència davant la inoperància dels estaments culturals oficials. Efectivament, ha estat una orquestra. amb recursos ínfims, sense ajuts eficaços, com l'Orquestra de Cambra Catalana, qui dc la mà del seu din.>etor i fundador, Joan Pàmies, ha volgut evocar el pas i la coMcxió de Schonberg per Barcelona. Diuen que Barcelona ha perdut pes en la cultura hispana. Certament, la nostra música, abocada als re· ci tals de cant desafinats, a Ics enèsimes i vulgars interpretacions de Les estacions de Vivaldi o del Requiem mozartià, ha perdut aquella aura de con· tcmporaneïtat que tenia quan pels anys 1932-1933 va venir Schèinberg, o quan l'arquitecte Mies van dcr Rohe projectava la seva bella Cadira Bar· ce/ona, època en què per les sales de concerts de Barcelona van passar Stravinsky, Webem, Kodaly, Bartók i Prokófiev... ¿Sabem ara tot just els noms dels compositors que avui representen l'avançada de la creació musical? No estranya gens que s'hagi deixat passar l'evocació d'un moment lúcid de la nostra ciutat preo- cupada avui a assolir el pressupost més alt d'un equip dc futbol perquè tot seguit els futbolistes se'n vagin a jugar a casa seva. o de cultivar uns vins. I és això el que han fet joan Pàrnies i l'Orquestra de Cambra Catalana: tirar endavant un projecte escapçat per manca de pressupost com era un concert amb música de Schèinberg i la seva derivació legítimament catalana: Gerhard i l-loms. Lamentablement, va quedar reduït a Schèinberg i Homs -els imperatius econòmics van silenciar la veu de Gerhard ... Tanmateix. va ésser emocionant escoltar Pàmies i els seus músics en una versió de gran dignitat i tensa en expressivitat de la Nit transfigurada de Schèinberg, obra emblemàtica de les inquietuds estètiques imperants en el salt entre la tonalitat i l'atonalisme que es produïa en les primeries del segle xx. mentre que a una distància de gairebé un segle i amb l'acuradíssima lectura de l'Or· questra de Cambra Catalana l'Adagio per a cordes de Joaquim l-loms va aportar el testimoni del llarg camí estètic de la música del nostre temps que a casa nostra s'ha vist obligat a recórrer quasi en silenci i voltada del menyspreu d' una societat abocada al consum indiscriminat de productes m u· sicals de tipus industrial. Ben cert, en la música d'Homs hi ha una expressió nostàlgica i de soledat, renúncia dramàtica potser a conti· nuar participant en una existència com la nostra que ha perdut La il·lusió i també el seu Nord. Dies: 27, 28 d'abril, 1, 4 i 5 de maig de 2002 e a Categories: A. fins a 28 anys · B. fins a 19 anys · C. fins a 15 anys - D. fins a li anys r e e b Organitza: CENTRE D'ESTUDIS MUSICALS DEL BERGUEDÀ "L'ESPILL" C/Ciutat, 16. lr - 08600 BERGA - Tel/Fax 93 821 39 53 - concurspiano@espill.net Amb el suport: ol5= 7~11Y ~~"" ~--~LCS Regió7 27 Excel·lents prestacions de Joshua Red1nan, Diana Krall, Paola Fresu i Larry Goldings 33è Festival Internacional de Jazz de Barcelona. Del 8 de novembre al 14 de desembre de 2001. A l'Auditori, Palau de la Música, Luz de Gas i Sala Apolo _per ALBERT SUÑÉ ones vibracions, en general, en el 33è Festival lntcmacional de Jazz de Barcelona. Als set concerts a què vam assistir. es pot ben dir que hi hagué inventiva i ganes d'agradar en gairebé tots. L'inici fou trepidant. Ho diem en tota !"extensió de la paraula. Perquè el Festival s'obri amb un Joshua Redman disposat a menjar-se el món. En el seu primer tema, curull de fimk, el saxo nord-americà arrasà. Fou una fonnidable demostració de força. poder, convicció i tècnica. Perfectament agombolat pel seu trio títmic, Redman oferí tot el cabal de la scv<~ sapiència. Per tant, després d'haver respirat a fons, tothom es preparà per a un segon tema que prometia excel·lències. Però heus aquí que aleshores es produí un cop de teatre: fallà el so de manera brusca, absolutament inesperada. I malgrat que hi hagué uns minuts en què els tècnics van intentar reparar-lo, a la fi van haver de llançar la tovallola. Però els que no la llançaren foren Redman i els seus homes. Que es van col-locar ràpidament en situació. És a dir, si no hi havia so, el concert. a la força, s'havia de convertir en acústic. O sigui, res de plorar i lamentar-sc, perquè la sessió havia de continuar. En aquesta tasca inesperada, el quartet de Redman també excel-lí. El saxo s'amorosi i el seu fraseig arribà a altes fites de lirisme i sensibilitat. No es convertí en un saxo tou. No res d'això. Però sí que demostrà que domina amb mà mestra els canvis de registre. Fins i tot en els lemes ràpids -situats en l'òrbita del hardbop- va saber teixir el seu discurs amb un fraseig pletòric, incisiu, percussor. Joshua Redman treballa des de fa temps amb tres homes de vàlua provada. El pianista, Aaron Goldberg. és com una cascada. Però una cascada àgil, fresca, controlada, plena d'idees i sensacions. El contrabaix, Reuben Rogers, esdevé una magnífica columna vertebral, i Gregory Hutchin- B 28 son a la bateria aporta la força i la creació impressionants que necessita un grup d'aquestes característiques. Però també la modulació ideal, indisptmsable, quan el com bo es converteix en acústic. Com a teloner actuà el quartet de Perico Sam beat. El saxo hmor valencià estigué esplèndid. Cada vegada més ric i amb més idees al magí. teixí un discurs primorós en el qual destacaren el veloç De cami110 i el llatí Drume negrita. Al seu costat, Albert Sanz (piano), Chris Higgins (contrabaix) i Marc Miralla (bateria) estigueren impecables. Una altra de les sensacions del Festival fou l'actuació del quartet de Diana Krall. La pianista i cantant assolí un èxit ben merescut. En primer lloc, imposa la seva presència: tranquil·la, reposada, sabent molt bé com s'ha de col·locar davant del piano, mig girada cap al públic. Després. la seva indiscutible sapiència com a pianista d'amplis registres, amb els quals domina a la perfecció el swing. que fou l'estil que més eixí de l'escenari. I després, com a posseïdora d'una molt ben modulada i estudiada veu -una veu un xic queixosa- que sap enfilar-se. baixar, mantenir-se, tomar a pujar... Tot això sense que mans i gorja fallin ni una no· ta. El seu és un estil fresc, amb moll de feeling, intimista, enormement ben rebut avui dia en què preval el jazz força. Juntament amb Krall i per tal que Let'sfa/l in lo1•e, All or nothing atall, Tlze look o[ love, Cry me a river o S'wonderful assolissin una reial ca- tcgoda, a l'escenari hi havia w1 tdo sense màcula: el guilurrisla Dun Faehnle, magnífic en els seus solos, el contrabaix Ben Woilfe i el bateria Rodney Creen. També va estar molt bé el quintet del trompeta italià Paoio Fresu. Aquest és un músic que s'ha coJ.Iocat en una ona d'avantguarda però que no deixa del tot de banda les arrels del bop. La seva esforçada actuació -gairebé sempre tenia la trompeta a la boca- assoli molts moments d'una gran saviesa conceptual i hannònica. F'ms i tot aparegué un jazz free que nova fer mal a ningú perquè estava ben condimentat amanit. La inOuència de Miles Davis és present en Fresu. Sobretot a l'hora de tocar amb la sordina. Però també cal dir que sap teixir un discurs ben propi, al qual contribueixen amb prou força. dedicació i sa1•or faire l'esplèndid saxo 1ino Traccana -amb el qual el líder elucubrà passatges moll reeixits-, el piano Roberto Ci pelli, el contrabaix Allilio Zanchi i el batetia Ettore Fioravanti. Aquest jazz de creació contínua de cadascun dels components del com bo també va ser una engrescadora realitat amb el concert que oferi el Larry Goldings Tiio, amb ell mateix a l'orgue, Peter Berns!ein a la guitarra i Bill Stewart a la bateria. Feia temps que no escoltàvem un teclista tan tècnic com Goldings. Els seus dits van amunt i avall de l'orgue amb una fluïdesa increïble, gairebé màgica. Però també sap trobar les frases ndients a cada moment. Fos Monk's dream o Calls. O bé aproximacions a Tommy Flanagan i a Jrving Berlin. I, així, al costal del swing, el bop i el blues, aparegué el funk. La sessió quedà una mica coixa en ocasions per manca de claredat d'idees. Però el correcte Bernstein i, sobretot, el polirítmic i esplèndid Stewart van saber apuntalar aquests moments d'indecisió. Les aportacions autòctones, o que ens toquen de prop, van ser força irregulars. El pianista valencià Albert Sanz -a qui ja havíem escoltat amb Peiico Sam beat- és un jove amb innegables i innovadores idees. Però el seu discurs acaba sent repetitiu i mancat de força, d'expressivitat. o dubtem que, amb el temps. Sanz anirà madurant. Perquè el caldo de cultiu hi és. Els temes del grup: Bus, Pròxima estació: Sant Antoni, o bé A ve ¡\I/arfa, van demostrar aquestes mancances. Però l'actuació del saxo tenor Robert Stillman, el millor del com bo, amb diferència, impedi que la monotonia acabés om· plint l'ambient. Per la seva banda, el grup del percussionista català Martí Paolo Fresu Q11illfcf Pcrramon és un combo que pretén posar al dia els sons tribals africans barrejats amb conceptes jazzistics. Per a això compta amb un espectacular grup de deu elements, incloent-hi una ballarina. La cosa no arriba gaire enllà perquè la monototúa hannònica s'imposa amb força. Malgrat alguns bons moments -escassos. però- el grup falla ostensiblement en la creació. I això que, un a un, els músics estan prou ben considerats. Especialment el saxo i flauta Jaume Maristany i el mateix líder, que foren els qui més van reeixir. En el darrer concert al qual vam assistir. la Biennal Tele Montoliu 2001 -un homenatge, amb premis inclosos. al pianista català desaparegut-, hi hagué bones vibracions amb el trio que sortí a la segona part del concert'. El formaren Michel Camilo (piano). Horacio Fumero (contrabaix) i Peer Wyboris (bateria), els dos darrers. fidels escuders estatals del trio de Montoliu. Les vibracions augmentaren en aparèixer Niels I lcnning Orsled Pedersen (contrabaix) i Bobby Hutcherson (vibràfon i marimba), dues autèntiques figures mundials, tots dos premiats, i ambdós amics de Tete. Els músics s'anaren rellevant i a la fi actuaren tots cinc, amb els dos contrabaixos junts. I es va poder comprovar una vegada més la versatilitat de Camilo, l'exquisidesa de Pedersen, la tècnica de I lutcherson, la força de Fumcro i l'ex· cel·lent tempo de Wyboris. Fou una reunió d'amics dc Tele. una autèntica jam session que no defraudà gens. A la plimera part, però, l'actuació en solitari del pianista Ccdar Walton. una altra estrella, va provocar que més d'un pensés a fer una becaineta. Malgrat alguns bons moments, es repetí contínuament i semblà que era allà per complir l'expedient i prou. PA U Je ri- Jb <Ò ar osa la ·O· C A S A L S Als 125 anys del seu naixelllent ns IS, !e- 1e, )U :nt iso- lai ite 31· al t-, nb na en ra- >e- os ta- ..es en rs- )i ni fi- re- re- ]e- CIC, :os •ar tat Peer- ex- iou te, lue ac- sia es- léS ai- 10· eni iffi· es figures d'una dimensió artística inqüestionable presenten -sobretot si la seva trajectòria vital és perllongada en el temps- aspectes múltiples, susceptibles de ser estudiats des d'angles diversos. Aquest axioma es compleix màximament en Pau Casals, el magisteri del qual és reconegut mundialment (en les seves diverses facetes, presidides totes per un capteniment d'una fonda arrel ètica) i estudiat avui per noves generacions d'investigadors, amb ulls nous, i lliures de qualsevol apriorisme; una tasca de la qual han sorgit ja diversos treballs d'una vàlua incontestable. En línia amb aquest propòsit, i arran del 125è aniversari de la naixença de Pau Casals (el proppassat dia 29 de desembre), la nostra publicació dedica el Tema mensual a aquell músic insigne, que tanta vinculació tingué amb el Palau de la Música Catalana i amb l'Orfeó Català; i en el tractament, s'hi han buscat enfocaments plurals. L Hi és comentada la fonda implicació de Casals en la percaça d'un món més just, amb la pau com a divisa; una implicació que es concretà activament en al-locucions als fòrums mundials més prestigiosos i amb el seu particular "missatge de pau": El Pessebre. Hi és presentada, també, una visió global de les relacions enh·e Casals i l'Orfeó Català - de les quals són esmentats aspectes fins ara inèdits-, i que culminaren, ja en la gloriosa ancianitat del mestre, en les nombroses col·laboracions de l'Orfeó en la versió del seu oratori. I, finalment, hi és destacada la importància de Casals com a pedagog del violoncel -un aspecte fins ara poc divulgat-, mitjançant la referència a una tesi doctoral sobre el tema. Malgrat la forçosa brevetat que ens imposa l'espai, ens il·lusiona pensar que puguin treballs aquests ser afegits a l'extensa bibliografia sobre Pau Casals, l'obra del qual és vista avui més h·anscendent que mai. 29 La Pau de Pau Casals "La música, aquest rneravellós llenguatge universal comprès per tots els lwmes, hauria de contribuir a agermanar-los." PAU CASALS En aquest text hi ha tres elements per entendre el sentit profund de la Pau en la qual el mestre creia: Primer: la pau ha de ser apresa i practicada. Segon: Ja pau és una preocupació que "sorgeix del cor''. Tercer: La pau és un plantejament actiu que apareix quan s'està contra Ja guerra, a favor de les llibertats dels homes i de les dones. A questa posició passa per un aprenentatge continu que va transfOtmant els nostres insa pau és un mot que els homes i les dones tints de lluita, de domini, de discriminació hem inventat i que tendim a desgastar en propis dels irracionals i ens adonem que usar-lo excessivament sense pensar-hi gail'horitzó de la pau duradora només s'aconsegueix amb re o en utilitzar-lo amb reserves i manca de el diàleg. Si CataJunya tingué el seu Parlament fa tants generositat. anys, si es parlava per ptimera vegada de "pau i treQuè vol dir pau? ¿La neutralitat, l'absència de va" a Toluges, és que hi havia una preocupació "sorinacla son, el no-agressió, la freda, guerra, la guerra del cor" que alguns volien resoldre parlant, disgida tivitat, la indiferència, el menyspreu? ... i acordant conductes. cutint ¿Vol dir plantejaments i accions amb contingut Però, a més, cal començar amb una personalització positiu actiu, profitós, de progrés? ... de la Pau -la pau personal, la pròpia, Ja de cadascú¿O potser vol dir estar d'acord amb un mateix, per tenir pautes d'acció solidàries. tendir a aquell estat d'ànim serè, equilibrat, de boPau Casals fou conseqüent amb na voluntat, de ser conseqüent amb aquell concepte de pau que havia els plantejaments propis? ... après de boca de la seva mare, i ho ~ ~ Tots aquests aspectes -i molts demostrà amb la seva actitud conPAU CASALS FOU més encara- són compresos en tundent de rebuig de la dictadura sovint són i pau de concepte el AMB CONSEQÜENT la que fos, vingués d'on vin-fos proi, parlem en quan emprats de la injustícia, de la lluita gués-, bablement, practicats unilateAQUELL CONCEPTE DE Tenia unes armes inpoder. pel ralment. Hi ha, doncs, una pau APRÈS HAVIA QUE PAU eficaces: la batuta i però cruentes passiva, una pau activa i una alexercia emprant Les el violoncel. tra de reflexiva. DE BOCA DE LA un mitjà universal de comunicaDavan t d'aquest entramat SEVA MARE. ció: la música. complex, quina fou la pau pracAixí, es negà a interpretar i a dir_¡ ~~~~~~~~~~~~~ ticada per Pau Casals? Quan el rigir en països on la pau i la llimestre rebia l'homenatge com bertat eren menyspreades, tot exiliant-se, "tancan t a Defensor de la Pau a les Nacions Unides el 24 portes", desafiant els tirans amb el risc de perdre la d'octubre de 1971, deia: "Aquest és l'honor més vida. gran que he rebut a la meva vida. La pau ha estat Diu Corredor: "No es feia il-lusions de canviar el mela en ja preocupació. gran sempre la meva més L va infantesa vaig aprendre a estimar-la. La meva mare, una dona excepcional, genial, quan jo era noi, ja em parlava de la pau, perquè en aquells temps també hi havia moltes guerres. A més, sóc català. Catalunya va tenir el primer Parlament democràtic, molt abans que Anglaterra. I fou al meu país on hi hagué les primeres nacions unides. En aquell temps -segle onzè- van reunir-se a Toluges -avui França- per parlar de la pau, perquè els catalans d'aquell temps ja estaven contra, CONTRA la guerra ... Per això, les Nacions Unides, que treballen únicament per l'ideal de la pau, estan en el meu cor perquè tot allò referetlt a la pau hi va directament.., 30 món, però volia complir el seu deure malgrat els anys i els desenganys. ·· 1 Després de la guerra civil, Pau CasaJs deia: "La decepció, però, no tardà a produir-se, i aviat vaig veure que les il·lusions es veurien defraudades, que els aliats oblidarien les promeses, que tot continuaria com abans. Em vaig entrevistar amb ministres, amb funcionaris, amb directors de periòdics, vaig anar diverses vegades als Comuns: les temences es confirmaren.'' "fo mateix em tancava totes les portes." I afegia: "No puc, no puc. M'és impossible d'anar a països la posició dels quals hauria de criticar. (.. .) Almenyi> així no tinc remordiments. "2 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA =:o; el !el :ix tts ge lS· :ió ue :tb lts ·e>r- is- :ió ú- Jb ria ho •n- .ra n- ita nai J1t :a- :li1int la el iYS ie- tre ~ls ¡m tn- ~i- ïr- ia: os !YS ~ DIU.UNS, 7 DE GENER DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dta presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butllehns informatius i agendes musicals. 9:06 MATINAl El GRAN REPERTORI RAVEL Minuet antic. Philippe Entremont, piano. (Sm). VAUGHAN·WILLIAMS: Charterhouse suite. English Northern Philarmonia.Dir.: David Lloyd·Jones. (14m). MOZART: Quartet de corda 11.22. K.589. Quartet Al ban Berg. (22m). ANONIM: "Vueslros ojos tlenen d'Amor", "Sta notte mi soonava" i "O bella pliJ", tres peces del recull "A Musicau Banquet" de Robert Oowiand. Andreas Scholl, contratenor. Edin Karamazov. guitarra i arxillaüt. Markus Markl, clavecl. Chrlslophe Coin, baix de viola. (7m). VILLA-LOBOS: "Melodia sentimental", cançó de la Suite simfònica "A Floresta do Amazonas" pertanyen a la banda sonora dei film americà "Green Mansions" Nay Mataorosso. veu. Joao Carlos Assis Brasil, piano. (3m). GINASTERA: Triste. carlos Prieto. Violoncel. Edison Quintana, piano. (3m). REBEL. ·eaos·, primer moviment de la surte · ers Elements•. The Academy ol Ancient Music. Oir.: Christopher Hogwood. {1m) 10:03 CAPSA DE MUSICA VIVALDI. Concert op. 8 n. 10, RV 362 "La caccia" Concentus Musicus de Viena.Oir.: N Harnoncourt. (Sm). MOZART: Concert per a plano i orquestra n. 19, KV 459 Philharmonia Orchestra. Solista I director Vladlmir Ashkenazy. (29m). TXAIKOVSKL Simfonia "Manfred'', op.58. Orquestra Filharmonln.Olr.: Vladimir Ashkenazy. (56m). TOLDRÀ: Quatre cançons. Victòria dels Angels. Patronat Orquestra Ciutat de Barcelona. Dir.: Antoni Ros· Marbà. (11m). TELEMANN: Obertura I suite per a dos oboès. corda I baix continu en Sl b M. (Música de Taula). Concerto Amsterdam. Oir.: Frans Brüggen. (23m). BRAHMS: Sonata per a clarinet i piano n. 1, op. 120 n. 1. Karlle1ster, clarinet. JOrg Demus. piano. (22m). GLUCK: Orleu i Eurídice, dansa dels esperits feliços. Rheinisches Kammerorchester K6ln.01r; Jan Corazolla. (Sm). MARENZIO: Lamentabatur Jacob a 12. capella Sancli Michaelis.Oir.: Enk van Nevel (4m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ut~mes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música de cambra de Ludwig van Beethoven Deu temes I variacions per a flauta 1 piano, op. 107. Wo~gang Schulz, flauta. Rudolf Buchbinder, plano. (44m). 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA NOVA MÚSICA. l'espai temàtic de Callllunya Música presentat per Eulàlia Benito. SESSIONS: Simfonia n. 2. Orquestra Simfònica de San f•ancisco.Oir.: Herbert Biomstedt. (27m). BLOCH: Concertino per a flauta. viola i piano. Andras Adorjan. Pierre-Henri Xuereb. Jean·louis Haguenauer. (Sm). BABBm: Correspondences, per a orquestra de corda i cinta. Orquestra Simfònica de Jf1Cago.D1r.• Jarnes Levine. (10m). 16:00 A FONS LES VERSIONS DE REFERÈNCIA. l'espai temàtic de catalunya Música presentat per Eulàlia Ben~o. CHOPIN: Sis estudis de l'opus 25. lgnacy Jan Paderewski, piano Històric (17m). LISZT: Rapsòdies Hongareses 2 i 10 lgnacy Jan Paderewski. piano Històric (14m). SCHUBERT- Dos Impromptus O. 935, n. 2 13 lgnacy Jan Paderewslcl. plano Històric (14m). PADEREWSKI: Me nuet en sol Major opus 14 n. 1 lgnacy Jan Paderewskl, piano HistOrie (4m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT ProgramaolO realitzada a partlr de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d.e d'Olga Cardús. 19:00 MUSICA ANTIGA DUFAY: Missa "L'hom me armé". The Hilliard Ensemble.Dir.. Paul Hiilier. (40m). DES PRES: Credo de !a Missa de "l'homme armé". Oxford camerata.Oir. Jeremy Summerty. (14m). 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. 22:04 ELS CONCERTS OE CATALUNYA MÚSICA TEMPORADA DE l'OBC. Presentació: Alfred Celaya. TXAIKOVSKI: Romeu i Jutieta. obertura· fantasia. BLARDONY SOLER: lïempo cautivo. BEETHOVEN: Simfonia n. 7. op.92. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya.Olr.: Diari Eits• Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 25 de ¡uiiol del 2001 al Teatre Auditori Camp de Mart. FESTIVAL D'ESTIU DE TARRAGONA 2001. (67m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Ceiaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat. 1:30 CICLE DE UEO Emès divendres passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres. de 20:1q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos Ja setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 8 DE GENER DEL 2002 7:08 MATINAl Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI TELEMANN: Música aquàtica. obertura en DoM. 11 Fonaamen1o.D1r.: Paul Dombrecht (24m). HOLSl Júp11er. de la SUite ''Els Planetes• Orquestra Simfònica de Boston.Dir.. Wílltam Steinberg. (8m). GLUCK: ·ouel chiaro rio" (Aquell riu clar). ària de l'Opera "La corona·. Cecilia Bartoli, mezzosoprano. Acadèmia de Música Antiga de Berlin.01r.. Bernllard Forck. (10m). 10:03 CAPSA DE MÚSICA BRAHMS: Obertura per a un Festival Acadèmic, op 80. Orquestra Simfònica de Xicago.Oir.: Georg Solti. (11m). CORELLI: Concerto grosso op. 6 n. 7. i Solisti Veneti.Dir.: Claudlo Scimone. (9m). BEETHOVEN: Simfonia n. 9, op. 125. Orquestra Revolucionària i Romàntlca.Dir.: John EllotGardiner. (60m). HAYDN: Sonata per a piano Hob XVI:52. Andreas Staler, pianolorte. (21m). BOCCHEFliNI: Simfonia op. 12 n. 4, G 506. Oeutsche Kammerakademie Neu ss. Dir.: Johannes Goritz1d (15m). GLINKA: Kamannskaia. Fantasia sobre dues cançons russes. Orquestra Simfònica de l'URSS.Dir.: Evgueni Svellanov. (8m). LLIBRE VERMELL DE MONTSERRAT: "Laudemus virg1nem• I "Los set goyts". Conjum vocal i instrumental Hespènon XX.Oir.. Jordi Savall. (10m). STRAUSS.R.: Concert per a oboè en Re M. Hemz Holliger, oboè. Orquestra de Cambra d'Europa.Oir.• He1nz Holllger. (26m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS ta música orquestrat de Ben)amln Bntten Sinfoniel1a, op. 1. London Mozart Players.Oir.: Jane Giover. (15m). Simfonia Simple, op. 4. Academy ol St. Martln·in·the·Fields.Dir.: Kenneth Slllito. (16m). BRITTENIBERKELEY: Suite MonliUIC, op. 12. Orquestra de Cambra Anglesa.Dir.: Steuart Bedford. (13m). 15:04 AGENOA MUSICAL 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Raimon Colomer I Eulàha Benito. 16:00 A FONS L'OPERA. l'OPERETA I LA SARSUElA L'espai temàtiC da catalunya MúSica presentat per Eulàlia Bemto. OFfENBACH: mon cher amant. ¡e te jure·. ària de la carta ·Mon Oieu! Ah! que les hommes sont bêtes -Ah! quer diner..., de l'opereta "Pénchole". Joan Sutherland. New Philllarmonia Orchestra.Oir.: Richard Bonynge. (7m). STRAUSSU: •tagunen-watzer•, de l'opereta Una nit a Venècia (arr. Korngoid). Wemer Krenn. Orquestra de l'Opera Popular de Viena. Dir.: Anton Paullk. (4m). KALMAN: "tch sing mein lied im Regen und Schnee". ària de l'acte Ier, de l'opereta "La violeta de Montmartre" Edita Gruberova. Orquestra de la Ràdio dà Munic.Dir: Rudolf Bibl. (6m) DOSTAL: ·roca'm la cançó de Joia 1 confiança", romança de l'opereta "El casament hongarès". Lucia Popp, soprano. Ambrosian Opera Chorus. Academy ol St.Martin·ln·the· Aelds.Dir.: Neviiie Marrlner. (7m). FRASER·SIMSON. "Un paradís per a dos", de l'opereta "La noia de la muntanya•. ·o \ Marilyn Hill. soprano. Peter Momson. bamon. The Chandos Concert Orcheslra.D•r: Stuart Barry. (4m). RAYMOND: Maske in Blau. opereta (elCiractes). Sofistes vocals. Cor del Teatre de GMnerptatz. Mumc. Orquestra Simfònica Graunke.Dir. cari M1Chalski. (20m). 17:00 LA TARDA DE l'DIENT Programació realitzada a partir de tes peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d.e d'Olga Card lis. 19:00 MUSICA DE CAMBRA MENDELSSOHN: Quintet per a clannet i quartet de corda (arranjament del concert per aviolQ. Dieter Kiócker. Consortium Classicum. (22m). BUSONI: Berceuse Elégiaque, op. 42. Arranjament de ScMnberg per a flauta, clarinet, harmònium, piano i quintet de corda. Camerata de Versalles.Oir.: Amaury du Closei. (1Om). SCHONBERG: Simfonia de cambra n. 1, op. 9 per a ilauta. clarinet, violi. violoncel i plano (lranscipció d'Anton Webern). Solistes instrumentals. (22m). 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. SCHUMANN: Papilions. op.2 Wllhelm Kempll, piano. (14m). BOROOIN: Obertura de l'Opera "Ei Príncep lgor·. Orquestra Nacional Russa.Oir.: Mikllail Pletnev. (10m). RUSSO: Primer moviment de ·street Music", un concert de blues. Corky Siegei, harmònica i piano. Orquestra Simfònica de san Francisco.Dir.: Seij1 Ozawa. (2m). FASCH Quartet en Sol M per a flauta travessera. dues flautes de bec i continu. camerata KOin. (7m). ROSSINI: "Net volto estatico". quintet de l'òpera "La Cenerentola". Giulletta Simíonato, Cenerentota. Ugo Benelli. Don Ramtro. Sesto Bruscantlni, Dandini. Paolo Montarsolo, Don MagnHico. Giovanni Foiani, Alidoro. Orquestra del Magglo Muslcale, de Florència. Oir.: Olivlero de Fabrílls. (5m). GERSHWIN: "Someone to watch over me". Benny Green, piano. (4m). MACLEAN: "Caledonia", cançó. The Celtic Tenors. lrish Film Orchestra.Dir.: Frank Gallagher. (Sm). VERDI: Obertura de l'òpera "I vespri siclliani". Orquestra Filharmònica de Berffn.Oir.. Claudlo Abbado. (9m). BEETHOVEN: Andante i variacions per a piano i mandolina. WoO 44b. lmre Rohmann, piano. Lajos Mayer, mandolina. (10m). HQRNER: "El nombre de la rosa·. tema de la banda sonora original de la pel.licula de Jean-Jacques Anna cd, basada en la novella d'Umberto Eco. (6m). SATIE: •Je te veux" (Jo et vull). Angela Gheorghíu, soprano. Malcolm Martmeau. p1ano (4m). MÚLLER: KonzerstOck sobre el Tied "Adelaida" de Beethoven, op. 46. Oieter Klòcker. clarinet Orquestra de cambra de Praga.Dir.: Milan La]cik (12m). LAURO: Quatre valsos veneçolans. Dlego Btanco, guitarra. (7m). BRITTEN: "Welcome Ode" (Oda de benvinguda), op. 95. Cors de t'Escola de noies de la ciutat de Londres. Orquestra Simfònica de Londres.Oir.: Richard Hlci<ox. (Sm). 22:04 ELS CONCERTS DE C.ATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. OBRES de BACH, CHOPIN, VON DOHNANYI i BARTOK. MikJós Perényl, violoncel. Dénes V~~on, p1ano. Q ¡¡¡¡;;- -- ....-. a ~' ¡¡¡· 207 ::i! ::l. ¡¡. a ~. e. ~ E 1 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Boston Pops.Olr.: John Wllliams. (13m). MENDELSSOHN: Quatre lleder per a quatre veus d'home. op. 120. Oie Singphoniker. (8m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de fes últ1mes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera 14:00 GRANS INTEGRALS PROGRAMACIÓ DE NIT La música orquestrat de BenJamln Brillen Repetició dels últims programes Solrées musicales, op. 9. 0:30 A LA MANERA DE.... Orquestra Filharmònica de Londres. Dir.. Un convidat ens proposa i comenta la Adrlan Bo ull. {1Om). música que h agrada. Gu1ó i presentació Variacions sobre un tema de Frank de Joan Vrves.RepetiCIÓ det programa Bridge, op. 10. emès dissabte passat Academy ol St Martin·in·the·Fields.Oir.: 2:30 GRANS INTEGRALS Neville Marnner. (26m). Programes emesos la setmana anterior Tercer moviment oñginal del concert per (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. a plano I orquestra, op. 13 Dimarts. Dimecres. Dijous, Divendres, de Joanna MacGregor, plano. Orquestra de 14.00 a 15.00). Cambra Anglesa.Dlr.: Steuart Bedford. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS (10m) Presentat per Alfred Celaya. Programes 15:04 AGENDA MUSICAL emesos la setmana anterior. (Ondre 15:10 A FONS d'emiSsió: Repetició dels programes de LA MÚSICA. ARA. Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous, L'espai temàtic de catalunya Música DIVendres. de 20:t0 a 22:00). presentat per Eulàlia Bemto. 5:30 CAPSA DE MÚSICA 16:00 A FONS Programes emesos Ja setmana anterior. LA MÚSICA RELIGIOSA. (Ordre d'emissió; Repelici6 dels programes do Dilluns, Dimarts. Dimecres, L'espai temàtic de Catalunya Múslcn presentat per Eulàlia Benlto. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). LE JEUNE: Tres salms. DIMECRIS, 9 DE GENER Freddy Eichelberger. orgue. (8m). DEL 2002 BACH: "Gottes Zeít ist die allerbeste Zeil" (El temps de Déu és el millor temps), 7:08 MATINAL cantata BWV 106. Música per començar el dia presentada per Joan 1/lves. Recull d'obres breus. Solistes vocals. The Bach Ensemble.Oir. Inclou butlletinS informatius í agendes Joshua Rllkin. (20m). musicals. HAVON: Salve Regina, Hob. XXIIIb:1 9:06 MATINAL Aon Monoylos. soprano. Cor de nens de EL GRAN REPERTORI Bad Tolz. Tafelmuslk.Dir.: Bruno Well. ROSSINI: "No che il morlr non è", escena (14m). i cavatina del melodrama "Tancredi". STANFORD Magnificat en Sl b. op. 164. Maria Bayo. soprano. Concerto Cor del Trinrty College de Gambridge.Oir.: ltaliano.D1r.: Rinaldo Alessandrini. (11m). Richard Marlow. {12m). TXAIKOVSKI: "La losca es retira·, escena 11:00 LA TARDA DE l 'OIENT i duet de l'acte 1r de l'Opera "Evgeni Programació realitzada a partir de les Onegin". peticions dels nostres oients. Presentació Julla Varady, soprano. Daphne a càrrec de d'Olga Cardús. Evangelatos, mezzosoprano. Orquestra 19:00 MÚSICA CORAL de la Ràdio de Munlc.Oir.: Roman HAVON: Madrigal "La tempesta" Hob. Kolman. (Gm). XXIVa: 8. ALB~NIZ: Tango, op.165 n.2 (arranjament Cor Madrigal de Budapest. Orquestra de de Maurice Marechal). l'Estat Hongarès.Olr: Ferenc Szekeres. Alban Gerhardt. violoncel. Rma (10m). Dokshinsky. piano. (2m). KOOALV' Pas a dos de 1<3116, per a cor VERDI: "Dal piu remolo esilio...Odio solo, mixt i orquestra. ed odio atroce·, àna de Jacopo de l'òpera Cor de la Ràdio i Televisió hongaresa 1 due Foscarl' Orquestra de l'Estat Hongarès.Oir.: Zoltan Pl~cido Domingo, tenor. Orquestra de V~sarhely. (7m). l'Acadèmia Nacional de Santa Cecflla.Oir.: BRAHMS: Zlgeunerlieder. op. 103. Myung·Whun Chung (4m). BERG: Tres peces per a orquestra. op.6 Cor de Cambra del Palau de la Música Orquestra Simfònica SWR de BadenCatalana. Josep Surinyach. p18no.Oir.: (19m). Baden I frlburgOir M1chael Gielen Jondl casas. 10:03 CAPSA DE MÚSICA Enreg1strament fet per Catalunya Música RAVEL: La Val~ el dia 22 de juliol de 1995 a l'AuditOri Pau Orquestra de Paris.Dir Daniel Casals del Vendrell dins del marc del (13m) Barenbolm quinzè Festival Internacional de Música MOZART: Concert per a trompa n. 2 en •Pau Casals". (18m). 417. K. M. bemoll mi LAMOTE de GRIGNON, R.: l'aire daurat, Dennis Brain, lrompa. Phllarmonia cinc poemes sobre interpretacions de Orchestra.Oir.. Herbert von Karajan. poesia xinesa de Marià Manent. (14m). Cor Madrlgai.Oir.: Mireia Barrera. (9m). SOROZABAL: "En un pals de labula" • " MENDELSSOHN· Motet Hora est. Marola. yo deseo••.". dues romances de Cor de cambra d'StuttgartOir: Frieder la sarsuela La tavernera del Puerto. Bern1us. (8m). Placido Domingo. Maria Bayo. Orquestra 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Simfònica de Galfcil.Dir • Vfctor Pablo Presentat per Alfred Celaya. Pérez. (1Om). CASES: "Anita no perd el tren" ELGAR: Simfonia n. 1, op. 55. (moderato), tema de la banda sonora Philharmonfa Orchestra.Dir.: Bernard original de la pel.lfcula de Ventura Pons Haitink. (54m). Orquestra Gonçal Comellas. (Sm). SCHUMANN: 4 lieder de Myrthen. op. 25 BRAHMS: "Benaurats els morts", setena Barbara Bonney. soprano. Vladimir part 1última del Réqu;em Alemany {versió Ashkenazy, piano. (9m). Londres). BRAHMS: Sextet de corda op. 36. Mònica Capra, soprano. Victor Torres, Ouailet Amadeus. Cecil Aronowitz, viola. baríton. Sílvia Lester, Fernando Perez. William Pleeth. violoncel {39m). piano. GCC Grupo de Canto Corai.D1r.: BERNSTEIN· Divertiments per a Nestor Andrenacci. (1Om). orquestra. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 14 de juliol de 2001 a l'Auditori Pau casals del vendreu (sany SaJvado8. XXfè FESTIVAL INTERNACIONAL DE M SICA 'PAU CASALS ram¡. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia Presentació a càrrec d'Alfred Celaya Di E. .§ ..... El el' ¡:¡;¡· 207 ..., ...., ""' ~· El ., """ ~· Ol .... ...= ¡¡;¡- 2 BACH: Sonata en si m per a violi, flauta travessera i balx continu, de l'Ofrena Musical. BWV 1079. Marc Hanlai. 1lauta. P1erre Hantai, clavecl. Manfredo Kraemer. violf. Jordi savall, viola de gamba. (18m). WAGNER: Obertura de "TannMuser·. Robert·Schumann·Philharmonle de Chemnitz.Oir.: Oleg Caetanl. (16m). SCHUBERT: Moviment de trio, 0.28 Trio Opus 8 (10m). 10:03 CAPSA DE MÚSICA HAVON: Concert per a trompeta en Mi b M, Hob. Vlle:l Maurice André. Philharmonla Orchestra.Dir.: Riccardo Muti. (16m). ROSSINI: La Scala di seta. Obertura. Nalíonal Phifarmonic Orchestra.Oir · Rlccardo Chailly. (6m). CHOPIN: Les Sílfides, suite de ballet (orquestració de Roy Douglas). Orquestra FilharmOnfca de Ber!fn.Dir.: Herbert von Karajan. (28m). BACH: Sonata per a oboè. viola i continu n. 2. BWV 526. Heinz Holliger, oboè. Tabea Zimmermann, viola. Christiane Jaccottet. clavecl. Thomas Oemenga, violoncel. (tOm). SCHUBERT: Cinc Minuets, dels "Minuets i Danses alemanyes". 0.89 Gidon Kremer, violi. Gabrlelle Lester. violi. Dietmut Poppen, viola. Richard Lester, violoncel. (15m). XOSTAKOVITX: Simfonia n. 8 op. 65. Orquestra Simfònica de Londres. Oir.: André Previn. (68m). OUPARC: Dues melodies sobre poemes de Baudelaire. Fellcity Lolt. soprano. Graham Johnson• plano. (9m). MENDELSSOHN: Fragment de concert per a clarinet. corno di bassetto I orquestra, n. 2, op 114. S. Meyer. W. Meyer. Orquestra de Cambra de WOrttemberg de Heilbronn.Oir J Faerber {8m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral de Benjamln Brillen Concert per a piano op. 13. Joanna Macgregor, plano. Orquestra de NIT DE PROGRAMACIÓ Cambra Anglesa.Oir.: Sleuart Bedfond. (33m). Jove Apol.lo. op. 16. Repetició dels últ1ms programes I Musici de Montréai.Oir. Yuli Turovsky. 0:30 CATALUNYA JAZZ (Sm). Un programa d'Albert Mallofré. Repetició carnaval canadenc. obertura op. 19. del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Orquestra de cambra Anglesa Oir.: Steuart Bedford. (13m). Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). LES VEUS DEL SEGLE. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Tatiana Troyanos Presentat per Alfred Celaya. Programes l'eSpai temàtic de catalunya Música emesos la setmana anterior. (Ordre presentat per Eulàlia Benito. de d'emissió: Repetició dels pfllilrarnes MASSENET: ·ees lettres!...Ces lettres!", Dijous, Dimecres. Dilluns, Dimarts. ària de l'acte lller de l'òpera en quatre Divendres, de 20:10 a 22:00). actes Werther 5:30 CAPSA DE MÚSICA Tatiana Troyanos, mezzosoprano. Programes emesos la setm¡ma anterior. Orquestra Alharmònlca de Londres. Oir.: (Ordre d'emissió: Repetició dels Mlchel Plasson. (6m). programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, MOZART: "Vol che sapete", canzona de Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00) l'acte ler de l'opera en quatre acle Les Noces de Fígaro. DUOUS, 10 DE GUUR Tatiana Troyanos. Orquestra de l'òpera de Berlín. Oir.: Karl Bohm. (3m). DEL 2002 CAVALlER!: Escena quarta de l'acte ler 7:08 MATINAL de l'oratori "Rappresentatione d1Anima. Música per començar el dia presentada et di Corpo". per Joan Vives. Recull d'obres breus. Tatiana Troyanos. Hermann Prey. Conjunt Inclou butlletins lnlormalfus i agendes Wolfgang von Karajan.Oir.: Charles musicals. Mackerras. (Sm). 9:06 MATINAL BELLINI. Escena i duet de l'acte ler de EL GRAN REPERTORI l'Opera en dos actes "Norma". PURCELL 'lllove's a sweet passlon", Tat1ana Troyanos, soprano. Giuseppe "The Plaint O let me weep. for ever G~acomini, tenor. National Philharmonic weepl", de la tercera part: The Sweet Orchestra.Oir.: James Levine. Passion. de "Fairy Queen" BERNSTEIN: "A Boy li~e that", "I have a Peter Pears. Jenntler Vyvyan. Orquestra Jove•. {Anila i Maria), de West Sida de cambra Anglesa.Oir.: Benjamin Brillen. Story. (11m). BACH: "Kommst du nun. Jesu. vom Himmel herunter" (Jesús, baixa ara del cel), BWV 650 {Arranjament per a violoncel i orquestra de cambra de Ton Koopman). Yo-Yo Ma. violoncel barroc. Tire Amsterdam Baroque Orchestra.Dír.: Ton Koopman. {3m). LEWtS: "Aftemoon In Paris". Horace Parlan Quintet. (7m). STRAUSS. R.: Dos últims fragments del poema simfònic "Aixf va parlar Zarathustra", op. 30 Joseph Silverstein, violi solista. Orquestra Simfònica de Boston. Oir. William Steinberg. {10m). RIMSKI·KÒRSAKOV; "Cap vent bufava a les altures", op.43 n.2 Edrta Gruberova, soprano. Frledrích Haider. piano.Oir.: Ondref Lenand. (2m). SCHUBERT: "Minuet-allegretto", Sè mov. de l'Octet op,166. 0.803. Ensemble Walter Boeykens. (7m). ROLLA: Oivertlmento per a violi i orquestra Bl 482. Bettina Mussumeli, violi. I Solisti V~neti.Oir.: Claudio Scimone. (12m). HANDEL: ·va tacito", àna de l'òpera "Giufio Cesare" Orew Minter. contratenor. Phllharmonla Baroque Orchestra.Dir.: Nicholas McGegan. (Gm). WEBER: Obertura de l'Opera Oberon. The Philharmonla.Dir.. Neeme Jàrvi. (9m). KURDISTAN: Aysa ibê {cant d'amor). Grup Koma Zozan. (Sm) 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de ROS MARBA. CATALÀ, MANÉN. BOU, LEÓN, POPULAR BASCA, POPULAR ASTURIANA. POPULAR CATALANA, VILA, VIVES, PWOL. MORERA f MILLET. Jordi Agaró, flabiol. Santi Molas, percussió. Orteó català Cobla sant Jordi· Ciutat de Barcelona. Oir.: Jordi León. Enregistrament ·•• ;:er Catalunya Musica el dia 17 de febrer del 2001 al Palau de la Música Catalana. COBLA. COR I DANSA 200011. (72m). 23:45 NOCTURN Música per acabar ol dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA de JOI e Kiri Te Kanawa. Tatiana Troyanos. Orquestra. Oir · Leonard Bernstein. (Sm). 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS. L:espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Bemto. 17:00 l.J\ TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de drvulgacló musical. Guió I realització: Pere Burês i Alex Robles. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. MOZART: "Bella vila mllitar...DI scrlverml ognl glorno", quintet extret de "Cosl fan tutte". Pilar Lorengar, fiordlllgl. teresa Bergan1.a, Dorabella. Ryland Davies, Ferrando. Tom Krause. Guglielmo. Gabriel Bacquler, Alfonso Cors de la Royat Opera House, Covent Garden. Orquestra Filharmònica de Londres.Dlr.: Georg Solli. (5m) NOBLE: "The touch ol your !Ips". Woody Shaw, trompeta. Cedar Watton, piano. Buster Wrlllams. baix. Victor Joncs, bateria. (7m). GLAZUNOV: Allegro, 3r mov. del Concert per a violi I orquestra, op.S2. Maxim Vengerov, violi. Orquestra Filharmònica de Berlfn.Dir.: Claudlo Abbado. (5m). STRAUSS, J (1111): Crits infernals de Mefisto. op. 101. Orquestra de Saló Cólln. (Sm). DEBUSSY: Beau Soir. Elly Ameling, soprano. Rudolf Jansen, piano¡3m). TOLD • camperola. sardana. Orquestra Simfònica de Barcelona I Nacional de Catalunya.Dir.: Salvador Brotons. (4m). CASTELLO: Sonata concertant n. 1. L'Europa Galante. (5m) DUPARC: Chanson trlste. Bldú Sayao, soprano. Orquestra Simfònica de Colúmbla.Dir.: Paul Brelsach. (3m). BERNSTEIN: Dlvertlmonto per a orquestra Orquestra Filharmònica d'lsraoi.Dir.: Leonard Bernsteln. (15m) BACH: Missa en Si m BWV 232 (ària de baix I cor). Samuel Ramey, baix. Cor I Academy ol Sl Martin·ln·the·Fields.Dir.: N~ille Marriner. (10m). MARCELLO, A : Concert per a oboè en Do m (transcrit per a gurtarra). John Williams. gu1tarra. Academy ol SL Martin-in·the·Fields.Dir.: Kenneth Sillito. (12m). AMARGOS. JOAN ALBERT. "Ntght bells" (Sm) 22;04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de GERSHWIN i BERNSTEIN Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Piano 1 direcció: William Eddlns. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 11 de desembre de 199S al Palau de la Música Catalana de Barcelona. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels úlllms programes 0:30 l'AUDIOVISUAL Emès diumenge passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Cetaya Programes emesos ta setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous. Divendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00) DMNDRES, 11 DE GENER DEL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI GLAZUNOV: Edat Mitjana, suite op. 79. Relat Orquestra Naclonal Escocesa.Dir.: Neeme Jarvi. (23m). ENZINA: "No Uènen vado mis males". duo del "Cançoner del Duc de Calàbria" In Canto. (2m). PIAZZOLLA: "Vera no Porteño", de ·cuatro estaciones porteñas", (arranjament de Leonid Desyatnikov). Gldon Kremer. violi. Kremerata Banlca. {Sm). CASALS: Sant Martí del Canigó, sardana. la Principal de la Bisbal.Dit: Ricard Viladesau. (Sm). WILLIAMS: Tema de "Bionde" (sêrie de TV). M1ke Lang. Chuck Berghofet Gregg Fleld. Mundell Lowe. Larry.Bunker. (4m). 10:03 CAPSA DE MUSICA DVORAK: Obertura Carnaval. op. 92. Orquestra Naclonal Escocesa.Oir.: Neeme Jarvl. (9m). HANDEL: O praise lhe Lord wilh one consent, anlhem de Chandos,n. 9. Patrlzla Kwella, soprano. James Bowman, contratenor. lan Partrldge, tenor. Michael George, baix. Cor i Orquestra The Sixteen.Dir.: Harry Chrlstophers. (24m). PAGANINI: Concert per a violf i orquestra n. 2, op. 7 "La Campanella". Jean•Jacques Kantorow. Orquest111 de Cambra Bernhard Thomas.Dir.: B. Thomas. (27m). DEBUSSY: Estampes. Sviatoslav Richter, plano. (14m). BRUCKNER: Simfonia n. 3. Orquestra Filharmònica de Berlin.Dir.: Daniel Barenboim. (59m). BACH, C.Ph.E.: Trio Sonata per a Rauta, violi i continu en la M. Barthold Kuijken. llau1a: Sigiswald Kuijken, violí. Wieland Kuijken. violoncel. Robert Kohnen, clavecl. {13m). HOLST: Dues cançons sense paraules. op. 22. City ol London Sinlonia.Dir.: Richard Hicl<ox. {Sm). LITERES: Los elementos, sarsuela barroca. Marta AJmajano, soprano. AJ Ayre Españoi.Dir. Eduardo lópez Banzo. (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiQues aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La musica orquestral de Benjamln Brillen Concert per a violi. op. 15. Lorraine McAslan, violi. Orquestra de Cambra Anglesa.Oir.: Steuart Bedford. (33m). Simfonia de Rèquiem, op. 20. Orquestra Simfònica de la Ciutat de Blrmingham.Dir.: Sl mon Rattle. (21m). 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS l.J\ MÚSICA SOLA. El bandone6 L'espru temàtic de Catalunya Múslca presentat per Eulàlia Benrto. PIAZZOLl.J\: "Verano porteno·, '1zloane tango•, •tn~•emo porteno·. "Adiós Nonino". "Pri~era ponei\a", •otoilo porteno· Dan.el Barenboim. plano. RodoHo Melleros. bandoneó. Héctor Console, contrabaix. (25m), PIAZZOl.J\: Concierto para bandoneO. Pablo Mainettr. bandoneó. Orquestra del Teatre Uiure.Dir Josep Pons. (21m). 1S:OO A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. Joan Cabero L'espai temàtrc de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. MORERA: Cançons de carrer. Joan Cabero, tenor. Manel Cabero, plano. (18m). FALLA: Et retablo de Maese Podro, (extractes). Joan Martln. lnakl Fresiln. Joan Cabera. Orquestra (fe Cambra Teatre Lliure de Barcelona. Oir.: Josep Pons. (21m). DIVERSOS COMPOSITORS: Sis cançons amb text d'Àngel Guimerà Joan Cabero, tenor. Joan Rublnat, plano. (15m). 17:00 l.J\ TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Card us, 19:00 CICLE DE LIED GURIDI: Canciones castellanas. Pilar Lorengar, soprano. Félix lavilla, piano. {10m). MONTSALVATGE: Punto de Habanera. Canción de cuna para dormrr a un negrito, dues cançons de ''Cinco Canciones Negras" Maria Bayo, soprano. Brian Zeger, prano. Enregrstrament fet per Catalunya Músrca el dia 21 de maig del2001 al Gran Teatre del Liceu dins de la Temporada Gran Teatre del Liceu 2000·2001. (4m). GRANADOS: Nou tonadillas. Pilar lorengar, soprano Alleia de Larrocha, plano. (18m) GRANADOS: Canclones Amatorlas Maria Bayo, soprano. Brlan Zeger, plano Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 21 de maig del 2001 al Gran Teatre del Liceu dins de la Temporada Gran Teatre del Liceu 2000·2001. (13m). RAVEL: Melodies populars grogues. Maria Bayo, soprano. Brlan Zoger, plano Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 21 de maig del2001 al Gran Teatre del Uceu dins de la Temporada Gran Teatre del Uceu 2000-2001 (9m), 20:1 O ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Cetaya. LEHAR. "En un mar d'amor" de l'opereta Giudrtta. lucia Popp, soprano. Ambrosian Opera Chorus. Academy ol StMartin·in·the· Fields.Dir.: Nevdle Marriner. (Sm). GRIEG: Pnmer m~iment de la sonata per a ~toli I piano n. 1, op. 8. Olivier Cllarller, violf. Brigrtte Engerer, piano. (9m). ÀFRICA: ·Gomba" de Mali. Ami Korta. (Sm). AUBER: Obertura de l'òpera "Els diamants de la corona• Orchestre de Prcarde. Dir: Edmon Colomer. (7m). TARTINI: Concerto grosso n. 3 (transcripció de la Sonata op. 1 n. 3) Ensemble 415.Dir.: Chlara Banchlnt (9m). PORTER: Begln !he Bcguine. Samuel Ramey, baix. Warren Jones, plano. (4m). MORLEY: "lt was a lover and hls lasse" (Va ser la història d'un enamorat i la seva estimada). Barbara Bonney, soprano. Jacob Heringman, llaOt. (3m). RAVEUGRAINGFR' "la valléP. de~ cloches" (La vall de les campanes) del recull 'Mrrolrs· (ArranjamP.nt per a orquestra de Percy Grainoer). \ Orquestra Simfònica de la ciutat de Birm;ngllam.Dir.: Simon Rattle. (5m). PRtCE/niOMPSON: "Mmor blues·. Lucky Thomson. saxo tenor. Sammy Price, piano. Jean-Pil!rre Sasson. guitarra. Plerre Miehelot. contrabatx. Gérard Pochonet, bateria. EnregiStrament fet al Teatre Pigalle de París, eiS de juhol de 1957. (4m). VIVALDI: Concert per a corda. RV 129 ''Madrigalesco•. L'Europa Galante.Oir.: Fabio Biondi. (Sm). LEIBMANNIEMERILOUIGUY,PIAFt: "They call me naughty Lola•, "l'Accordèoniste•, "la Vie en rose·. cançons de Dietrich I Plaf. Ute Lemper. Jeff Cohen. plano. RIAS Sinfonletta.Dir: John Maurecl. (1Om). SAINT-SAENS: Fragment de concert per a violf i orquestra, op. 20. Patlice Fontanarosa, violi. Conjunt Orquestrat de Parls.Dir.: Jean-Jacques Kantarow. (12m).. COPLAND: Four Plano Blues. Leo Smlt, piano. {Sm). BACH: "Heute noch", ària de la cantata BWV 211 (Cantata del cafè). Barbara Bonney. Orquestra The Age ol Enllghtenment.Dir.: Gustall Leonllard. {7m). JORDAN, CLIFFORD: •aatlade Art• Art Farmer. trompeta. Ctifford Jordan. saxo. Kenny Burrell, ou•tarra. James Williams. piano. Rufus Reid, baix. MaMo "Smrtty" Smrth. bateria (5m). SIBELIUS: Bona ort, estimat... Adéu (Rakas~a. op. 14). Orquestra Nacional Escocesa.Dir.: AJexander Gibson. (6m). 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de TXAIKOVSKI, GLINKA, ARENSKI, RAKHMANINOV, VERDI, MUSSORGSKI, entre d'aares. Paata Burchuladze, baix. ludmila tvanova, piano. Enregistrament fet per Catalunya Música et dia 24 de novembre de 1997 al Teatre Tfvoll de Barcelona. FESTIVAL DE PIANO I BEL CAI'lfO. (52m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. ¡¡;;¡ ..E: - .~ !!I ~;¡· 207 3e:;· i» !!I ~ 2.: ¡;::,¡ f PROGRAMACIÓ DE Nn Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA CORAL Emès di~ecres de la setmana passada. 1:30 MUSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Dimarts a les 19:00h). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: RepetiCió del Dfiluns. Dimarts. Dimecres. Dijous, Divendres, de 14.00 a t5 00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dr¡ous. Divendres, de 20:1q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetrció dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DISSABTE, 12 DE GENER DEL2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlleU de noticies I agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC CORELLI: Sonata per a flauta i baix contrnu op. 5 n. 12 •ta Follia" F. Brüogen, flauta de bec. G. Leonhardl. clavecf. A Bylsma. violoncel. (10m). 3 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA -=... = ¡¡¡¡¡- ..:;; 53 .., =- .... ;::;· ..... ..., = e;;:;· ¡¡¡¡¡53 = ""' §' ~ ¡¡¡¡¡- ...s 4 GEMINIANI: La foll.a (transcripció per a concert de la sonata op. Sn. 12 d'Arcangelo Corelli). Europa Galante.Oir.: Fabio Brandi. (13m). VIVALOI: Sonata per a dos vrolrns I continu, op. 1 n. 12 "La follra" Musica Antiqua de CotOnia. (9m). BACH.C.Ph E.: Dotze variacrons sobre "La Forra·, Wq 118/9. Quartet Purcell. (Sm). REALI: Follia Sonatori de la Gioiosa Marca. (Sm). STORACE: Ser Partrte sopra "La Follia" per a claveci Glanpietr~ Rosato, clavecl (4m) 11:00 MUSICA PER A COBLA OAMARÉ: Le mer1e blanc, polka. Cobla Sant Jordr.Oir.: Jordi León. (Sm). BORGUNYÓ: Montserratina I Costa Brava, dues sardanes. Cobla de Cambra de Catalunya. Dir.: Jesús Ventura I Barnet. (9m). BEUMALA El chuplto (xolls) Cobla Principal de La Blsbai.Dir.: Francesc Cassú. (4m). TOLDRà: L'hostal de la Paira. sardana. Cobla Principal de la Bisbai.Dir.: Ricard Viladesau. (Sm). GIL I MEMBRADO: Concert per a tible I cobla en la m. Uuls Pujals. Cobla La Principal de La Bisbai.Oir.: Francesc Cassú. (18m). BOU: Angelina i Pescadors bons catalans. dues sardanes. Cobla Pnnclpal de fa Bisbal. (Sm). OLTRA: El pasodoble Cobla Medrtertania.Dir. Jordi León. (Sm). 12:00 AGEN DA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Burés i Àfex Robies.Repetició del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Preseétal per Carmlna Malagarriga. SUPP : Obertura de l'opereta "La bella Galalea". Orquestra Filharmònica Estatal Renana.Oir.: Thomas Elller. {7m). JACKSON: Sweet and lovely. Javon Jackson, saxo tenor. Jacky Terrasson, plano. Chris Thomas, baix. Calrence Penn, bateria. (6m). DVORAK: Dansa eslava op. 46 n. 5 Orquestra Simfònica de ta Ràdio de Baviera.Dir.: Rafael Kubelik. (3m). GINASTERA: La moza donosa. Daniel Barenboim, plano. (3m). COPLANO: Cinc cançons de les ·cançons americanes antigues" Marilyn Horne, mezzosoprano. Orquestra de Cambra Anglesa. Oir~ Cari DaVis. (12m). SIEGEL: "Fihsko's Oream· (El somni de Filrsko). Quartet de corda West End. Corky Siegel, harmòmca. Frank Oonaldson, tabla. (Sm). MOZART: Rondó per a piano i orquestra n. 2. KV 386 Karl Engel. plano. Orquestra del Mozarteum de Salzburg.Oir.: Leopold Hager. (8m) POULENC: Primer moviment del sextet per a plano, flauta, oboè, clarinet, fagot i trompa. The Nash Ensemble. (Sm). SAMMARTINI, G.B.: Simfonia en ReM. Ensemble 415.01r.: Chlara Banchlnl. (6m). P~REZ: Carlbe, merengue. Crlstóbal Soto. mandolina. Alexander LIVinalll, percussió. (3m) ROSSINI: "Largo al factotum", ària de l'òpera "El barber de Sevilla". Omitri Hvorostovsky, barfton. Pllilharmonla Orchestra.Dir.: lon Marin. (Sm). ANÒNIM: Folia Rodrrgo Martínez. Jordr Savall, Viola de gamba. Arianna Savall, arpa. Rolf Usveland, guitarra. Mrchael Behringer, orgue. Pedro Estevan, percussió. Adela Gonúlez-campa, cascabells. (Sm). RODRIGO: Ten:er moviment de la ·sonata pímpante". León Ara. Violi. Eugène de Canck, piano. (4m). BACH, C. Ph.E.: Primer moviment del concert per a oboè, Wq. 165. Heinz Holliger. oboè. camerata Bem. (7m). The long black vell. Mick Jagger, veu. The Chleftalns. (4m). BRAHMS: Tercer moviment de la sonata per a violf I plano, op. 78. Arthur Grumiaux, violí. Gyorgy Sebok, piano. (Sm). WAGNER: ldil.li de Slegfrled. Orquestra Simfònica de Xicago.Dir.: Daniel Barenboim. (18m). UCCELLINI: Aria sopra "la Bergamasca". 11 Glardino Armonlco. (4m). GARDEL: El dia que me quieras. Pl~cido Domingo, tenor. Daniel Barenboim, plano. (4m). BEETHOVEN: Ten:er moviment del concert per a plano n. 3, op. 37. Claudio Arrau, piano. Orquestra del Royal Concertgebouw.Oit: Bemard Haitink. (1Om). HAYDN: Quart moviment del quartet de corda. op. 74 n. 3 "El Cavaller". Quartet Aeolian. (6m). JOPLIN: "The Entertainer·. ragtime. Jean-Pierre Rampal, flauta. John Steele Ritter. plano. (5m). GRIEG: Dues peces líriques, op. 68. Orquestra Simfònica de Góteborg.Dir.: Neeme JàrVi. (Sm). WOODS: •Goodbye, Mr. Evans" (Adéu, Sr. Eva ns). Big Band de la Ràdio del Sud-oest d'Alemanya.Oir.: Phil Woods. (1Om). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Ignasi PiñoL LULLY: Armida, tragèdia lírica en cinc actes i un pròleg. Guillemette Laurens. Howard Crook. Véronique Gens. Noémi Rime. Bernard Oeletré. Gilles Ragon. Cor I Orquestra del Colleglum Vocale i de la Chapelle Royale.Oir.: Philippe Herreweghe. (156m). 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:04 A LA MANERA OE..... Un convidat ens proposa í comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan Vives. 23:45 NOCTURN Música per acabar ~I dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE N IT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT HOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguftera. Resum dels mrllors programes de ta setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:1X»l). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per carmína Malagarriga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14;00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dfmarts, Dimecres. Dijous, DIVendres. de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 13 DE GENER DEL2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Sublrà. Recull d'obres breus. Inclou butlletí de noticies i agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC COUPERIN "El rossinyol enamorat", de les Peces de clavecl. vol. 111. Frans Briiggen. nauta. Gustav Leonhardt. clavecl. (Sm). LECLAIR: Sonata 11 per a flauta i baix continu Oan Launn, flauta de bec. Mogens Rasmussen. Viola de gamba. Leif Meyer, clavecí. (17m). OIEU PART: Surte en sol Major per a flauta de bec i baix continu F. Briiggen. flauta de bec. G. Leonhardt. clavecl. A. Bylsma. violoncel. (12m). COUPERIN: Novè Concert "Ritratto dell'amore" per a flauta i baix continu. Marljke Mlessen, flauta de bec. Anner Bylsma, vloloncello plccolo. Pieter Wispelwey, violoncel. Bob van Asperen, clavecí. (18m). 12:17 GUIA MUSICAL La inlormació il·lustrada sobre els concerts i l'activitat música! de la temporada.Un espai presenta! per Pilar Subirà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarriga. TELEMANN: Concert per a trompeta. violi. corda r baix conlinu en Re M. Musica Antíqua de Colònia. Dir.: Relnhard Goebel. (12m). SMETANA; Polka en La M. Andr.is SchiH. piano. (Sm). REVUELTAS: Ocho por Radio Los Angeles Philharmonic New Music Group.Oir.: Esa·Pekka Salonen. (4m). RODRIGUES/GONÇALVES: Ugrlma. Dulce Pontes. (Sm). MENOELSSOHN Finale del concert per a plano i orquestra n. 2, op. 40. Ronald Brautigam. plano. Nova Sinlonletta d'Amsterdam.Oir.; Lev Markiz. (6m). BERNSTEIN: "New York, New York", de l'acte primer del musical "On the town". David Garrlson. Ozzle. Kurt Ollmann, Chlp. Thomas Hampson, Gabey. Orquestra SlmiOnlca de Londres.Dir.: Mlchael Tifson Thomas. {75m). BACH: Alr de la suite n. 3, BWJ 1068. Acadèmia de Música Antiga de Berlfn. (4m). XOSTAKOVITX: Scherzo del quintet amb piano, op. 57 Quartet de corda Jullllard. Yefim Bronrman. piano. (3m). SIBELIUS: lntermezzo de Dansa. op. 45 n. 2 Orquestra Simfònica de Góteborg.Oir.: Neeme Jarvi. (3m). TOLDRÀ: "Matinet me'n llevo jo", "De Mataró vàrem venir", dues de les "Nou cançons populars catalanes·. Isabel Monar. soprano. Conxa sanchezOcaña, piano. (3m). ROSSINI: Obertura de l'òpera "Semiramis· • Orquestra Simfònica de Londres. Oir.: Claudlo Abbado. (12m). JARRffi. K.: The journey home. Kerlh Jarret. piano. Jan Garbarek, saxo tenor. Palle Danielsson. baix. Jon Chrlstensen. bateria. (11m). VIVALOI: Sonata, op. 1 n. 12, RV 63 "La Follia". Sonatorl de ta Glolosa Marta. (9m). SCHUBERT: "Oie Nachtlgall" (El rossinyol), cançó per a cor d'homes. Karl Dent, tenor. Cor de Cambra Robert Shaw. Mary Akerman, gultarra.Dir.: Robert Shaw. (4m). STRAUSS. E.: "Amb plaer", polca ràpida, op. 228. Orquestra Alharmònica de Viena.Oir.: Lorin Maazel. (2m). CHAPLIN: "S mire·, de la pel.lfcula "Temps Moderns· (Arranjament fet per Claus Ogermann). Gidon Kremer, Violí. Oleg Maísenberg. piano. (3m). HAYON: Simfonia n. 1. The Academy ol Aneient Music.Dir.: Christoper Hogwood. (13m). BORTNIANSKI: Molebin. pregària a Sant Ambròs. Cor de cambra Al<allstDir.: Andrei V. Malutin. (Sm). PAYNE, FARNSWORTH: "You Will be mine tonight". Cecil Payne, saxo bariton. Jim Rotondi. trompeta. Eric Alexander. saxo tenor. Harold Mabern, piano. John Webber, baix. Joe Farnsworth, bateria. Enregistrament ret a la Jazz Showcase de Chicago, l'agost del 2000. (Sm). DVORAK: Tercer moviment del concert per a violoncel n. 2, op. 104. Yo Yo Ma, violoncel. Orquestra Filharmònica de Nova York.Dir.: Kurt Masur. (13m). FIELO: Rondo en La b M. Miceal O'Rourke, piano. (7m). PORTER: l've got you under my skin. Oíana Krall, plano i veu. Russell Malone. guitarra. Ben Wolfe, baix. Lewls Nash, bateria. Larry Bunker, vibràfon. Orquestra. (6m). GLAZUNOV: Segon moviment de la simfonia n. 3, op 33. Orquestra Simfònica de Bamberg.Dir.: Neeme Jarvi. (8m). MOZART: Tercer moviment del concer per a plano, KV 385 (Arranjament per a quartet amb piano de Mozart). Alfred Brendel. piano. Quartet Alban Berg. (7m). VAUGHAN WILLIAMS: Marxa de la suile de cançons populars angleses. Academy ol Sl Martin-in-the-Relds.Oir.: Neville Marrlner. {3m). WOLF: "Lebe wohl" (Adéu), trenta-sisè dels Mòrike-Ueder. Dietrich Ascher-Dieskau, baríton. Gerald Moore, plano. (3m). 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA BELLINI: I Capuleti e i Montecchi. Agnes Balisa. Edita Gruberova. Gwynne Howell. Oano Ra1antl. Royat Opera Chorus. Orqueslra del Royal Opera House. Covant Garden.Dir.: Riccardo Muti. (130m). 20:03 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorlna. 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de ternes musicals d'interès. Presentat i conduit per Joan Vives, i realitzat amb ta colaboració del Consell Català de la Música. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE N IT Repetició dels últims programes 0:30 HOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repelició del prog(ama emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga. Programes emesos ta .setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DEMÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emrssió: Repetició dels programes de Dilluns. Drmarts. Dimecres, DiJous, Divendres, de 10.03 a 13.00). a :r l PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA DIU.UNS, 14 DE GENER DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou bulllehns mformatius í agendes musicals. 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI ALMARAN: "Es la historia de un amor". Tete Montoliu, plano Eladio Relnon OuinteL (7m). BERLIOZ: Vals de la simfonia Fantàstica, op. 14. Orquestra de Cleveland.Dir.: Pierre Boulez. (6m). BACH: Concert per a oboè d'amor, corda I baix continu en La M. (reconstrult a partir del concert per a clavecl, BWV 1055). David Relohenberg, oboè d'amor. The English Concert.Dir.: Trevor Plnnock. (15m). TOLDRÀ: "Sonat! de la rosada" , primer dels sis sonets, per a vlolf I piano. Sofia Puche, plano. Josep M' Alpiste. violi. (4m). BIZET •Je suís Escamillo", duet de l'acte lller de l'òpera en tres actes "Carmen·. Simon Estes. Neil Shicoff. Orquestra Nacional de França.Dir Selji Ozawa. (Gm). LISZT: Rapsòdia hongaresa n. 4. Orqueslra de la Gewandhaus de Leipzig.Dir.: Kurt Masur. (12m). 10:03 CAPSA DE MÚSICA MOZART: Simfonia n. 33. KV 319. Orquestra Reial del Concertgebouw Oir.: Nikolaus Hamoncourt. (26m). VNES: Duo de "La generala" Montserrat Gaballé. soprano. Bernabé Mart!, tenor. Orquestra Simfònica Oir.: Eugenlo M. Marco. (Sm). BRAHMS: Concert per a plano i orquestra n. 1, op. 1S. Maurfzio Pollini. Orquestra filharmònica de Viena.Oir.: Karl Bòhm. (46m). SATIE: Tres Gymnopédie, n.1, n. 2, n. 3, per a flauta l guitarra. John Hackett, flauta. Steve Hackett, guitarra. (1Om). MONTEVERDI: Dixit Domlnus (secondo) a 8. (Salm de "Selva morale e splrituale"). Emma Kh1<by, Rogers Covey-Crumnp, David Thomas. Taverner Consort i Taverner Players.Dir.: Andrew Parrott. (9m). COPLAND: Simfonia n. 3. Orquestra Simfònica de Sant Louls.Oir.: Lconard Slatkin. (43m). VALLS: "Es un noble. sagrado firmamento", villancet Al Ayre Espanol Dir.: Eduardo López Banzo. (8m). MARTINU; Serenata n. 1 per a clarinet. trompa, tres violins i viola. Orquestra de Cambra de Praga Dir.: Oldnch Vlcek. (14m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats diSCOgràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La musica orquestral de Benjamln Brillen Dive[SJons per a p•ano (mà esquerra) i orquestra, op. 21 Jullus Katchen, piano. Orquestra Simfònica de Londres.Dir.: Benjamln Brillen. (25m). Matinades Musicals, op. 24. Orquestra Filharmònica de Londres.Dir: Adrlan Boul~ (14m). Preludi i fuga per a divuit Instruments de corda, op. 29. Orquestra de Cambra de Londres.Dir.: Christopher Warren-Green. (9m). 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA NOVA MÚSICA. t:espaí temàtic de Gatalunya Música presentat per Eulàlia BenHo. WALTON: Simfonia concertant per a orquestra amb p~ano obligat Phyllis Sellick. Orquestra de la Ciu1at de Birmingham Oir.: William Walton. (18m). TIPPETT: Songs tor Achilles. Martyn Hlll, tenor. Craig Ogden. guitarra. (16m). BRmEN: Tres divertimenti per a quartet de corda. Endellion String Quartet. (10m). 16:00 A FONS LES VERSIONS DE REFERÈNCIA. Fritz Wunderlich l'espai temàtic de Ca1a1unya Música presentlt per Eulàlia 8eni1o. SCHUMANN: Dichterliebe, op. 48. Frltz Wunderlich, tenor. Hubert Giesen, plano. (29m). SCHUBERT: Ungeduld. i An die Muslk, dos lieder. Flitz WunderUch, tenor. Hubert Giesen, plano. (6m). BEETHOVEN: 5 lieder Frttz Wunderlich, tenor. Hubert Giesen, piano. (17m). 17:00 LA TARDA DEL'OIEHT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres olenls. Presentació a càrrec ~e d'Olga Cardús. 19:00 MUSICA ANTIGA DE LA RUE:: Missa "L'homme armé". Ensemble Clément Janequin. Yvon Repêrant. orgue. (27m). PALESTRINA:: Missa L'homme armé (a 4 veus). Solistes de la Cappella Musicale di San Petronio di Bologna.Dir.: Sergio Vartolo. (22m). 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. ADAIRIHOPPER: "There's no you". Quartet de The Modem Jazz Group. Enregistrament ret a París, el 7 de març de 1956. (5m). OLTRA: "Elegíaca", sardana. Cobla Sant Jordi Ciutat de Barcelona.Dir.: Antom Ros-Marbà (Sm). BACH: Primer moviment del concert de Brandenburg n. 4, BWV 1049. The English Concert.Dir.: Trevor Plnnock. (7m). ROSSINI: La Cenerentola, obertura. Orquestra de la Royal Opera House, Covent Garden.Oir.: Cario Rlzzl. (9m). CHOPIN: Dos estudis de l'op. 1O, n. 3 i n. 12 "Revolucionari". Nikita Magaloff. piano. (7m). MOZART: Exsultate. Jubílate. Motet, KV 16S. Lucia Popp, soprano. Leslie Pearson, orgue. Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.: Georg Rscher. (16m). IRAQ: lqa'at (improvisació col.lectiva). Conjunt de música tralficionaJ de Bagdad. (Sm). HAMILTON: "Cry me a river". Oiana Krall, veu i piano. Rusetl Malone, guitarra. Christian McBride, contrabaix. Peter f(Skine. bateria. Orquestra Simfllnica de Londres. (Sm). KOOALY: Dances de Marosszek. Orquestra Simfònica de Montreal.Dir.: Cllarles Outoíl. (13m). BEETHOVEN· Gran fuga, op. 133. Quartet TaliCh. (16m). DELIBES: "Le Rosslgnol", per a flauta. soprano í orquestra. Marc Grauwels, flauta. Marie-Noélle de Callatay, soprano. Orquestra de Cambra de Waterloo.Dir.: Ulysse Waterlot. (6m). OFFENBACH: Barcarola "Belie nuit. Onui1 d'amour", dels Contes de Hoffmann. Joan Sutherland. Huguette Tourangeau. Cor i orquestra de la Sulsse Romande.Dir.: Richard Bonynge. (4m). 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA TEMPORADA DE L'OBC. Presentació: Alfred Celaya. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Ceiaya. PROGRAMACIÓ DE NIT RepetiCi~ dels ult•ms programes 0:30 MUSICA ANTIGA Repeticló del programa emès dilluns passat. 1:30 CICLE DE UEO Emès divendres passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana antenor (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presenlat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana antelior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 20:1 oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 15 DE GENER DEL 2002 7:08 MATINAL Musica per començar el dia presentada per Joan V'rves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informallus í agendes mus•cals. 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI PARISOTII (atribu~ a PERGOLESI): "Se tu m'ami" (Si tu m'estimes). Angela Gheorghiu. soprano. Malcolm Martineau. piano. (3m). SCRIABIN: Concert per a p1ano op. 20. Anatol Ugo(Skí. piano. Orquestra Simfònica de Xicago.D1r.: P1erre Boulez. (27m). WEILL: ··Mack the kn1fe" Ute Lemper. Slnfonletta RIAS de Berlln.Dir.: John Maucerl. (Sm). CERVELLÓ: Un cant a Pau Gasals. Violoncei.llstes de Barcelona.Dir.: Uuls Claret (1Om). 10:03 CAPSA DE MOSICA SCHUBERT: Quartet de corda n.14, "La mort i la donzella", 0.81 o. Ouartel Verdi. (40m). GIORDANO: "Amor Uvleta"; DONIZETTI: "Tombe degl'avl mlel..." Placldo Domingo. tenor, Orquestra de l'Opera de Berlin.Dir.: Nello Santl. (10m). BERLIDZ: Simfonia Fantàstica, op. 14. Orquestra de Cleveland.Dir: Pierre Boulez. (53m). BACH: Sonata per a oboè d'amor. viola i continu n. 4, BWV 52 S. Hemz Holilger, oboè. Tabea Zimmermann. viola. Chrlstiane Jaccottet. clavecl. Thomas Demenga, violoncel. (9m). MILHAUD: La creació del món. ballet. Orquestra Nacional de França.Dir.: Leonard Bernstein. (17m). SPOHR: Concert per a violí i orquestra n. 8. op. 47 "In modo d'una scena cantante". Pierre Amoyal. Orquestra de Gambra de Lausana.Dir.: A. Jordan. (21m). FAURE: Vals-caprici n. 4. op. 62. Paul Crossley, piano. (Sm). BRAHMS: Tres cançons, op 42. Cor Monteverdi.Dir. John Eliot Gard1ner. (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral de Benjamin Brftten Quatre Interludis marins de "Peter Grlmes·. op. 33a. Orquestra Simfònica de Bournemouth.Oir.: Richard Hlckox. (17m). Passacaglia de "Peter Grimes". op. 33b. Orquestra Filharmònica de Londres. Dir~ Adrian Boult. (Sm}. Guia d'orquestra per a joves, op. 34. Orquestra Simfònica de Boumemouth.Dir.: Richard H•ckox. (17m). ·occasional overture" (Obertura ocasional), op. 38. Orquestra Simfònica de la Ciutat de Blrmingham.Dir· Simon Ratlle. (7m). 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. 16:00 A FONS L'ÒPERA. L'OPERETA I LA SARSUELA. L'espai temàtic de Catalunya Musica presentat per Eulàlia Benito. DELIBES: "Viens Mallika", duet de l'òpera "Lakmé". Edita Gruberova, soprano. Natela Nlcoil. mezzosoprano. Orquestra de la Ràdio de Munic.Dir.: Ondrej lenard. (7111). WAGNER: "Lausch', Geliebter" (Escolta, estimat), duet de l'acte segon de l'òpera Tlistany llsolda. Deborah Voigt, soprano. Placldo Domingo, tenor. Orquestra de la Royal Opera House, Coven! Garden.Dir.: Antonlo Pappano. (4m). VERDI: "Già nella notte densa", duet d'amor de l'acte I d'Otello. Joan Sutheliand. Lucíano Pavarotti. Orquestra de l'Opera de Nova York.Dir.: Richard Bonynge. (11m). ROSSINI: "Duet de Semiramide i Arsace de t'acte I de l'Opera "Semiramide" Dolora Zajiek. mezzo-soprano.Ana Maria S3nchez. soprano. Orquestra del Gran Teatre delliceu.Dic Antonelfo Allemandi. Enregistrament ret per Catalunya Música el dia 14 d'abril de 1999. al Gran Teatre dei Liceu de Barcelona. CONCERT SANCHEZ·ZAJICK. (Sm). PUCCINI: "Una nave da guerra...Scuoti quella fronda", duet de l'òpera Madama Butterfly. Mlrella Freni. Chrlsta Ludwig. Orquestra Filharmònica de Viena.Oir.: Herbert von K~rajan. (9m). PONCHIELLI: 'Enzo Grimaldo, Plinclpe dl Santalior", duet de l'òpera La Gioconda. Garlo Bergonzi. tenor. Dietrlcll Flsche(· Dieskau, baríton. Orquestra Slmrònlca de Ja Ràdio de Baviera.Dir.: Jesus López Cobos. (6m). MOZART: "Ah guarda. sorella", duet de l'acta ler de l'òpera Cos! fan tutte. Véronlque Gens. soprano. Bemarda Fink, soprano. Concerto Kóln.O.r.: Renê Jacobs. (Gm). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de res peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d_e d'Olga Cardús. 19:00 MUSICA DE CAMBRA CHAUSSON: Quartet de corda. op. 35. ·Inacabat". Quartet Muir. (26m). XOSTAKOVITX: Tlio amb piano n. 2, Op.67 Stockholm Arts Tno. (26m). 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya HAtJDEL "Eternal source ot light divine•, fragment inicial de l'Oda per l'Aniversari de la Reina Anna. James Bowman, contratenor. Cor de la catedral d'Oxford. The Academy ol Anclent Muslc.Dir.: Slmon Preston. (6m). BALl: Ramayana (Jatayu contra Ravana). Gamelan. (Sm). BRAHMS; Cinc valsos de l'op.39 (versió per a dos píanos). Martha Argerlch I Alexandre Rabinovitch, piano. (7m). HAYDN: Trio per a flauta, violf i violoncel n. 2, op. 38. Barthold Kuijken. Slgiswald Kuijken. Wieland Kuliken. (11m). PIAZZOlLA: ''Ubertango·. orquestració de luis Bacalov. .. ;¡;¡ ;;;;;;- .! ; 59 el' ;i. :::;!: :::l. ......, S' e ~. et ¡;:¡ ¡¡¡;;- = 5 \ ;;:¡ ¡¡;- = -.... ..:;: ae:::, ..., =;· 207 ~ ~- ..... a e; ¡;¡· ;:¡ -...=S' luís Bacalov piano. Héctor-Uiises Passarella, bandoneó. Orquestra de l'Acadèmia Nac1onal de Santa Cecília. (6m). FAINIKAHAL: "111 be see~no you·. Bud Shank, saxo contralt. Kenny Barron. piano. Ron carter. baix. Al Foster, bateria. (Sm). MUSSORGSKI. Obertura de l'Opera "Khovantxina". Orquestra Nac1onal Russa Oir: M1khail Pletnev. (Sm}. ARNDLD: Tres cants ritmats per a quintet de vent. op. 4 The Nash Ensemble. (7m). BACH: segon moviment de la Sonata per a flaul4 1clavecl n. 2, BWV 1031 (Arranjament per a plano sol de Kemptf}. Dinu Upatl, plano. (3m). MILLER: "Gienn Miller Melody". André Rieu, violi. El Cor i l'Orquestra d'André Rieu.Oir.: André Aleu. (3m). SCHUMANN: Fantasia per a vlolf I orquestra, op. 131 Anne-Sophle Mutter. violi. Orquestra Filharmònica de Nova York.Dir. Kurf Masur. {13m). BELLINI: "Ah, rendetem11a speme ... Oui la voce sua soav" ària de l'òpera "I Puntaní" Marta ca11as . Orquestra S1mfòn1ca de Ja RAl de M1là.D11.: A. Simonetto. {7m). VAUGHAN WILUAMS: Obertura de la suite Arístol.\níca "les vespes·. Orquestra FilharmOnica de londres.Oir.: A. Boult. (10m). SEXSMITH: "April alter all" (Abril, després de tot). Conjunt Instrumental liderat per Anne Solie von Otter, mezzosoprano i Elv1s Costello. {3m}. SATIE: Révene du pauvre. Pascal Rooé. piano. (4m). LECHNER: ·so wünsch ich ihr ein guie Nacht" (Aid us desitjo una bona ort). Weser-Renaissance.Dir. Manfred Cordes. (3m) 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. OBRES de BEETHOVEN, SARASATE, FALLA i MOMPOU Eva León, violi. llorenç Reboud, plano. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 4 d'agost del 2001 al Castell de Santa Aorentlna, de Canet de Mar. lli FESTIVAL DE MÚSICA Cl.ASSICA. EVA LEÓN: ''El virtuosisme en el violi". (71 m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 A LA MANERA DE.. .. Un convidat en~ proposa i comenta la musica que h agrada. Guió I presentació de Joan Vives.Repetició del proorama emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Proorames emesos 1.:1 setmana antenor (Ordre d'em•ss•ó: RepetiCIÓ del Dilluns, Oimarts, Dimecres. 01¡ous. Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Ailred Cetaya Proorames emesos la setmana antenor (Ordre d'emlssiò: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres, de 20:1q a 22:00) 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). 6 DIMECRES, 16 Dl GENER DIL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 9:06 MATINAl El GRAN REPERTORI PORPORA: "Alto Giove", air d'Atio, de l'òpera Polifemo. Ewa Mallas·Godlewska. soprano. Oerek lee Rag•n. contratenor. les Talens lyriques.D1r.: Chrístophe Rousset. (Sm). KHATXATUAIAN: Gayaneh, 4 moviments del Ballet. Orquestra Nacional Escocesa.Oir.: Neeme Jarvi. (12m). SCARLAntiCAMPIMOSCA: Sonata en sol m. Manel camp i ludovlca Mosca, plano. (4m). CHAPLIN: "Modem times·, tema del llim. ltzhak Perfman. Boston Pops Orchestra.Olr.: John Willlams. (3m). HAYDN: Quartet de corda op. 103 "Inacabat". l'Archibudelli. (11m). PIAZZOLLA: "Sur: Retorn a l'Amor". The New Tango Ouin)el (7m}. 10:03 CAPSA DE MUSICA LISZT: Els Preludis, poema simfònic. Orquestra Filharmònica de Berlln.Oír.: Gluseppe Sinopon. (16m). RIMSKl·KORSAKOV: Concert per a trombó i orquestra. Christian lindberg. Tapiola Sinfonietta.Oir.: Osmo vanskà. (10m). HANDEL: Te Oeum i Anlhem de Oettingen. Solistes vocals. Cor de l'Abadia de Westminster. The English Concert.Oir.: Simon Preston. {54m). BEETHOVEN. Simfoma n. 1 en do M. op. 21. Orquestra Filharmònica de Ber!ln.Oir.: Claudio Abbado. {25m). SAINT-SAENS: La musa i el poeta, op. 132. Stephanie Chase. violi. Robert Truman, violoncel. Orquestra Filharmònica de londres.Oir.: Geoffrey Simon. (15m). GEMINIANI: Concerto grosso op. 3 n. 3. la Petite Bande.Oir.: S. Kuijken. (9m}. STRAVINSKI: Simfonia en tres moviments. Orquestra de la Suisse Romande.Oir.: Neema Jiirvi. (21rl1). BIZET: ·c·est toil'', ·c·est moí!", duet de l'Opera Carmen. Agnes Baltsa. Josep Carreras. Cor de l'Opera de Parts. Schoneberger S3ngerknaben. Orquestra Filharmònica de Berfln.Oir.: Herbert von Karajan. (1Om). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de fes últimes novel4ts discogràfiques apareoudes al mencat, a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 GRANS INTEGRALS la música orquestral de Benjamin Brillen lachrymae (Reflexions sobre un tema de John Oowland), op. 48a. (Versi6 per a viola i corda de l'op. 48, per a viola i piano). Roser Chase, viola. Orquestra de cambra de Londres.01r.: Christopher WarrenGreen. (14m). Suite simfònica de "Gioriana", op. 52a. Orquestra Simfònica de Londres. Oir.: Steuart Bedford. (27m). 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA, ARA l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Ben"o. 16:00 A FONS LA MÚSICA RELIGIOSA. L'espai temMic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Beníto. VIVALDI: Nisi Domlnus. Lynne Oawson, soprano. Christopher Robson, contratenor. The Klng's Consort.Dir.: Robert King. (22m). ALLEGRI: Miserere. Cor del Klng's College, cambridge.Oír.: David Wiflcocks. {11m). BRUCKNER: Te Deum. Karíta Mattila. Susanne Mentzer. Vinson Cole. Robert Holl. Cor de la Ràdio de BaVIera. Orquestra Filharmònica de V.ena.01r.: Bernard H3ltink. {24m). 17:00 LA TARDA DE l'DIENT Prooramadó reahtzada a partir de tes peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga cardús. 19:00 MÚSICA CORAL DEBUSSY; "Salut pnntemps·. Miref3 Bor.et. soprano. Lieder Càmera. Adolf Pla, plano.Oir~ Josep Vila. {Sm). MOZART: Regina coeU. KV 276. Solistes vocals. Cor Arnold Schònberg. Concentus Muslcus de VIena. Oir.: Nikolaus Harnoncourt. (7m). KODALY: ·compliment", "La Nació Hongaresa" I ·aquells que sempre arriben tard", tres obres corals. Cor de Cambra de Pecs. Dir.: Aurél Tlllai. (9m). MONTEVEROI: "Zefiro torna", madrigal. Cor Monteverdi.Oir.; John Ellot Gardlner. (Sm). COPLANO: "In the beginning". Catherlne Oenley, mezzosoprano. Corydon Slngers.Oir.: Matthew Best. (16m). ESPIRITUAL NEGRE: let lt Shinel (Arr. Kan Ala-Poilanen). Cor Taplola.Dif. Kari Ala-Pollanen. {4m). 20:1 O ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya HOTTETERRE: "Le plainllf'. rondeau, de la Surte lli, en Sol M (del Primer llibre de peces per a flauta travessera I altres instruments). Wilbert Hazelzet, llauta travessera. Jaap Ter línden. viola de gamba. Konrad Jungh3nel, tiorba. Jacques Ogg, clavecí. (4m). CONTE: Solto le stelle del jazz. Paoto Conte. (4m). RAVEL: Tzigane, rapsòdia per a violi i orquestra. Anne-Sophie Mutter. violf. Orquestra Filharmònica de Viena.Oir.: James Levine. (10m). HENOERSON, JOE: "Homestretch". Joe Henderson, saxo tenor. Kenny Oorham, trompeta McCoy Tyner. plano. Butch Warren. baix. Pete laRoca, bateria. (4m). STRAUSS, R.: "El cavaller de ta rosa", su~e AV 145. op. 59. Orquestra Simfònica de la Ràdio del sud· oest d'Alemanya d'Stuttgart.orr.: Georges Prêtre. (16m). ESMIRNA: Yo era nina de casa alta. Pedro Memelsdorff. Pedro Estevan. (Sm). SIBELIUS: Les OceAnídes, op. 73, poema slmfòn•c. Orquestra Sim!Onlca de londres. Oir.; Cohn Davis. (1 1m). TRADICIONAL: Mo Ghlle Mear·"Our Hero Stlng. The Chleltams. {3m). BERLIOZ: Obertura "Els jutges francs". Orquestra Simfònica de Xicago.Oir~ Georg Solti. {12m). MOZART: "Martern aller Arten· (Tortures de tota mena). ana del segon acte del Singspiel "El rapte del serrall", KV 384. Natalie Oessay, soprano. Orquestra The Age ol Enlightenment. Oir: Louis Langrée. {9m). ·oon't smoke anymore, please·. Tete Montoliu, plano. (Gm) NYMAN: Tema de la banda sonora de la banda sonora de la pel.lfcula "El plano". Conjunt Instrumental dirigit per Richard Stolzman, clarinet. (Sm). SCHUBERT: Primer moviment {Allegro ma non troppo) del Quartet de corda n.13 "Rosamunda", op.29, 0.804. Quartet Mosaiques. (15m). OGADA: ·wa Wlnjlgo Ero· {Ara us sentim aqu~ Conjunt liderat per Ayub Ogada (4m) 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de MARINI, RUIZ DE RIBA. Dl MAtO, MIJI, FRESCOBALOI, ROSSI I GESUALOO. Andrew Lawrence King, arpa doble i arpa renaixentista. Enreoístrament fet per catalunya Música el dia 9 de maig del2001 al Centre Cultural de la 11lndació "la caixa". XXIV FESTIVAL DE MÚSICA ANTIGA DE LA FUNDACIÓ "LA CAIXA'. (86m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nif Repetició dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAU Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos Ja setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 20:1q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Proorames emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DUOUS, 17 DE GENER DEL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butiletins informatius i agendes musicals• 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI OONIZffil: "Chi mi frena in tal momenlo" I "Chi raffena il mto furore", de l'òpera "lucia de Lammermoor". Andrea Rost, Bruce Ford. Athony Mlchaels-Moora. Alastair Miles. london Volees. The Hanover Band.Oir.: Sir Charles Mackerras. (4m). MOZART: Concert per a flauta n. 1, KV 313. Emmanuel Pahud, flauta. Orquestra Filharmònica de Berlin.Oir.: Cladio Abbado. (25m). SHAVERS: "Undecided". Stephane Grapelli. Martin Taylor. Claire Marlln. (4m). SCHUBERT: Andante en si menor (2n mov. Simfonia n.10) 0.936A n.2. Realització de Brian Newbould Orquestra Simfònica SWR de BadenBaden I Friburg.Dir.: Michael Gielen (1tm). 10:03 CAPSA DE MÚSICA BACH: Concert per a violi corda i continu. BWV 1041. Salvatore Accardo. Orquestra de cambra d'Europa.Dir.: Salvalore Accardo. {15m). HAYON: Simfonia n. 48, "María Theres.a· Academy of SL Martin-in-the-Fields.Oir; Neville Marríner. (23m). IRELANO: Marxa èpica. Orquestra Simfònica de londres.Oir.: Richard Hlckox. (9m). MAHLER: ·oas lied von der Erde" (El cant de la terra), simfonia per a contralt, tenor i orquestra. VIoleta Urmana, mezzosoprano. Michael Schade, tenor. Orquestra Filharmònica de Viena.Dir.: Pierre Boulaz. (61 m). GIULIANI: Gran Duet Concertant per a flauta i guHarra, op. 52. James Gaiway. Kazuhlto Yamashita. (17m). PROKOFIEV: Concert per a piano I orquestra n. 3, op. 26. Martha Argerich. Orquestra Fílharmònlca de Berlín. Oir~ Claudio Abbado. (27m). MOZART. L: Simfonia burlesca. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA de ca Ensemble Eduard Melkus. (10m). MUOARRA: 2 Romances. Montserrat flgueras. soprano. Hopk1nson Smith, v•huela (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU PresentaCió de tes últimes novstats discogràfiQues apareoudes al mertat, a càrrec de Montse Agu11era. 14:00 GRANS INTEGRALS La mus1ca orquestral de Benjamin Bntten Simfo111a per a violoncel• orqu~stra. op. 68 Yo-Yo Ma. violoncel. Orquestra Simlòmca de Baltimore.Oir.: David Zinman. (35m). Suite sobre cançons populars angleses "A time there was·. op. 90. Orquestra Simfònica de la Ciutat de Blrmlngham.Oir.: Slmon Rattle (15m). 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. Thomas Hampson L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulalla Bentto. WAGNER: "Der Tannenbaum" (L'avet), liedWWWSO. Thomas Hampson, barlton. Geoffrey Parsons, piano. (4m). BERNSTEIN: Preludi I primer moviment (Ten Square M1les by the Potomac RiVer) de "A White House Cantata• (Una cantata deia Casa Blanca). Thomas Hampson. london Volees. Orquestra Simfònica de londres. Oli. Kent Nagano. (9m). SCHUBERT: Sis lieder del cicle "Viatge d'HiVern". o. 911 Thomas Hampson. baríton. Wolfgang Sawallisch, piano. (13m). BERLIOZ: "La belle voyageuse· (La bella Viatgera), "L'origine de la harpe• (l'origen de l'arpa), dues cançons del recull "Irlanda", op. 2. Thomas Hampson, baríton. Geoffrey Parsons, piano. (10m). KALMAN: ·Tanzen mOcht lch", de t'opereta La princesa de les Csardas. Thomas Hampson. Eva Llnd. Orquestra Filarmònica de Budapest. Dir.· Marcello Viotti. (Sm). SCHÒNBERG: "Tauben von Gurrel", llnal de la primera part dels Gurrelieder. Tatiana Troyanos, mezzo. Orquestra Simfònica de Boston.Dir.: Seljl Ozawa. (12m). BACH: Duet "Der ewlg relcho Gott''. de la cantata "Nun danket alie Gott' (Ara doneu tots gràcies a Déu), cantata BWV 192 Helmut Wlttek, nen soprano. Thomas Hampson. baix. Concentus musicus de Viena. Oir. Nlkolaus Harnoncourt. (4m). 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS. L'espai temàtie de catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. 17:00 LA TARDA OE l 'OIENT Programació realitzada a partu de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgac•ó musical Guió i realització: Pere Surés I Alex Rabies. 20:15 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE DES DEL GRAN TEATRE DEl liCEU Temporada 2001·2002 SAINT·SAENS: "Henry VIII', òpera en quatre actes. Montserrat caballé. Nomeda Kazlaus. Simon Estes. Charles Workman, Konstantln Gorny, entre d'altres. Orquestra Simfònica I Cor del Gran Teatre del LiCllu. Oir.: José Collado. 23:45 NOCTURN MúslCll per acabar el dla. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetícló dels últims programes 0:30 l 'AUDIOVISUAL Emès diumenge passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Balada n. 1. op. 23. Svlalostav Richter. piano. (Sm). Balada n. 2. op. 38. Evgem Kissin, plano. (Sm). Balada n. 3. op. 47. Peter Kaun. piano. (Sm). 15;04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA SOLA. El clavecf L'espai terruuc da C.1talunya Müslca presentat per Eulàlia Benlto. COUPERIN, F.: Peces de clavecl, tretzè ordre. Huguette Oreyfus. (23m). BACH: Concert per a ctav•cèmbal i orquestra, BWV 1055, DIVENDRES, 18 DE GENER Ton Koopman. clavecr Orquestra Barroca DEL 2002 d't-msterdam.Dir; Ton Koopman. (14m). 7:08 MATINAL HANDEL; Suite per a ctavecf n. 2. en FaM. Música per començar el dia presentada Kenneth Gilbert (Sm). per Joan Vives. Recull d'obres breus. 16:00 AFONS Inclou butlletins informatius i agendes ELS INTÈRPRETS CATALANS. musicals. Gonçal Comellas 9:06 MATINAL l'espai temàtic de Catalunya Música EL GRAN REPERTORI presentat per Eulàlia Bemto. BARTÓK: Suite de Danses, BB S6b BAGUER: Simfonia en Ml b M. Zoltan Kocsls, piano. (15m). Orquestra de Cambra Reina Sofla.Oir.: AURIC: "Moulln des amours", vals dèl Gonçal Comellas. (16m). film "Moulln Rouge" DVORAK: Serenata per a corda op. 22. Janinl Mlcheau. Cor Raymond Sa1nt-Paul. Orquestra de Cambra del Palau de la Orquestra Simfònlca.Dir.: Paul Bonneau. Músi<:a catalana Oir; Gonçal Com elias. (4m). (27m). OUIROGA: Tango "Solo-. LAMOTE DE GRJGNON.R. Monocromies. canes Trepat, guitarra. (9m). Orquestra de Cambra Gonçal LULLY: •ta Ceremònia Turca", de ta Comeltas.Oir; Gonçal Comellas. (11m). comèdia-ballet El burgès gentilhome. 17:00 LA TARDA DE l'OIENT lWV43. Programaci() real1tzada a partir de les La Petrte Bande.Oir.: Gustav Leonhanll peticions dels nostres oients. Presentació (14m). a càrrec de tl'Otga cardus. GOROON.!MYROW: "A nightingale sang in 19:00 CICLE OE LIED Berkeley Square". Recital Barbara Bonney Mel Tormé. veu. M1lre Renzi. plano. John Enreoistrament fel per Catalunya Música Leitham. contrabaix. Oonny OSbome, el dia 18 de juny tlel 2001 al Gran Teatre percussió. (Sm). del Liceu dins de la Temporada Gran 10:03 CAPSA DE MÚSICA Teatre del Liceu 2000·2001. MENDELSSOHN: Simfonia per a corda SCHUBERT: "Liebesbotscnaft• (Missatge n.4 d'amor). del Cant del Cigne. Concerto KOin. (Sm). "Frühllngstraum· (Somni primaveral). del VAUGHAN WllliAMS: Ros campi. suite Viatge d'Hivern. ·wohln?" (On em per a viola, cor i orquestra. portes?). de La Bolla Molinera, tres lieder. William Primrose, viola. BBC Chorus. Barbara Bonney, soprano Malcolm Philharmonia Orchestra.Oir.: Adrian Boult Marllneau. plano. (9m). (20m). SCHUBERT: "In der Feme" (A la MOZART: Missa en do m. K.427 •Gran llunyania), del Cant del Cigne. •oer Missa· Llndenbaum· (El tlller). del Viatge Sylvia McNair. soprano. Diana Montague, d'Htvern. soprano. Anthony Rolfe Johnson, tenor. Barbara Bonney, soprano. Malcolm Cornelius Hàuptmann, baix. Cor Martlneau. plano. (11m). Monleverdi. Solistes Barrocs USZT: "Entant. sl j'étals roi" (Nena. si fos Anglesos.Dir.: John fliot Gardiner. (53m). rel), "La tombe et la rose· (La tomba i la WIENIAWSKI: llegenda. op. 17 rosa). dos lieder. Anne-Sophie Mutter, violi. Orquestra Barbara Bonney, soprano. Malcolm Filharmòni<:a de VienaDir.: James Levine. Martineau. plano. (6m). (Sm). USZT: "S'i! est un charmant gazon• (Si h1 BOROOIN: Simfonia n. 2. ha un prat ufanós), ·oh! quan je dors· Orquestra Simfònlca de Gòteborg.Oir.: (Oh' quan dorm•). dos heder. Neeme Jarvi. (30m). Barbara Bonney, sopraoo. Malcolm FARINA: Surte en sol m. Martineau, piano. (1m). Rícarcar Consort (10m). STRAUSS, R.. "Oie Heif~Qen drei KOnige POULENC: Concert per a orgue. aus Morgenland" (Ets tres ReiS d'Orient), G. Malcolm. Academy of St Martin·in·oas Rosenband. (La garlanda de roses), the-Fields.Oir.: tona Brown. (23m). •tch woilt' ein Straüsslein binden· (Volia GARCIA MORANTE: Quatre cançons fer un ram). tres lleder. hebraiques. Barbara Bonney, soprano. Malcolm Anna Riccl. mezzo-soprano. Bernat MarMeau, piano. (12m). castillejo, flauta. Jordi Russlnyol, STRAUSS. R.: "AIIerseelen" (Oia dels guitarra. Jaume Bragutat. percussió. difunts), ''Beim Schlafengehen· (En anar (Sm}. a dormir). dos lieder. 13:00 NOU PUNT NOU Barbara Bonney, soprano. Malcolm Presentació de les últimes novetats plano (Bm). Martineau. discogràfiques aparegu(!es al mercat. a 20:10 ElS GUSTOS REUNITS càrrec de Montse Agullera. Presentat per Alfred Celaya 14:00 GRANS INTEGRALS r-AS ULL: Blau mar. per a dues gUitarres. La música per a piano de Frederic Chopin feliu Gasull. Paco de Lucia. (Sm). Feuillet d'album en Ml m. TXAIKOVSKI: •puskal pog1bnu ya, no Jerzy Sterczynski, plano. (1m). pryezhde". esceoa de la carta d'Eugeno Allegro de concert, op. 46. Oneouin Vladimlr Ashkenazy, piano. (12m). Mlrella Freni. Orquestra Filarmònlca de Andante spianato i Gran Polonesa, op. 22. Berlfn.Oir.: Claud•o Abbado. (13m). Artur Rub1nstein. piano. (15m). USZT: •ta campanella" I ·un $OSplro". Andantino ·wtosna" en Sol M. Josefina R¡golfas. piano. (11m). Jerzy Sterczynskl. piano. (lm). Programes emesos la. setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts, Dimecres. onous. Divendres, de 14.00 a 1S.OO). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per AHred Ceiaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetíció dels programes de D•lluns. Dimarts. Dimecres. Dijous, DiVendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA OE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). PENOLETON.'KElLY: ·Not over you yet· Metro7-. Diana Ross, veu. Grup. (4m). DVORAK: ·oumka: andante con moto". 2n mov. del Quintet per a piano i corda. op.81. Elisabeth Leonskaja. piano. Quartet Alban Berg. (14m). FINLÀNDIA: Midsummer nightwaltz (Sm). CHOPIN: "Larghetto", non moviment del Concert per a piano i orquestra n. 2 op. 21. Vladimlr Ashkenazy. Orquestra Simfòmca de londres Dir.: David Zinman. (9m). SAMPSON. EDGAR: "Stomping atthe Savoy". Ken Peplowskl, clarinet I la BBC Big Band. (Sm). GUNKA: Cracovlak, dansa extreta de l'òpera ·una vida per al tsar". Orquestra Simfònica "Txalkovski" de la Ràdio de Moscou.Dlr.: Vladtmlr Fedosseiev. (601). LEGRAND: "The summer knows·. Jessye Norman. Michel Lagrand. plano. (Sm). TURINA: "Euterpe" (En plena ftesta), del cicle "Musas de Andalucia", op.93. Manuel Gulilén. vtoli. Luis Rego, piano. (4m). FUCIK: Marxa Her.z~ovína. op. 23S. Orquestra Filharmònica T~eca Oir.: Vaclav Neumann. (3m). TRADICIONAL "Heaven is a beauttful place" (El cel és un lloc bonic). The Golden Gate Quartet. (3m). AKST/LEWISIYOUNG: "Oinah". Bucky Pimrelli, guitarra. Peter Appleyard, VIbràfon. Bemard Purd1e, bateria. Alien Vache, clarinet. Mtchael Moore, baix. Enreoistrament fet al Makor de Nova York. el 26 de febrer del 2001 (Sm). 22:04 ELS CONCERTS OE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de TXAIKOVSKI. BRAHMS i R.STRAUSS. Anna Tomowa·Sintow, soprano. Helmut Oerlel. plano. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 29 de maç de 1993 al Gran Teatre del Liceu RECITAL. Obres de TXAIKOVSKI, BRAHMS i R.STRAUSS. (68m) 23:4S NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'AHred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nrr Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA CORAL Emès dir:necres de la setmana passada. 1:30 MUSICA DE CAMBRA Programa emes la setmall3 anterior (D1'm!rts a les 190011). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos fa setmana aflterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts. D•mecres. Dijous. Or.endres, de 14.00 a 15.00). 3·30 as GUSTOS REUNITS l'.esentat per Alfred Cetaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. Oi¡ous, Divendres. de 20:1 Oa 22:00). 5:30 CAPSA OE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: RepetJclO dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, DiVendres, de 10.03 a 13.0()). DISSABTE, 19 DE GENER DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar~~ Elia presentada per Pilar Subtrà, Recull d'obres breus. Inclou butlletf de noticies i agenda musical. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Q ---= &"' ~ 5I ..., ~· 207 ~ · ~ ¡;;o 5I = S:::l . e!. @. ~ ....~ 8 10:00 CONCERT BARROC TELEMANN Concert per a flauta de bec. flauta tr.Jvessera. corda i conhnu en mrm. Acadèmia de MusiC& Antiga de Bertin. (13m). TELEMANN: Concert per a 3 oboès. 3 violins I baix contrnu. Concentus Musicus de Viena.Dir.: N. Hamoncourt. (10m). TELEMANN: Concert en la m per a nauta de bec, viola de gamba i corda Marion Verbruggen, llauta de bec. Sarah Cunningham, viola de gamba. Orchestra ol the Age of Enllghtenment.Oir: Monica Huggen. (15m). TELEMANN: Concert per a tres violins. corda (a tres veus) i b.c. en Fa M. Concerto Amsterdam.Dir.: Frans Brüggen. (14m). , 11:00 MUSICA PER A COBLA SERRA. Joaquim; Amics ge~isencs. Cobla Sant Jordi. (Sm). MORALEOA.J.ll.: La Lloll (Masurca). Cobla Principal de la Bisbal.Dir.: Francesc Cassú. (4m). BERNAT: Os de Balaguer, sardana. Cobla Juvenil de Bellpuig. Oir.: Concepció Ramló. (Sm). GIL I MEMBRADO: Glossa de Les muntanyes regalades, Glossa dels Fadnns de Sant Boi. Cobla la Prínclpal de la Bisbal. Dir.: Francesc Gassú. (6m). CASSU: Oe ort al Pont de Sant Agustl, sardana. Cobla Pnncipal de la Bisbal. (Sm). HAVART.: Enamorado (bolero). Cobla Med1terrànla.Dir.: Jordi León. (6m). TOLDRÀ: El roserar (sardana). Cobla de cambra de Catalunya.Dir. Jesús Ventura (4m). BALL DE GITANES: Calxubca, Xolls, Jota. Cobla Principal de ra Blsbai.Oir.: Francesc Cassu. (7m). VILADESAU: Girona a Pep Ventura i Sant Pere de Galllgants, dues sardanes. Cobla Principal de la Bisbal. (10m). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de dlvulgaolór;usical. Guió i realització: Pere Surés i lex Robles.Repetlcló del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a ~rrec de Montse Agurlera Resum dels millors programes de la setmana 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga. HANDEL: "Lascla ch'lo planga· , ana de l'òpera Rinaldo. lleana Cotrubas. la Grande ~curie et la Chambre du Roy Oir; Jean..Ciaude Malgo1re. (Sm). GLINKA: Vals-fantasia. Orquestra Filharmònrca de la BBC. Dir.: Vassily Srnaisky. (8m). CORELLI Ciacona en Sol M Musica Anliqua KOin.Drr. Remhard Goebel. (3m). FRUSCELLA: "Muy". Tony Fruscella. trompeJa Alien Eager. saxo tenor. Danny Bank, saxo bar~on Chauncey Welsch. trombó. Bill Trlglia, plano. Bill Anthony, baix. Junior Bradley, percussió. (Sm). ABEL: Simfonia, op. 10 n. 4. La Staglone Frankfurt.Dir.: Mlchael Schneider. (9m) RAHASIMANANA: Maki. John Willlams. requlnto. Paul Clarvls. percussió (bossa de te, bongos. tumba). Anthony Pleeth, Martln Loveday, Paul Kegg violoncels. (4m). BRAHMS: Rapsòdia per a contralt, op. 53. Marjana llpovsek, contralt. Cor Ernst· Senff. Orquestra Filharmònica de Ber11n.Dir.: Claudlo Abbado. (13m). MOBLEY· "The good llte• (la bona vida). Hank Mobley, saxo tenor. Donald Byrd, trompeta. Herbie !lancock. piano. Butch Warren. baix. Phily Joe Jones, bateria. (5m). KHAlXATURIAN: la dansa del sabre, del baUet Gayaneh. Orquestra Nacional Escocesa.Oir.: Neeme Jarvi. (3m). SCHUBERT: Quart moviment del quartet de corda. 0.887. Quartet macs. (10m). POWELLJMORAES: Samba em preludio. Vinlcius de Moraes. María Creuza. Toqurnho. guitarra. Mario "Morraja" Fernandez, contrabaix. Enrique "Zurdo' Roizner, bateria. (4m). MOERAN: Primera raps()dia. Orquestra de I'Uister.Dit: Vernon Handley. (12m). SCARLATTI, A.: Toccata en Re M. Hannes, Wolfgang i Bemhard IJ.ubln. trompetes. Simon Pres1on, orgue. Norbert Schmitt, timbales. (5m). PROKOFIEV: Primer moviment de la slnfonlena. op. S/48. Orquestra NaCional Escocesa. Dir.: Neeme Jarvr (Sm). BACH: Preludi n. 1 en Do M. Jacques Loussier. piano. Vincent Charboonier, contrabaix. André Arpino, bateria. (Sm). LULLY: Segona suite de "le Divertissement Royal". Le Concert des Nations.Oir.: Jordi Savall. (22m). OLTRA: "Muntanyes regalades", de les Deu Cançons Tradicionals. per a cor i guitarra. Cor de Gambra del Palau de la MúsiCa Catalana. Cartes Trepat. guitarra.Oir.: Jordi casas. (3m). FRANÇAIX: Toccata I, primer moviment del concert per a clavecl i conjunt Instrumental. Jean Françalx, clavecí. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Saarbrücken.Dir.: Emfle Naoumolf. (3m). CLAPP: "Giri of my dreams" (La nola dels meus somnis). Dizzy Gillespie, trompeta. Stan Getz, saxo. Oscar Peterson, píano. Herb Eliis, guitarra. Ray Brown, baJx. Max Roach. bateria. (3m). BEETHOVEN: Primer moviment del quartet de corda, op. 13S. Quartet Alban Berg. (Sm). STENHAMMAR: Scherzo de la simfonia n.2. op. 34. Reial Orquestra Nacional Escocesa.Dir.; Peller Sundkvist (7m). MOZART: "Die Zufríedenhert• (la satlsfaccló), KV 349 "Komm, lieber Z'llller, komm· (Vine, dolça citara, vine), KV 351, dos lleder amb acompanyament de mandolina. Dominik Orieschnig. soprano. Wa~er Würdinge~ mandolina. (Sm). SAINT·SAENS: "El cigne" d 'El Carnaval dels animals". Han-Na Chang, violoncel. Phliharmonla Orchestra.Dir.. Leonard SJatkin. (3m). Astros. fuentes, flores. Conjunt instrumental liderat per Cartos Núñez. (~m). HAYON: Ultim moviment de la simfonia, n. 45 "Els Adéus•. Tafelmusik.Dir~ Bruno Weil. (Sm). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Ignasi Pi~ol. MAHLER: Simfonia n. 2 "Resurrecció" lleana Cotrubas. Christa ludwig. Orquestra Alharmònlca de Viena.Dir.: Zubln Mehta. (81m). SCHUBERT: "Viatge d'Hivern", clcle de llder D. 911. Malhias Goerne. barfton. Grc1ham Johnson. piano. (74m). 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallolré. 2.2:04 A LA MANERA DE.•••• Un convidat ens proposa i comenta la müsiea quA li agrada. Guió i presentació de Joan Vives. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred C81aya. PROGRAMACIÓ DE NIT RepetiCió dels últrms programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les úHimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC RepeliciO del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carm1na Malagarrlga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetrcló dels programes de Dissabte I Diumenge. de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emlssró: RepetiCió dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 20 DE GENER DEL 2002 8:00 MATINAL MusiCa per començar el dia presentada per Pilar Subuit Recull d'obres breus. Inclou buUietí de notícies i agenda musiCal. 10:00 CONCERT BARROC KREBS: Concert per a clavicèmbal, oboè. corda i continu. Helnz Holliger. Camerata BernOir.: Alexander van Wijnkoop. (21m). HEINICHEN:: Concerto grosso (Concert de Dresden), S. 213. Musica Antiqua de Colònia. Oir.: Reinhard Goebel. (16m). HASSE: GlOria (de la missa en re m). Andrea lhle. Brlgitte Plretzschner. Armin Ude. Cor de nois de Dresden. Membres de la Slaatskllpelle de Oresden.Oir.: Konrad Wagner. (16m). 12:17 GUIA MUSICAL La informació il·lustrada sobre els concerts i l'activitat música! de la temporada.Un espai presentat per Pilar Sublrà 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les úllimes novetats dtscogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per carmina Malagarriga. DEBUSSY; Preludi a la miQdiada d'un faune, Orquestra Afharmònica de Los Àngeles.Dic Esa·Pekka Salonen. (1Om). KERN: rm oid tashioned. Syfvia McNalr, veu. André Previn, piano. David Finck. contrabaix. (4m). GADE: Jalousie. tango. Orquestra de Saló de Colò01a (4m). BACH: Concert per a clavecí, BWV 10S7 (Transcripció del concert de Brandemburg n. 4, BWV 1049). Rlnaldo Alessandrini. clavecr. Concerto ltallano.Dir.: Rlnalclo Alessandrini. (15m). IRADIER: Yo te qulero, Franclsca, havanera. Axivll Criollo. (4m). PIAZZOLLA: Acentuado. José Luls Blelto. guitarra. (4m). GEMINIANI: Concerto grosso, op. 2 n. 5. La Pellte Bande.Dir.: Slglswald Kuijken. (10m). CONTE: Azzurro. Paolo Conte. (3m). DELIBES: Ptulcati·Scherzettlno, del ballet "SIIvia" (Arranjament de Louis Artok). Orquestra de Saló de Colònia. (2m). FALLA: Fantasia bètica. Alícia de larrocha. piano. (13m). MOZART: SOnata d'església, KV 328. London Baroque. (4m). SCHUMANN: Quart moviment del quartet de corda n. 1,op. 41. Quartet V'ra Nova. (6m). WALTON: SC&pino. obertura. Orquestra Filharmònica de londres.Dir Adriao Boull (9m). •o·Stravaganza·, fantasia sobre Vívaldi i la música ceha. Conjunt barroc "Le Or1anelle delia Pieta" Diferents solistes de música celta. (4m). SCHINDLER·MAHLER. A.: "In melnes Valers Garteo• (Al jardí del meu pare). litld. Angelika Klrschlager. mezzo. Helmut Deutsch, plano. (Sm). MARTINU: "La dansa de les papallones• de "la papallona que picava de peus·, ballet en un acte sobre una narració de Kipling. Orquestra Simfònica de Praga.Oir.: Jlrl Belohlavek. (8m). BEETHOVEN: Quart moviment de la simfonia n. 2, op. 36. Orquestra Simfònica de la NDR d'Hamburg.Dir.: Günter Wand. (7m). RODGERS/HART: 1t never entered my mind. Johnny Hartman, veu. Haok Jones. piano. Barry Galbraith, guitarra. Richard Davrs, baix. Osie Johnson. balena. (4m). SMETANA: la núvia venuda, obertura. The Solti Orthestral Project at camegre Hali.Dir.: Georg Solti. (1m). ANÒNIM: Quand je bois du vin clairet. (lourdion). la capella Reial de Catalunya. Hespèrion XXI. Dir.: Jordi Savall. (Sm). RAVEL: BlUes de la sonata a violi i piano. David Oistrakh, violi. Frida Bauer, piano. (5m). RODRIGO: Primer moviment de la Fantasia para un gentilhombre. Narciso Yepes. guitarra. Orquestra Alharmònica d'Espanya.Dir.: Rafael Frübeck de Burgos. (5m). BREL Ne me quítte pas. Jacques Brel. veu. Gérard Jouannest, piano. (4m). BRAHMS: Primer moviment de la simfonia n. 1, op. 68. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Stuttgart.Dir.: Sergiu Celibldace. (13m). AB REU: Tlco·tico. Thomas FOrl. violi. Lorenz Hasler. viola. Ferenc SzedlaK. violoncel. Béla Szedelak, contrabalx. Werner Glger, plano. (2m). ORFF: Die Kluge. Conjunt de vent de Maínz.Dir.· Klaus Rarner Sch611. (3m). 17:45 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE DES DEL GRAN TEATRE DEL LICEU Temporada 2001·2002 CONCERT FINAL DEL CONCURS "FRANCESC VIÑAS". SOlistes vocals guanyadors del concurs. Orquestra Simfònica del Gran Teatre del Liceu.Dir. • Javier Pérez Batrsta. 20:03 l 'AUDIOVISUAL Un programa. d'Àiex Gonna 22:04 LA MUSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musicals d'interès. Presentat i conduil per Joan V'rves. I realitzat ami¡ la colaboració del Consell Català de la Música. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 13 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna MaJagarrtga. Programes emesos la setmana antenor (Ordre d·emiss1ó: repetiCió de!s programes de Drssable I Drumengs, de 14:00 a 17;00). • 5:30 CAPS~ DE MUSICA Programes emesos la setmana antenor. (Ordre d'emiSSió: Repelidó dels programes de Dilluns, D1marts. Drmecres, DrJous, DiVendres, de 10.03 a 13 oo: DILLUNS, 21 DE GENER DEL2002 7:08 MATINAL Músrca per començar el dia presentada per Joan ViVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins inlormatius í agendes musicals. 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI ANÒNIM: ''Ay luna que reluzes". Montserrat Figueras. Malle Arruabarrcna. sopranos. Francesc Ganlgosa. lambert Climent, tenors. Capella Reial de Gatalunya.Oir.. Jordi Savall. (4m). BLANCAFORT: "Cants inums", vol. 11. Quim Sonar. piano. (17m). DEBUSSY; Prélude à l'après·midi d'un faun~. Orquestra Simfònica de Londres Dir: Sergiu Celibidact•e. (13m) VERDI: "Oh! fade negar potessi...Ouàndo le sere al placldo", ària de Rodolfo de l'òpera ·tuisa Mrller• Placido Domrngo, tenor. Orquestra de la Royal Opera Houso. Covt~t Garden.Dir.: lorin Maazel. (Sm). SUPPE: Cavalleria lleugera. (OI>ertura). Orquestra Simróorca del Festival Dir louis Bertrand. (8m): 10:03 CAPSA OE MUSICA TELEMANN: Suite per a flauta de bec, corda 1baix continu en la m. M1chala Petri. Academy ot St. M.1rt1n·in· the·Fields.Dir. lona Brown. (26m). GlAZUNOV: Vals de concert n. 1, op. 47 Orquestra Simfònica dc Bamberg.D1r.. Neeme Jarvl (9m). FALLA: Tres danses d'"EI sombrero de tres picos" Atreia de larrocha. piano. (10rn). DVORAK: Simfonia n 2, op. 4. Orquestra Filharmònica Txeca. Dir.: v. Neumann. (SOm). EVSLER I KALMAN: 2 aties d'opereta. Bernd Wetkl, baríton. Cor i Orquestra Simfònica de I'ORF. (10m). DELERUE: Ceremonlal, per a 4 trompetes. 4 trombons, tuba 1orgue. Con¡unt de metall The London·Gabrieli. Christopher Bowers·Broadbent, orgue. Dir: Christopher larkin, (9m). BRAHMS: Rinaldo, op 50 René Kollo, tenor. Cor FilharmOnic de Pra¡¡a. Orquestra Filharmi>nica Txeca.Drr.: Giuseppe Srnopoh. (39m). TXAIKOVSKI: Andante cantablle, op. 11. Raphael Wallfisclt, VIOloncel. Orquestra de Cambra Anolesa.Dir.: Gei!Hrey Simon. (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentacl6 de les últtmes novetats discogràliques apareoudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRAlS la musica per a plano de Frederic Chopin Balada n. 4. op. 52. Maurizlo Pollini, piano. (10m). Barc.arola, op. 60. VIada Perlemuter. plano. (8m). "Berceuse" (Cançó de bressol). op. 57. Kathryn Stott, piano. (Sm). Bolero, op. 19. Artur Rubinslein, pi~no. (Sm). Dues bourrées. en sol mi en La M. Jerzy Sterczynskl, piano. (2m). Cantabile en Si b M. Jerzy Sterczynski, piano (1m). Contradansa en Sol b M. Jerzy Sierczynski, piano. (2m). Tres escoceses, op. 72. Vladímir Ashkenazy, plano. (3m). Fantasia, op. 49. Maurtzio Pollim, piano. (12m). Fantasia-Impromptu, op. 66. Vladim1r Ash!;enazy, p~ano. (5m). 15:04 ~GENDA MUSIC~l 15:10 A FONS LA llOVA MOSICll l'espai temàtic de Calalunya MusiCa presentat per Eulàlia Benito. MESSIAEN: Quartet per a la fi del temps. Chamber Music Northwest. (45m). 16:00 A FONS LES VERSIONS DE REFERÈNCIA. Svlatoslav Ricltter l'espai temàtic de Catalunya Musita presentat per Eulàlia Benito. MUSSORGSKI: Quadre d'una exposició, suite per a piano Svlatoslav Rlchter, plano. (31m). LISZT: Dos valsos oblidats i dos estudis d'e~ecució transcendental. Sviatoslav Richter. piano. (22m). 17:00 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les pellerons dels nostres oients. Presentació a carrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA ANTIGA GABRIEL!. G.: Tres Sonates Gabneli Consort & Players.Dir.: Paul McCreesh. (16m). PALESTRINA: Stabat Mat er, Recorda re i Vem Sancte sprntus. Tres Motets. Cor del New College d'OxfordDir~ Edward Higginbottom (23m). GESUALOO: 4 Motets Marians. The Tal!is Scholars.ür.; Peter Plullips. (14m) 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Cefaya. ARLHU<OEHLER: "Between the deVtl and the deep blue sea·. Ken Peplows!d. clarinet. Conte Candoli, trompeta, i big band.l3m). TXAIKOVSKI: 'Allegro moderato", 1r mov. del Concert per a violi i orquestra, op.35. Maxim Vengerov. violf. Orquestra Alharmònica de Berlín. Oir.: Claudio Abbado. (18m). PUCCINI: "Tanto amora segreto•. ària de l'escena l' de l'acte filer, de l'òpera Turandot. (emegistrament públic. Teatro alia Scala de Mila, 7.12.1964.). Gatina Viscn)evskaja. Orquestra del Teatro alia Scala de Mlla.Oir. Gianandrea Gavazzeni. (4m). STRAUSS. J.(ll): les Mil i una Nits. vals. Orquestra Filharmònrca de Viena.Oir.: Willi Boskovsky. (Sm). MOMPOU~ Damunt de tu nomes les ilors. Montserrat Caballé. soprano. Rosa Sabater. piano. (5m). VAUGHAN WIWAMS: Fantasia sobre " Greensleeves". Academy ot St. Martm·uHhe-Fiekls.Drr. NIMIIe Marríner. (4m). PORTER: ·¡ concentrate on you·. Howard McGhee. trompeta. i el seu grup. (4m). CARULLI: serenata per a flauta i ou~arra en DoM. Peter·Lukas Graf, 1laut1. Konrad Ragossnig, gurtarra. (Sm). SPILLANE: Mídnight Wai!<er. Oavy Spillane. Urllean Pipes. James Delane. (Sm). GUNKA: "Kamarinskaia" Orquestra Simfònica "Txa1ko11Skl" de Ja RàdiO de Moscou.Orr.. Vladimrr Fedosseiev. (Sm). CHABRIER: llegenda de Gwendollna: "Ne riez pas". ària de l'acte 1r de l'Opera "Gwendollne". Barbara Hendrioo. soprano. Orquestra del Capitoli de Tolosa.Dir.: Michel Plasson. (6m). PIAZZOLLA "Oblivlon·. per a guitarra. José Luis BiMo. (Sm). GEMJNIANI: Concerto orosso op. 3 n. 2. The Academy ol Anclent Musu:.Drr C. Hogwood. (9m). LEHAR: Obertura de "la Viuda alegre" Orquestra llacional FilllarmònicaOir. RIChard Bonynge (Sm) BEETHOVEN: ~ood night", (Bona nit). Matisa Martrns, mezzosoprano Ou.lrtel Pezzé. EnregiStrament tet per Catalunya MUSICa el dll 1 de setembre det 2000 a rEsgtésla de Santa Maria dins del marc de la VUitena Schubeltiada 1tm) 22:04 ELS CONCERTS DE CAl~LUNYA MÚSICA Presentació. Alfred CelayJ. 23:45 NOCTURN Musica per acabar el dl3... Presentació a car rec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels ultrms programes 0:30 MÚSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat. 1:30 CICLE OEllEO EmèS divendres passat. 2:30 GR~HS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emrssló: RepetiCIÓ del Drlluns. Dimarts, Drmecres. 01jous, Dívendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de OiUuns. Dimarts. Drmecres, Di¡ous. Drvendres, de 20:1Q a 22:00). 5:30 C~PSA OE MUSICA Programes emesos la setmana antenor. (Ordre d'emissió: RepetiCió dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimeaes. Dijous. DNendres, de 10.03 a 13.00). DIMARtS, 22 DE GENER DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vrves. Recull d'obres breus. Inclou bullletrns informatius I agendes musicals. 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI MENDELSSOHN: Capriccio brillant. per a prano 1 orquestra, op. 22. Michael Pon11, piano. Orqueslra SlmfOnica de Berlín.Dir.: Volkcr Schmidl· Gertenbach. (11m). OUANTZ: Trio sonata per a flauta, oboè I claveci en do m. En semble Baroque de Paris. (11m). AlFVEN: "Aqul tens el meu cor", hed. Barbara 8onney, soprano. Anto01o Pappano, ptano. (3m). GRIEG: Peces linques. op. 65. n. 6. op. 43. n. 1 i6. Leíf ove Andsnes, piano (11m). TELEMA'm Concert per a oboè d'amore, conles 1 baix contmu, en m1 m. Solistes Barrocs de Berlln.Oir : Rainer Kussmaul (7m). 10:03 CAPSA DE l'tiÚSICA HANDEL Water Music (MúsiCa aquatrca). surten. 2. Unde-Consort.01r: Hans·IAJ.rtín Linde. (10m). BRUCH: Concert per a violi i orquestra n. 1, op. 26. Jean·Jacques Kantorow Orquestra de Cambra Holandesa.Dir.; Antom Ros· Marbà. (23m). DEBUSSY: Nocturns. Orquestra Simf6nia de Boston. Cor del Festival de Tanglewood.Drr. Cohn Davis. (28m). VERDI: "E Strano· de l'acte I de La Traviata. Maria Callas. Allredo Kraus. Orqueslra del Teatre San Car los de Llsbonne.Oir.: Franco Ghione. (10m). SCHUBERT: Rondo en La M. op. 107, D. 951. "Gran Rondó". lmre Rohmann i Andras SchrH, duet de pianos. (13m). CHERUBINI: Requiem en re menor, per a cor d'homes 1 orquestra. A llle Ambrosian SlllQers. Orquestra New Plllltlarmonia Da:: Riccardo Muti. (52m). ROLLA CDIICCrt per a como dr bassetto I orq::estra 81 528. Paul Meyer. corno di basseto. I Solisti VenetiDu. Claudio SCimone. (15m). WEBER: Obertura de l'òpera "Euryanlhe", Op.S1. TM PhUharrnoma.Dlr.: Netme JaM. (9m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentaaó de les últimes novetats discogràfiques aparegudes a! mercat, a ctmec de Montse Aguilera. 14:00 GRANS INTEGRALS la musica per a p1ano de Frederic Chopin Impromptu n.1. op. 29. Claud1o Arrau. piano. (Sm). Impromptu n. 2, op. 36. Vladimlr Ashkenazy. piano. (6m). Impromptu n. 3. op 51. Artur Rublnstein, piano. (5m). largo en Ml b M. Jerzy Sterczynskí. plano. (2m). Marxa hinebre, op, 72 n. 2. Vladimir Ashl<enazy. piano. (6m). Quatre masurques, op. 68. Vladlmlr Ashkenazy, piano. (8m). Ouaire masurques, op. 6. Artur Rublnstern. prano. (9m). Cinc masurques, OP. 7 Vl:ldimlr Ashkenazy, piano. (9m). 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espai temàtrc de Catalunya Música presentat per Eulàlia Senito. 16:00 AFONS L0PERA, L'OPERETA I LA SARSUELA. L'espartemàtic de Catalunya Musica presentat per Eulàlia Benrto. SOUTULLO I VERT: El últ1mo rom~ntico. sarsuela Teresa Berganza. lnés Rivadeneira Ginés Tonano. Gerardo Monreal. Gregorio Gil. (51m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partrr de les peticions dels nostres olems. Presentació a carrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA DE CAMBRA BERWALD: Trio amb piano n 3. Bernt Lysell. Oia Karlsson. lucia Negro. (24m). HAYDN.M : Quintet de corda. P 108. l'Archrbudelll. (20m). POULENC: Sonata per a flauta i plano (1957). Phlllppa Davies. flauta. tan Brown. ptano. (12m). 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Pr.esentat per Alfred Celaya. HANDEL "langue, geme", duet. Judith Nelson. Rem! Jacobs. Concerto vocale.Oir: René Jacobs. (6m). GARDEL. El dia que rne quleras. Albert Guinovart, piano. Orquestra Simfònica de Bart~lona i Nacional de Catalunya.Oir.: Lawrence Fostlll (Sm). SERRA~ Empordanesa, sardana. Cobla Pnncipal de la Brsbal Dir~ Francesc Cassú (9m). DUMONl Maçnífrcat. Brlgltte Bellamy, soprano. Guillemette Laurens. contralt. Henri ledroit, contratenor. HoYiard Crook, tenor. Ulrich Studer, bariton. Peter Kooy, bauc La Chapelle Royare.01r.~ Phnippe Herreweghe. (12m). MANDEL, JOHN: "A lime for love·. Red Rodney. trompeta. Ira Sullivan, flugelhorn. Garry Dial. prano. Paul Berner, barx. Tom Whaley, bateria. (Sm). XINA: Yin Tou, obertura. (5m). BACH: Fantasia cromàtica, BWV 903. Glenn Gould. plano. (6m). THORN/WATI "Downhlll racer" EverythlngButTheGirl. (4m). DELIBES: Suite del ballet Sílvia. New Philharmonia o·rchestra.Dir.. Charles Macl<erras. (16m). HAYDN TriO amb piano, Hob. XV:29. Tno Beau~ Arts. (17m). ~ a> ¡¡;¡·~ ....E!l ~' ~· . ~· El ~ ¡;;¡· 9 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA NAUDOT: Primer moviment del concert en Sol M. per a flauta de bec. dos violins i ba1x contmu. op. 17 n. 5. Frans Brüggen. flauta de bec. Concentus Muslcus de Viena.Dir.: Nikolaus Harnonoourt i Frans Brüggen. (4m). CAMP; ·cançó per a un vell somni" (piano l flauta), "Obstinadament obstinat'(plano). Manel Camp. (Gm). OFFENBACH: "Belle nuit", barcarola d~Eis Contes de Hoffmann·. Ed1ta Gruberova. soprano. Nateta Nicoti, mezzosoprano. Orquestra de ta R~~~o de Mumc.Dír.. Ondrej Lenard. (4m) 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per AHred Celaya Obres de BORODIN, VILLA-LOBOS, GINASTERA. ESTÉVEZ, REVUELTAS, MÀRQUEZ i MORERA. entre d'altres. Orquestra Simfònica de l'Estat d'Anzo.1tegui.Dir.: Yurl Hung. Enregistrament fel per Catalunya Música el dia 25 d'octubre del 2001 al Palau de ta Musica Catalana. CONCERTS A CATALUNYA. 23:45 NOCTURN Müsi,;; per acabar el ata. Presentació a càrrec d'AHred Gelaya. e. !:!:... == •.:;:! .... !!3 ,_, =- ¡;a· 207 ~ ::i. ..., S' ee;; ~r .... c;J ¡;' .... ::::1 PROGRAMACIÓ DE Nif RepetiCió dels últims programes 0:30 A LA MANERA DE.. .. Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan Vlves.Repetlcló del programa emès dissabte passaL 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos ta setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Cetaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, D1marts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 20:1 oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres. de 10.03 a i 3.00). DIMECRES, 23 DE GENER DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius 1agendes musicats 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI NAVARRffi: "Adio, querida", de melodies de Sepharad. Anna Rlocl. mezzo-soprano. Bernat Castlllejo, flauta. Jordi Russ¡nyol, guitarra. (3m). PAISIELLO: Concert per a mandolina. corda I claveci en Do M. Ugo Orlandi. I Sotisti Veneli.Dir.: Claudlo Sc:lmone. (14m). KABALEVSKl: "Pelita cançó", Cançó de bressol", •Joc", "Broma", "Pallassos", ·un viatge divertit". sis petites peces de l'op. 39. Marina Rodríguez, piano. (Sm). SCHUBERT: Obertura de ta mústca incidental "Rosamunda". Orquestra del Royal Concertgebouw.Dir.: Bernard Haitink. (10m). PURCELL: The Gordian Knot Unly'd. The Academy ol Anclent Music.Dir.: Christopher Hogwoo~. (10m). 10:03 CAPSA DE MUSICA LARA: "Granada"; CARDILLO: ·core·ngrato"; LEONCAVALLO: Mattinala"; GREVER: •Jürame•. Placido Oomingo, tenor, Orquestra Simfòmca de Londres,D1r.: Marcel Peeters. (13m) MENDELSSOHN: Simfon1a n. 3. ·escocesa" Orquestra Filharmònica de Viena.Dir Christoph von Dohnaoyí. (37m). HANDEL: Concert pera oboè, HWV 287. P. Goodwín. St. James's Baroque Ptayers.Dir. I. Bolton. (9m) ROSSINI: Stabat Mater. Krassim1ra Stoyanova, soprano. Petra l.aflg, mezzo. Bruca Fowler. tenor. Daniel Borowski. baix. Cor de cambra de ta RI AS de Berlfn.Dír~ Marcus Creed. (57m). GRIEG: Dues melodies nòrd1ques. op 63. Orquestra Simfònica de Gòteborg.D1r.: Neeme Jarvi. (Sm). RAVEL: Introducció i allegro per a arpa. Markus Klinko. Solistes de l'Orquestra de l'Opera de Paris Bastilfa. (11m). TALLIS: Spem 1n alium. Motet. The Tallis Schotars.Dir.: Peter Philips. (10m). VAUGHAN WILLIAMS: Fantasia sobre un teme de Thomas Tallis. Academy ol SL Martln-in-the-Fields.Dir.: N. Marriner. (15m). 13:00 NOU PUNT NOU PresentaCió de tes úllimes novetats dtSCOQro\fiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguileta. 14:00 GRANS llmGRALS la musica per a ptano de Frederic Chopm Quatre masurques. op. 17. Vladimlr Ashkenazy, piano. (12m). Quatre masurques, op. 24. Peter Katin, plano. (12m). Ouartre masurques, op. 67. Artur Rubinstein, ptano. (8m). Quatre masurques, op. 30. Vtadlmir Ashkenazy, piano. (9m). Quatre masurques, op. 33. Artur Rub1nstein, piano. (11m). 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MúSICA. ARA. L'espai temàtic de Catalunya Musica presentat per Eulàlia Benrto. 16:00 A FONS LA MÚSICA RELIGIOSA. l'espaí temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Bemto. LOCKE: Be thou exalted, Lord, anthem Cor del New College, Oxford. The Parley ol Instruments.Oir.: Edward Higginbottom. (10m). DELALANDE: Confrtebor Tibi Domine, S 56. Solistes vocals. Les Arts Florissants.DJr.. William Chrislie. (26m). HASSE: Te Oeum laudamus. Andrea thle. Brigitte Pfretzschner. Armin Ude. Cor de nois de Oresden. Membres de la Slaalskapelle de Dresden.D1r Konrad Wagner. (19m}. 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de tes pelicions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA CORAL KODALY: Ave María. Cor Voci Nobili.Dir.: Maria Gamborg. (2m). FAURE: Madrigal, op. 35. Cor Monteverdl. 5abine Vatin, plano. Dir.: John Elíot Gardiner. (4m). CASTELNUOVQ-TEOESCO: Romancera g1tano. a partir de l'obra de Fedenco Garcia lorca. Toni Marsot, Xavier Comorera. barítons. Carles Trepat, guítarra. Cor de Cambra del Palau de la Música Cataiana.D1r.: Jordi Casas. (23m). STRAVINSKI: Ave Maria Credo. Pater Noster. Festivat Singers de Toronto. Gregg Smith Singers.Oir.: lgor Stravinski. (6m). MOZART: 6 Nocturns (Text de Metastasio). Cor i Orquestra de Cambra de Utuània.D1r.; Saulis Sondeckis. (15m). DEBUSSY: Noêl des enfants qui n'ont plus de ma1sons. Cor TapiolaOir.: Kari Ala-Pollanen. (3m). 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Cetaya. FAUR~: 'Bereuse·. de la surte ·oolly', op.56. Orquestra Filharmònica de TOqulo Dir.: Frlednch Halder. (2m). HANDEL: Música per als Reials Focs Artificials. Le Concert des Nations.Oir.: Jordi savall (20m). TUR INA: Danses gitanes. op. 55. Albert Guinovart, piano. (12m). CANÇÓ POPULAR RUSSA: "la campaneta sona monòtonament". Cor AcadèmiC Rus Svechmkov.Dir.: Evgueny Tytianko. (4m). WASHINGTONJYOUNG: "Wrj footish heart" Leon Ware, veu. Don Grusin. plano. (6m). XOSTAKOVITX: Suite de balle! n 3. Orquestra Nacional Escocesa.Dir Neeme Jarvi. (16m). MORENO TORRO BA: Mazuroa de las tiOmbrillas i la Romanza de Vidal i Coro de vareadores, de la sarsuela "luisa Femanda". Estrella Alsina. Pedro lavirgen. Renato Cesari. Coro Cantores de Madrid. Orquestra de Conciertos de Madrid.Dír.: Federico Moreno Torroba. (9m). DELIBES: ·auand une femme est si johe", quintet de l'Opera "lakrné" Alain Vanzo. Gérald. Gwenyth Annear. Ellen. Claud Cafès, Frédêric. Josephte Ch!ment, Rose. Monica Sinclair, M1stress Benlson. Orquestra Nacional de l'Opera de Montecarlo.Oir.: Richard Bonynge. (5m). BARBER: Andante, 2n mov. del Concert per a violf i orquestra. op.14. Isaac Stem. violi. Orquestra Filharmònica de Nova York. Otr. Leo nard Bernstein. (Sm). BEETHOVEN: Sonata. Op. S1a. "Els adéus. l'absència i el retorn·. Paul Badura-Skoda, pianoforte. (15m). GLUCK: "Oivinítt!s du Styx", d'AJceste. Janet Batcer. mezzosoprano. Orquestra de Cambra Anglesa.Oir.: Raymon Leppard. (5m). BARDAG[: "No eternal flame". Monlca Green (3m). 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. MOZART: Simfonia n. 2S, K 200. Gran Missa en do m, KV 427. Maria Espada. soprano. Marta Aimajano. soprano 11. Francesc Garrigosa, tenor. Pau Bordas. baix. Orfeó Català Orquestra Simfònica del Vallès.Dir: Antoni RosMarbà. Enregistrament fet per Catalunya Mús1ca el dia 19 de maig del2001 al Palau de la Música Catalana. CONCE!lTS SIMFÒNICS Al PALAU 200011. (79m). 23:45 NOCTURN MOslca per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Cetaya PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAll Un programa d'Albert Mallolre. RepetiCió del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS llmGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emiSsió: Repetició del Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Ceiaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repelició dels progran1es de Dilluns. Dimarts, Dunecres, D11ous, DIVendres. de 10.03 a 13.00). DUOUS, 24 DE GENER DEL 2002 7:08 MATINAL Música ~r començ¡¡r el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatlus i agendes musicals. 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI CASSADÓ: "Lament de Boabdll' Alban Gerhardt. violoncel. Rina Dokshinsky, piano. (3m). HOLST: Suite de SL Paul. op. 29 n. 2. Orquestra de Cambra St. Paui.Oir. Christoptrer Hogwood. (12m). SCHÜTZ: "lch beschwòre euch, 1hr TOchter zu Jerusalem", concert vocal per a 7 veus I baix continu. Ensemble Música Antiga de Dresden. (7m). DEBUSSY: Dues arabesques, orquestrades per Moulon. Phllharmon1a Orchestra.Dir.: Geotfrey Simon. (Sm). MARCELLO. B.: Sonata per a flauta de bec en sol m, op. 2. Susanne Schaflert. Hans ludWig Hirsch. (Sm). ''l'Hereu Riera·. (harm. J. Cumellas). "Ton pare no té nas·. cançó popular mallorquina (harm. B. Bibiloni), "la sardana de tes monges· d'Ennc Morera. Cor Ueder Camera.Dir.: Josep Vila. (8m). 10:03 CAPSA DE MÚSICA MOZART: Simfonia n. 29, KV 201. Orquestra del Concertgebouw.Dlr.: Nlkolaus Hamoncourt. (30m). MOMPOU: El Combat del somni, orquestrat per Ros Marbà. Victòria dels Angels, soprano. Orquestra de Concerts lamoureux.Dir.: Antoni Ros· Marbà. (1Gm). BRAHMS: Danses hongareses. transcrites per a violi i orquestra. Patnce Fontana rosa. violi. Orquestra de cambra Jan Talich.01r.: Jan Talich. (55m). SATIE: Avant-demières pensêes. Yuji Takahashi, piano. (4m). HAYDN: Missa In angustlis "Missa Netson" Hob. XXII: 11. Luba Organosova, soprano. Ellsabeth von Magnus. contralt. Oeon van der Wall, tenor. Alastalr Miles, baríton. Cor Arnold Schónberg. Concentus Musicus de Viena.Dir.: Nikolaus Harnoncourt. (42m). HUNSBERGER: Variacions sobre "El carnaval de Venècia". Wynton Marsatis, cometa. Conjunt de vent Eastman.Oir.: Donald Hunsberger. (Sm). BARBER: Medea. meditació i dansa de la ven;anç¡¡. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Andrew Schenck. (14m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discoorMiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS la música per a piano de Frederic Chopln Quatre masurques, op. 41. Vladimir Ashkenazy, piano. (9m). Masurca en la m. "Notre temps• I Masurca en la m, "à. Emfle Gaillard'. Vladímir Ashkenazy, piano. (7m). Tres masurques. op. 50. Artur Rublnsteln, piano. (11m). Tres masurques. op. 56. Vladlmlr Ashkenazy, piano. (12m). Tres masurques, op. 59. Peter Kalln, piano. (11m). Tres masurques, op. 63. Artur Rubinsteln. plano. (Gm). 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. Renata Scotto l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. \ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Orquestra Simfònica de I'Acadèmlél de VERDI: Escena I ària de l'acte ter "Caro rURSS.Oir.: Evgeny Svetlanov. (3m). nome che 11 mio cor·, de l'òpera en Ires JOSOUIN DES PRES: La Spagna. a S. actes Rigoletto. Hespèrion XXI.Oir.: Jordi Savall.(3m). Renata Scotto. Orquestra del Maggio MENDELSSOHN I RAKHMANINOV; MuStCale fiorentino.Oir.: Gianandrea Sctlerro d'8 somni d'una nit d'estiu. Gavazzeni. (7m). transcripció per a piano. PUCCINI: ·sl. Mi chiamano Mtmr (acte Ruth Laredo. piano. (4m). ter), i •oonde tieta usci" (acte lller), de BEETHOVEN: Rdelio. obertura op. 72 b l'Opera La Bohème. Orquestra Fitharmòmca de Viena. Oir.: Renata Scotto. Alfredo Kraus. National Claudio Abbado. (Sm). Phlltlarmonic Orchestra.Oir.: James SMETANA: Dansa txeca n. íO. Levínes. (9m). Orquestra Simfònica de Praga.Oir.: Petr PERGOLESI: "A Serpina penserere·. ~ria Altrichter. (Sm). de l'intermelli la Serva Padrona. 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA Renata Scotto. I Virtuosi di Roma.Dir.: MÚSICA Renato Fasano (4m). Presentat per Alfred Celaya DONIZETII: "Ouel guardo 11 cavaller·, àna SCHUBERT: Quartettsatz n. 12, O703 de l'òpera "Don Pascuale". XOSTAKOVITX: Quartet o. 8. op. 11O. Renata Scotto, soprano. Orquestra RAVEL: Quartet de corda en Fa M. dirigida per Arturo Baslle 1Corrado Quartet de corda de Barcelona. Benvenutl. (5m). Enregistrament fet per Catalunya Música RESPIGHI: Dues cançons. el dia 23 de maig de 1996 a la Plana de Renata Scotto, soprano. tvan Oavls, l'Om de Manresa. CONCERTS DE plano. (Sm). PRIMAVERA: EL POSTROMANTICISME. VERDI: "Ben lo t'invenni...Anchl'lo (65m). dischiuso", de l'acte llon de l'opera 23:45 NOCTURN Nabucco. Música per acabar el dia Presentació a Renata Scotto. New Philharmonla ~rrec d'Alfred Cetaya. Orchestra.Dir.: James levines. (19m). 16:00 A FONS PROGRAMACIÓ DE Nrf ELS GRANS DIRECTORS. L'espai temàtic de Catalunya Musica Repetició dels últims programes presentat per Eulàlia Benito 0:30 l 'AUDIOVISUAL 11:00 LA TARDA DE L'OIENT Emès diumenge passat. ProgramaCió realít:zada a partir de les 2:30 GRANS INTEGRALS peticions dels nostres oients. Presentació Programes emesos la setmana anterior a ~rrec de d'Olga Cardús (Ordre d'emissió: RepetiCió del Dilluns, Dimarts. Dimecres. Dijous. Oívendres, de 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i 14.00 a 15.00}. realització: Pere Burés I Àlex Robles. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre Presentat per Alfred Celaya. d'emissió: Repetició dels programes de VERDI: "Ella mtlu rapita!...Par me veder Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous, te lagrlme", ària del Duc de M~ntua de Divendres. de 20:10 a 22:00). l'òpera "Rigoletto·. 5:30 CAPSA DE MÚSICA Placiclo Domingo, tenor. Orquestra Programes emesos la setmana anterior. Filharmònica de Viena.Oir. Claudio (Ordre d'emissió: Repetició dels Abbado. (Sm). programes de Dllluns, Dimarts, Dimecres. Dues peces populars romaneses per a Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). flautes tradicionals. Gheorghe Zamflr I altres músics. (Sm). DMltDRES, 25 DE GENER CRUSELL: Tercer moviment del concert DEL2002 per a clarinet I orquestra en Sl b M. op. 2. Karl Krflkku, clarinet. Orquestra Simfònica 7:08 MATINAL de la Ràdio Finlandesa.Dir Sakari oramo. Música per començar el dia presentada (7m). per Joan Vives. Recull d'obres breus. MULLIGAN, GERRY· "Underneath a pale Inclou butlletins informatius i agendes blue moonllght" musicals. Gerry Milligan, saxo baríton I el seu 9:06 MATINAL conjunt. (Sm). EL GRAN REPERTORI ROSffil: Primer moviment de la GRANADOS: Versió per a piano de ·et slmfoma en Re M "La Caça". Pelele" de •Goyescas". Concerto K61n. (Sm). Albert Guinovart. piano. (Sm). MENDELSSOHN: Saltarello, quart PURCELL: Reguius. moviment de la simfonia n. 4, op. 90. Jud11h Ne!son, soprano. The Academy ol •ttaliana". Ancient Musíc.Dir.: Chrlstopher Hogwood. Orquestra Fílllarmònica de Viena.Oir.: (3m). John Ellot Gard•ner. (Sm). HAYON: Quartet de corda op. 76 n. 2 STYNEIMERRILL: "The music tllal makes ·ouartet de tes quintes". medance·. Quartet Amadeus. (19m). Barbra Slleisand, veu. Conjunt KORNGOLO: "Escap& me neve!", instrumental. (4m). balleVfantasia, de ta pellil:ula GIUUANI: Concert per a dues Orquestra Simfònica de Moscú.Oir.: mandolines, viola 1orquestra. William T. Stromberg. {Sm). Ugo Or1andl I Dorina Frati, mandolines. FALLA: "Pacol Paco! IMI saludi" í "Pacol. Jodi Levttt. Viola. I Sollsti Veneti.Oir.: Pacol Siempre tuyo! I M1chavala!" dos Claudio Scimone. (15m). fragments de l'acte ter del drama líric en ALBINONiffOOUINHONINICIUS: "Como dos actes La vida breve. d11ia o poeta". Teresa Berganza. Josep Carreras. Orquestra Sintònica de Londres.Dir.. Vinlclus de Moraes. Toqulnho. (4m) Garcia Navarro. (Sm). LIGETI: Lux aeterna. 10:03 CAPSA DE M0SICA Cor de la NDR, Hamburg. (Sm). MOZART: Concert per a violí i orquestra GARCIA LORCA: ArrMjament per a dues n. 5, KV 219. guitarres de la cançó "Anda Jaleo", de les Gldon Kremer. Orquestra Filharmònica de Cançons Espanyoles Antigues. Vtena.Dir.: Nlkolaus Harnoncourt (28m). Duo de guitarres Kassner·Ouer. (3m) SOROZABAL: Don Manot~o.1raoments de MAHLER: Simfonia n. 5 (Adagletto) ta sarsuela. Orquestra Filllarmònii:a de Los Manuel Ausensl. Teresa Angeles Dir: Zubin Mehta. (10m). Berganza.Orquestra Simfònica.Dir~ Pablo ARENSKI: "El battarr, de la SUite n. 2, SorozAbal. (1Om). op.23. DVORAK: Trio amb p.ano op. 90. "Tno Dumky". Jonn Lenetlan, plano. Joacl1im Trio. (32m). SIBELIUS: Cançó de primavera op 16. Poema s•mfòoie. Orquestra Filharmbnica de Moscou.Oir; Vass1li Sinaïski. (Sm). PURCELL: "Dido i Enees". òpera en tres actes. Lynne Dawson, Rosemary Josuha. Maria Cristina Kiehr. sopranos. Gerakl Finley, barfton. Oominique Visse. Stephen watlace, Rob1n Blale. contratenors John Bowen. tenor. Clare College Chapel Choir. Orquestra of the Age ol Enlightenment.Oir.: René Jacobs (SOm). TÀRREGA: Fantasia de "Manna". David Rossell, guitarra (Sm). GLAZUNOV: Stenka R3lln, poema simfònic, op. 13. Reial Orquestra Nacional Escocesa.Oir.: Neeme J3rvl. (15m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ülllmes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a ~rrec de Montse Aguilen 14:00 GRANS INTEGRALS La mús1ca per a piano d~ Frederic Chop1n Nocturn. op. 72 n. 1. Daniel Barenboim. piano. (4m). Nocturn en do sostmgu1 menor. Roland Pònllnen. piano. (Sm). Tres nocturns, op, 9. Daniel Barenboim. piano. (16m). Tres nocturns. op. 15. Vlado Pertemuter. piano. (13m), Dos nocturns. op. 27. Evgeny Kissin. l)lano. (12m). 15:114 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA SOLA. El plano L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto. MOZART: Concert per a piano I orquestra n. 16, KV 451. Daniel Barenboim, plano. Orquestra Filharmònica de Berlin. (23m). BEETHOVEN: Sonata per a plano n. 31. op. 110. Brigltte Engerer. plano. (21m) 1S:OO A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai temàllc de Catalunya Música presentat per Eulàlia Bemto. GUERRERO: Motet Pastores loquebantur. Musica Reservata de Barcelona.Dir.. Jean· Marc Andrieu (7m). TAVERNA·BECH: Temperaments. Gheoroe Motatu, violoncel. Assumpta Coma. piano. (14m). TURULL: L'Amor Incert (Textos de Rosa Leveroni). Carmen Bustamanta, soprano. Orquestra de Cambra de I'Empordà.Otr.: Cartes Colli Costa. (13m). GUINOVART, C.. Ouejlo. per a flauta i guitarra. Montserrat Gascón. xavier Coll. (10m). BADINGS: Tres cançons bretones. Ueder Càmera Adolf Pla. plano.Dtr.: Josep Vila (Sm). 11:00 LA TARDA DE l'OIENT Programació reahttada a partir de les peticions dels nostres oients. PresentacrO a ~rrec de d'Olga Cardlis. 19:00 CICLE OE LIED BRAHMS: La bella Magelone, op. 33. Dietrich Ascher·Dicskau, barlton. Daniel Barenboim. plano. (53m). 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. BIZET: "Siccome un dl", àrta de l'Opera "Els pescadors de perles•. Renata Scotto. soprano. Orquestra dirigida per Anuro Ba~le i Corrado Benvenu11. (5m). ARNOLO: Tercer moviment del concert per a gurtarra 1orquestra. Eduardo Femandel. guitarra. Orquestra de Cambra Angiesa.Oir~ Bany Wonlsworttl. (4m). JOBIMIMORAES: "Eu se i que vou te amar·. Vinieius de Moraes. Mana Creuza. (<tm). MILHAUD: Baiad3 per a piano i orquestra. op. Sl Claude Helffer, piano. Orquestra NaCional de França Oir.: David Robertson (Sm). SARDENYA: Pintaderas. Gesumo Deiana gUitarra. (6m). BIBER: "Glòria 1n excelsts oeo·, de ta Mtssa Salisburoensls. Cor i Orquestra Barroca d'Amsterdam.Oir.: Ton Koopmann. (Sm). PAYNE, CECIL! ·Theme" Cecll Payne, saxo bariton. Jim Rotondi, trompeta. Eric Alexander, saxo tenor. Harold Mabem. piano. John Webber, baix. Joe Farnsworth, bateria. Enregistrament fet a la Jazz Showcase de Chicago, l'agost del 2000. (3m). SAINT-SAENS: La filosa d'Omlal, op. 31, Ph1larmonia Orchestra.Dir.: Chartes 0u1o1t (Sm). BEETHOVEN: Tercer moviment del concert per a p1ano i orquestra n. 1, op. 15. Sleven Lubin, ptanoforte. The Academy ol Ancienl MusiC.D•r.: Christoptler Hogwood. (9m). BRAHMS: ·ets mars·, duet op.20 n.3. Ed1ta Gruberova soprano. Vesselina Kasarova. mezzosoprano. Friednch Haíder, piano.Dir~ Ondrej Lenard. (3m). LEWIS: Queen's 1ancy. The Modern Jazz Society. (Sm). GADE: Primer movimen1 de l'octet de corda. op. 17 Ouart~l Kontra Anne Egendal, Per lund Madsen. violins. Sune Ranmo, viola. Hnas Nyg:~ard, violoncel. (11m). BALlffil: La morella. Jakob Undberg, llaüt. (3m). BUSH: Consort music. Engllsh Northern Phllarmonia.Oir.: David Uoyd-Jones. (1Om). ELGAR: Somni d'Infants, op. 43. Orquestra de Cambra Anglesa Oir.: Paul Goodwin. (7m). 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. VERDI: Rèquiem. Julla Varady. Oolora la]tck. Dennis O'Nelll. Martti Talvela. Cor i Orquestra S1mfònlca del Gran Teatre del Uceu.Dir.: Romano Gandolfi. Enregtstrament fet per Catalunya Musica el dia 19 de ma¡g de 1989 al Gran Teatre del liceu. (SSm). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a ~rrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nrf Repet~ dels úh•ms programes 0:30 MUSICA CORAL Emès dimecres de Ja setmana passada. 1:30 M0SICA DE CAMBRA Programa emes la setmana anterior (Dimarts a tes 19:00h). 2:30 GRANS INTEGRALS Proorames emesos la setmana antenor (Ordre d'emissió: Repetrcló del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anteriot. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anlenor. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. 01marts, Dimecres. Ot¡ous. Divendres, de 10.03 a 13.00). .;;;¡ - ..~ e ..,, "" ;i" ~ a .... E!il ~ ~· -= ~ 11 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA i3 S' = - ~ a !;:;' ;;;¡· -. =. :s ...... S' e el ¡¡· ~ § ""' DISSABTI, 26 DE GENER DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el d.a presentada per P1lar Subiri. Recull d'obres breus. Inclou butlleU de notlci4 SI agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC BIBER: Mensa sonora. (Parts I a lli). Musica Anbqua de Colònia. Oir.: Reinhard Goebel. (27m). SCHMElZER: Vesperae SoHennes. Gradus ad parnassum. Concerto Palatmo. Choralschola der Wiener Hofburgkapelle.Dir.: Konrad Junghànel. (21m). MUFfAT: Sonata n. 4 en mi m. (Armonlco Trlbuto). The Parley ol Instruments. Dirs.: Roy Goodman i Peier Holman. (7m). 11:00 MÚSICA PER A COBLA MAN~N: •camprodon", sardana. Ricard Viladesau, tenora. Cobla Principal de Ja Bisbal. (3m). OLTRA: la llladora. Cobla de Cambra de Catalunya.Dir.: Jesús Ventura (4m). BORGUNYÓ.~ Esclat de primavera I L'est1uet de Sant Martl. dues sardanes. Cobla de Cambra de Catalunya.Dir.: Jesús Venlura i Barnel. (12m}. lEÓN: El vol d'un ocell, gran vals per a flabiol solista Pere Rabasseda. Cobla Principal de la Bisbai.Dir.; Francesc Cassú. (9m). PUIGFERRER: Et recordarem sempre, sardana. Cobla Els Montgrins.Oir.: Jordi Molina. (Sm). BERNAT: SUite n. 1. Cobla Mediterrànla.Dir.: Jesús Ventura. (17m). SERRA. Josep: la Arleslana (polka). Cobla Mediterrània.Oir.. Jordi león. (2m). 12:00 AGENDA MUSICAl 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió I realització: Pere Burés I Àlex Robles.Repetlcló del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la selmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malaoarrlga. SCHUBERT: "Der Gondelfahrer• (El gondoler). la pastorella" (La pastoreta), dues cançons per a cor d'homes. Cor de Cambra Robert Shaw. Norman Mackenzie. plano.Oir.: Robert Shaw. (Sm). STORACE: Pastorale. L'Amoroso.Oir.: Guido Balestracci (12m). WAlKER: Townshlp Kwefa John Wlillams. guitarra Paul Clarvis. percussions. Chns laurence, contrabaix. Richard Harvey, xiulets, flauta de canya lndia John Etherídge. guitarra Pete Whittaker. balafons. (3m). STRAUSS. R.. Trio i final de l'acte tercer d'"EI cavaller de la rosa· Renê Fleming, soprano Barbara Bonney, soprano. Susan Graham. mezzosoprano, Walter Berry. barilon. Orquestra Filharmònica de Vlena.Dir.: Christoph Eschenbach. (14m). CHOPIN: Vals, op. 42 Vladimlr Ashkenazy, plano. (4m}. BOCCHERINI; Simfonia n. 16, G. 510. Orquestra del Festival de londres.Dlr.: Ross Pople. (9m). SARASATE: Romança andalusa Angel Jesús Garcia. violi I plano. (5m). SCHUMANN: Obertura de "l es Escenes de Faust•. Orquestra AlllarmònltJa de Berlin.Dir.: Ciaudlo Abbado. (8m). COLTRANE: Tr~ne's blues Mites Davls Quintet. (Sm). WOOD: Montmatre, marxa final de Ja suíte Par(s. The New london Orchestra.Dir.: Ronald Corp. (4m). STEFfANI: Placidíssime catene. duel Carotyn Watkinson. mezzosoprano. Paul Esswood. contratenor. Wouter Móller, violoncel Alan Curtis. claveci i direcció. (7m). RIMSKI·KORSAKOV: Dues escenes de la cfulat invisible de Kilej. Orquestra del Teatre Bolxo1 de Moscou.Oír.: Andrei Txistiakov. (9m). MOZART: Primer moviment del quartet. KV 387 (dels quartets dedicats a Haydn). Quartet Hagen. (Sm}. GETZ: Gone wíth tlle wind. Stan Getz. saxo tenor. Al Haig, piano. Tommy Potter, baix. Roy Haynes. bateria. (3m). NIELSEN: Segon moviment del concert per a flauta i orquestra. Patrick Gallois, flauta. Orquestra Simfònica de Gòteborj¡.Dir.: Myung-Whun Chung. (7m). BEETHOVEN: Tercer moviment de la sonata per a piano n. 2S, op. 81a "Els adéus". Alfred Brendel, piano. (Sm). lANNER: "Die Kosenden· (Els enamorats}. vals op. 128. Orquestra Simfònica de Berlfn.Dir: Robert StoiZ.(6m). BACH: Invenció a dues veus, n. 13 en la m BWV784. John Bullard. banjo. John Patykula, guitarra. Steve Bennett, arpa_ (2m). ANÓNIM: When the Rebbe Elimelech becomes so veny merry...(melodia tradicional jueva). ltzakh Perfman. violi. Orquestra Filllarmònica d'lsraei.Dir.: Dov Seltzer. (Sm). MAHLER: "Es sungen drei Engel" (Canten tres àngels), de la simfonia n. 3. Janet Baker, mezzosoprano. Southend Boy's Choir. Cor i Orquestra Símlònrca de londres.Oir.. Michael Tilson Thomas. (4m). STRAUSS, J(ll): "Vi, dones i cançons", vals op. 333 (Arranjament per a quartet de corda d'Aiban Berg). Quartet Alban Berg. (1Om). HANDEl: Obertura de l'oratorl"Esther". The Klng's Consort.Oir.: Robert King. (Sm). THUILE: Flnale del sextet. op. 6. Grzegorz Cimoszko, flauta. Miroslaw Pokrywinskí, clarinet. Tytus Wojnowicz, oboè. Zbigniew Pluzek. fagot. Wleslaw Grochowski. trompa. Michíko Otaki, plano. (6m). KERN: "Can'tllelp tovin' dat man", de la comèdia musical "Show Boat". Frederica von Stade. Teresa Stratas. Bruce Hubbard. Karta Burns. Ambrosian Chorus. London Sinfonietta.Oir.: John McGiinn. (Sm). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Ignasi Piñol. HANDEL: Judes Macabeu. oratori. Jamie McDougall. Emma Kirkby. Catherine Denley. Michael George. James Bowman. Simon Bircllall. Cor del New College, Oxford. The King's Consort.Dir.: Robert King. (150m}. 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallolré. 22:04 A LA MANERA DE..... Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan Vives. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior (Dissabte 1diumenge a les 10:00h) 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Oissabfe 1Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repellcló dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 27 DE GENER DEL2002 8:00 MATINAl Música per començar el dia presentada per Pilar Sublrà Recull d'obres breus. Inclou butlleU de noticies I agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC VIVALDI . "Era la notte", canlata per a soprano i baix continu. Cecilla Gasdla. Barocco Venezlano.Dir.: Ctaud10 F~rrarini. (11m). ALBI NONI: "Part1, m1iascl" (Te'n vas, m'abandones), cantata n. 9. Barbara Schlick. soprano. Rodenck Shaw. clavicèmbal. Nicolas Selo. violoncel. (10m). MARCEllO, B. Oeh 1asciatem1 un momento. cantata per a soprano. Caterina Bevaqua. James Gray, claVicèmbal. (11m). ALBINONI: "Chi non sa quanta ínumano· (Qui no sap com dínhumà). cantata n. 12. Oerek lee Ragin. contratenor. Roderlck Shaw, clavicèmbal. Nicolas Seto. v1olonce1. (8m). LOm: Dos madrigals. The Consort of Musicke Dir.. A. Rooley. (12m). 12:17 GUIA MUSICAL La inlormació il·lustrada sobre els concerts ll'acllvitat música! de la temporada.Un espai p1esentat per Pilar Sublrà 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats diScogràfiques aparegudes al mercat, a carrac de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la selmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarriga. MOZART: Primer moviment del concert per a flauta n. 1, KV 313. Emmanuel Pahud. flaula Orquestra Filharmòmca de Berlln.Oir.: Cladio Abbado. (9m). ElLINGTON: The creofe love call. Barbara Hendrtcks. soprano. Monty Alexander Trio. (Sm). GlASS: "JapurA River" una de les peces compostes per al grup brasiler UAKTI i recollides en el disc que porta el titol genèric de: "Aguas del Amazonla". (5m). CONFORTO: "M1sera donna son .. ", cantata per a soprano. Ruth Roslque. soprano. Capella de Ministrers.Dir.: Carles Magraner. (Sm). TXAIKOVSKI: Vals-scherzo per a violi I orqueslra, op. 34 Gil Shaham, violí. Orquestra Nacional Russa Dir.: Mlkhall Pletnev. (9m). BRAHMS: lntermezzo, op. 117 n. 3. Joaqul Achúcarro, plano. (6m). VIVES: Preludi de l'acte segon de la sarsuela "Maruxa'. Orquestra de Cambra Anglesa.Dir.. Anloni Ros Marbà. (Sm). BYRD: Ch1ld's play. Donald Byrd, Johnny Coles. tromp~tes. Duke Pearson, plano. Bob Cranshaw, baix. Walter Perkins. bateria. (Sm). RAVEL: Minuet dc la suite d'orquestra "le tombeau de Couperln" Orquestra de cambra Orpheus. (5m). BACH. "Fürthle diCh nicht" motet BWV 228. Cor de Gambra RIAS. AJ..ldemie fur Alie Musík Berlin.Oir~ René Jacobs. (9m). SCHNITIKE: Primer moviment del concerto grosso n. 3. Orquestra del Royal Concertgebouw.Du Ricardo Cllailfy. (3m). STRAUSS, Joset Die Emanzip1erte. polka op. 282. Orquestra FilharmOnica de Viena. Oir. Zubin Mehta. (4m). RODRIGO: Cuatro madrigales amatorlos. Pilar Lorengar. soprano. Félix lavilla. plano. (8m). SALIERI: Primer moviment del concert per a píanoforte i orquestra, en SJ b M. Paul Badura-Skoda, pianoforte. I Solisti Veneti.Dir.: Claudlo Scimone. (11m). ··Damsaigh", fantasia sobre VIValdi i Ja música celta. Conjunt barroc "Le Orfanelle delia Pleta . Diferents solistes de música celta. (3m). SCHUMANN: "Süsser Freund, du bllckesl' (Dolç amic, em mires sorprès), lied del cicle "Amors I Vida d'una dona". op. 42. Barbara Bonney, soprano. Vladimlr Ashkenazy, plano. (5m}. GOLDMARK: Dansa final de la simfoma per a un casament rústic, op. 26. Orquestra Filharmònica de Los Angeles.D1r.: Jesús lópez Cobos. (8m). CHOPIN: Vals n. 9. op. 69 n. 1. "!:adéu". Vladímir Horowitz, p.ano. (4m). CAPPUS: la pierrette, rondeau. Philippe Pierlot. Rainer Zipperllng, Sopll'e Wattllon. baixos de viola. Robert Kohnen, clavecí. (4m). BELLINI: "Casla diva" de l'òpera "Norma·. Renée Atming, soprano. london Volees. Orquestra FllllarmòniC3 de Londres. Dir: Charles Mackerras. (8m). TAILLEFERRE: Valse des Dépèches 1 Quadnlle del Ballet Les Mariés de la Tour Eiftel. Philharmonla Orchestra.Dír.: Geoffrey Simon. (Sm). RAKHMANINOV: Vocalise. op 34 n. 14. Cho·Uang Un. violi. Sandra Rivers, plano (Sm). BEETHOVEN: Obertura Coriolà, op. 62. Orquestra del Segle XVIII.Dlr.: Frans Brúggen. (7m). VACHDN: Quartet de corda n. 1, op. 5. Quartet les Adieux. {8m). "I am a poor waifaring stranger"+, "Wild mountain thyme", dues cançons tradicionals (Arranjaments de Cralg Leon). Andreas Scholl, contratenor. Edin Karamazov, llaüt+. Stacey Shames. arpa Orquestra de Gambra Orpheus. (Sm). 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA VERDI. Don Cario. òpera en cinc actes. Ferruccio Furlanetto. M1cllael SyiVester. Vladimir Chemov. Samuel Ramey. Paul Pbshka. Aprile Milla. Cors í Orquestra del Metropolitan.D!r.: James levine. (203m). 20:31 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina_ 22:35 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musicals d'interès. Presentat i conduit per Joan Vives. i realitzat amb la colaboració del Consell Català de Ja Música. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:OS NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguiler.L Resum dels millors programes de la setmana passada. 2:05 CONCERT BARROC Repetició del programa emés la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). ... PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 3:05 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmtna Malagarriga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emrssíó: repetició dels programes de DiSsabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 6:05 CAPSA OE MÚSICA Programes emesos la setmana antenor. (Ordre d'emissró: Repetició dels programes de Dilluns, Ormarts, Ormecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DILLUNS, 28 DE GENER DEL 2002 7:0S MATINAL Musica per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI SARASATE: Romança andalusa, op. Z2 n. 1 (orquestració d'Olio Hohn) Gil Shaham, violi. Orquestra de Cambra Orpheus. (Sm). SAMMARTINI. G: Concerto grosso n. 6. Ensemble 415.DJr.; Chrara Banchlnl. (Sm). LEGRAND: "The summer knows" (Estiu del42). Jessye Norman. Mlchellegrand. piano. (4m). SCHUBERT: Quartet de corda n.11, op.125 n.2. 0.353. Quartet de corda de leipZig (22m). KERN: "All the things you are" del musicai"Very warm for May" Yehudi Menuhin i Stêphane Grappelli, violins. Conjunt lnstrumentai.Oir.: Max Harris. (4m). 10:03 CAPSA OE MÚSICA SAGUER: Simfonia n. 16, en Sol M. London Mozart Players.Dir.: Matthias Bamert. (14m). CINC ESPIRITUALS NEGRES. Jessye Norman. Katheleen Batlle. Orquestra dirigida per James Levme. (15m). RAMEAU: Oàrdanus. suite d'orquestra. English Baroque Sololsts Dir.: John Ellot Gardlner. (5Sm). ALBÉNIZ: Nocturn de "Peplta Jlménez''. Orquestra Filharmònica d'Espanya.Dir.: Ralael FrOhbeck de Burgos. (Sm). HAYDN: Duartet de corda op. 77 n. 1. Hob 111:81. Quartet Mosaiques. (24m). KODALY: "Les noies joves noruegues" I "ets vells", dues obres corals. Cor de Cambra de Pecs. Dir.: Aurel TIIIai. (9m). RIMSKl·KDRSAKOV: El gall d'or, SUite. Orquestra Simfònica de Botxoi.Oir.: Atexander Lazarev. (27m). CHARPENTIER: Magnificat. H.73. Conjunt vocal i instrumental les Arts Aorissants.Oir- William Christie. (9m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentacw de tes ultimes novetats discogràfiques apareguda• al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 GRANS INTEGRALS la música per a prano de Frederic Chopin Dos nocturns, op. 32. Vfadlmir Ashkenazy, prano. (11m). Nocturn en do m. Maria Joao Pires. piano. (3m). Dos nocturns. op. 37. Daniel Barenboim, plano. (12m). Dos nocturns. op. 4S Vfadlmlr Ashkenazy, p1ano. (14m). Dos nocturns, op. 55. Viadlmlr Ashkenazy, piano. (10m). Dos nocturns, op. 62. Artur Rubinsteln, plano. (12m). 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA NOVA MÚSICA. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto. COPLAND: Variacions per a plano. David Alien Wehr. (11m). SCHONBERG: Trio de corda, op. 45. Membres del Quartet Jullliard. (22m). STRAVINSKI: Variacions (rn memoriam Aldous Huxley). Orquestra Simfflnic.a de Colúmbia.Dir.: Robert Craft. (5m). 16:00 A FONS LES VERSiONS DE REFERÈNCIA. L'espai temàtic de catalunya MusiCa presentat per Eulàfia Benito. FRANCK: Sonata en la Major per a vrolí i p1ano Jacques Thibaud, violi. AHred Cortot. piano. (27m). DEBUSSY: Sonata en sot menor per a violi 1piano Jacques Thibaud. violi Alfred Cortot. plano. (12m). CHOPIN: 2 impromptus op. 29 I op. 36. Alfred Corto~ plano. (9m). 17:00 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir deies peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA ANTIGA GUERRERO: Missa de la batalla Escoutez Cor de la Catedral de Westminster. Hls ma¡estys sagbutts and cornells. Dir. James O'Donneil. (30m). MORALES: Magnificat. lamentabatur Jacob i Emendemus in melius. Tres Motets The Hilliard Ensembte (23m). 20:1 O ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya RODRIGO: Tercer moviment del ·concierto para una fiesta~. Pepe Romero. guitarra. Academy ol Sl Martin in the Frelds.Dir.: Neville Marriner. (7m). FIELD: Gran vals en la M. per a dos pianos. Bruce Posner. Donald Garvelmann, pianos. (7m). BRETON: •¿Oónde vas con con mantón de Manila"?, de la Verbena de la Paloma. Manuel Ausensl Ana María lriarte. Orquestra Srmlònlca.Dir.: Ataulfo Argenta. (4m). JOBIM, A.C.: "Once lloved". Joe Henderson, saxo tenor. Oscer castroNeves, gurtarra. (5m). LECLAIR: Allemanda de la Sonata li. Can Laurin, Nauta de bec. Mogens Rasmussen, viola de gamba. leif Meyer, clavecl. (4m). KODALY: Extractes instruments! de Hary Jan os. Orquestra del Festival de Budapest. Dir.: lvM Flscher. (Sm). BRAHMS: Primer moviment del trio amb piano. op. S. Trio Beaux Arts. (10m). MARNAY; "Qu'est·ce qui r'vient". Maurice Chevalier. Orquestra dirigida per Raymond lefèvre i Paul Mauriat. (2m). MANFREOINI: Concerto grosso op.3 n.11 Capella tstropolitana.Oir.: Jaroslav Krcek. (7m). RAKHMANINOV: Pnmer moviment del concert per a piano n. 2. op. 18. Jorge Boiet. Orquestra Simfònica de Montreal.Dir; Charles Ootoit. (12m). MADAGASCAR: Músiques de divertiments de les terres altes. Cilares. (6m). GRIEG: Peer Gynl. Suite n. 2. op. 55. Academy ot St Martín·in·the-fields.Dir.: Neville Marriner. (17m). BERNAT: "La nit", sardana. Cobla Sabadell. Dir.: Jesús Ventura. (Sm). MASSENET: "Ces lettresl... Ces lettres!", ària de l'òpera ·werther". Victoria dels Àngels, soprano. Orquestra de Parls.Dlr.: Georges Prêtre. (Sm). 22:04 ELS CONCERTS OE CATALUNYA MÚSICA TEMPORADA DE L'OSC. Presentació: Alfred Celaya. WAGNER: Faust, obertura. PFITNER: Concert per a violi i orquestra. BEETHOVEN: Simfonia n. 7. Ra1ner Kuchl. VIOli. Orquestra Simfònica del Gran Teatre del liceu D1r.: Bertrand de Brlly, Enregistramenl fet per Catatun)'il Müslca el dia 25 de gener del 2002 a I'Audrtori. TEMPORADA OBC 200112. 23:45 NOCTURN Müsica per acabar el dra. PresentaCló a c~rrec d'Alfred Celaya PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels ú~ims programes 0:30 MÚSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat. 1:30 CICLE DE LIEO Emès divendres passat 2:30 GRANS INTeGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre rj'em1ssló: Repetició dei Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres. de 20;10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emrssió: Repetició dels programes de Drlluos. Dimarts. Dimecres. Dijous Drvendres, de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 29 DE GENER DEL 2002 7:0S MATINAL Música per començar el dra presertada per Joan Vrves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins mformalius r agendes musicals. 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI BRULÉ: A la douçor de la bele seson Paul Hillier, veu. Andrew Lawrence-King, saltiri. (Sm). RESPIGHI: Els ocells. su1te per a petita orquestra. Academy ol St. Martln·ln·the·llelds.Dir.: Neville Marriner. (20m). PAGANINI: Variacions per a violi sol sobre el tema "Ne i cor piu non mi sen ro··. llya Grlngotts, violi. (14m). MENOELSSOHN: "Auf Flúgeln des Gesanges", op. 34, n. 2 Ann Murray, meTZosoprano. Graham Johnson, piano. (4m). 10:03 CAPSA DE MOSICA SCHUMAN W Obertura per a un festival americà. Orquestra Filharmònrca de Los Angeles.Oir.: leonard Bernste1n. (9m). BACH: "Christ tag in Todesbanden• (Jesucnst jeia en els lligams de ta mort), cantata BWV 4. Solistes vocals. Cor Monteverdl. Engllsh Baroque Sofo1sts.Drr. John Eliot Gardrner, (23m). DVORAK: Ouintet amb piano op. 81. Quartet Takacs. Andreas Haclliger. plano. (39m). GRifG: Tres cançons noruegues. Anna Sofre van Oller mezzo-soprano. Bengt Forsberg, piano. (Sm). BIZET: L'Arlesrana. op. 23. musica d'escena. Orfeó Donostiarra. Orquestra del Cap1toli de Tolosa. Dir.: Mlchel Plasson. (54m). MOZART: D1vertlmento KV 13S. Orquestra de Cambra Franz llszt.Drr~ Jan os Rolla. (11m). DONIZETTI: Concertino per a oboè d'amor I orquestra. GOnther Passin. RIAS Sinfonletta.Dir.. Jlrl Stirek. (10m). ARNOLD: Quatre dansilS escoceses, op. 59 The Phllharmonla.Dir Bryden Thomson. (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de telo ultrmes novetats diSCOQràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse AQuilera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música pec a piano de frederic Chopin Srs Poloneses. op. pòstum. Vlad1mrr Ashkenazy, p¡ano. (28m). Tres poloneses. op. 71 Vladimir Asll~enazy, piano. (20m). 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 AFONS ELS COMPOSITORS CATALANS. l'espai tematic de Calalunya Música presentat per Eulàlra Benito, 16:00 A FONS L'ÒPERA. L'OPERETA llA SARSUELA. L'espai temàtiC de catalunya Mtisica presentat per Eulàlia Benlto. OFFENBACH; "Estimo ats militars", de l'opereta "la Gran Duquesa de Gerotstein" Werner Krenn. Orquestra de l'Opera Popular de Viena.Dír.: Anton Pauttk. (Sm). CHABRIER: "U ne êducatlon manquée". opereta en un acte. Mlreille Detunsch. Brlgitte Desnouas. Jean·LOUIS Georoel. Orquestra dei Colleg1um Mus1cum de Strasbourg.Dir.: Roger Delage. (42m). LINCKE: ·castells que sou a la lluna", de l'opereta "Frau Luna". lucia Popp. soprano. Ambroslan Opera Chorus. Academy ol StMartirHn-theFields.Oir.: Neville Marriner. (Sm). 11:00 LA TARDA OE l 'OIENT Programacró realitzada a partrr de les pebclons delS nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Gardús. 19:00 MÚSICA DE CAMBRA BOROOIN: Quartet de corda n. 1 en La M. Quartet de corda de Moscou. (39m). BRUCH: Quatre peces per a clarinet. vrola 1piano op. 83 ( n. 1 a 4). Gérard caussé. Paul Meyer. françois· René Duchable. (17m). 20:1 O ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya PRAETORIUS: Tres dansss de les danses de Terpsicore Westra Aros Pijpare.Dir.: Bertll P.lrnlof. (3m). FALLA: Tercer moviment del concert per a clavecl. flauta, oboè, clarinet, violi i violoncel. lgor Klpnis, clavecí. Components de l'Orquestra f ilharmònica de Nova York.Dir.: Pierre Boulaz. (4m). COLTRANE: Naíma. James Carter. Hamlet Blulett. saxòfons barítons. Craio Tabom. plano. Jaribu Shahld, contrabaíx. Taní Tabbat, bateria. (7m). BEETHOVEN: Sonata per a piano n. 13. op. 27 n. 1 "Quasi una fantasia". Tatiana Nikotaleva. (16m). PLEYEL: Tercer moviment del concert per a violoncel i orquestra en DoM. B. 106. lvan MonigheHi, violoncel. Akademie für Alta Muslk Berlin. (Sm). GERSHWIN: ·summertíme". "lkwes you. Porgy" Barbara Hendricks. soprano. Katia i Marrelle labèQue. duet de pianos. (10m). DANSES DE FRANÇA: Bourgogne-Bresse. Grup folklòric VEHRELE. (7m). TXAIKOVSKI: "Aviat serà mitjanit". àna de l'acte 3r de l'òpera "la Dama de Piques". Julra Varady. soprano. Orquestra de ra Ràdro de Munlc.Dir.: Roman Kofman. (Sm). VIVALOI: Concert en Sol M pera dos llaüts i orqueslra de corda. RV S32 (transcripCIÓ del concert per a dues mandolines). Julian Bream. llaüt. Orquestra Monteverdi.Dir.: John Etiol Gardiner. (11m). HAYDN: Gloria de la mlsaa In ternpore balli ·Paukenmesse·. Hob XXII:9. Dorolhea R6schmann. soprano. Eilsabelh von Magnus. contralt. Herbert Llppert, tenor. Oliv~r Widrne¡, baríton. Cor Arnold SchOnberg. Concentus Musicus de VIena.Oir.: Nrkolaus Harnoncourt. (11m). 13 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA BRUCH: Pnmer mOV1ment de la s1mfoma n. 1. op. 28. Orquestra de la Gewandhaus de Le1pz¡g.Oir.: Kurt Masur. (10m). DEBUSSY "Homenatge a Rameau·. del pn mer volum del recun "Imatges". Josep Mana Colom. piano. (1m). STENHAMMAR: Romança sentimental. Semmy Stanthammer. VIOli. Stetan Lmdgren. piano. (6m). SCHUBERT: "Gute Nacnt• (Bona nit). primer lied del Viatge d'Htvem D. 911 . Christoph Prégardten. tenor Andreas Steler, fortepiano. (6m). 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya Obres de RAVEL. CERVELLÓ. GARCIA MDRANTE, MORALEDA. ROSSINYOL I NAVARRETE Anna Riccl, mezzosoprano. Jordi Rossinyol. gu1tarra. Bernat Casullejo, flauta. Jaume Bragulat. tambors. Enregtstrament fet per Catalunya Música el dia 2S de ¡ullot de 1998 al Claustre del Convent de Sant Agustr de Barcelona. FESTIVAL D'ESTIU GREC 98. (58m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. iOJ ¡;¡;;- = .... a a =~ ;¡· 207 .... C"' :s. sa "'-' ""' ¡¡· ~ ~ 14 PROGRAMACIÓ DE NIT Repebctó dels últ1ms programes 0:30 A LA MANERA DE.. .. Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Gwó i presentació de Joan VIVes.Repeucló del programa emès d1ssabte passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: RepetiCió del Dilluns. Dimarts, Dimecres. D1¡ous, Divendres. de 14 00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana antenor. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dímarts, Dimecres. Dtjous. Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMECRES, 30 DE GENER DEL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius I agendes mustcals 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI VJVALDL Concert op. 8 n. 4 "l'Hivern" de "Les estacions· (Arran¡ament fet per JoriS van Goethem). Marion Verbruggen. Quartet de flautes de bec de Aandes. (9m). RIMSKY·KORSAKOV: Fantasia sobre temes serbis, op. 6. Orquestra SimfòniCa de Moscou.Dir.. lgor Golovchin. (Sm). GASULL: "Tacangua·. per a quatre guilarres. Feliu Gasull. guitarres. (13m). STRAVINSKI: Concert per a orquestra de cambra "Dumbarton Oaks". Slnfontetta de Montréai.Dir.; Charfes Dutotl (15m). 10:03 CAPSA DE MÚSICA HUMPERDINCK: Hênsel i Gretel. Obertura. Orquestra Filharmònica de Berlin.Dir.: Herbert Von Karajan. (9m). TARTINI: Sonata en sol m 'El trinat del diable". Anne·Sophte Mutter, violi. Orquestra filharmònica de Vtena.Dir.: James Levine. (17m). BEETHOVEN: Simfonia n. 8. op. 93. Orquestra de cambra d'Europa.Oir.: Nikolaus Hamoncourt. (27m). CANÇONS DEL MEU PAíS NATAL AQnes Ballsa Orquestra &perimentat d'Atenes.Dir.: Stavros Xarhakos. (13m). MENDELSSOHN: Octet de corda. op. 20. Hausmusi1<. (32m). BALAKIREV: Simfonia n. 1. The Philharmonia.Oir.: levgeny Svetlanov. (44m). BACH. C.Ph.E.: Dos Motets per a solistes. cor i baix continu. Solistes vocals. Rheinische Kantorel. Coníunt instrumentat.Dir.: Hemann Max. (9m). MORERA: Melangia. Orquestra de cambra Gonçal Comellas.Dir.: Gonçal Comellas. (8m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música per a piano de Frederic Chopin Dues poloneses, op. 26. Maurilio Pollini, piano. (17m). Oues poloneses, op. 40. Maur!zlo Polfini. piano. (13m). Polonesa, op. 44. Evgeny Kissin, piano. (12m). Polonesa-Fantasia. op. 61. Jean-Bemard Pommier. piano. (12m). 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 AFONS LA MÚSICA, ARA. l'espaJ temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benrto. 16:00 A FONS LA MÚSICA RELIGIOSA. !:espai tematic de catalunya MusiCa presentat per Eulàlia Benito. ANCHIETA: Missa quarti toni. Coral Universitària de Torí.Dir.: Dario Tabbia. (29m). MOZART: Utaniae de BMV (Lauretanae), KV 109. Mitsuko Shirai. Heidi Riess. Eberhard Büchner. Hermann Chtistlan Polster. Cor i Orquestra Simfònica de la Ràdio de L~Jpzig.Dir.: Herbert Kegel. (13m). PART: Missa Sillabica. Chrlstopher Bowers-Broadbent, orgue. Theatre ol Voices.Dir.: Paul Hillier. (13m). 17:00 LA TARDA DE l'DIENT Programació reantzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d.e d'Olga cardús. 19:00 MUSICA CORAL BARTOK: Quatre cançons populars eslovaques. Ueder Càmera. Adoll Pla. piano.Dir.: Josep Vila. (Sm). RAVEL: Tres cançons. Cor de cambra d'Estocolm.Dir.: Enc Ericson. (7m). MENDELSSOHN: La primera nit de Walpurgis. balada de Goethe per a solistes. cor i orquestra. op. 60. Brigitte Balleys. contralt. Frieder Lang. tenor. Gilles cachemaílle, baríton baix. Cor i Orquestra Gulbenldan.Dir.: Michel Corboz. (35m). DEBUSSY: Tres cançons de Charles d'Orféans. Cor de cambra d'Eslocolm.Dir.: Eric Erieson (6m). 20:1 O ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. DVORAK: Scherzo de la sonatina per a violi I plano op. 100, B 183. Gil Shaham. violi. Orli Shaham, plano. (3m). MONTEVERDI: Vespro delta Beata Vergine, Lauda Jerusalem. Collegium Vocate. La Chapelle RoyaJe.Dir.: Philippe Herreweghe. (Sm). BACH. C. Ph. E.: Tercer moviment del concert per a clavecí Wq. 6. Gerald Hambitzer. clavecl. Concerto Kóln. (1m). XOSTAKOVITX: Tahíti Trot (Tea for Two). Orquestra del Royat Concertgebouw.D1r.• Riccardo Chailly. (4m). RAGAPARAJ. Ram Chatur Mallik. (1m). MAHLER: ·cançó de beure del dolor de la terra•. primer lied de "El cant de ta terra·. Michael Schade. tenor. Orquestra F1lharmomca de Vtena 01r: Pierre Boulez. (9m). ROBINSON. WILLIARD: "Oid folks". Ray Bryant. piano. Kenny Burrell, gu1tarra. Peter Washington, baix. Kenny Washington, bateria. (6m). LOVENSKIOLD: Fragment de l'acte llon del ballet en dos actes ·sytliden" Radio Sinlonietta Danesa. Dir. Harry Damgaard. (9m). MOZART: Missa brevis KV 140. Dorothea ROschmann, soprano. Ellsabeth von Magnus, contralt Herbert Lippert, tenor. Gllles Cachemallle, batx. Concentus Musicus de Vlena.Dir.: Nlkolaus Harnoncourt. (16m). WILLIAMS, PATRICK: Tema de la pel.llcula "Bionde". Roy Hargrove, trompeta. Mtke Lang, plano. Chuck Berghofer, baix. Gregg Aeld. balena I orquestra. (4m). MENDELSSOHN: "Andante·Allegro con fuoco", primer moviment de la simfonia n. S "Reforma·. op. 107 Orquestra Filharmònica de Viena. Dir.: John El iOl Gardmer. (11m). GRANADOS: Segon mov1ment deltno amb ptano. op. 50. Trio Beaux Arts. (4m). ELLINGTON'STRAYHORNiMERCER: "Salin dolr. Nancy Wilson i l'orquestra de Gerald Wilson. Enregistrament fet el1964. (2m). PONCHIELLI: "!:ora non giunse ancor", ària de l'acte ler de l'òpera "La Gioconda". Renata Tebaldi. Orquestra de l'acadèmia de Santa Cecllla de Roma. Dir Lamberto Gardelli. (13m). 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. HAYDN: Concert per a plano i orquestra en Re M. Hob XV111:11. Concert per a trompeta i orquestra en Mi b M, Hob Vlle:l. MOZART: Slmlonia Concertantper a violi i orquestra, en Ml b M, KV 364. Àlex Ramfrez, plano .. Josep Antoni Casado, trompeta. Joan Espina, violi. Miquel Serrahtma. VIOla. Orquestra Nacional d'Andorra.Dir.: Manuel ValdiVieso. Enregistrament fel per catalunya Música el dia 7 d'octubre de 1998 al palau de la Música catalana de Barcelona. CICLE "EL PRIMER PALAU (63m). 23:45 NOCTURN Mlisica per acabar el dia. Presentació a càrrec d'AJired Cetaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels liltims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emtssió: Repetició del Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya Programes emesos la setmana anterior. {Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió; Repetició dels programes de D1lluns. Dimarts, Dtmecres. Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DUOUS, 31 DE GENER DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recun d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI HANDEL "Let thy hand be strengthened' (Que tinguem les mans ben unides). anthem HWV 2S9. Cor de la catedral de Wtnchester. The Brandenburg Consort.Dir.: Davil Hill. (8m). "Piece for Piazzolla". Phil Woods. (Srn). RODRIGO: Sones en la Giralda. Catherine Mic~el, arpa. Orquestra Nacional de l'Opera de Monte·Carlo.Dir.. Anlonlo de Almeida. (Sm). COPLAND: Quatre episodis de dansa de "Rodeo•. Orquestra Simfònica de DetroiLDir.: A. Dorali. (20m). 10:03 CAPSA DE MÚSICA TORELU: Concert per a trompeta en Re M. Maurice André, trompeta. Welner Solisten. (8m). GRANADOS: Trio amb piano. P1ano Trio Salzburg. (29m). SCHUBERT: Missa n. 5, D 678. Luba Orgonasova. Birgit Remmert. Deo¡¡ van der Wall Anton Scharinger. Cor Amold Schonberg. Orquestra de cambJa d'Europa.Dir.: NikDiaus Hamoncourt. (SOm). DVORAK: El meu pafs, obertura. Orquestra Simfònica de Londres.Dir.: lstvan Kertész. (10m). TXAIKOVSKI: Suite per a orquestra n. 4, op. 61 "Mozarttana·. Orquestra Simfònica de I'URSS.01r.. Evgeni Svetlanov. (2,'lm). PURCELL Rai se. raise the voice, oda per el dia de Santa Cecília. Z 334. Gillian Ftsher. MaJY Seers. James Bowman. NigeJ Short. Mark Padmore. Andrew Tusa. Mlchaet George. Robert Evans. The Klng's Consort.Oir.: Robert King. (12m). PAISIELLO: Concert par a piano i orquestra n. 6. Marlaclara Monettl. Orquestra de Cambra Anglesa.Dir.: Stephanle Gonley. (15m). HONEGGER: Rugby. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Bavrera.Dír.: Charles Du1oit. (8m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de tes últimes novetats discogràfiQues aparegudes ai mercat. a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 GRANS INTEGRALS La múSICa per a piano de Frederic Choplll Polonesa. op. 53. Martha Argerich. plano. (Sm). Preludi en La b M. Vladfmir Ashkenazy, piano. (lm). Vint-i-quatre preludis. op. 28. MauriziO Pollini. piano. (37m). Preludi, op.4S. Arturo Benedeltí Michelangeli, piano. (Sm). 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. Christoph Prégardlen l'espaí temàtlc de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. BEETHOVEN: "An die feme Geliebte" (A l'estimada llunyana) op. 9S. Christoph Prégardlen, lenòr. Andreas Slaler, forteplano. (13m). SCHUMANN: Tres primers lieder del cicle "Els amors del poeta", op. 48. Christoph Prégardien, tenor. Andreas Steler, fortepiano. (3m). BACH: Domine Deus i Qui tolils peccata mundi del "Gloria" I "Benedictus· de la Missa en si m. BWV 232. cie PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Christoph Prél¡ard•en, tenor Johannette Zomer, soprano.Cor i Orquestra del Collegium Vocale Oir~ Philippe Herreweghe. (10m). HAYDN: "Vado a pugnar contento•. ària de l'acte ter del drama heroic en tres actes "Armida". Chnstopll Prégardien. tenor. Concentus Musicus de Viena. Oir.: Nikolaus Hamoncourl (Sm). BRITTEN: Now Sleeps the Cnmson Pelai per a tenor, trompa i corda. Cllristoph Prégardten. Ib Lanzky·Otto. Taplola Sinfonletta.Dir.: Osmo Vanskà. (3m). SCHUBERT: Cinc primers lieder del cicle "La bella molinera", O. 795. Christoph Prégardlen, tenor. Michael Gees. plano. Enregistrament fet per Catalunya Música el dla 20 de novembre del 2000 a l'Auditori Winterthur de l'lila Diagonal dins del marc de la Schubertlada 2000· 2001. (11m). 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS. t:espal tematlc de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benilo 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical GUió i realització: Pere Burés i Àlex Robles. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya PROKOFIEV: Romeu i Julieta, suite n. 3, op. 101. Orqueslra Nacional Escocesa. Dir.. Neeme Jarvi. {18m). PORTER: "Nigllt and Oay·. Ella Atzerald. Tommy Flanagan. Frank de la Rosa Ed Thlgpen. (7m). DINAMARCA: ·en gammet vals" (vals antic). (2m). CAVAllER!: Escenes sèptima, octava 1 novena de l'aote 11 de l'oratori "Rappresentatlone di Anima. el di Corpo". Ta~ana Troyanos. Hermann Prey. Capella Academica de VIena. Conjunt Wolfgang von Karajan.Oir.: Charles Mackerras. (Sm). SALIERI: Serenata per a Instruments de venL 11 Gruppo di Roma (6m). POPULAR CATALANA: "El cant dels ocells", arranjada per violoncel I plano per Pau Casals. Pau Casals, violoncel. Mleczyslaw Horszowskl, piano. (4m). JAVA: Pembuka: Gending Prabu Malaram (el venerable Torrent de mel). (7m). BEETHOVEN: Primer moviment del trio op. 70 n. 1, •fantasma •• Wilhelm Kempff, piano. Henryk Szering. violi. Pierre Fournier, violoncel. (7m). PUCCINI: "Un bel di vedremo·. ària de l'òpera Madame Butterfly. Anna Tomowa·Sintow. Orquestra Simfònica de la Radio nacional de Butoària.Oir.: Vassll Stefanov. (Sm). MARAIS: Les votx humaines. n. 63. Jordi Savall, baix de viola Anne Gallet, ctavecl. Hopkinson Smith, ttorba. (Sm). FAMBROUGH, CHARLES: "Andrea•. Charles Fambrough, baix. Donald Harnson i Joe Ford. saxos. Steve Turre, trombó. Bill O'Conell, plano. Bobby Broom, guitarra. Rlcky Sebastian. bateria. Sleve Berrios, percussió. (7m). BIZET: !:Artesiana, suite n. 1. Orquestra de Parls.Olr.: Daniel Barenboim. (19m). KERN: •smoke gets in your eyes•. Klrl Te Kanawa. The London Slnfonietta.Oir.: Jonathan Tunlck. (3m). LISZT: Somni d'amor Alfredo Kraus, tenor. Edelmlro Amalles. plano. (5m). 22;04 ELS CONCERTS OE CATALUNYA MUSICA Presentat per Alfred Celaya. BRiffiN: Sinfonietta. ROORIGUEZ • PICó: Imatges d'Alicia. FALLA: Concert per a clave i cinc instruments. RINCON: Simfonia de càmara n. 2. HINOEMITH: Kammermusik n. 1. Lluís Vidal. piano. Orquestra de cambra Teatre Uiure.Oir.: Josep Pons. Enregistrament fet per catalunya Música el d•a 20 de juliOl de 1991 a l'Església de Torroella de Montgri. Festival lnlemacional de Música. (73m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Cetaya. PROGRAMACIÓ DE Nlr Repetició dels últims programes 0:30 l'AUDIOVISUAL Emès diumenge passal 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dllluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Oílluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA OE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DIVENDRES, 1 DE FEBRER DEL2002 7:08 MATINAL MúSica per començar el 11'13 presentada per Joan V'IVBS. Recull d'obres breus. Inclou buHieHns informatius i agendes musicals. 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI DVORAK: Ària de Rusalka. Lucia Popp, soprano. Orquestra de la Ràdio de Munlc.Dir.: Leonard Slatkln. (Sm). FASCH: Concert en Re M ·ore Jagd" (La caça). H. Baumann i R. Vlatkovic, trompes. Academy ot St. Martln-in-the·Aelds.Oir.: lona Brown. (13m). HONEGGER: Rugby, moviment simfònic o. 2. Orquestra Filharmònica de Nova York. Dir.: Leonard Bernslein. (8m). 10:03 CAPSA OE MÚSICA TELEMANN: Concert en la menor per a nauta de bec, viola de gamba. viol~ viola i baix continu. Robert Ehrtlch. flauta dolça. Slegfried Pank. viola de gamba. Conjunt d'instruments de vent dels Solistes Barrocs de Leipz¡g. Conjunt dínstruments de vent del Collegium de Leipzi!¡. (16m). SMETANA: Tres danses de "La núvia venuda". Orquestra Rlllarrnònlca de Nova York.Oir.. Leonard Bemstein. (8m). GUERRERO: Los GaviJanes, sarsuela. Teresa Berganza. Manuel Ausensi. Tony Rosado. cartos Munguia. Cor Cantores de Madrid. Gran Orquestra Simfònica.Dir.: Ataulfo Argenta. (SOm). MOZART· Exsultate, jubilate, KV 165. Klri Te Kanawa. Cor i Orquestra Sim!Onlca de Londres.Oir.: Colin Oavls. (15m). HAYDN: Simfonia n. 101 "El rellotge". Orquestra del Royal Concertgebouw.Oir.: Nlkolaus Harnoncourt. (28m). SAINTECOLOMBE: Concert a dues violes n 3 "Le Tendre". Jordi Savall i Wieland Kuijken, baix de viola (Sm). PROKOFIEV: L'amor de les tres taronges. SUIIe Op. 33a. SCHAFFER •frau Ouek1orin und Frau Orquestra t~cional Escocesa.O•r • Neeme lnspectonn· (La senyora directora i la Jarv•. (tSm). senyora 1nspectora), lied. ARRIAGA: Nada y mucho. octet per a FeliC•ty Lott, soprano. Aon Murray, corda, gwtarra I trompa. mezzosoprano. Grallam Johnson. pi.lno. Orquestra SimfòniCa de Bnbao.OII. Jesús (Sm). López Cobos. (9m). GOUNOD: "La siesta", "Sérenade" 13:00 NOU PUNT NOU (Serenata). "Llttle Celand10e" (la petrta PresentaCió de les Olt•mes novetats Cehdònaa), tres melooies. discogràfiques aparegudes al mercat. a Felielty lott. soprano. Ann Murray, càrrec de Montse AgUllera. mezzosoprano. Grallam Jollnson. p~ano. 14:00 GRANS INTEGRALS (9m). La mústca per a piano de Frederic Chopin ROSSINI: "Le Gíttane" (Les gitanes). Rondo, op. 1. FeiiCity Lotl. soprano. Ann Murray, VJadfmtr Ashkenazy, plano. (8m). mezzosoprano. Grallam Johnson, piano. Rondo ·a la mazur". op. 5. (6m). Vladlmir Ash~enazy, p1ano. (Sm). ROSSINI: •Anzoletta co'passa la regata• Rondó en Do M, op. 73. (Angelina quan passa la regata). Vladimir Ashkenazy, plano. (9m). Feliclty Lott, soprano. Ann Murray, Rondó en Mi b M. op. 16. mezzosoprano. Graham Johnson, plano. Vladlmlr Ashkenazy, piano. (1Om). (2m). 15:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS 15:10 A FONS Presentat per Alfred Celaya. LA MÚSICA SOLA. COLTRANEJMONTOLIU: "Some other La guitarra blues• L'espaltematlc de Catalunya Música Trio Tete Montoliu (6m) presentat per Eutalla Benlto. MILHAUO: Le boeuf sur le tort. POULENC: Sarabanda per a guitarra sola. Gidon Kremer, violi. Oleg Maisenberg, Cralg Ogden, guitarra. (3m). piano. (16m). SCHUBERT; Quartet per a flauta, gu1tarra, ROSSINI: •·No che il morir non è", escena viola 1violoncel. i cavabna del melodrama "Tancredr. Clive Conway. Gerald Garcia. Paul Maria Bayo, soprano. Concerto Silverthome. Charles Tunnell. (32m). ltaliano.Oir.: Rinaldo Alessandrini. (10m). SORS: Variacions sobre un tema de La PACHELBEL: Gallon. flauta màgica de Mozart. op. 9. Orquestra de cambra de Stuttgart.Oír.: Karl Munch,nger. (Sm). xavier Coll. gUttarra. (9m). SCHUMANN: Obertura "Manfred", op. 16:00 A FONS 115 ELS INTÈRPRETS CATALANS. Phílharmonli Orcheslra Oir~ Christian L'espai temalic de C3talunya Música Th1elemann. (15m). presentat per Eulàlia Ben.to. MARTINEZ I VALLSIREVEATÈ: "Ninc· RECITAL d'àries famoses (l'òpera. Nanc i Sardana • Josep carreras amb diverses orquestres i Anna Maria Reverté. {4m). directors. (29m). RAVEL: Bolero (arranjament fet per RECITAL de romances de sarsuela. Jacques Louss1er). Josep carreras. Orquestra de cambra Trio Jacques Loussier (17m). Anglesa.Oir.; Antoni Ros Marbà. (27m). SHANKAR'N'CAROLINE; Oreams (7m). OONIZETII: Tres cançons. WAGNER: Obertura de Rienzi. Josep C3rreras. Martin Katz, plano. Orquestra Simfònica de Xlcago.Oir.: (1 1m). Daniel Barenbolm. (13m). PUCCINI: Duet de l'acte primer de l'òpera DVORAK: Dansa eslava, op. 46 n. S. Madama Buttertly. Alfons 1Aloys Kontarsky, piano a quatre Kalia Ricclarelll. Josep Carreras. mans. (Sm). Ambrosian Opera Chorus. Orquestra 22:04 ELS CONCERTS OHATALUNYA Simfònica de Londres.Dir: Lamberto MÚSICA Gardelll. (17m). Presentat per Alfred Celaya. 17:00 LA TARDA DE L'OIENT BEETHOVEN Missa Solemnis, op. 123. Programació realitzada a partir de les Marion Vernette Moore. Gleenys Unds. pet1clons dels nostres oients. Presentació Joan C3bero. Radoslaw Zukowskl. Cor i a càrrec de d'Olga Cardús Orquestra Simfònica del Gran Teatre del 19:00 CICLE DELIED Lieeu.Olr~ Uwe Mund. Fellelty Lott / Ann Murray Enregistrament fet per Catalunya Mlis•ca Enregistrament fet per catalunya Música dia 11 d'abril de 1990 aJ Gran Teatre el el dia 30 de maig del 2001 al Gran Teatre del Uceu. (19m). del Uceu d•ns de la temporada Gran 23:45 NOCTURN Teatre del Uceu 2()0()..2001. Mús1ca per acabar el dia. Presentació a LACHNER: "Gute Nacht" (Bona Olt), càrrec d'Alfred Celaya. "Mailied" (cançó de ma1g), dos lieder. Feflcity Lott. soprano. Ann Murray. PROGRAMACIÓ DE NIT mezzosoprano. Grallam Johnson. piano. Repetició dels úi!Jms programes (Sm). 0:30 MÚSICA CORAL LACHNER: "01e Nachtígalr (El ross•nyol), Emès dimecres de la setmana passada "Aus Amaranths wetdesneder" (Cançons 1:30 MÚSICA DE CAMBRA del bosc d'Amarant), dos lieder. Programa emès la setmana anterior Felicity Lott, soprano. Ann Murray. (Dimarts a les 19:00h). mezzosoprano. Grallam Johnson. piano. 2:30 GRANS INTEGRALS (Sm). Programes emesos la setmana anterior SCHUMANN: "Malhed" (Ued cie maig). (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. "Frühlingslied" ¡cançó de pnmavera), •An Dimarts. Dimecres. Dijous, Divendres, de d1e Nachtigall", (Al rossinyol), "An den 00 a 15.00). 14 Abendstem· (A l'estrella vespertina), 3:30 ELS GUSTOS REUNITS quatre líder op.103. Presentat per Alfred Celaya. Programes Fellclty Lott. soprano. Ann Murray, emesos la setmana anterior. (Ordre mezzosoprano. Graham Johnson. plano d'emissió: Repetició dels programes de (6m). Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, SCHUMANN: ·wenn ich eln V~leln war" Divendres. de 20:10 a 22:00). (Sl jo fos un ocellet). "Herbstlied" (cançó 5:30 CAPSA DE MÚSICA de tardor), ·sch6n Blumelein" (floreJa Programes emesos la setmana antenor. bonica). tres heder op. 43. (Ordre d'emissió: Repetició dels Felicity Lott. soprano. Ann Murray. programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, mezzosoprano. Grallam Johnson. plano. Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). (Sm). ;¡ ¡¡o ¡¡;¡- ......, e -'!:!! ..... ¡¡¡· PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ;;;:¡ ;;;;- ·-= ....= = f;;' ¡;¡· 207 ..... ¡¡;;. """ se = ;:;· ""' E:. ~ E: .... = .... 16 DISSAIITt, 2 DE FEBRIR DE.L 2002 8:0() MATINAl Música per començar el dia present.:ld.l per Pilar Subtrà Recull d'obres breus. Inclou butllell de noticies I agenda musical. 10:011 CONCERT BARROC SELMA I SALAVERDE: Tres "Canzon1· Zarabanda. (11m). SANZ; Segona Su1te en Re. Jorge Fresno. gUitarra. (32m). DE CASTRO: Sonata prima. Al Ayre EspaMI.Oir.: Eduardo López Banzo. (7m). SElMA I SALAVEROE: Quatre ' Correnti". Zarabanda. (4m). 11:00 MÚSICA PER A COBLA MORAlEDA: Joguina, fantasia concertant per a cobla. Cobla Montgrins. (13m). TOLDRÀ: Mariona. La nevada, sardanes. Cobla Sant Jordi.Oir.: Jordi León. (8m). SERRA. Josep: Et califa (xotis) Cobla Med1terrànla.Oir.. Jordi león. BERNAT: la Vall d'Ord1no. sardana. Cobla Juvenil de Belipuig.Oir.: Concepció Ramió. (Sm). SERRA. Joaquim: La Mo1xeranga d'Aigemesi. Cobla de Cambra de Catalunya.Oir.: Jesús Ventura. (Sm). BEUMALA: Música per a tu. Cobla Pnncipal de Llobregat.Oir: Josep Vilà. (Sm). HAVART: 81sbatenc, vals·jota. Cobla Principal de La Bisbal.Oir~ Francesc Cassú. (3m). MOLINA: Els tres tenores, sardana. Jordi Molina. Jaume Vilà. Josep Gispert, tenores. Cobla la Principal de la Bisbai.Oir. Francesc Cassú. (Sm). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guit) i realització: Pere surés i Alex Robles.Repeticil) del programa emès dijous passe!. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a ci\rreo de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarrlga. STRAUSS, J.. •tndigo und die vierzlg Rauber" (lndlgo I els quaranta lladres), obertura. Orquestra Filharmònica de Viena.Oir.: Lorin Maazel (7m). BRAHMS: "Scherzo•, 2n mov. del Sextet de corda n.2, op.36. Membres del Quartet Alban Berg i de l'Amadeus Ensemble. Enregistrament fet a la Konzerthaus de Viena. el 30 de gener de 1990. (Sm). FAYS. Raphael ; louis.: Rumba llat1na. sextet de Raphael Fajs. (3m). MARCELLO: Concert per a oboè, corda i continu en re m. Bruce Haynes, oboè. Membres de l'Orquestra del Segle XVIII.Oir: Frans Brüggen. (10m). SCHUBERT: "Gott im Ungewrtter· (Déu a la tempesta), quartet O 985. Elly Amellng. soprano. Janet Baker, mezzosoprano. Peter Schreler, tenor. Dietrich Ascher·Dieskau, bariton. Gerald Moore, plano. (Sm). ANDERSON: Plink. ptank, plunk. Orquestra Simfònica d'Utah.Oir.. Maurice Abravanel. (3m). "lhe lily oflhe West", cançó tradicional arranJada per Moloney, Knoller, Brady). Mark Knopller. veu i guitarra. Paul Brady, guitarra. The Chieltains. (Sm). HAYDN: Tercer mov1ment del concert per a violoncel Hob. VIl: 2. Steven lsserlls. violoncel. Orquestra de Cambra d'Europa.Otr.: Roger Nornngton. (Sm). PIAZZOLA: Tango Ballet. G1don Ktemer. violi. Kremer Ata Baltíca.Oir: Rolf Gupta. (13m). SCHUMANN: variacions Abegg, op. 1. Evgeny Kissin, piano. (Sm). BEETHOVEN: Segon moviment de la Simfonia n. 5, op. S7 Orquestra Simlbnica de Xicago.Oir~ Georg Solti. (12m). LENNONIMcCARTNEY (Beatles): Lucy in lhe sky W1th dlamonds. Conjunt instrumental. (4m). CARESANA: la Tarantella. extreta de l'obra "Per la nascila del vertlo". Capella delia Pietà delurchini.Oir.: Antonio Aorio. (Sm). TXAIKOVSKI: "Romeu 1 Julieta", fantasia obertura. Orquestra Klrov de Sl Petersburg.Oir.: Valery Gergiev. (21m). POULENC: Villanelle per a piccolo i piano. Philippa Oavles, píccolo. lan Brown. plano. (2m). MOZART: Rondó per a violí i orquestra, KV 269. Régis Pasquier, violí. Orquestra Filharmònica de Lieja i de la Comunitat Francesa.D1r.: Pierre Bartholomé. (7m). FRUSCEllA: "Metroporrtan blues". Tony Fruscella. trompeta. Alien Eager, saxo tenor. Oanny Ban1<. saxo baríton. Chauncey Welsch, trombó. Bill Triglia, piano. BtU Anlhony, baix. Junlor Bradtey. percuss1ó. (5m). ElGAR: Primer moviment del Concert per a violoncel i orquestra, op. SS. Jaquetine du Pré, violoncel. Orquestra de Filadèlfia. Oir.: Daniel Barenboim. (Sm). MENOELSSOHN: "Sufeika", op. 34 n. 4. "Fnïhlingslied" op. 34 n. 3, dos lieder Barbara Bonney. soprano. Geollrey Parsons. piano. (Sm). KAPSBERGER: Canario i Bergamasca. del llibre quart de la tabulatura per a chítarone. Roll Llslevand, tiorba. Eduardo Eguez, guitarra. Brian Feehan, chilarrone. Guldo Marini, orgue i clave. Lorentz Duflschmid, vlolone. Pedra Estevan, percussió. (Sm). MARTINU: Tres esbossos. Emilleichner, piano. (Gm). BAGUER: Simfonia n. 13, en Mi b M. London Mozart Players.Dir.: Matthias Bamert (13m). BRAHMS: Wiegentied (cançó de bressol) op. 49. Dietrich Fischer-Dieskau. baríton. Daniel Barenboim, piano. (2m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Ignasi Piñol. TXAIKOVSKI: El Uae dels cignes. ballet en quatre actes. Orquestra Simfònica de Boslon.Oir.: Seiji Ozawa. (145m). 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert MalloIré. 22:04 A LA MANERA OE..... Un convidat ens proposa : comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan V'rves. 23:45 NOCTURN Música per acabar el <fa Presentacló a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nif Repetició dels ítltims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de tes últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge. de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'em1ssil): Repetició dels programes de Dilluns. 01marts. Dimecres. Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DI UMENGE, 3 DE FEBRER DEL 2002 8:00 MATINAl Musica per començar el dia presentada per Pilar Sub1rà. Recull d'obres breus. Inclou butlletí de noticies I agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC SCARlAnt, A. Diana I Endimió. serenata per a soprano, contratenor. 2 violins, viola i baix cont1nu. Jacqueline Nlcolas. Alaln Aubln Sollstes instrumentals. (36m). SCARLATTI,O.: Pur nel sonno almen tal'ora, canlata Kate Eckersley, soprano. Fiorl Muslcali.Oir.: Penelope Rapson. (18m). 12:17 GUIA MUSICAl La Informació 11-lustrada sobre els concerts 1l'activitat múslcal de la temporada. Un espai presentat per Pilar Subirà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de tes ultimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carrnina Malagarriga. BEBEY: Sangara John Wilhams, gu1tarra Paul Clarvis, ampolla de cervesa. Richard Harvey, xiulets. John Etheridge, guitarra. Chrls Laurence. contrabaix. (4m). KOZELUCH: Primer mov1ment de la Simfonia en La M "A la francesa·. Concerto KOin. (Sm) BRAHMS: Primer mov¡ment del quartet amb piano, op. 25. Walter Trampler, viola. Trio Beaux Arts. (13m) BACH: Fuga n. 8, del Clave ben Temperat. Swlngle Slngers. (2m). MOZART: OJvertlmento per a Instruments de vent, KV 213. Conjunt de vent dc la Filharmònica de Berlin. (11m). ROBERTS: "Whales from the orient". Marcus Roberts, plano. Stephen Rlley i lsa Abdui·Hamld, saxos. Vincent Gardner i Ronald Westray, trombons. Marcus Pñntup i Randall Haywood. trompetes. Roland Guerin. baix. Ali Jackson, bateria. (Sm). RIMSKI·KORSAKOV: El vol del borinot (d'"EI conte del tsar Saltan"). Orquestra Nacional Escocesa. Oir.: Neeme Jarvi. (4m). BEETHOVEN: Dotze variacions per a violi i piano sobre l'ària ·se vuol ballare·. de l'òpera "Les noces de Agaro· de Mozart. Wo040. Yehudi Menuhm, v1olí. Wilhelm Kempll, piano. (13m). STRAUSS, J.: "Mataren·. vals, op. 265. Orquestra Filharmòmca de Vlena.Oir.; Rlccardo Muti. (7m). CONSTANT: Chorus I, per a trompa i orquestra. Jean-Jacques Justafre. trompa. Andy Emler. piano. Pierre·Marie Bonalosse, saxo. François Moutin. guilarra. P1erre "Tiboum• GUignon, bateria. Dir.: JérOme Kaltenbach. (15m). HUMMEL. Primer moviment del concert per a mandolina. Allson Stephens, mandolina. London Mozart Players.Oir.: Howard Shelley. (Sm). SCHUBERT. "An Sylvia" (A S!lvla),lled O. 891. John Marll Alnsley, tenor. Gra ham Johnson. plano. (3m). BACH: Concert per a dos violins i corda, BWV1060. Andrew Manze. Rachel Podger. violins. The Academy ol Ancient Music. Oir.: Andrew Manze. (13m). ELBRIOGE: "fish marllet•. Scott Hamilton. saxo tenor. Conjunt mstrumenlal. (7m). RAKHMANINOV: Tercer moviment de la simfonia n. 3, op. 44. Orquestra del Concertgebouw, Amsterdam.Oír.: Vladlmir Ashkenazy. (12m). KREISLER: Syncopation. Joshua Bell, violí. Paul Coker, plano. (2m) GOUNOD: Escena segona de l'acte primer de l'òpera "Faust". PIAcido Domingo, Fausl Nicolai Ghlaurov. M.elistòfil. Orquestra Nacional de de l'Opera de Pañs.Dir.: Georges Prêtre. (7m). BARSANTI: Segon moviment de la sonala per a flauta de bec i continu, op. 1 n. 3. Arcadia. (3m). NIELSEN: Primer moviment simfonia n. 4. "L'inextingible·. Orquestra de la Ràdio Nacional Oanesa.Oir.: Ulf Schirmer. (12m). JEANNEAU: Travelilng. Grup liderat per François Jeanneau, saxo. (4m). BRUCH: Primer moviment del concert per a clarinet, viola i orquestra, op. 88. Gtrard Caussé. viola. Paul Meyer. clannet Orquestra de l'Opera de lió.Oir.: Kent Nagano. (7m). POULENC: "En cotxe", •A cavall", "En biticleta", tres peces del recull "Promenades". Gabriel Tacchino, piano. (3m). FOMINE: Duo de l'òpera còmica "Els cotxers a la posta•. Vladlmlr Mironov, Timolei. Evgeny Bortinkov, lanka. Orquestra de l'Òpera del Conservatori de leningrad.Oir.: Vladislav Txemutxenko. (2m). SERRA: Puigsoliu, poema per a cobla. Cobla Barcelona. Oir.: Antoni Ros Marllà (Gm). 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA BELLINI: La sonnambula. Joan Sutherland. Luclano Pavarotti. Nicolai Ghiaurov. Isabel Buchanan. Cor de l'Opera de londres. Natíonal Phllharrnonlc Orchestra.Oir.: Richard Bonynge. (142m). 20:03 l 'AUDIOVISUAl Un programa d'Àiex Gorina. 22:04 lA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musicals d'interès. Presentat i conduit per Joan Vives. i real112at amb ia colaboració del Consell Català de la Música. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIY Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUHTNOU Presentació de les ultimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès ta setmana anterior. (Dissabte l diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarrlga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programBS de Olssabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 4, s. DILLUNS, 4 DE FEBRER DEL 2002 7:08 MATINAL MúSica per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins inforrnat•us i agendes musieals. 9:06 MATINAl EL GRAN REPERTORI SCHUBERT: Tantum Ergo en M1 b M. D. 962. Gisela Fetting. soprano. Aslrid Pilzecker. contralt. Ekkehard Wagner. tenor. KarlHeinz Schmieder, baix. Cor de la ràdio de Berlin. Orquestra Simfònica de la ràdio de Bertin.Olr.: Dietrich Knothe. (6m) SIBELIUS: 5 esbossos, op. 114 Erlk T. Tawaststjerna, plano. (11m). SAINT-SAÉNS: "El Carnaval dels animals" Ensemble Musique Obllque. (24m}. WOOD/MELLIN: "My on e and only iove". Ray Brown, contrabaix. Cannonball Adderley, saxo. AII·S!ar Big Band. (4m). 10:03 CAPSA DE MUSICA STRAUSS. J.(ll): Vi, dones i cançons, vals op. 333. Orquestra Filharmònica de Vlena.Dir.: Willl Boskovsky. (10m). VIVALDI: Concert per a fagot• corda RV 493. G~bor Janola. Orquestra de Cambra Franz Uszt.Dir.: Janos Rolla. (9m). MOZART: Serenata n. 7 "Haftner" KV 2SO, en re major. Academy ol SL Martin in the F.elds Oir.: lona Brown (S2m). DEUUS: Rapsòdia de la dansa, n. 2. Orquestra de l'Opera NaCional GaLiesa.Oir.: Charles Mackerras. (Sm). TXAIKOVSKI: Trio en la m.• op. 50. Trio Passtonalo. (SOm). PERGOLESI: Salve Regina. James Bowman. contra-tenor. The King's Consort. Dir. R. King. (15m). GLAZUNOV: lntermezzo romàntic, op. 69. Orquestra Simfònica de la Ràdio de I'URSS.Oir.: Odlssely Oimitrledl. (9m}. ALB~NIZ: Navarra. Orquestra Nacional d'Espanya.Dir.: Ataulfo Argenta, (6m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música per a plano de Frederic Chopin Scherzo n. 1, op. 20. lvo Pogorellch, piano. (Sm). Scherzo n. 2, op 31. Martha Argerich, plano. (9m). Scherzo n. 3, op 39. Vladimir Ashkenazy, plano. (7m). Scherzo n. 4. op. 54. Evgeny Klssin. plano. (11m). 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA NOVA MÚSICA. l'espai temàtic de catalunya Música presentat per Eul.\lia Senilo. VARESE: lléserts. Orquestra Nacional de França.Dir.: Kent Nagano. (26m). MANZONI: Masse: Homenatge a Edgar Varèse. Maurizio Pollini, piano. Orquestra Alharmònica de Berlin. Oir Giuseppe Sínopoll. (20m). 16:00 A FONS LES VERSIONS DE REFERÈNCIA. Pau Casals L'espai lemàllc de Catalunya Mtislca presentat per Eulàlia Benlto. BEETHOVEN: Sonata per a violoncel i piano n. 3, Op. 69. Pau Casals, violoncel. Rudolf Serkln, plano. (28m). BEETHOVEN: Sonata per a violoncel i p~ano n. 5, op. 102 n. 2. Pau Casals. violoncel Rudoll 5erkin, p~ano. (22m). 11:00 LA TARDA DE l'OIENT Programació rea>•tzada a panir de les peliclons dels nostres oients. Presentació a càrrec d_e d'Olga carnús. 19:00 MUSICA ANTIGA CANÇONER DE PALAU. Obres de Encina i Anònims. Hespèrion XX.Dír.: Jortli SavaU. (15m). CANÇONER DEL DUC DE CAlàBRIA: Villancets amatoris (Desamors). capella de Ministrers. (17m). CANÇONER DE MONTECASSINO: VJVa el rey Ferrando i Dindirindin. La capella Reial de catalunya.Dir.: Jordi Savall. (Sm). CANÇONER DE MEDINACEU: Obres de Guerrero. Cebrian. Morata i Anònim Hespèrion XX.Dir.: Jordi Savall. (15m). 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. MONTSALVATGE: Cancíón de cuna para dormir a un negrito. Angelica Klrschlager. mezzosoprano. Melvyn Tan, piano. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 20 d'abril del 2001 a l'Auditori Winterthur dins del marc de la Schubertiada a l'lila Diagonal. (2m). GRIEG: ler moViment del concert per a piano i orquestra en la m, op 16. Radu Lupu. Orquestra Simfònica de Londres. Oir.: André Previn. (13m). JONES. RODNEY: "My favouñte th1ngs·. Rodney Jones, gUitarra Mulgrew Miller, piano. Lonnie Plaxico. baix. Eric Halfand. bateria. Mark Sherrnan. vibràfon. Robert Allende. percussió. (6m). DANSES DEL CAIRE: Sydi Ya. Hussein El Masry. (Sm). GIORDANO: ·La mamma morta", ària de l'òpera "Andrea Chénler". lila Larinovè, soprano. Orquestra Simfòmca de la Ràdio Eslovaca.Dir.: Johannes Wildner. (Sm). TARREGA: El Carnaval de Venècia. David Russell. guitarra. (9m). GOUNOD: •Je veux vivre dans ce nive" (Vull viure en aquest somni), ària del primer acte de l'òpera "Romeu i Julieta". Maria Callas, soprano. Orquestrn de la Ràdio Nacional de França.Olr.: Georges Prêtre. (4m). RAKSIN: Tema de Laura. ltzhak Perlman, violi. Orquestra Boston Pops.Dir.: John Willlams. (3m). "stena splendens in monte", del Llibre Vermell de Montserrat. Alia Francesca. (Sm). TE'LEMANN: Concert per a trompeta i orquestra en Re M. Maurice André. Orquestra Philharmonia.Dir.: Riccardo Muti. (10m). WEBER I BERUOZ: Invitació a la dansa. Orquestra Filharmònica de Viena.Dir.: Hans Knappertsbusch. (11m). ROSSINI: "Don BasilioLBuona sera, mio signore•• Stringi, bravissimo", quintet de l'òpera "El barber de Sevilla'. Teresa Berganza. Resina. Ugo Benem. Almaviva. Manuel Ausensi, Rgaro. Femando Corena. Bartolo. Nicolai Ghiaurov, BasiiJo. Orquestra RoSSJni de Napols.Dir.: Silvio Varviso. (11m). BUSONI: Suite campestre. op. 1S. Geollrey Douglas Madge, piano. (10m). 22:64 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA TEMPORADA DE L'OBC. Presentació: Alfred Celaya. OUTILLUEX: Métaboles. SAINT-SAÈNS: Concert per a piano i orquestra n. 2. MESSIAEN: L'Ascenció. RAVEL: La Valse. Albert Attenelle. piano. Orquestra Nacional de Ulle.Dir.: Jean-Ciaude Casadesus. Enregistrament Iet per ca~alunya Música el dia 2 de febrer dei2002 a I'Auditon. TEMPORADA OSC 2001-2002. 23:45 NOCTURN Musica per acabar el dfa. PresentaCió a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT RepetiCió dels últims programes 0:30 MUSICA ANTIGA Repetició c!el programa emès d11luns passat. 1:JO CICLE DE LIED Emès divendres passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana antenor (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts. D•mecres. Dijous. Divendres, de 14 00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Cetaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres. Di¡ous, Dtvendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emosos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetlctó dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Oí¡ous, Divendres, de 10.03 a 13.00}. DIMAR1'5, S DE FEBRER DEL 2002 7:08 MATINAL Musica per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius t agendes musicals. 9:06 MATINAl EL GRAN REPERTORI TXAIKOVSKI: Obertura de "La Donzella d'Orléans· Orquestra de la RàdiO de Munic.Dir_ Roman Kofman. (Sm). BURRULL. "Gina·s sono·. I "Vols un vals?". Francesc Burruli, piano. (Sm). BERUOZ: "Air du Père Laurence· linal de l'acte lli de l'òpera "Romeu i Julieta". Simon Estes. Orquestra de Filadèijia Otr.: Riccardo Muh. (9m). D'INOY· El bosc encantat. llegenda simfònica. Orquestra Filharmònica del Pals do Lolre.Dir.. P•erre Dervaux. (14m). PIAZZOLLA: Pròleg i Final de ·ranoo Apasionado" Astor Plazzoila, bandoneó. Fernando SuArez Paz. violi. Pablo Zinger, plano. Paqullo D'Rivera, saxo i clarinet. Andy Gonzaloz, contrabaix. Rodoito Alchourrón guitarra eléctrfca. (6m). 10:03 CAPSA DE MÚSICA HAYDN: Te Deum, Hob XX111c:1. Eva Mei, soprano. Eftsa~th von Magnus, contralt. Herbert Uppert, tenor. OliVer Wldmer. baix Cor Arnold Sch6nberg. Concentus Musicus de Vtena.Dif.: Nikolaus Harnoncourt. (Sm). MUSSORGSKI: Quadres d'un¡ exposició. (orquestracló de Ravel). Orquestra Simfòntca de Montréai.Dir.: Chartes Dutoit. (33m). NIELSEN: Ouintet de vent. op. 43. James Galway, flauta. Bjòrn cari N.elsen. oboè. Niels Thomsen, ctannet. Jens TolteHansen, fagot Bj6rn Fosdal. trompa. (27m). HANDEL Concert per a orgue op. 4 n. 1, HWV289. Herbert Tachezi. Concentus Musicus de Viena Dir. N!kolaus Harnoncourt. (14m). STRAUSS. A. Una Simfonia alp1na, op. 64. Orquestra NaCional Escocesa Oir. Neeme Jarv!. (49m). OLTRA: Rapsòdia per a piano I cobla. Albert Guinovart. Cobla Medlterrania.Dir.: Jesús Ventura. (10m). BRUCKNER: Salm 150. Ruth Welting , soprano. Cor f Orquestra Simfònica de Xlcago.Oir.: Daniel Barenboim. (9m). KALINNIKOV: Obertura del Tsar Bons. Orquestra Nacional Escocesa. Oir.: Neeme J~rvl. (10m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les úlbmes novetats discogràf•ques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera 14:00 GRANS INTEGRALS La musica per a piano oe Fr.:oerrc Chopin Sonata per a piano n. 1. op ~. Vladimir Astl.~;tnazy piano. (24m). Sonata per a piano n. 2, op. 35. Martha Aroerlch, plano. (24m). 15:64 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS tATALANS L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia BeMo. 16:00 A FONS l'OPERA. L'OPERETA I LA SARSUELA. L'espai temàtiC de catalunya MÚSica presentat per Eulàlia Bemto. BELLINI: fragments de l'escena primera, de l'acte ter, de l'òpera en dos actes "Blanca e Fernando" Gregory Kunde. Walter Coppola. Cor I Orquestra del Teatro Massimo 'Bellíni" de Catànla.Dlr.: Andrea Ucata. Enreglstramenllet al Festl11al Belliniano de Calània, el setembre de 1991 (135m). BELLINI: Escena 9, cor I quintet de l'òpera en dos actes "Beatrice dí Tenda". Paolo Gavanelli, baríton. Lucia Aliberti, soprano. Camille Capasso, mezzosoprano. Martin Thompson. tenor. John David Oehaan, tenor. Raemond Martm. tenor. Cor i Orquestra de I'Òpe•a Alemanya de Berlín.D1r.: Fabio Luisi. (23m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació real•tzada a partir de les petiCions dels nostres o1ents. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MUSICA DE CAMBRA CERVELLÓ: "Divertimento 1". Angel Jesús Garcia i David Ballesteros. viol•ns. (11m). SCHUBERT: Trio amb piano, op. 99 O S9S. Gerhard Oppltz, piano. Oimltly Silkovetsky. violi. David Seringas, violoncel. (4tm). STRAVINSKI: Pastoral. Israel Baker, violi. Columbla Chamber Ensamble. (3m) 20:10 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. TElEMANN: Suite "La Musette", TWV SS:gl Acadèmia de Musica Antiga de Berlin. (12m). RAVEL: "Fanlara" del ballet en un acte "El ventall de Joana". Phllharmonla Orchestra.Dir.: Geollrey Stmon. (2m). LEHAR: ·vours is my heart alone·. Oscar Peterson 1 Beeny Green, pianos. Ray Brown, batx. Gregory Hutchinson, bateria (Sm). BElliNL Fragments i llnal de l'acte mer de l'òpera en tres actes "I puritaní". Mana ca11as. soprano. G1useppe d1 S1efano, tenor. Rolando Paner.~~. bañton. Nicola Rossi-Lemenl, baix. Cor i Orquestra del Teatre a!la Scala de Mlfà.D•r.. Tuffio Serafin. (21m). LISZT Marxa IUkóCZL Orquestra de l'Estat d'Hongria.Oir.: Gyula Nêmelh. (11m). POLONIA: "Melodia de noces·. de Beskid Zywieckl, "Melodia de viatge de noces", de la reg1ó de Lubuska, "Oberek", dansa de noces de Cl'lasno. Lowícz. "Mazurca de noces", de la regió de Radom. (Sm). GOUNOD; "Un bouquet! •• OOieu I Oue de b1joux!", arla de l'òpera "Faust". Victol'ia deiS Àngels. soprano. Orchetre du Théàtre National de I'Opéra .Oir.: André Cluytens. (Sm). BOCCHERINIIBERIO: Ouaire versions originals de "La Ritirata notturna di Madrid•. Orquestra SimfOnfc;¡ de Londres.OJr.: Luclano Serio. (Sm). HAGANS, TIM: "No words", nm Haoans, trompeta. Joe Lovano. saxo. John Abercrombie, guitarra. Marc Copland, pinao. Scott lee, baix, Bill Stewart, bateria. (6m). Al ....êr. ....a .~ !;!; ' lii' 207 3 ~- e !a. 2. ~ .... = 17 -\. !AMOTE OE GRIGNON,R.. Camf de llum, sardana. Cobla Cfulat de BaiCelona. (7m). CRUMB: Quatre nocturns (Night Music 11), per a violi i piano. Anne-Sophie Mutter. violi. Lambert Orkls, plano. (9m). ENYA: •sonrtolk". •Aldebaran". (3m). BACH, W F.: Tercer moviment de la s1mfoma de la cantata "Dies ist der Tag". Concerto Kòln. (3m). CASTELNUOVO·TEDESCO: Finale del quintet per a guitarra i quartet de corda. op. 143. Stephan Schmidt, guitarra. Quartet Pansit. (Sm). BIZET:: "Parle-mol de ma mèret..., recitatiu I duet de l'òpera en tres actes "Carmen". Katla Ricclarelll. Josep Carreras.Otquestra Filharmònica de Berlln.Dir.: Herbert von Karajan. (13m). HUMPERDINCK: "Al vespre me n'aniré a dormir", oració del vespre de l'òpera "Hansell Gretel". Edita Gruberova. soprano. Natela Nicoli, mezzosopr.lno. Orquestra de la Ràdio de Munic.D1r • Ondre¡ Lenard. (3m). 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. 23:45 NOCTURN Musica per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. ~ ...a .S! ei' ;z· 207 ~ ¿;. ¡;¡¡- a = "' EI ~ ¡;;- ... ~ 18 PROGRAMACIÓ DE NIT Repeilció dels últims programes 0:30 A lA MANERA DE .... Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan V'IVes.Repebció del programa emès dissabte passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Allred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous Divendres. de 10.03 a 13.00}. DIMECRES, 6 DE FEBRER DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI O'CONNOR: Antigues històries de fades. Mark O'Connor, violí. Yo-Yo Ma, violoncel. Edgar Meyer. contrabaix. (Sm). REBEL: Els elements. Les Musiciens du Louvre.Dir.: Mart Mmkowski. (24m). HONEGGER: Rugby, moviment s1mfònic n. 2 Tonhalle·Orchester Zürich.01r.: Dav1d Zinman (8m}. SCRIABIN: Vals, op. 38. Bella Davidovitx, pia~o. (6m). 10:03 CAPSA DE MUSICA ALBINONI Concert en Do M, per a trompeta. Ires oboès. dos fagots i clavicèmbal. Wolfgang Basch, trompeta Han de Vries • Bart Schneemann I Maarten Dekkers. oboè. Fr.lns Robert Berkhout i Brian Pollard. fagot Bob van Asperen. clavicèmbal. (10m}. GRIEG· Danses noruegues, op. 35. K. Baekkelund i R. levin, piano. (16m). PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA BRAHMS: Concert per a violi. violoncel i orquestra, op. 102. ltzhak Pertman. Yo·Yo Ma. Orquestra Simfònica de Xicago.Dir.: Daniel Sarenbolm. (32m). SOLER, A.: Sonata per a clavicèmbal sn. 30. Bob van Asperen. (4m). FAllA: La vida breve. drama Hrlc en dos actes. Teresa Berganza. Alicia Nafé. Josep carreras. Joan Pons. Ambrosian Opera Chorus. Orquestra Sinlòniea de Londres.Dir.: Garcia Navarro. (SOm). CARULU: Nocturn per a flauta i guitarra. op. 190. Jean·Pierre Rampa!. Alexandre Lagoya. (9m). DVORAK: Te Deum per a sonstes, cor mixt i orquestr.l, op. 103. Solfstes vocals. Cor Filharmònic Txec. Orquestra Simfònica de Praga.Dir.: Vi!clav Smeti!cek. (19m). ALFVEN: Rapsòdia sueca n. 2 op 24. Orquestra Filharmònica d'Estocolm.Dir.. Neeme Jarvl. (10m}. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats dlscogro\flques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música per a piano de Frederic Chopin Sonata per a piano n. 3, op. 58. Nlkita Magalolf, plano. (25m). Dotze estudis per a piano, op. 10. Vladfmir Ashkenazy, plano. (30m). 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA, ARA. l'espai temàtic de catalunya Música presentat per Eulàlia Senrto. 16:00 A FONS lA MÚSICA RELIGIOSA. l'espai temàtic de catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. ALFONS X EL SAVI: Tres cantigas de Santa Maria. Alfa Francesca. (15m). BACH. J.Ch.F.: Die Kindheit Jesu, oratori per a solistes, cor i orquestra. Solistes vocals. Rheinlsche Kantorel. Das Klelne Kon~ert.Dir.: Hermann Max. (36m). MARENZIO: Laudate Dominum a 8. Capella Sancü Mlchaelis.Dir.: Erik van Nevet. (4m). 17:00 lA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a part1r de les peticions dels nostres oients Presentació a càrrec de d'Olga Gardús. 19:00 MÚSICA CORAL "Ton pare no tê nas•. cançó popular mallorquina. harmonitzada per Baltassar Bibilonl. Cor Ueder Càmera. Dir.: Josep VIla. (1m). BRAHMS: Schicksalslied (cant del desll), op. 54. Ambroslan Chorus. New Philharmonla Orchestra.Dir.: Claudio Abbado. (15m). POULENC: Set cançons per a cor mixt a capella FP 81. Cor de cambra Eric Ericson.Dir.. Enc Ericson. (14m). SCHUBERT: "An die Sonne" (Al sof) D. 439. "Gondelfahrer.. (El gondoler)D. 809 . Cor Monteverdi. Malcolm Bilson. fortepiano.· oir.: John Errat Gardiner. (9m). CIAVÉ: "Les flors de maig", Cor lieder Càmera.Dir.: Josep Vila i cas.:las. (7m). MOZART: loter natos mullerum, ofertori KV 72 Cor Arnold Sch6nber¡¡. Concentus musicus VIena. Dir~ Nikolaus Harnoncourl (7m). 20:15 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE DES DEL GRAN TEAffiE DEL LICEU Temporada 2001 -2002 MONTEVEROI: "l'Orfeo·, tavola in musica en un pròleg i cinc actes. Furio Zanasi. Montserrat Figueras. Sar.l Mlngardo. Gloria Banditelh Antonio Abete. Oanlele camovich. Fulvlo Bettini. La Capella Reial de Catalunya. Le Concert des Natlons.Dir.: Jordi Savall. 23:45 NOCTURN Mústca per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Cetaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims progr.lmes 0:30 CATALUNYA JA12. Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels progr.lmes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres. de 20:1q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous. DiVendres, de 10.03 a 13.00}. DUOUS, 7 DE FEBRER DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI LULLY: Xacona en Sol M. Musica Antiqua de Colònia. Dir.. Reinhard Goebel. (Sm). JOPUN: "Mapte leaf Rag·, 'The Entertainer", dos rag·tlmes Michellegrand, piano. (8m) RESPIGHI: Fonts de Roma. Orquestra Simfònica de Boston.Dir.: Sefjl Ozawa. (16m}. HAYDN: Simfonia n. 46. Talelmusik.Dir.: Brun9 Weil. (20m). 10:03 CAPSA DE MUSICA BACH: Concert de Brandenburg n. 3, BWV 1048. li Giardino Armonico.Dir.: Giovanni Antonini. (11m}. HAYDN· Trio amb piano, Hob. XV:23. Trio Beaux Arts. (20m). BRAHMS: Simfonia n.4, op.98. Orquestra Simfònica de Xícago.Dír.: Georo Solti. (42m). MOZART: Kyrie, KV 341. Cor i Orquestra Simfònica de Londres.Dir.: Colin Davis. (8m). BERLIOZ: Les nits d'estiu, op. 7. K. Te Kanawa. Orquestra de Paris.Dir.: D. Barenboim. {29m). SIBELIUS: Concert per a violi i orquestra, op. 47. Gidon Kremer. violi. Orquestra Phitarmonla.Dír.: Riccardo Muti. (32m). MENDELSSOHN: Sis Proverbis (Sechs Spruche). op. 79. la ChapeOe Royale de Paris. Collegium Vocale de GanlDir.: Ph. Herreweghe. (10m). MILHAUD: Scaramouche, suite per a dos pianos. M. Lourdes i Llurs Pérez Molina (8m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes at mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS la música per a piano de Frederic Chopin Estudis per a piano, op. 25. N1kita Magalolf. piano. (34m}. Tres nous estudis. Artur Rubinsteín, piano. (6m}. 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. Julfa Varady L'espai temàltc de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto. TXAIKOVSKI: •¡ que sigui la meva mort", escena de la carta de l'acte 1r de "Evgenl Onegin". Julia varady, soprano. Orquestra de la Ràdio de Munlc.Dir.: Roman Kofman. (12m). SPOHR: "Sei still mein Herz• (Estiguis tranquil, cor meu). lied per a soprano, clarinet i piano, op. 103. Julia Varady, soprano. Hans SchOneberger, clarinet. Harmut Hóll, piano. (Sm). WAGNER: Mort d'amor d'Isolda, de l'òpera "Trislany i lsolda". Julla Varady. Orquestra Simfònica alemanya de Berlfn.Dir.: Dietrich Flscher· Dleskau. (7m). VERDI: •nmor di me", de l'acte quart de l'òpera 11 Trovatore. Julia Varady, soprano. Orquestra de Baviera.Dir.: Dietrich·Fischer Dieskau. :sm). HANDEL: ·capriclous man", air de l'escena cinquena, de l'oratori Saül. Julia Varady. Concentus Muslcus de Vlena.Dir.: Nikolaus Hamoncourt. (4m). MOZART: Escena Xlii de l'acte segon: recitatiu acompanyat "Ecco il punlo, oh Vlterua·. I rondó "Non piu fiori vaghe catene•, de l'òpera dos actes l a Clemenza dlnto. Julla Var.ldy. Solistes Barrocs Anglesos.Dir.: John Ellot Gardiner. (9m). 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS. l'espai temàtic de calalunya Música presentat per Eulàlia Ben ito. 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticlons dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Burês i Alex Rabies. 20:15 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE DES DEL GRAN TEATRE DEL LICEU Temporada 2001·2002 HAYDN: "Die Schòpfung" (la Creació). Barbara Bonney, soprano. Kurt Azesberger. tenor. Robert Hale, baix. Cor 1 Orquestra del Gran Teatre del Liceu.Dir.: Bertrand de Billy. 22:45 NOCTURN Música per acaba! el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 l 'AUDIOVISUAl Emès diumenge passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Attred Celaya. Progr.lmes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: RepebcTó dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels progr.lmes de Dilluns, Dimarts. Dimecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIVENDRES, 8 DE FEBRER DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan V'IVes. Recull d'obres breus. Inclou butlle!Jns informatius 1agendes musicals. 9:06 MATINAL GRAN REPERTORI a PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA RAIMBAUT DE VAQUEIRAS: Vida i calenda mai. cremencic ConsortOir.: René Clemencic. (12m). ROSSINI: t:llaliana in Algerí. obertura. t:Orquestra del Segle XVIII.Oir.: Frans BrOggen. (Sm). MARCELLO. B.: Sonata per a flauta de bec. llaüt i violoncel en la m. op. 2. Susanne Schaffert. luciano Contmi. Claudio Ronco. (1Om). BRITTEN· Quatre Interludis marins de Peter Grimes. op. 33a. Orquestra Simfònica de Londres. Oir.: André Previn. (17m). 10:03 CAPSA DE MÚSICA DVORAK. Valsos de Praga. B. 99. Orquestra Simfònica de Oetrolt.Oir.. Antal Dorati. (9m). MOZART: Quintet amb clarinet, KV 581. David Shlfrln, clarinet. Quartet de corda Emerson. (32m). SCHUBERT: Rosamunda, princesa de Xipre. D 797. Anne Solie von Otter. mezzo soprano. Cor Emst Senff. Orquestra de Cambra d'furopa.Oir.: Claudio Abbado. (GOm). SAINT·SAENS: Introducció i rMd6 capriciós, op. 2S. Kyung Wha Chuog, violi. Royal Philharmonic Qrchestra.Oir.: Cllartes Ou1oit (9m). COPLAND: Primavera Apalatxe. Orquestra filharmònica de la Ciutat de Mèxic.D•r.: Enrique B~tiz. (37m). BACH. J.Christlan: Concen per a violoncel i orquestra en Do m. I Musicl de Montreal. Solista i duector. Yuli Turovsky. (14m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràliques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música per a plano de Frederic Chopin Tarantella. op. 43. Kathryn Stott, plano. (3m). Variacions sobre una tonada nacional alemanya. Vladímlr Ashkenazy, plano. (Sm). Variacions "Record de Paganlni". Vladímlr Ashkenazy, plano. (4m). Variacions brillants, op. 12. Peter Katln, plano. (Sm). Variacions en M1M "d'Hexaméron". Vladlmlr Ashkenazy, plano. (2m) Tres valsos. op. 34. Artur Rublnsteln, plano. (13m). Dos valsos, op. 69. Vladimfr Ashkenazy, plano. (Sm). 15:04 AGEHOA MUSICAL 1S:10 A FONS LA MÚSICA SOLA. la mandolina t:espai temahc de Catalunya Música presentat per Eu~lia Bemto. FARGERE: Sonata n. 1 en FaM. per a mandolina i clavecl. Chrislian Schneider. mandolina. Sylvie Pecot·Oouate. clavecí. (6m). LECCE: Concert per a mandolina. corda i clavecl en Sol M. Ugo Orlandl. I Solistl Veneti.Oir.: Claud10 Scimone. (12m). HUMMEL: Concert en Sol M per a mandolina l orquestra. Edrth Bauer·Siais. Orquestra Pro-Musica de Viena Oir.. Vinzenz Hladky. (20m). BEETHOVEN: Adagio per a piano 1 mandolina, WoD 43b. lmre Rohmann. piano. Lajos Mayer, mandolina (6m). 16:00 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. Bernat Castl llejo t:espal temàtic de Catalunya Müslca presentat per Eulàlia Benito. NAVARRETE: Melodies de Sepharad. Anna Riccl. mezzo-soprano. Bernat Gastlllejo, flauta. Jordi Rossinyol. gUitarra. (10m). MANÉN: Belvedere. Bernat castille¡o, flauta. Adolf Pla, piano. (24m) VALLS: Els preceptes. Anna RlCCi, mezzo-soprano. Bernat Gastillejo, flauta. Mootserrat lópez. oboè. Montserrat Margalef, clarinet Francesc Benitez. fa{lol (Sm). NUIX: Variacions. evolucions, mutuacions. Bernat Gastillejo, flauta. Oriol Roman!, clarinet Jordi Masó, piano. Santiago Juan, violf Uuis Heras. violoncel. (12m). 17:00 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partJr de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 CICLE DE UEO GOUNOD: Serenata. Barbara Hendricks, soprano. Michel Dalberto, plano. (3m). OFFENBACH: On s'amuse. on àpplaudil. Fellctly lort, soprano. Graham Johnson. piano. (2m). BIZET: La cançó de la rosa. Felicily Lotl. soprano. Graham Johnson, plano. (3m). CHABRIER: "Que les amants ont de peines· (1 ), •Ronde Gauloise" (2). 'Chants d'olseaux· (1), "l'Enfant• (1. 2). Agnès Mellon. soprano (1). Franck leguérinel (2), baríton. Françoise Tillard. piano. (7m). OUPARC: Phldylé (leconte de lisle). Gérard Souzay, baríton. Dalton Baldwin, piano. (Sm). OUPARC: La Vie antérieure (Cilarles Baudelaire). Sarah Walker, mezzo. Roger Vignoles. piano. (Sm). OUPARC: Chanson triste (Leconte de l1Sie). Elly Ameling, soprano. Orquestra Simfònica de Sant Francisco.Oir.: f do de Waart. (3m). CHAUSSON: les pap11lons. fellclly lort. soprano. Grallam Johnson, piano. (1m). DEBUSSY: Tres poemes de Stephane Mallarmé. Anne·Marie Rodde, soprano. Noellee, plano. (lm). SATIE: Tres melodies. Frederlca von Stade, mezzosoprano. Martin Katz, piano. (4m). RAVEL: Don Qul¡c.ot a Oulcínea. Gérard Souzay, barfton. Dalton Baldwfn, piano. (1m). 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. LAWRENCEIGROSS: "Tenderly". 01zzy Reece, trompeta. Stanley Turrenline, sa.xo. Bobby nmmons, plano. Jymmie Memtt. baix. Art Blakey. bateria. (9m). MOZART: "Hm hm hm hm hm hm", qumtet de l'òpera "La Rauta Màgica". Stuart Burro1vs, Tamino. Hermann Prey, Papageno. Hanneke van Bork, Yvonne Minton. Hetly Piumacher, Tres Dames. Orquestra filharmònica de V.ena.Oír.: Georg Solti. (7m). SCHONBERG, C. M.: "Sol i lluna", duet del musical "Miss Saigon· Patrícia Nessy i David Michael Johnson, veus. Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya de Kaiserlautem.Oir; Peter Falk (3m). BEETHOVEN:: Tercer moviment del concert per a violi i orquestra op. 61. ltzhak Perlman, violi. Philharmonla Orchestra.Oir.: Garlo Maria Giuhni. (10m). VERDI: "Niun mi tema·. ària de l'òpern "Otello". José Cura, tenor. Philharmonla Orchestra.Oir.: José Cura. (Sm). OFFENBACH: "Can can" de l'operera "Orfeu als inferns·. Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya de Kaiserlautem.Dir.: Peter falk (2m). STRAUSS, R.: Romança per a violoncel i orquestra. en faM. Steven lsserlis, violoncel. Orquestra Stmfòmca de la Ràdio de Baviera Oir~ lorm Mami. (Sm). WEBBER. A. l.: Popurri de ropera rock "Jsucrtst Superstar" Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya de Kaiserlautem.01r: Peter Fai~ (7m). BACH: "Déu ho veu clar" i "Es fa sentir la veu del pare·. recitatiu I àrra de la cantata "Crist nostre Senyor va arribar al Jordà", BWV7. tan Bostridge, tenor. Europa Galante.Oir.: fabio Biondi. (Sm). BRAHMS: Sextet Qp. 18 (transcnpció del segon moviment). Josep Colom. plano. (10m). CORELLI: Sonala en la M. per a violi I violoncel. op. 5 n. 9, amb ornamentació original de Gemlnlanl. Andrew Manze. vlolf. David Watkln. violoncel. The Acadomy ot Anclent Muslc.Oir.: Andrew Manze. (14m). CHABRIER: "A Ja Música" (Per 10augurar la casa d'un amic). cor per a veus de dones amb solista. Barbara Hendricks. Veus de dones dels Cors de Tolosa·Migdla·Pirineus. Orquestra del Capitoli de Tolosa.Oir.: Michel Plasson. (9m). TXAIKOVSKt· cançó de bressol: "Adorma't, fillet meu. i somia", de l'acte 3r de l'òpera "Mazeppa•. Julia Varady, soprano. Orquestra de la Ràdio de Munic.Oir.: Roman Kolman. (3m). WlLlfAMS, JOHN: "Star Wars• {la guerra de les ¡¡albies), tema pnncipal de la pel. Heuia. Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya de Kaiserlautem.Dir ' Peter Falk (6m). 22:04 E.LS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. RECITAL WAGNER. Bernd Welkl. baríton. Cor I Orquestra del Gran Teatre del Llceu.Oir.: Uwe Mund. Enreglstrame•lrt fet per Catalunya Música el aia 2G de febrer de 1991 al Gran Teatre del Liceu. (S5m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentachl a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA CORAL Emès dimecres de la setmana passada. 1:30 MÚSICA OE CAMBRA Programa emès la setmana antenor (Dimarts a les 19:0011). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repebcló del Dilluns. Dimarts, D1mecres. Dijous, Divendres, de 14.00a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous. Oivendre>, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterlor. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DISSABTE, 9 DE FEBRER DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Sublra. Recull d'obres breus Inclou butlletí de noticies 1agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC LULLY· Miserere. motet Oonna Brown, sopral\0. Gutllemerte Laurens, mez.-o-soprano. Howard Crook. tenor. Hervé lamy. te110r. Peter Kooy, baix. Cors i Orquestra de la Cllapelle Royale.Oir: Phflippe Heueweghe. (23m). OELALANOE~ Mrserator et misericors. motet. Noémi R1me. Les Ans Aorissants Oir~ wnham Christie (7m). CHARPENTIER: Motet per a una llarga ofrena, H. 434. I. Poutenard. A. Mellon. H. ledroit W. Kendall. P. Kooy. Cors i orquestra de la Chapelle Royale Oir. P Herreweghe. (24m). 11:00 MÚSICA PER A COBLA MORERA; L'Empordà, sardana. la Pl'incipal de la Bisbai.Oir: Ricard Viladesau. (4m). MORALEOA: "Tirant lo Blanc". poema cavalleresc per a cobla. Cobla Montgrins. (15m). GARRETA.: Mar d'argent (sardana). Cobla de Cambra de Catalunya.Oir.: Jesús Ventura. (5m). MOLINA: Medrterrània, polca. Cobla Principal de La Bisbai.Oir.: francesc Cassú. (3"g BORGUNY : la font de Sanla Agnès I Per ella. dues sardanes. Cobla de Cambra de Gatalunya.Oir.: Jesús Ventura i Bamet. (10m). TOLDRÀ: Camperola, El bac de les ginesteres. sardanes. Cobla Sant Jordi. Oir; Jordi león. (9m). SERRA. Josep: la Chula (masuncal. Cobla Medrterrània 01r.: Jordi león. (3m). VIAOER: El pou da la roca. Cobla Principal de la Bisbat. (4m). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Burés i Alex Robles.Repetició del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novelals discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 E.LS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarriga. VERDI: Obertura de l'òpera "La rorza del destino" Orquestra Simfònica de Londres.Dlr.: Claudio Abbado. (7m). MORALES: "Parce mihi domine·. del Olfk:lum defunctorum. Jan Garbarek. sa.xo. The Hllllard Ensemble. (7m). STRAUSS: "Oie Tauben von San Marco" (Els coloms de St Marc). polka francesa. op. 414 Orquestra A1harmònica de Benin.Oir.. N•kolaus Hamoncourt (Sm). SALGAN: A fuego lento. Oamel Barenbo•m. piano. Rodollo Mederos. bandoneó. Héclor Corrsole, baix. (4m). SIBELIUS: Rakastava (l'amant), op. 14 Orquestra Nacional Escocesa.Oir.: Alexander Gibson. (12m). BEETHOVEN Rondo, op. 51 n. 2. Evgeny Kissin. plano. (8m). LULLY: Marxa dels combatents. primer fragment de la tercera suite d'Aiceste. le Concert des Nati0ns.D1r.: Jordi Savall. (3m). RIES: Tercer moviment de l'octet, op. 128 (Piano, clarinet. trompa. fagot, violi viola, violoncel i contrabalx). Consortíum Olassicum. (Gm). ELLINGTON I OELARGE I MILLS: Solítude 1n Transblucency. Andrew Barnell. fagot. Richard Slmpson. oboè. Orquestra Simfònica de la ciutat de Birmfngham.Oir: Símon Rartle. (Sm). OOWLAND: "I saw my ladye weepe• del ·segon lhbre de cançons•. Emma Klrkby. soprano. Anthony Rooley, llaüt. (6m). ... ¡;;;¡ ¡¡¡¡- .:;! a B!' ¡;;¡· .. 3 ¡;:;;· e e; 2: ~ ¡ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ..., ~ = = ....3 .:! ~' ;¡· ~ :=J. ..., ¡;¡o 3 = 5::3. g él .... ~ = .... TXAIKOVSKI: Tercer moviment del concert per a violi i orquestra, op. 35. Omrtry Sitkovetsky, violi. Academy ol St. Martm in the fields.Orr~ Nevnte Marnner. (11m). SIEGEL: lnsecunty. Quartet de corda West End. Corty Siegel, harmòniCa. piano i veu Frank Oonaldson. tabla. (7m). SCHUBERT: Primer moviment de la simfonia n. 8. O 759. "Inacabada". Orquestra Simfònica de la R~dio de Colònia. Dir.: Günter Wand. (15m). CHEVALIER: Moi, avec une chanson. Maurrce Chevaller. Orquestra dtrigida per Raymond Letèvre i Paul Mauriat. (2m). CORBETT: B!uarie Unlversall op. 8 •Alia Genouese·· Andrew Manze, violi. Orquestra Barroca de la Comunitat Europea.Dir.. Ray Goodman. (Sm). COPLANO: Rodeo {Arranjament de Manuel Barrucco). Manuel Barrueco. guitarra. (4m). MOZART: "Deh vien! non tardar, o g10ia bella", ària de l'òpera les Noces de Figa ro. Chrlstine Schéifer, soprano. Orquestra Filharmònica de Berlin.Dir.: Claudio Abbado. {4m). SPOHR: Frnale del nonet per a corda i vent, op. 31 COnsortium Classicum. Otr.. Oieter Kf6cker. (Sm). IRADIER: El chrn. chin. chan. havanera. Axivil Criollo. (4m). GLAZUNOV: Primer moviment del Concert per a plano I orquestra, n.1 op.92 • Stephen Coombs. piano. Orquestra Simfònica de la BBC Escocesa.Drr.: Martyn Brabbíns. (13m). POWEll: Un poca toco. Bud Powell Trio. (Sm). RAVEL: Dansa general del ballet "Daphnis i Chloé" Orquestra de la Suisse Romande.Dir.: Ernest Ansermet. (5m). CORELLI: Concerto grosso en Si b M, op. 6 n. 11. l'Europa Gatante.Dtr.: Fabio Blandi. (Sm). IVES: "Sangs my mother taught me" (Cançons que em va ensenyar la mare), "Siow march" (Marxa lenta), "Oreams" (Somnis), tres cançons. Roberta Alexander, soprano. Tan Crons, plano. (Sm). PROKOFIEV: "Marxa 1scherzo" de la suite de "l'amor de les tres taronges·. surte op. 33a. Orquestra Nacional Escocesa. Dir.: Neeme Jarvr. (3m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Ignasi Pt~ol. HAtWEL: Semele, oratori profà. Norma Burrowes. Patlilia Kwella. Elisabeth Priday. Delia Jones Gathenne Denley. Timolhy Penrose. Anthony Rolfe· Johnson. Cor Monteverdt. Solistes Barrocs Anglesos.Oir • John Eliot Gardiner (154m). 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:04 A LA MANERA DE..... Un convidat ens proposa i comenta la músiCa que li agrada- Guió i presentació de Joan VIVes. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia Presentació a carrec d'Alfred ce1aya. PROGRAMACIÓ DE Nrr Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUrfl NOU Presentació de les últimes novetats drscogrMiques aparegudes al mercat, a carrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i drumenge a les tO:OOh). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarrlga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte J Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetlcró dels programes de omuns. Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 1 O DE FEBRER DEL2002 8:00 MATINAL Müsica per començar el d'li! presentada per Pilar Subtrà. Recull d'obres breus. Inclou butlletí de noticies • agenda musrcal. 10:00 CONCERT BARROC PURCELL. Acte llon de l'òpera en cinc actes "The Fairy Queen'. Wynford Evans. Martin Evans. Martyn Hill. Stephen Varcoe. Judilh Nelson. Jennifer Smlth. Timolhy Penrosey. Stephen Varcoe Cor Monteverdi. English Baroque Soloists.Oir.: John Eliot Gardiner. (22m). PORCELL: Acte lller de la semi·òpera "King Arthur". Ellsabeth Priday. Stephen Varcoe. Cor Monteverdl. Engilsh Baroque Sololsts.Dir.: John Elliot Gardlner. (16m). PURCELL; Acte llier de ròpera en tres actes "Dido i Enees". Véronique Gens. Nalhan Berg. Sophle Marln·Degor. Cla.ire Brua- les Arts Florlssants.Oir.: Wílllam Chrislie. {18m). 12:17 GUIA MUSICAL La informació il·lustrada sobre els concerts i l'activrtat mlisrcat de la temporada-Un espai presentat per Pilar Subirn. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les úHimes novetats disc¡¡¡¡rnfiques aparegudes al mercat a tarrec de Montse Aguilera- Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarríga. MENDELSSOHN: Quart moviment de la simfonia n. 3. "Escocesa·. Orquestra Simfònica de londres. Dir.: Peter Maag. (10m). ALBÉNIZ: "Rumores de la Galeta". de "Recuerdos de viaje". op. 71. Joan Ràfols·Miquel Rodriguez, gUitarres. (4m). STRAUSS. J.: El galop dels bandrts. op. 378. Orquestra Filharmònica de Viena. Orr.. lorin Maazel. (2m). HANDEL: Fragment Inicial del "Oixrt Oomrnus·. Angela Ka.!imierczuk, soprano. Charles Humphries, contratenor. Rory O'Connor, tenor. Cor Monteverdi. Solistes Barrocs Anglesos.Dir.: John Ehot Gardiner. (Sm). RAVEL: Segon moviment del concert per a piano i orquestra en Sol. Juiius Katchen, piano. Orquestra Simfònica de Londres.Dir.: ls!VAn Kertész. (22m). MONK: Trlnkle Tinkle. John Coltrane, saxo tenor. Thelonious Monk, piano. Wilbur Ware, baix. Shadow Wilson, bateria. (7m). ROSSINI: "I Palpiti" de l'Opera "Tancredl" (transcripció per a violi i plano de Paganrnl) Gil Shaham, violi. Aklra Eguchl, plano (tOm). BRUCH: Quart moviment de la simfonia n. 3, op. 51. Orquestra de l'Estat Hongarès.Dir.. Manfred Honeck (Sm). HURTAOO/GARCIA: Don Andrés llegando al Callao, catrpso. Cristóbal So to, mandolina. David Peña, contrabarx. Alexander LMnalli, percussió. (Sm). BRUCKNER: Glòria de la missa en mr m. per a cor a vurt veus I con1unt de vent. la Chapelle Royale. Collegrum Vocale. Ensemble Musique Oblique.Drr~ Philippe Herreweghe. (Sm). LOESSER: Guys and Dolls. Sax 13. Quim Soter, bateria. Josep Mensa. contrabaix.Oir.: Mtquel Bofill. (15m). BACH: Sinfonla de la cantata BWV 156 "lch steh mit einem Fuss 1m Grabe" (Estic amb un peu dins la tomba) . Heinz Holliger. oboè. Camerata de Berna.Dir.. Thomas Zehetmair. (3m). MUSSORGSKI: Hopak, de la Ara de Sorotchlntsy. Nathan Mllsteln, violi. Georges Pludermacher, piano. (2m). ROTA: Polka, quadnlla I galop de la banda sonora de la pei.Hcula "11 Gatopardo". Orquestra dirigida per Franco Ferrara. (Sm). BRAHMS: Quart moviment de la srmfonla n.2, op.73. Orquestra Filharmònica de Berlfn.Dir.: Nrkolaus Harnoncourt. (10m). ROLUNS: Namely you. Sonny Rollins. saxo tenor Wynton Kelly, piano. DOUll Watkins, barx. Philly Joe Jones, balena. (3m). BERUOZ: "la belle voyageuse• (la bella VIatgera), del recull"lrlanda", op. 2. Véronique Gens, soprano. Orquestra de l'Òpera Nacional de lió. Dir~ Louis langrée. (3m). CAZZATI: Gaprice~o sopra sette note. Sonaton de la Giolosa Marca. (9m). MORSE: Northern Ughts. Steve Morsa. Manuel Barrueco, gurtarres. (3m). GLIERE: Tercer moviment del concert per a arpa i orquestra. op. 74. Osian Ellls. arpa. Orquestra Simfònica de londres.Dir.. Richard Bonynge. (Sm). TRADICIONAl: Home on !he Range. The Vocal Majoríty.Dir~ Jim Clancy. (3m). VIVALOI: COncert per a viofi. op.6 n.5. RV 280. Andrew Manze. violi. The Academy ot Ancient Muslc.Dir: Christopher HogwOOd. (7m). MOZART: Rondo allegro de la serenata "Haffner", KV 250 (Versió per a violi l plano). Isaac Stem, violi. Alexander Zakin, plano. (lm). DVORAK: Quart moviment de la simfonia n. 7, op 70. Orquestra del Royal Concertgebouw.Dir.: Nikolaus Hamoncourt. (9m). WILKINS: Groovin' for nat. Donald Byrd, Johnny Coles. trompetes. Ooke Pearson, piano. Bob Cranshaw, baix. Walter Perkins. bateria. (4m). BRITIEN: Fuga, moviment final de la guia d'orquestra per a joves. Orquestra Alharmònlca de londres.Oir.. Adrian Boult. {3m). SCHUMANN: "Sommerruh" (Pau d'estiu), duet WoO 9. Edrta Gruberova, soprano. Vesselina Kasarova. mezzosoprano. Friedrich Haider. piano. (4m). 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA VERDI: Aida. KatJa Ricciarelb. Placido Domingo. Elena Obraztsova- leo Nucci. Nieolai Ghiaurov. Ruggero Ralmondi. lucia Valentini Terrani. Cor i Orquestra del Teatro alta Scala Oir.: Claudio Abbado. (141m). BDC00480 BDC00205 20:113 l'AUDIOVISUAl Un programa. d'Àlex Gorina. 22:04 LA MUSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musicats d'interès. Presentatr condui1 per Joan Vives, i realitzat amb la colaboració del Consell Català de la Música. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a tarrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogrnflques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge. de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA OE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). I'F.TICIONS flE 1.,\ 1'\ICIH H~ L'Olhii1T: TotHom: 93-202-J!i-35 Fux: 93-31)(1-'12-0l g. Mnil: turtltuJ,~IHh•ntf&t·uttutliu.rum Frt'lf\Jt·nrit•fit clt• Cntahtn) li. \hi~tit•a 1wr t•omttrqut>• (~:\n. Boix: Ebre. )1onl..~ i fti.IH.ra d'Ebrl": 102.5. Tt•rra .\ha: C)7 .3. Priorat: 9!!.2. Alt f'..wnt•· Baix Camp.. Rnix Ptoneíli-."1. Conta. dc-- 8nrht·r1' l Turr•~uu4, .. : 105.1. Dah. t•~Jlt"Jb.: 105.9. Gur~out·"· N~uera .. l'la d'LrA•·II, St'l(drro, S t•,:riU i l lr,:,•·O: 91.9. Garraf: 91.9. Ah Penedi~.. Anoia. Rap.~ i Der¡:urdà: 102.1. llah l.lolu·t·¡r~t. Bnrcdonè•. \'aliè.. Occidental i \tt.lll·, Ori•ntal: 101.5. \lnrr·m~: 96. ~101.5. o..,ua: 100.5. Sol•o,U,: 89.7. Gi.ronè..; l'la de l'E-taul: 'Jb, 7. Lo S•ha: 96.7/88. 7. Bah Empordà: 87.8196.7. Alt Em¡><>rolà i Ro ..ellú: '10,8/87.f>IQ3. 7196.7. Carruh.a: Q7.1. Ripollè..: 100.5/105.8. Certlan>•' 88. 1. \11 l rt:•ll: 811.6. PaiJIU"a Ju.•.à i Pollo,. Sobi<-à: 8B.6. Val d•.\ran: 92.8/101.2. Sala de l'Assemblea General de les Nacions Unides a Nova York (1963). Pau Casals lli dirigeix El Pessebre Aquest complir amb el seu deure i no tenir remordiments era, de fet, estar en pau amb ell mateix. D'aquesta posició primera, d'aquesta fortalesa, serenor i equilibri d'esperit pregons sorgia la pau reflexiva, la més profunda, la que li permetia predicar-la. Era la Pau de Pau Casals. Es tractava no pas de descansar en pau, sinó de viure en pau. _ I això produïa el seu efecte. I reverend Ernest Chirsten de Ginebra escrivia per al programa del Festival de Prada de Conflent: "Quin respecte ha d'inspirar la conducta de qui fa que la seva vida s'ajusti als seus principis, ho abandona tot per les seves conviccions, se sacrifica sense miraments per tal d'ésser lleial a si mateix... Privat de la seva família, de la seva pàtria, de les ovacions, diu tranquil·Lament: 'En això no hi ha mèrits ni heroismes, només hi ha el compliment del deure.' Nosaltres buscàvem un home; l'hem trobat en venir a Prada." A partir d'aquesta base fonamental assumida amb passió, Pau Casals proposa la pau col· lectiva, però no pas la de l'absència de guena, sinó contra la guerra: la pau activa. L'alternativa a la guerra no és pas la inoperància, sinó un diàleg amb un llenguatge entenedor, vivificador, sempre actual que, a més d'anar directament al cor, a la sensibilitat i a la inteJ.Jigència, desperta de- E sitjos de germanor. El món és nostre, és de tots i ca I compartir-lo. Avui. encara més que mai. es fa evident la manca dc comprensió. Malauradament, no tothom creu que aquest llenguatge específic que és Ja música pugui ser el vehicle adequat per a la pau que el mestre proposava. Hi ha en la música uns elements -més enllà de les notes i els compassos- que actuen sobre nosaltt·es d'una manera directa i efectiva, i duren. En primer lloc desvetllen l'espiritualitat personal. Cadascú de nosaltres pot rcbre'n directament la influència, que s'acomoda a la pròpia manera de ser i de pensar: és una recepció personal, intransferible i, sovint, indescriptible amb els mots inventats per l'home. Però alhora, desvetlla un sentiment global de comunicació i de participació col·lectiva. Ens sentim units, embolcallats per sensacions compatiides per bé que no iguals. Amb la música de solitaris esdevenim solidalis. Potser aquest és el secret que Pau Casals va descobrir al llarg de la seva extensa vida -pensem en les interpretacions d'El Pessebre, per exemple. Caldria explotar dc la música aquell element bàsic per a la construcció de la Pau. El mestre afegia: "Per això em dirigeixo en particular a tots els meus col·legues, a tots els músics, i els demano que posin la puresa del seu art al servei de la humanitat." a puresa de l'art. Cada paraula havia estat ben mesurada, tenia un sentit pregon: només la puresa de la música -no pas la manipulació- servirà a la humanitat. I els músics esdevindran profetes/poetes precursors d'un món millor. La Pau, que ha de participar de l'aspecte personal i de l'aspecte col·lectiu, és un joc que va del Jo al Tu per esdevenir NOSALTRES. I és en aquest sentit que els altres deixarien d'existir, ja que el sentit de la proximitat els hauria inclòs. Voldríem que això fos així com el mestre desitjava, com Màrius Tones deia en els seu poema Aniversari: "Que en els meus a11ys la joia recomenci sense esborrar cap cicatriu de l'esperit, oh, Pare de la nit, del mar, i del silenci. jo vull la pau- però no vull l'oblit. " 3 Perquè per aconseguir-la ens cal tenir presents maltempsades i ferides. L Notes t. Converses arn b Pau Casals de J. M. Corredor (19 74). Barcelona. 2. Discurs a les Nacions Unides el 1958. 3. Màrius Torres, Poesies. Barcelona: Ariel, 1981. Pau Casals i l'Orfeó Català -~-~ PERE ARTÍS LA RELACIÓ ARTÍSTICA I PERSONAL ENTRE PAU CASALS I L'ORFEÓ CATALÀ TINGUÉ UNES FASES DIFERENCIADES EN EL TEMPS, LA INFLEXIÓ DE LES QUALS FOU DETERMINADA PER LA GUERRA CIVIL ESPANYOLA. I UNS MATISOS PARTICULARS, PRESIDITS -SEMPRE DINS D'UNA CORDIALITAT FOR- ORFEÓ CATA L À Jr.h wf1 lJt/nrlwh "ltt"n r~tww llc pr>~p+¡¡q « 111 JCS't,\ OIHEC'r t \"A fod"'tull dt IJ. l'•~.t 0111-DU Ile:till~ f11 llli>{Ml4 a&l u,.,,,, tf.. .,dei o I fWllMn-1 m d ttiTrrr el . n.• «o ,,&~pc~rr.tt .\.~(<1••'· P"''«/• l1t ftJI./• lli' c1-a.qi.UU1ta l~tiNNt 15 ~' Oohbu t'em" SCJC{(ll 'l'i.o. Oio¡;;) .. ~taot,r pu.Jdn Rhlll dny lf/. d( a!Jl3 cCIGoo• PftOI"OifiHl'l. MAL- PER LA MANIFESTA VOLUNTAT DE CASALS DE COL· LABORAR ARTÍSTICAMENT AMB L'ORFEÓ I PER LA DIVERSA ACTITUD o'AQUEST DARRER (EN ELS SEUS HOMES I EN EL SEU ÒRGAN DE COMUNICACIÓ, LA "REVISTA MUSICAL CATALANA") DAVANT 207 EL CASALS VIOLONCEL·LISTA, EL CASALS DIRECTOR I EL CASALS COMPOSITOR. I 22 de novembre de 1902 Pau Casals i el pianista Harold Bauer (amb el qual havia començat les lournées que havien d'esdevenir famoses) visitaren l'estatge de l'Orfeó, a la Casa Moixó de la plaça de Sant Just. Era la primera trobada entre l'aleshores ja acreditat violoncel-lista i aquella corporació coral en vies de consolidació. Efectivament, Pau Casals, a punt de complir vint-iset anys, ja havia debutat al Teatre Novetats, esdevingut professor a l'Escola Municipal de Música de Barcelona i primer violoncel-lista a] Liceu; la reina Maria Ctistina l'havia nomenat Cavaller de l'Orde de Carles 111, havia triomfat a Paris sota Ja direcció de Charles Lamoureux i havia efectuat la primera gira pels Estats Units d'Amèrica. Pel seu cantó, l'Orfeó -al cap d'onze anys de ser fundat- presentava un bagatge no gens negligible: versions de "La consagració del Graal" de Parsifal de Wagner, de la Novena Simfonia de Beethoven, del Requiem de Berlioz, del motet No et deixo, Jesús de Bach, etc.. concerts monogràfics de música profana i religiosa del segle XVI, actuacions a Montpeller, Marsella i Perpinyà, etc. Aquella visita ens és reportada amb la ingenuïtat dels testimonis escrits de l'època. Així en parlava el secretari, Frederic Leon i Luque, en la Memòria de l'any: E "El dia 22 de novembre rebérem la visita dels concertistes senyors Casals i Bauer. Amb aquest motiu tingué lloc una festa que resultà a la fi molt entusiasta, puix en celebrar-se a la mateixa hora un banquet a honor de/literat senyor Leon Pagano, feren cap al nostre casal Ull bon nombre de personalitats de l'autonomisrne i del renaixement català... " 32 111 -....... ......... ..........,_L .. . ,,:: _._. • .......__~ .. ~ ... h ....... -~ ....... S.O..~p.c-,.i6.,_.. Fitxa d'admissió de Pau Casals com a soci de l'Orfeó Cntalà Des d'aleshores -i a partir de 1904 a les pàgines de la "Revista Musical Catalana"- sovintegen les referències altament elogioses al Pau Casals violoncel·lista. Així, en comentar els concerts Casals-Bauer al Teatre Novetats (4 i 7 de novembre de 1904), hi és dit: "En Casals va estar admirable, com de costum. És un artista complet: al domini absolut de l'instrument, hi ajunta aquell temperament tall 11aturalment musical. No li sentireu notes perdudes, que no porten vida; les idees musicals, us les transmet vibrants de sentit i emocionades: és l'artista generós que s'entrega." Arran de les sessions inaugurals del curs de l'Associació Musical de Barcelona (28 i 31 d'octubre al Teatre Principal) és comentat: "Tres concerts amb acom- panyament d'orquestra ha executat Casals aquesta vegada: el de Haydn, el de Schumann i el de Saint-Saens. En les tres obres ha desplegat nostre véoloncel·lista qualitats distintes, però totes elles superiors, que demostraren el grau de perfecció a què ha arribat en el domini de son instrument. {. ..]Les ovacions que el públic dedicà a l'eminent artista no tenen fi ni compte, i podem dir que, no obstant les moltes addicions que a son programa l'O afegir en Casals, els seus admiradors abandonaren la sala amb la recança d'un goig massa aviat perdut." El 9 de febrer de 1908 l'Orfeó inaugurà el seu nou estatge, el Palau de la Música Catalana. Casals participà eo la segona tanda de concerts inaugurals (10 i 13 d'octubre) amb la coHabOl'ació del pianista, també vendrellenc. Benvingut Socias (en programa, obres de Rontgen, Casella, Moot~ Beethoven, B6elman, Schumann, Bach i Liszt). La "Revista Musical Catalana" se'n féu ressò en aquests tctmes: "/ ... ]També en Casals tocà solla deliciosa Suite en Do del gran Bach, que en altres ocasions li havíem aplaudit. Tots els números foren dits amb aquella autoritat de mestre que ha posat en Casals en lloc tan enlairat dins i fora de casa de nostra. Fer l'elogi de l'excel·lenl artista que hem pogut enguany de nou festejar és cosa que esdevé ja inútil, perquè el seu art és d'aquells que a tot arreu s'imposen per sa absoluta perfecció.'"' He reportat aquestes mostres inicials de com fou valorat l'art de Casals pels homes de l'Orfeó perquè són la pauta d'allò que anirem trobant en endavant: una admiració sincera i sense fissures pel Casals violoncel-lista. a vida simfònica barcelonina i catalana és centrada, del 13 d'octubre de 1920 al 12 de juliol dc 1937 (dates de la primera i última actuació de I"Orquestra Pau Casals), per l'activitat del conjunt que el gran músic creà '·com un do a Catalunya ··. 1 Els biògrafs i memorialistes de Casals (entre d'altres, joan Llongueras, Joan Ramon. Maria Carra talà, Joan Alavedra, Elisa Vives. Josep M. Corredor, Enric Casals, Montserrat Albet i Robert Baldock) exposen la incomprensió inicial que trobà Casals en el plantejament del seu projecte, i les dificultats que hagué de superar per tirar-lo endavant. Ell mateix ho testimonia al llibre Joia i tristor. Refle- El Pessebre 11 TolO$/l dt' L/euguadoc (1962),pt'r l'Orfeó Català, l'Orqut'Sim del Capital i solistes oocals, ~oltlla direcció de Pau Casals Iniciat amb anterioritat a la primera de les dates esmentades, l'Orfeó viu un període en què destaca la reconeixença peninsular i europea de Ja seva vàlua (concerts a Madrid, Pa1ís. Londres i Roma), la divulgació regular de les grans obres de la literatura simfonicocoral i l'assentiment gairebé general al seu lideratge coral (en especial, després de la creació de la Germanor dels Orfeons de Catalunya, el 1918). I Pau Casals, ja des de la dècada dels anys deu, és una figura mundial de prestigi indiscutit, consagrada amb el debut a Viena ( 191 0) i ratificada en infinitat d'actuacions posteriors. Durant aquest llarg període, les relacions de Pau Casals i l'Orfeó presenten un doble vessant: la cordialitat en temes personals i institucionals, i el distanciament de l'Orfeó a l'bora de col·laborar-hi artísticament. Q uant al primer punt, en són mostres: l'ingrés de Pau Casals com a soci de l'Orfeó el 1923, proposat per Lluís MiiJet i Francesc Pujol;2 Ja presència de Joaquim Pena, secretari de l'Orquestra Pau Casals, entre el nombrós grup de personalitats que acudiren a rebre l'Orfeó al retorn del triomfal viatge a Roma (1925); l'adhesió corporativa 3 i la personal de Millet4 a l'homenatge del Vendrell a Pau Casals el 1927; la signatura de l'Orfeó, entre altres entitats, en la petició d'un homenatge oficial de Barcelona a Casals (1934); l'expressió de condol de l'entitat per la mort de la mare del músic. s etc. Quant al segon, potser la causa del distanciament esmentat fou la forta personalitat dels dos protagonistes. ambdós reconeguts en els àmbits específics i ambdós envoltats d'uns cercles proclius a l'enaltiment.6 Sigui com sigui, és un fet que Ja notícia de la creació de I'Orquesh·a Pau Casals té un ressò molt feble a les pàgines de la ·'Revista Musical Catalana"; i la ressenya c1ítica dels concerts inaugurals és també ambigua. Òbviament, la programació artística del nou conjunt simfònic havia de comportar el muntatge d'obres sirnfo- nicocorals. en els quals l'Orfeó havia estat capdavanter. Però, malgrat la voluntat explícita de Casals. no fou l'Orfeó Català el qu i esdevindria allò que avui diríem "cor coJ.Iaborador", sinó l'Orfeó Gracienc. En aquest sentit, les manifestacions dc Casals són taxatives. Al llibre Conversations al'ec Poblo Casals dc J. M. Corredor. 7 a la pregunta dc l'entrevistador sobre la minsa participació de l'Orfeó Català en la interpretació del repertori coral-orquestral. Casals respongué: "fe ne demandais pas mieux que de donner des concerts avec l'Orfeó Català. ma is pour toute collaboration la bonne volonté d'un seu/ne sujfit pas." I és curiós de constatar que aquestes pregunta i resposta foren omeses en la versió catalana del volum! 8 Aquesta reticència de l'Orfeó Català a ser dirigit per Casals no era sinó un reflex de la visió patrimonial i personalista de l'Orfeó per part de Millet. del qual són sorprenents les motivacions del refús a participar en una versió de la Novena de Beethoven;'~ o el tracte dc la "Revista Musical Catalana·•, el1923, a l'activitat de Casals al capdavant de la seva Orquestra. 10 Aquest capteniment corporatiu de l'entitat i personal de Millet comportà que l'Orfeó únicament cantés sota la batuta de Casals en quatre ocasions: fragments de La Celesti11a de Pedrell ( 1921) i Novena Simfonia de Beethoven (tres audicions el 1923). Per contrast -i deixant de banda la relació exacta dc les coHaboracions dels orfeons Català, Gracienc i dc Sants amb l'Orquestra Pau Casals, amb la direcció d'altres batutes que la del fundador- fou l'Orfeó Gracienc qui més vegades cantà sota Ja direcció de Casals; concretament, trenta-dues. 11 L'últim concert de l'Orquestra Pau Casals fou el 12 de juliol de 1937; i la darrera actuació dc Pau Casals a Barcelona el 19 d'octubre de 1938. S'obria un parèntesi en la vida dc Casals que -amb l'exili- ja no s'havia de cloure... En el marc de les relacions amb l'Orfeó -i finalitzada ja la guerra- hi ha, però, un fet sorprenent, per omissió. Com és sabut. Lluís Millct morí el 7 de desembre de 1941. Hores abans de la mort li fou ofert l'Àlbum d'Homenatge promogut per Joan Llongueras com a commemoració del Cinquantenari de l'entitat (evidentment. no festejat públicament). Aquest Àlbum és una aplega impressionant de més de 500 endreces i dedicatòries de personalitats de totes les branques de la societat i del món cultural, encapçalades per la del L u de ;i es en ; (4 ·tar ao· :ra· ~er- ·ns- 'fÓS urs bre mt- ve- ns. ua- .rade àa ue, va saesen tu- nc. Ca- Zt). ;sts 1 ui- ~m {0- '.ai- !!lli >StJ ea xions de Pau Casals, tal corn les va relatar a Albert E. Khan: ''[ .. ]Esperava alguns problemes, però no tenia ni idea de les dificultats que m'esperaven. El present té la seva dinàmica pròpia i hi ha gent que veu els canvis com una amenaça personal. Arreu vaig trobar oposició: on esperava col·laboració -entre els professors de les escoles de música, compositors. autoritats musicals- se'm deia que no desitjaven una nova orquestra o bé que no era possible. La premsa publicà articles ridiculitzant la idea. Pràcticament ningú no va estar disposat a oferir ajut financer[...}". 33 cardenal Vidal i Barraquer; entre moltes d'altres, n'hi ha de figures també aleshores exiliades. No hi figura, en canvi, la de Pau Casals. Sense prejutjar res -i mancant testimoniatges documentals-, em costa de creure que Casals no hagués estat convidat a participar-hi; i em costa de creure també, que, si hagués rebut la invitació a fer-ho, no hi hagués correspost... n el transcurs de la llarga postguerra l'Orfeó i els homes del moment reprenen el contacte amb Pau Casals. esdevingut ja un símbol. E En són mostres successives l'assistència de Lluís M. Millet (director de l'Orfeó des de 1946) al Festival de Prada; 12 la participació de la Junta de l'entitat a la dotació del Premi Pau Casals (1957); l'expressiu telegrama de Casals arran de l'acte conclusiu del Cinquantenari del Palau de la Música Catalana (r.Orfeó Ca- times condicions artístiques, Casals respongué en forma taxativa que "l'Orfeó Català és el millor cor d'Espanya i el que jo prefereixo per a l'Oratori. " 13 I Enric Casals reblava aquesta afirmació en carta a l'esmentat mestre s¡. ciliani. 14 Finalment, el 23 de setembre de 1962 tingué lloc a l'Església de Sant Rufí, a Assís, l'esb·ena europea d'El Pesseebre. Amb l'Orfeó, hi participaren l'Orquestra del Te. atre La Fenice de Venècia, els solistes Montserrat Caballé, Rosario Gómez, Joan Oncina, Josep Simorra i Raimon Torres, sota la direcció de Pau Casals. Puc adverar l'e. moció del retrobament de Casals i l'Orfeó, perquè llavors jo hi cantava; les gairebé inaudibles paraules de Casals, pronunciades entre sanglots, finalitza. ren amb l'expressió d'un desig fervent (lamentablement, no acomplett): "Espero que aviat ens puguem retrobar a Barcelona... ·• Amb la d'aquell dia, l'Orfeó Català ha interpretat El Pessebre trenta-quatre ve. gades. 15 En nom bros es ocasions, Casals adreçà a l'Orfeó mostres d'agraïment per la col·laboració o endreces particulars anan d'audicions significatives d'El Pessebre. 16 Tots aquests contactes foren con· tinuats i ampliats en posteriors re· preses, la més qualificada de les quals fou la designació de l'Orfeó entre les entitats que havien de constituir els òrgans rectors de la Fundació Pau Casals. creada pel músic un any abans de morir. Un cop mort el mestre, qui fou la seva esposa n'ha man· tingut el record i ha vetllat i vetlla pel seu llegat; n'és exem· ple la seva fonda impUcaci6, com a vicepresidents de la Fundació Pau Casals, en tot el procés que ha portat a la remodelació de la Vil· la Casals, a Sant Salvador del Ven· drell, inaugurada el 2 de juny de l'any passat i de visita obligada per a qui vulgui conèixer la trajectòria vital i artística del músic insigne. Marta Casals ha mantingut també la relació amb l'Orfeó Català, de la qual és exponent la sessió íntima que li fou oferta a l'estatge de l'en· titat (28 de març de 1974), a la qual correspongué amb una dedicatòria a l'Àlbum d'HonorY Més enllà de desencontres ocasionals, Pau Casals i l'Or· feó Català menaren una ruta en què sovint les trajectòries respectives eruiquiren o potenciaren la del que li era com· plementari. No és desavinent de creure que els fou un honor recíproc. ''L'ORFEÓ talà. Barcelona. Rebeu tots la meva enwcionada adhesió a l'acte d'homenatge mestres i cantaires Orfeó Català. Stop. Rebeu també el meu afecte i enyorança. Stop. En esperit present en vosaltres. Vostre, Pau Casals~); la promesa 34 CATALÀ ÉS EL MILLOR COR n'ESPANY A I EL QUE JO PREFEREIXO PER A L'ORATOR I.'' de Casals ( 1961) d'ajudar l'Orfeó si es concretaven les gestions per actuar a Bèlgica, etc. Aquest context d'apropament recíproc culmina el1962 amb la participació de l'Orfeó en l'estrena europea d'EL Pessebre, una obra els orígens i motivació de la qual han estat prou divulgats perquè ara n'hagi de fer esment. En canvi, són pràcticament desconeguts els fets que precediren l'esmentada col-laboració, els quals he pogut reconstruir parcialment. Aquests fets es remunten a 1960, en què, arran d'una visita a Pau Casals a Prada, Fèlix Millet i Maristany (president de l'Orfeó des de L951 ), comentà al mestre Ja possibilitat d'estrenar a Europa l'oratori, que seria donat en estrena absoluta a Acapulco aquell mateix any. El 1961 novament Fèlix Millet, que assistí un altre cop al Festival de Prada, en parlà amb Casals i amb el seu germà Emic. Per un alh·e cantó, el novembre de 1961 -a Barcelona i a Cadis- tingué lloc l'estrena mundial d'Atlàntida de Falla; hi participaren l'Orquestra Municipal de Barcelona, els solistes vocals Victòria dels Àngels i Raimon Torres. els cors Capella Clàssica Polifònica, Coral Sant fordi i Cor Madrigal, i l'Escolania del Sag1·at Cor (Pares Jesuïtes), tots sota la direcció d'Eduard Toldrà. La destacada intervenció d'aquests cors catalans (que posteriorment col·laboraren junts en nombroses ocasions) motivà un intent que fossin ells qui estrenessin El Pessebre; un intent promogut, segons que sembla, per la casa Ricordi, editora de l'obra de Falla, en contacte amb e l mestre Francesco Sicilianí, director artístic de La Scala de Milà i organitzador del Festival Sagra Musicale Umbra dins del qual fou englobada l'audició d'El Pessebre. A l'argumentació de Siciliani que li havien arribat informacions segons les quals I'Otfeó no estava en òp- Notes I. Per a tot allò referent a l'Orquestra Pau Casals, és dc consol· ta imprescindible: Oriol Martorell, Quasi un segle de simfonisme a Barcelona. volum I. Barcelona: Beta Editorial, 1995. 2. Amb assignació voluntària d'una quota dc 50 ptcs. anuals, el doble dc la mínima aleshores vigent. Cal notar la prox.imitat de les dates de sol·licitud d'ingrés a l'Orfeó (IS d'octubre) i d'admissió (en la sessió dc la Junta Directiva del 23 d'octubre) a 1!1 de l'audiciód~ la Novena becthoveniana dirigida per Casals al capdavant dc la se· va Orquestra i dc l'Orfeó (23 dc novembre) ... (Arxiu Orfeó Català). 3. L'adhesió dc l'Orfeó era formulada en els termes següents: "L'Orfeó Català, que ha senti/ a lola hora una profunda admiració pel mestre Pau Casals, a qui avui tot Caialunya honora; l'Orfeó Ca· talà, qui ha tingui el goig de col·laborar en els festivals organit:!J!I~ pel gran mestre i més d'una vegada ha litigui l'honor d'ésser dm· git per ell. compartint els seus triomfs artístics. assisteix avui amb tota cordialitat i afecte a aquest just homenatge, per testimoniar tot - IQ i ~­ fred !Si- ca 'es· ife. llé, on e- ~~ za. r· 'IU· gm hls !nt ar:a- Pau CI!Sllls, amb Fèlix Mil/el i Marista ny i Llrtís M. Mil/et, president i director, respectivament, rle l'Orfeó Català (1962) m· el pregon afecte i devoció que l'Orfeó Català sent pel mestre gloriós de l'art i de la nostra terra." (RMC 1927, pàg. 290). 4. La de Lluís Millet, bo era amb aquests mots: "Amb lot l'afecte i entusiasme saludo el gran músic, l'eminent Pau Casals, i m'adhereixo de cor al fervent homenatge que avui tot Catalunya li dedica. En Casals és un elegit del semiment musical de la nostra raça; elf l1a portat arreu de/món aquest deler, aquesta pruïja, aquesta set de bellesa que corre endins de la nostra ànima; i tot el món artístic l'ha aplaudit i l'ha admirat; i nosaltres, catalans, en prenem la nos· Ira part, d'aquesta admiració, perquè pensem que aquest artista elegit és representatiu d'aquest sentiment nostre, d'aquest afany que és el nostre tremp i la perzyora d'un esdevenidor de plenitud glorio· sa. Scllve al gran artista! Salve al mestre eminent!" ( RMC 1927, la la pàg. 290 i 29 1). 5. Caso ls hi correspongué amb aquesta carta: "Barcelona 30 Abril ln· re· tus les els lfl· 1931. Sr. President de l'Orfeó Català. Benvolgut Sr.: Vinc a dir-li el meu profund agraïment per les bondadoses paraules de condol de l'Orfeó Català en ocasió de la mort de la meva mare. Que Déu els fio pagui. Mercès de tot cor, Pau Casals." (Arxiu Orfeó Català). 6. Hi ha abundanrissimcs mostres documentals que testimonien que l'adjectivació superlativa adreçada a Lluís Millet té el correlat en l'adreçada a Pau Casals. 7. París: Éditions Albin Michel, 1955. 8. Josep M. Corredor, Cctwerses amb Pau Casals. Barcelona: Editorial Selecta, 1967. El fragment omès hauria de correspondre a la línia li de la pàgina 140. 9. A la proposta, Lluís Millet correspongué amb una extensa carta a la qua l pertanyen aquests fragments: "26 març 1921. S. D. Pau Cqsa/s. Respectable i admirat amic: {... 7Af(l, meditada bé lacosa, sento dir-vos qua no podem comploure-Lis, pels [motius] que ja 110ig indicar als senyors Pena i Capdevila: el compromfs que ta· nim, de temps, de donar aquesta primavera wt concert interessant als nostres socis protectors, els quals -essent els qui a l'últim sostenen/a nostra institució-tenim potser massa oblidats. L'estudi de la Novena, que fa molt temps no ltat•em donat, implicaria una pre· paració minsa d'un concert poc imeressant per als nostres socis.~ e (2). 12. En cllt1a des dc Fréjus -on Lluís M. Millet havia anat a visitar Gusta ve Bret-, el director dc l'Orfeó escriu a Pau Casals el 7 d'ago~t dc 1956: "Molt admirat mes- (Arxiu Fundació Pau Casals). IO. Després d'un inicial elogi global, l'oració adversativa següent: "Però, en aplaudir i en agrair l'actuació del gran mestre Casals, ja no cal dir que rzo oblidem i no oblidarem mai d'aplaudir i d'agrair també, fen•orosament, l'actuació dels altres artistes. dels altres directors que, amb amor no menys l'iu que el d'en Pau Casals, vénen també fomentant i enaltint la cultura musical de la ciutat nostrada," (RMC 1923, pàg. 288). I l. Beethoven: Novena Simfonia, lO vegades (en dues, amb la cooperació dc l'Escola Coral de Terrassa) i Fantasia Caral ( I ); Berlioz: La damnation de Faust (3); Haydn: La Creació (2); Kodaly: Psa/mus Hungaricus (3); J. Lamote dc Grignon: La Nit de Nadal (2); Liszt: Simfonia Faust (I); Mozart: David penitent (3); Pcdrell: El comte Amau (fragments) (I): Stravinsky: Simfonia de salms ( 1): Schubert: Missa en Mi bemoll (2) i ¡\'it serena (I); Schumann: Man- tre: Des de Fréjus. o11 estem amb el seu amic /1/r. GusU11•e Bret. t•m plau saludarlo amb tota cordialitat i do11ar-li una l'I!· goda mes les més em()(.iallades gràcies per l'acollida tan inoblidable que em féu a Prada. E11cara resso11en e11 les nostres oi· des les melodies i lwrmonies tall nostres, 1011 cala/unes, de Iu set•a inspiració, i les meravelloses trotes eixides del seu màgic violoncel, rínic al món. per a glòria de Cataltmya i de tots u/s catalans. Moltes gràcies, mestre, una Pegada més, i que bt•n aviat sigui un fet el seu reIom a la terra nostra. que tanta necessitat té dels st•us fills. La nH.'I'U esposa (ni cal dir-ho) comparlt•ix tots aquests meus sentiments. I una llegada mes, mestre bem·olgut, wza abraçada d'admiració pregona, respecte i amor d'aquest seu a!fm., Lluis M. Mil/et. E/ mestre Bret em dóna els records mes afectuosos per \': • (Arxiu Fundació Pau Casals). 13. Cat1a de Joan Alavcdra a Lluís M. Millct, el 22 dc desembre dc 196 1, un la qual transcriu una curta dc M11rta Casals en relació amb el terna. (Arxiu Orfeó Català). 14. "Barcelona, fe 3 Fevrier 1962. Mo11sieur Francesca Sidlla ni. Directeur Artistique du Thétitre Scala de Mi/011. Mon· sicur:/ ...1 f'ai été bien surprls d'apprcndre I'Otre feltre au directeur des choeurs qui on/ c/wnté "Allà mida" de Falla à Barcelone i/)' a qualques semaines, les i1111itant pour chanter /'Oratorio de PABLO 0\SA.LS à Assissi. Naturel/ement i/ s'agit d'une erreur importa li/e[...]. Le choeur choisi par mo11 frèrc PABLO 0\SALS est /'"ORFEÓ 0\ TALÀ"{... / qui est très superieur à tous les autres clzoeurs espagnols [... } Puisque je con nais très bien mon frère{.. / je sais qu'il 11e dirigerait Wl ULlire choeur catalan que l'Orfeó Català {... /. Pem!ellez-moi aussi de l'UllS suggerer de ne pas demander una sub11ention de I'État Espagno/ pour /e déplace· ment du Choeur. Celà ne serail pas agréab/e à fJablo Casals, qui, comme vous devez SOJIOir sans doute, n'est plus d'accord a1•cc son rúgime. {... ]" (Arxiu Orfeó Català). 15. Foren 6 amb la direcció dc Pau Cusals (Assís, Florència. Tolosa dc Llenguadoc i Sant Miquel dc Cuixà); 9 amb Enric Casals (Ginebra, Barcelona, Granollers i el Vendrell); 3 amb Lluís M. l\1illet <Barcelona i Montserrat); 7 amb Rafael Frühbeck de Burgos (Toledo i Madrid); 4 amb Antoni Ros Marbà (Barcelona): 3 amb Salvador ;\1as (Barcelona i Ripoll); i 2 amb Lawrence Foster (Barcelona), amb el qual tambt: efectuà un enregistra· ment de l'obra el1997. 16. Que les simbolitzí totes la carta adreçada a Lluís M. Millet: "6 d'octubre 1962. Mestre Llufs M. Alillet. Director de l'Or- feó Català. Barcelona. Estimat amic: No sabria anar-me'n d'aquesta vila de Tolosa. on, co11juntament. hem donat aquestes tres memorables audicions artístiques, sense expressar-vos la pro· fumia emoció que encara guardo cf'(((¡ucsta eficaç cof.laboració que ja 110 començar a Assís i va continuar a Florència. El Pessebre, en ésser cantat per primera vegada per les veu~ catalanes de/nostre gloriós Orfeó Català, sembla que hagi pres definitit·ament, en la ser1a expressió mt.is intima, el seu veritable caràcter. I 110 cal dir el que ha reprewntat per a mi posar-me en t·ontacte directe amb els meus compatriotes, represemats pel conjunt artfstic de més categoria en el nostre país. Rebeu, estimat i admirat Mestre Mil/et, tot el meu agraïment per la 1•ostra admirable aportació personal i per la col·lectiva de l'entitat que tan dignament dirigiu, i us trameto una cordial abraçada. que us prego que feu extensit•a a cada u11 dels magní· fics orfeo!listes que han contribuït a/ triomf d'aquest El Pessebre, que, si Déu vol, correrà el món senCN com a Missatge de Pau en aquests moments d'inquietud en què tothom la desitja com el bé més preat, des del més profund del seu cor. El vostre amic, cordialme11t, Pau Casal~." (Orfeó Català. Circular per als socis núm. 59, pàg. 23). 17. "Molt emocionada i agraïda dl>/ cuncert que m '!tan ofert en memòria del meu venerat marit, Pau Casals, qui tam els es· timal'a. Marta Ca!;ll/s. ~ (Orfoo Català. Circular per als socis núm. 81. pàg. 21 ) . 35 Pau Casals com a pedago g del violonc el per TILBER~ "C?ÍJ2AC ~I_EG~ _ Universitat de Frankfurt arn Main És REMARCABLE QUE UNA CULTURA I UNA NACIÓ DE POBLACIÓ RELATIVAMENT PETITA ENTRE ELS CENTENARS DE NACIONS QUE HI HA AL MÓN HAGI DONAT TRES DE LES PERSONALITATS MUNDIALMENT MÉS FAMOSES EN EL CAMP DE L'ART CONTEMPORANI: ]OAN MIRÓ, SALVADOR DALÍ I ANTONI TÀPIES; UN ARQUITECTE DELS MÉS FAMOSOS DEL SEGLE XX, ANTONI GAUDÍ, I UN MÚSIC QUE ÉS EL MÉS FAMÓS DEL NOSTRE SEGLE - SI DE CAS COMPARTINT EL 207 LLOC AMB YEHUDI MENUHIN-, P AU CASALS. au Casals és conegut i valorat prioritàriament com a músic violoncel·lista i com a personalitat que mantingué sense vaciJ.Iacions un compromís contra tots els règims totalitaris i especialment contra la dictadma de Franco (i en favor de l'alliberament de Catalunya d'aquesta dictadura). Però, el valor de Pau Casals com a pedagog del violoncel és una faceta molt menys coneguda -potser perquè és una faceta que en principi semblava que només quedava clarament visible per als seus deixebles. Una magnífica tesi doctoral presentada i acceptada l'any 1994 a la Universitat de Frankfurt sobre la pedagogia del violoncel, publicada l'any 1995, ens petmet ara de conèixer un judici sobre el vessant pedagògic de Pau Casals, i que a més és fet des de fora de Catalunya, i des d"una visió internacional de conjunt dels pedagogs del violoncel importants de la història. Es tracta del llibre de Ralf Schnitzer: Die Entwickhmg der Violonce/lpadagogik im friihen 20. fahrhundert, Frankfurt arn Main; Berlin; Bem; New York: Paris; Wien: Peter Lang, 1995 (Europiiische Hochschulschtiften: Reihe 36, Musikwissenschaft; 139), ISBN 3-631-48708-8, 333 pàgines. És la tesi doctoral d'un musicòleg i pedagog alemany del violoncel, el treball del qual impressiona pel gran nombre d'obres pedagògiques i d'estudis i altres publicacions teòriques sobre el violoncel i per les obres biogràfiques i autobiogràfiques considerades. Es tracta d'una anàlisi científica del con- P 36 Pnu Cnsnls n Vnlèncin, 1901 text didàctic i de la història musical i instrumental d'Eu· ropa i Nord-amèrica en el qual hi entra també Pau Ca· sals. Schnitzer investiga en la seva obra de forma espe· cialment exhaustiva la primera meitat del segle XX, pcro també recorre fins a principis del segle XIX {i, amb els importants mestres de violoncel Dotzauer i Kum· mer, fins a finals del segle XVlll) i té en compte la in· fluència de les grans personalitats des de començaments del segle xx fms a l'actualitat. El llibre de Schnitzcr, després d'una part introductòtia sobre la situació de la investigació i sobre el mètode, descriu primerament ('"evolució personal" (35 pàgi· nes). Després segueix, en la part principal del llibre (260 pàgines), )'"'evolució de l'ensenyament". a part centrada en les persones ens mostra la continuació de la "línia d'evolució de Ores· den", "l'evolució a França" i "l'evolució fora de línies contínues" i culmina en un gràfic re· sum desplegable en quatre pàgines ordenat cronològi· cament, en el qual destaquen els grans mestres del vio· loncel per mitjà de línies en fletxa que surten de ca· dascun d'ells cap a Ics generacions següents, mostrant així llur influència. Les línies que els lliguen amb mes· tres anteriors mostren la tradició en la qual es tro· ben. Per mitjà d'un puntejat diferent es diferencien le~ L Eu· Ca- pe· erò mb un· in· ~~ )ria ·de. !gi· bre h la ,es· bra re· ògi· vio· ca· ·ant 1es· :rO· . les línies d'evolució corresponents: la línia de Dresden (Dotzauer, Kummer, Grützmacher, Klengel i, paral·lelament a això. Becker fins a, per exemple, Mainardi, Piatigorsky, Metzmacher i Hoelscher), la línia Romberg i continuadors, la línia de BrusseHes (després de Platet i Duport, sortint de Servais), les línies ItàUa/Anglaterra (Piatti, etc.), la línia de França (París; amb Franchomme i, més endavant, especialment Bazelaire i paraJ.Ielament Feuillard) i finalment la línia Pau Casals i continuadors, que juntament amb les línies que surten dc Diran Alexanian, col-lega parisenc de Pau Casals, donen la xarxa de línies més important de la generació de violonceHistes de mitjan segle xx.1L'extraordinària posició de Casals en tot el gràfic es mostra, a més, en el fet que no es dirigeix a ell cap línia procedent d'un altre origen. A més, Schnitzer no ha assignat a cap altre mestre del violoncel de la seva època un tipus de lletra d'igual magnitud, amb el qual expressis verbis (pàg. 46) ha intentat "de subratllar la importància [... ] dels violoncel·listes -especialment per a la pedagogia". 2 Així doncs, aquesta p1imera mirada al dit gràfic ens mostra per a Pau Casals una posició única fins avui en la històtia de la pedagogia del violoncel. Ja aquí es pot llegir la valoració concedida a Pau Casals com la personalitat més important en tota la història de la pedagogia del violoncel. Això ve confirmat per l'índex: en l'anomenda part principal del llibre (evolució de l'ensenyament) es dediquen apartats propis solament a Juli us Klengel, Hugo Becker, Louis Feuillard, Paul Bazelait·e i Diran Alexanian, i solament en forma de subcapítols. Pel contrari, Pau Casals és l'únic mesn·e violoncel·lista que rep un capítol propi. omem un altre cop al capítol d'introducció de Schnitzer sobre la situació de la investigació: Schnitzer destaca (pàg. 8) que la primera expressió escrita sobre l'ensenyament del vio- T loncel, feta per Michel Corrette amb l'obra apareguda a París el 1741 Mèthode théorique et pratique pour apprendre en peu de temps /e l'ioloncel/e daus sa perfection, no marca el començament mateix d'una activitat docent, sinó el '·començament d'una sistemati:ació de la matèria d'ensenyament''. Tanmateix no seria fins a principis del segle XX que es constataria una consciència pedagògica en sentit propi (pàg. 9). Segons l'autor. falten completament pre· sentacions de l'evolució històrica d'aquesta consciència. Un treball aparegut fa 30 anys de }osef Eckhardt3 sobre Dotzauer, Kummer i Romberg resta completament dintre de la pura tècnica de la interpretació. La base de la investigació dc Schnitzer, a més de les obres d'ensenyament i tractats sobre el violoncel utilitzades "de la forma més completa possible" (pàg. 15), són les observacions pedagògiques i esteticomusicals que es troben en obres biogràfiques. També aquí Pau Casals pren una posició especial, ja que Schnitzer destaca les obres sobre Casals com d'una "importància especial per al present treball'' (pàg. 12). Especialment cita els llibres. existents en alemany o en traducció alemanya, sobre Pau Casals de Rudolf von To bel (Pablo Casals, Zütich, 2a ed. 1941). Corredor (Gespriic/re mit Pablo Casals. Bern 1954) i David Blum (Pablo Casals a nd The Art of lnter· pretation, Wilhelmshaven 1977, trad. alemanya: Poblo Casals und die Kwrst der lnterpretation, Lacarno/Amsterdam 1981 ). Segons Schnitzer, també l'obra de Maurice Eisenberg, Cello Playing ofToday (Londres 1957), tracta àmpliament de Casals. 1 el compendi de l'escola Pau Casals publicat en rus per A. Borisiak el 1929 abans de Schnitzer a penes havia estat tingut en compte. n el capítol sobre l'evolució personal, parlant de Paul Tortclier, Schnitzer indica com aquest tingué l'oportunitat per primera vegada el 1945, "d'interpretar davant del famós i per ell admirat violonceUista. El 1950 fou invitat pel mestre català al Festival de Prad[a) amb motiu del 200 aniversari de la mort de f. S. Bach"4 (pàg. 36). Les pàgines d'aquest capítol dedicades a Pau Casals porten la següent introducció: "La pròpia carrera de Casals, d'aquest violoncel·lista innovador de la interpretació violoncel·lística en el segle xx, és des de molts punts de vista w1 fenòmen excepcional. que rnereix una especial atenció des del punt de vista pedagògic.·· (pàg. 42). Més endavant diu: "Casals. que ja des de feia nwlt de temps llavia esdevingut el més importa/li violoncef·lista i distingit amb homenatges culturals, socials i acadèmics, decidí a partir de/1936 a no fer concerts de cap mena en països de règim totalitari [ ...] tampoc [aJ l'Espanya de Franco i es traslladà a la vila de Prades IPradaJ al sud de França." (pàg. 43). "En les seves més de 50 composicions es reflecteix, més enllà de/treball musical, l'actitud humana de Ca- E 37 sals: per un cantó les seves obres són marcades per la música popular catalana, per un altre moltes d'elles lematitzen continguts religiosos i morals. Citem a tall d'exemple la seva Sardana, l'oratori El Pessebre, així com l'adaptació de la cançó popular El cant dels ocells." (pàg. 43). Sobre la sardana per a 32 violoncels, Schnitzer afegeix que fou escrita el 1927 per a la classe de violoncel de Herbert Walenn a la seva escola de violoncel fundada el 1919 a Londres. Entre els nombrosos deixebles de Pau Casals és considerat també el barceloní Gaspar Cassadó (pàg. 44), que des de 1958 fins a Ja seva mort el 1966 fou professor de violoncel a l'Escola Superior de Música de Colònia. "Quan els deixebles de Ca- sals sortien a la llum pública, llavors no solament [... ] com a virtuosos en concerts, sinó pel seu compromfs pedagògic, fos com a professor en conselvatoris i escoles superiors -com Troester a Hamburg, Garbousova a liarfort, Nelsova a Nova York i Rostropovitx a Bakú- o amb escrits sobre la pedagogia del violoncel." (pàg. 46). I capítol sobre l'evolució personal tanca amb Pau Casals: "Totalment fo- E 207 38 musical la primacia absoluta sobre l'aspecte de la tècnica instrumental i del virtuosisme. Ella culmina en Pau Casals i en el capítol a ell dedicat, pàg. 269-304, l'apartat més llarg de l'estudi dedicat a un violoncel·lista. chnitzer subratlla primerament la ruptura que representa la via d'aprenentatge autònom de Casals amb les normes de l'ensenyament del violoncel que hi havia fins aquell moment. Esmenta com Pau Casals, quan tenia 13 anys, descobreix en una llibreda d'ocasió de Barcelona les suites de Bach per a violoncel sol i com les treballa per a si mateix. Destaca la pl"imacia en Casals de la declaració musical, encara que també "el seu mestratge en la tècnica S de la interpretació. [... ]fa al tombant de segle el situa per sobre de Klengel i Becker" 5 (pàg. 271). En l'ensenyament Casals evita un mètode fixat per escrit, perquè per a ell la tècnica és "un esdevenir continu'' (273) i la "mateixa actitud continuada de recerca i de fre· ball" (273) és el tema més important de l'ensenyament. Ca- EL SEU ENSENYA- sals situa la interpretació vio· loncel-Lística en el context global de la comunicació hu· mana i repetidament adverteix als seus deixebles que haurien de cantal~ fins i tot parlar i co· municar-se a través de l'instrument (279-280) . EU els guia en la "recerca dels elements de· MENT VA ATREURE ra de la tradició d'ensenyament clàssica Paf u/ Casals ELS VIOLONCEL·LISesdevingué el més important violoncel·lista de la prime; ra meitat del segle XX. La TES MES DESTACATS terminadors de l'emoció en el seva formació com a violoncel·lista es limità a les text musical com a punts d'a· DEL SEU TEMPS. tac concrets de la realització" classes a l'Escola Municipal (282). "En vistes de tals nede Música, més endavant cessitats expressives que surten bàsicament li fou suficient el propi tractament de l'instrument i de la música exclusivament de la música i de nou dirigits a ella, la per a violoncel a més d'estudis de composició [... ]. realització tecnicoi11terpretativa pot ésser per a Casals Aquesta aproximació experimental i en gran masempre solament un mitjà, però en cap lloc no pot exinera autodidàctica [...] aportà finalment nous pagir independència. Per a ell, les solucions concretes tectrons per a la interpretació i l'ensenyament més enllà nicointerpretatives en la interpretació i en l'ensenyade les normes vigents.'' (pàg. 50). "El [seu] ensenment es fornzen sempre en funció de la tasca musical yament [atragué] els violoncef.listes més destacats a resoldre i no com a progrés tecnicointerpretatiu ai· del seu temps, la seva tasca d'ensenyament influí flat." (283). en les vies d'evolució fins ara separades dels prinSchnitzer tracta després més detalladament de par· cipals centres europeus, Alemanya i França, igualticularitats: el principi de Casals de la "percussió". ment com animà i integrà països abans poc impordesprés un altre principi de Casals, la "justesse ex· tants, és a dir, Anglaterra i Rússia [... ]. Així Casals pressive", després el vibra/o, l'afinació de les cordes i superà característiques personals de l'ensenyament finalment l'ampli camp de conduir l'arc. Però resumint nacionals i al mateix temps condicionades per la se subratlla de nou que el progrés en el deixeble '·no tradició L... ] a favor de [... ] un tractament directe, significa en primera línia el domini de posicions, maindividual de cada violoflcel·lista amb l'inslntment, neres virtuoses d'arcat i combinacions de la mà es· la música i finalment amb si mateix." (p. 51). querra, sinó sensibilització per a les relacions entre Com s'ha dit, en la part principal del treball de intèrpret, instrument i música." (292). Sobre la "in· Schnilzer segueix la caracterització acurada, pacient, fluència i efecte de Casals com a músic i mestre" Sch· de totes les constants i innovacions en tots els manitzer d iu (296): "Amb la seva autonomia el Casals el sobre tradicionals d'ensenyament nuals i obres primerenc es presenta pràcticament estrany respecte a violoncel. Aquí es destaca una línia evolutiva --que qualsevol línia d'evolució a Europa, la seva presència per a Schnitzer comporta clarament la valoració més provoca així sempre confrontació amb tradicions i nor· positiva-. la qual en últim terme atorga a l'aspecte mes vigents. " d'ella. ·· Esdevé el "desencadenant d'tm progrés que fa època". (316). "Impulsos Feritablement nous 1 ... 1 vénen tan sols a tral'és de la interpretacio i ettsenyament de Casals: La sel'a tLOPa consciència musical tècnica-interpretativa i metòdica és rebuda [... 1 amb bona disposició i finalment és continuada." tue de !.iel (315). r~· en; P er a Casals l'ensenyament "no és w1 dictat metòdic. sinó sempre un reaccionar a la situació procedent del deixeble i de l'exemple, dirigit no a habilitats mecàniques. siuó a comprensió, vivència i configuració musicals." (3 L8). Casals "és el renol'ador per antonomàsia [.. .]de la interpretació del Pioloncel i influí per primera vegada fins i tot sobre altres instruments -especialment el vio/t'. (322). Jch :ix. ~Si· lCQ ':ua en- Finalment, també és Pau Casals qui domina els darrers paràgrafs d'aquest llibre: "Notltés Casals sortí de les limitacious de l'especialitat, supedità de forma conseqüent els exercicis instrume11ta/s a objectius musicals, i finalment aquests mateixos els supedità a valors humans fonamentals." (324). :!Xl No cal afegir-hi res més. lU· eix ien CO· S· uia ~e­ r el ''a· ió" e- tell la als •xi· ec· ya· cal ai~ ar· 5". ox- r. !S 1 ~~~ ~~a- es· .r(t/·'e ~h­ a/s ea r:ia or· Els dos centres de la interpretació del violoncel a Europa, Alemanya i França, durant molt de temps no aprecien justament "el progrés procedent de Casals." (297). A França, de tota manera, Casals constitueix "amb l'Ecole Nanna/e de Musique de Paris i el suport de D[iran] Alexanian un contrapès eficaç a l'ensenyament tradicional''. "L'actuació de Casals és rebuda de forma més imparcial i més oberta allà on la consciència de si mateix no ve determinada per una magnífica tradició. Justament països fins ara subordinats com Anglaterra, la Rússia europea, Suïssa i finalment Amèrica desenvolupen així, partint de Casals, wt progrés essencial- sobretot pedagògic" (297-8). En relació amb l'obra de Christopher Bunting, "ampli i diferenciat estudi [... ]com a obra teòrica tardana d'un deixeble de Casals" 6 Schnitzer constata: "fustament en aquesta obra [... ] es mostra l'actualitat que arriba fins al present[ ... ] dels coneixements de Casals, i així també el caràcter obert que li és connatural per al desenvoluparnent posterior." (303). n els dos capítols finals («Resum» i «Valoració») s'expressa finalment encara una vegada la valoració que Schnitzer fa de de Pau Casals: "com a més tard amb l'acció de Casals [han] E de caure Les característiques nacionals i el lligam inconscient a la tradició. Si al començament La interpretació i L'ensenyament es dedicaven gairebé exchlsivament al domini virtuós de l'instrument, finalment és la composició que es troba en el centre --i per cert no justament la peça efectista feta pel violoncel·lista- de la responsabilitat musical de l'instrumenta/ista." (305). '·P. Casals es presenta al marge de tota la restant evolució i no és determinable amb els criteris Notes l. Solament Julius Klengel, tanmateix mort 40 anys abans que Casals i per tant ja sense inJluència directa sobre la «més jove» generació, mostra en el gràfic una «inlluència» anàloga. 2. Solament ). J. F. Dotzauer ( 1783-1860), com a crea· dor de la Línia de Dresden, és valorat anàlogament. 3. Die Violonccflschu/en t•o11 }. f. F. Dot;;auer, F. A. Kummer und B. Romberg, Regensburg 1968. 4. Sobre l'atmosfera mu:,ical al Festival dc Prada vegeu Nclc Stegmann: (d 5 )uhre Festival Pau Casals [... ]»en: Polyglolle Romania. llomenalge a Tilbert Dfdcu: Stegmann, volum I : Beitragc zu•· Sprache, Literat ur und Kultur Kataloniens sowie zur Geschichte der dcutschsprachigen Katalanistik, a cura de Btigitte Schliebcn-Lange i Axel Schonberger, Frankfurt am Main: Domus Editotia Europaea, 199 I, pàg. 523-526. Fou a Prada -si se'm pennet d'afegir aquesta nota personal- que vaig viure un gran moment en la meva vida violoncel·listica de jove. (Aleshores tenia -si recordo bé- 12 o 13 anys i feia poc que estudiava el violoncel; e l meu instrument era -i és- un violoncel Ramon Parramon de 1923 [el núm. 17] que el meu pare «em» va comprar poc abans del meu naixement, venut pel violoncelista josep Trotta que l'havia guanyat en el concurs musical Premi Parramon del 1925, segons que em va dír el meu pare [Eckhard Stegmannl que aleshores era director del Col·legi Alemany de Barcelona. L'instrument va haver d'esperar fins als meus I I anys fins que les meves mans foren suficienhnent grans per poder començar a tocar-lo.) Amb el meu parc, que cru e l delegat alemany en el comi té del Festival de Prada, i acompanyats per la Pilar, la fiJia d'Enric Casals (que era el professor de violí de la meva mare i de la meva gennana), anàvem a veure Pau Casals a la caseta on s·estava al parc de Prada. Però ell havia sortit de passeig i en una cambra del primer pis vaig trobarme el seu violoncel arrambat a una cadira. Amb l'atreviment dels meus 13 anys vaig agafar el preciós instrument i em vaig posar a tocar uns compassos d'una peça que sabia de memòria fins que la Pilar va entrar en la cambra i cm feu parar amb uns retrets que eren ben lògics. 5. Scbnitzer confim1a aquest fet amb una citació (a la pàg. 271) d'una declaració de Fritz Reitz sobre el primer concert de Pau Casals a Berlín l'any 1906, en el qual Hugo Becker seia a la primera fila. 6. Christopher Bunting: Essuy on Tlll! Craft of'Cello-Piaying', Cambridge 1982. 207 39 MIGUEL BASELGA HA ESTAT A BARCELONA PER PRESENTAR EL SEU DARRER DISC SOBRE LA INTEGRAL o'ALBÉNIZ, EL VOLUM TERCER EN EL SEGELL DISCOGRÀFIC SUEC BIS. LA PRESENTACIÓ, QUE VA TENIR LLOC A L'AUDITORI DE LA FNAC DEL1LLA DIAGONAL DE BARCELONA EL PROPPASSAT OCTUBRE DE 2001, VA SER CONDUÏDA PEL DIRECTOR DE LA "REVISTA MUSI CAL CATALANA", }AUME COMELLAS, PEL DIRECTOR DEL CONSERVATORI DE BADALONA I COMPOSITOR j OSEP SOLER I PEL MATEIX PIANISTA. MIGUEL BASELGA Reinterpretació del piano d'Albéniz 207 -Primer va ser la integral de Manuel de Falla i ara Albéniz. Per què Albéniz? -Cal tenir en compte que el segell discogràjïc per a qui gravo, BIS, té com a norma dedicar-se al menys conegut del repertori, especialment a aquelles obres (o aquells autors) que per di11erses raons s'han anat quedant desades als calaixos. L com que Albéniz té moltes coses desconegudes, el perfil del cicle encaixava en el modus operandi de la companyia. A més, tampoc hi és aliè el fet que segueix existint la idea, al meu entendre equivocada, que per tocar música espanyola s'ha de ser espanyol. I en da"er lloc, encara que no 11a ser decisiu, al catàleg de BIS no hi havia gairebé res d'aquest autor. Com bé es podrà veure, la tria respon a raons eminentment pràctiques, res a veure amb una inquietud artística. Encara que a mim 'agradí recordar les paraules de Sir Edmund Hillary quan li van demanar per què va pujar a l'Everest. Vaig optar per Albéniz: "senzillament perquè hi és". -Quins són els problemes amb què t'has (l·obat en enfrontar-te a l'enregistrament de la integral per a piano d'Albéniz? 40 -Els problemes que van units a una labor a molt llarg termirzi: la constància i la perseverança. Es molt dur començar algww cosa. el resultat de la qual no es veurà fins d'aquí a 8 o JO anys d'haver començat. I és encara més dur no donar-se per vençut al poc temps d'haver començat. I després, evidenhnent, la solitud. Però no la solitud d'estudiar sol a casa, aquesta ja està superada des de fa tetnps, sinó la de saber que en determinades esferes de poder. en determinats clans i davant d'algunes persones, per molt bé que facis la teva feina (o justament per culpa d'això!) mai t'ho reconeixeran per no ser dels seus. Però suposo que aquest és el preu que cal pagar per ser un outsider. teix, però la manera de dir-ho no és igual i per tant no és la mateixa co· sa. I encara que en un piano un acord de Do sostingut major soni igual que un de Re bemoll major, si hi ha un manuscrit i unes galerades de la prirnera edició s'hauria de res· pectar el que hi ha escrit. L per aca· bar, un dels casos més escandalosos és el darrer acord de Malaga que en algunes edicions apareix en mode major i en d'altres en mode menor. -Els Estudis per a piano d'Albéniz són una obra poc coneguda. Per què -Quins errors trobem, per exemple, a l'obra Ibèria? -N'hi ha molts i de moltes menes. L'única obra que no en té cap és Evocación i evidenhnent depèn amb qui- -Perquè no són "rendibles·· per a l'intèrpret. És a dir, a tots els pianis· tes ens agrada que la nostra feina es vegi recompensada amb una 011aCio tancada i sabem perfectament quina obra ens la pot donar. Quan ulla obra requereix moltes hores de feilla i no arrenca aquell aplaudimeut, és el que jo anomeno manca de rendi· bilitat. I els estudis d'Albéniz en són un bon exemple. Si estan ben tocats. només els que toquen el piano saben escoltar com són de difícils i valoreu el mèrit de l'intèrpret. La resta, ni tal~ sols se n'adona. En els antípodes hr ha, per exemple, el Vals Mephisto d~ Liszt: una obra relativament senti· lla i molt agraïda. . -Per què les interpretacions que h1 na edició es treballi. La majoria de les edicions publicades presenten notes equivocades o acords (que en alguns casos a"iben a canviar, fins i tot, l'harmonia per ser la fonamental), Lligadures, ornamentacions, indicadors de tempo o estil, calderons. reguladors, dinàmiques o r itardandos. En d'altres fins i tot el revisor ha invertit les mans en UJ t moment determinat o ha modifïcat l'armadura sense advertir el lector que això no era el que havia escrit el compositor. És un mica com si en comptes de Llegir "la del alba sería" ens ho transcriguessin per "estaba amaneciendo ". En el fons 110/ dir el ma- creus que és aLxí? havia hagut fins ara no conegien aquests errors? ¿Ningú sabia que les partitures editades contenien errors? . \ . ~' ¿O és que hi havia un estil d'interpretació que pennetia omamentar ad o és CO· Ull roni r, si ldes res· ¡ca· ~sos ~eu ode !OT. ~niz què era nis· t~es ~ció ¡ina ~~a pn_a ' es ~di· ~Ólf ats, bell ren ¡ tan s lli ) de '1Zl· e hi ~en :les ¡rs? libitum? -fo no cercaré cap explicació al que fan els altres o al que han fet. Sóc responsable de la meva feina i no de la dels altres. Amb la qual cosa aquesta pregunta hauria de fer-se als que NO corrigeixen, a veure què hi diuen. Potser poden donar una explicació. Sincerament, crec que a la majoria dels intèrprets i els considerats com a entesos. no els preocupa gaire si cal tocar un Do o un Re. Senzillament, perquè no escolten la diferència. Així de clar. Pot sonar moll dur, però estic convençut que és una realitat. f, és clar, el cartesianisme i l'esperit analític que cal per corregir una partitura són contraris amb la beatitud amb què alguns idolatren els seus intèrprets favorits, toquin el que toquin. -Sobre les edicions: quina és la millor? -jo he treballat amb Unión Musical Espaiiola (1984, 1990), Ka/mus Belwin AJills i lnternational Music Company (1983). I conec la d'EMEC de L'any 1998. Es turnen els errors i totes tenen coses inexplicables. No enz satisfà cap. -¿On són els originals? ¿Hi has tingut accés? -La majoria són al Palau i a la Biblioteca de Catalunya. També n'hi ha al Museu Municipal de Barcelona i alguns documents, encara que poc fiables, al Conservatori de Madrid. Tes conserva una primera edició a la Biblioteca Nacional. 1 sí, he consultat tot el que m'ha calgut, fins ara. -¿Quan vas estudiar al Conservatori es tenia en compte la correcció d'errors durant l'estudi del reperto- ri pianístic per part dels professors? -Era com el que diuen dell'alor dels reclutes a la mili: se suposa. És a dir, quan hom tenia una partitura entre els dits, se suposava que el document ja havia estat corregit i revisat abans de sortir publicat, per la qual cosa l'intèrpret podia dedicarse per complet a la seva feina, sense preocupar-se per res més i sense po· sar en dubte si el que hi ha1•ia al paper estava ben escrit o malament. En resum i responent a la pregunta, la resposta és no. No es tenia en compte res d'això. -Què té la música espanyola d'aquesta època que agrada a tothom? -jo no seria tan optimista en la primera afinnació. Ben segur que si preguntéssim trobaríem algú a qui 110 li agrada. -Com es rep a les sales de concerts d'altres països on La interpretes? Quan una obra requereix moltes hores de feina i no arrenca aquell aplaudiment, és el que jo anomeno manca de rendibilitat. -Cal dir que és molt ben rebuda en ge11eral. En primer lloc perquè s'escolta poc, i el bé escàs sempre es valora doblement i. a més a més, perquè, com tot a la vida, si es consumeix amb moderació, no provoca cap molèstia. -¿Creus que a Espanya no es valora prou aquesta música? ¿Com es programa, s'estudia, s'interpreta, es publica? -jo crec que a Espanya no es valora prou la música en general. 1 Albéniz no és cap excepció. La música anomenada clàssica no és que sigui minoritària, el cert és que és gairebé residual. Però aquest és un país lliure i si no agrada nzés és perquè la gent té unes altres prioritats. 1 en aquestes condicions. la música d"autors espanyols pateix els mateixos problemes i mancances que qualsevol altra. -¿S'exporta a altres països, la música espanyola, o no? -Per respondre a aquesta darrera pregunta em remeto al principi de l'entrevista, i és el fet que als intèrprets espanyols -si més no, a mi- ens continuen demanant autors espanyols. Segurament perquè els altres no els toquen. Obeeix a una raó de varietat. 41 .tm•!4•WW;•••• P R E C R Í T I CA Renée Fleming, en el zenit de la seva carrera -Palau 100. Re née Fleming, soprano. Jean-Yves Thibaudet, pia no. Palau de la Mús ica Catalana. 3 de gener de 2002 (21h). a soprano americana Renée Fleming torna al Palau de la Música Catalana després de la seva actuació la temporada 1998-99 per als cicles de concerts organitzats per Pa lau 100. Desenes de premis discogràfics (Premi So lti de l'Acadèmia del Disc Líric l'any 1996), cantant de l'any distingida per Musical Ameri ca l'any 1997, enregistraments destacats, com els realitzats amb direcció de Sir Charles Mackerras o )ames Levine, li han valgut elogis com e ls de la revista .. Gramophone: ., "ella està destinada a con- L l'erfir-se en una de les més grans cantants", o de ''Repértoire": "una de les més destacades veus operístiques sorgides a Amèrica els darrers cinquanta anys··. La seva recreació de Donna Anna (Don Giovanni de Mozart dirigida per Solti) i el seu disc d'àlies de Schubert acompanyada per Christoph Esenbach destaquen dins una amplíssima discografia. Nascuda a Indiana, a Pensilvània, va fer estuis a la Julliard School. Els seus ptimers èxits els va obtenir l'any 1988 quan es proclama guanyadora dc les Audicions a la Metropolitan Opera, a les quals van seguir premis a conc ursos realitzats a Bèlgica i Alemanya. A partir d'aquest moment inicia una canera internacional imparable. Debuta l'any 1989 al Covent Garden, el 1991 al Metropolitan i el 1997 a l'Òpera de la Bastille en el rol de Manen. Òperes com la de Buenos Aires, Viena, Festivals de Bayreuth i Glyndebourne, Chicago o Palau Garnier de París, han pogut escoltar les seves recreacions operístiques, que van des de personatges mozartians fins a heroïnes d'Strauss (Arabella, Der Rosenkavaliero Capriccio). Directors com Abbado. Esenbach, Previn, Ozawa. Haitink, Chailly, Baren- Renée F/emi11g amb jean-Yves Thibaudet boim, Mehta han dirigit Ja cèlebre cantant nord-americana. Ara, en el seu retorn a Barcelona. comptarà amb l'acompanyament pianístic de Jean-Yves Thibaudet, en un concert que promet convertir·se en un dels esdeveniments més des· tacats de Ja temporada de concert5 de Palau l 00. 207 L'essència dellieder romàntic en la veu de Prégardien Euroconcert. Christoph Prégardien, tenor. MichaeJ Gess, piano. Lieder de Schubert. Palau de la Música Catalana. 21 de gener de 2002 (2 J h). N 42 ascut l'any 1956 a la ciutat alemanya de Limburg, el tenor lític Christoph Prégardien s'ha convertit en una de les veus més preuades en el camp de Ja interpretació liederística, d'oratotis i operística dels darrers anys. Invitat en aquesta ocasió per la temporada Euroconcert, el tenor alemany, acompanyat del pianista Michael Gess ens oferirà una de les seves especialitats: lieder de Schubert. Amb una formació musical realitzada a Frankfurt i posteriorment a Milà, la trajectòria de Prégardien sempre ha estat ascendent. Actuacions amb la direcció de Barenboim, Chailly, Gardiner, Harnoncourt, Herreweghe, Jacobs, Koopman, Marriner, Nagana o Sawallisch, un repertori amplíssim, que recull les grans obres dels períodes barroc, clàssic i romàntic, com també els grans oratoris i passions del segle xx escrits Clzristapll Prégardien i Michael Gess per Britten, Killmayer, Rihm o Stravinsky, la seva veu de tenor líric ha pogut escoltar-se en les ciutats més destacades a nivell musical d' Europa ( París, Londres, Brussel·les, Berlín, Colònia, Amsterdam, Sa lzburg, Zuric, Viena, Barcelona o Ginebra), a les quals cal sumar nombrosíssimes actuacions a Itàlia, i gires pel Japó i Nord-amèrica. Així mateix, Prégardien ha actuat al cos- tat d'orquestres com les filharmòni· ques de Viena, Ràdio de Baviera, Concertgebouw, Philharmonia, Ràdio France, Boston o Academy of St. Martin-in-the-Fields, entre d'altres. Si la seva tasca concertística és amplíssima, la seva h·ajectòria dis· cogràfica resulta idènticament im· parable, tot destacant per sobre de tot les inte rpretacions de lied aie· many acompanyat d' Andreas Staier. Pel que fa al repertori operístic, Prégardien ha cantat als centres lírics més rellevants del món: Tamino (Zauberflote), Almaviva (li Barbie· re di Siviglia), Fenton (Falsta/TJ. Monteverdi (fl ritorno d'Ulisse) i al costat de John El iot Gardiner va in· terpretar el rol de Don Ottavio (Don Giovanni) durant una extensa gira europea realitzada l'any 2000. Així mateix, ca l destacar la seva interpretació -com a Evangelista- de la Passió segons sant Mateu de Bach amb direcció de Hamoncourt. Ara, acompanyat de Michael Gess. oferirà al Pala u un programa monogràficament dedicat a Schubert. una de les especialitats que l'ha convertit en figura destacada en la interpretació d'aquest gènere musical. Conlon, una de les figures cabdals de la direcció orquestral , actua al Palau Palau 100. Gürzenich Orcbester Koln. Yung Wook, piano. Dir.: fames Conlon. Mozart, Wagner. Palau de la Música Catalana. 17 de gener de 2002 (21 h). ldtt ebre lona. ;nent et, en tir·se des- cert¡ Jòni· 'iera, • Rà· )Í$1. tres. ;a és dis· t im· e de aie· aier. Pré· írics ino rbie· ~fi). 1. i al a in· Don . ' g¡ra AiXI r,ter· de la 3ach [Jess. lmo· bert. l'ha a en nere an passat trenta anys des del debut professional de James Conlon quan l'any 1971 va dirigir al Festival d'Spoleto l'òpera Boris Godunov. Aquest director nascut a Nova York l'any 1959 ha estat considerat com un dels més grans directors de la seva generació i les seves actuacions sempre han estat avalades per uns èxits unànimement reconeguts. Director principal de l'Òpera de París des de 1996 i di- H rector general de Música de Colònia des de l'any 1989, Conlon -també professor de la Julliard School- ha dirigit en el decurs de la seva canera les més destacades orquestres dels Estats Units, a les quals cal sumar formacions europees amb tanta fama com I'Staatskapelle de Dresden, la Nacional de França, Santa Cecília de Roma, Orquestra del Kirov, filharmòniques de Londres, Berlín, Sant Petersburg o Rotterdam, de la qual va ser titular del 1983 al 1991. La seva activitat a la capital francesa l'ha portat a dirigir noves produccions de Rigoletto, Lohengrin i Pelléas et Mélisande, a més de fer nombrosos concerts sinúònics al capdavant de l'Orquestra de l'Òpera de París duts a terme al Teatre de la Bastilla i al Palau Gamier. Simfonies de Mahler i Beethoven, òperes de Wagner (Parsifa/ i .Hestres Cantaires), òperes de Zemlinsky, Xostakóvitx o Bl'ittcn, entre tantes obres i tants autors extrets del seu repertori, han suposat un reconeixement unànime d'una de les batutes més aclamades dels daners anys. La seva associació amb la Metropolitan Opera -amb qui va debutar l'any 1976-, la seva coH aboració amb el Concurs IntemacionaJ de Piano Van Cliburn en l'edició de 1997 (va ditigir-hi el concert final), formen part de la trajectòria imparable d'aquest director, convidat a actuar a festivals i temporades com el Maggia Fiorentino (va oferir-hi el concert i-naugural de la temporada J985), London Royal Opera, Cavent Garden (va debutar-hi l'any 1979 amb Don Cario) o La Scala dc Milà, on va actuar per plimer cop l'any 1993 dirigint Oberon de Weber. Ara al Palau dirigirà la Gürzenich Orchester Koln i el pian ista corcà Yung Wook Yoo (guanyadoT del Concurs de Piano Paloma O 'Shea de Santander l'any 1998), en un programa integrat per obres de Mozart i Richard Wagner. La saviesa de Lorin Maazel al capdavant de la Philharmonia lbercamera. Philharmonia Orchestra. Dir.: Lorin Maazel. Simfonies núm. 1, i núm. 4 de Brahms. L'Auditori. 29 de gener de 2002 (21 h). .....1?.~!..1.1. .'!':.... eferir-nos a la Philharmonia Orchestra suposa parlar d'una formació que des de l'any 1945 ha fet més d'un miler d'emegistraments discogrà fics, d'una orquestra que travessa actualment un dels moments més destacats de la seva trajectòria artística i, a més, com és en el cas del concert que oferirà a Barcelona el proper 29 de gener, d'estar dirigida pels més destacats directors de les daneres dècades; en aquesta ocasió pe•· un artista tan aclamat com Lorin Maazel. La Philarmonia, nascuda amb la missió d'enregistrar discos. va ser creada l'any 1945 per Walter Leegge. Toscanini, Furtwangler, Richard R Strauss, Cantelli, Karajan, Klemperer (1955-1973), Muti (1973-1 982), el recentment desaparegut Sinopoli (1987 -1995), Cario Maria Giulini, Sanderling. Andrew Davis, Vladimir Ashkenazy, Esa-Pekka Salonen i actualment el seu titular, Chistroph van Dohm1nyi, són noms estretament vinculats a la formació londinenca. Aquesta orquestra, veritable ambaixadora de la música simfònica anglesa, ha tingut una gran rellevància amb les interpretacions de tot el repertori simfònic, a més d'haver estat una de les formacions que més estrenes de compositors ha realitzat. La Simfonia homenatge a Pedrell dc Robert Gerhard, Praise we great Men de Britten, Cantata pel vintè aniversari de la revolució d'octubre de Prokófiev, i dues obres cabdals dins la història de la música: els Quatre darrers lieder i la suite de valsos del Cavaller de la rosa, de Richard Strauss, avalen la seva rellevància dins el món simfònic del segle xx. Ara, amb la direcció de Lorin Maazel, l'orquestra anglesa interpretal·à unes obres que han passat pels seus faristols en desenes d'ocasions: les Simfonies núm. 1 i núm. 4 de Brahms, dues de les obres més transcendentals de la història dc la música. 43 ÒPERES DANSA Fidelio Compañía Nadonal de Danza Febrer 2002 dia 23 a les b.oo h Arcangelo de Ludwig van Beethoven Febre r 2002 d ia 28 Anto111 Ros Marbà Hetke G~erhardt Isabel Menar, John Trelea-JeO. Alfred Mulf, Franosco Vas. Real Filharmonia de Galicia Cor del Gran Teatre del Liceu La clemenza di Tito •wMHBJ.• de Wolfgang Amadeus Mozart Març 2002 dia 1 Bertrand de Billy. Deon van der Watt, Julia Varady, Jennífer Larmore, Montserrat Martí, Heidi Brunner i Si món Orfda Katia Kahanova Mús1ca: Arcangelo Corelli Coreografia: Nacho Duato lamento Música: Henryk Górecki Coreografia: Nacho Duato RECITALS Roberto Scandiuzzi Març 2002 dia 18 Elena Prokina Març 2002 dia 24 Dmitri Hvorostovski Maig 2002 dia 24 de Leos Janacek Març 2002 dies 17, 21 , 25 i 27 S¡Avam Cambrelíng • Christoph Marthaler • Anna Viebrock. Festival de Salzburg I Théatre du Capitole. Angela Oenoke I Ell.sabete Mates, Jane Hensche~ Ra~ner Tros!, Pt,ter Straka. Hubert Oetamboye. Henk Smit Dagmar Peckova. Fréderic Caton, Cristina Obregón, Ctaudia Schneider 1 Mercè Ob10l Lady Macheth de Msenk de Dmitti Shostakovitx Maig 2002 dies 16, 23 I 26 Alexander An1sslmov • Stein Winge • Beneit Dugardyn. Gran Teatre del Uceu I Théíitre de la Monnaie. Nadlne Secunde I Jayne Casselman, Christopher Ventns I JeHrey Dowd, Franc•sco Vas, Anatoli Kolscherga, Graham Clark, Evgenl Nesterenko, Maxlm Mikhailow, Mireille Capelle, Nino Surguladze i altres. Tristan und Isolde de Richard VENDA DE LOCALITATS VENDA D ' ENTRADES O ServiCaixa 902 33 22 11 servicaixa.com Taquilles del Liceu: La Rambla, 51 · 59 08002 Barcelona De dilluns a divendres, de 14.00 a 2.p,30 h Telèfon d'informació 93 485 99 13 waooner Juliol 2002 dia 6 Berlrand de Billy • Alfred Kirchner • Annette Murschetl • De Nederlandse Opera Oeborah Polaskí I Jane Eaglen I Sue PatcheiL LlOba Braun I He1d• Brunner, Thomas Moser I John Treleaven, Falk Struckmann I Alan Held. Eric Halfvarson I Falk Struckmann. Wolfgang Rauch, Franc1sco Vas 1 altres. Die Zauherflote Út flauta màgica d e Wolfgang Amadeus Mozart Jullol2002 dies 18, 19, 20, 22, 23, 24, 25, 26, 27128 Josep Pons • Joan Font (Comediants) • Joan Guilfén. Festival Mo~art de A Coruña I Festivat Internacional de Música y Danza de Granada Ofèlia Sala I Gabriele Rossmanilh, Milagros Poblador/ T•na Schlenker, Oeon van der Walt/ Marcel Rega ns, Wolfgang Rauch I Oliver Zwarg, Reinhard Hagen/ Matthias Holle, Robert Hotzer, Olatz SaJtua, Francisco Vas, María Rodrfguez, Mireia Pintó, ltxaro Mentxaka i altres. PROGRAMACIÓ AL FOYER Saint-Saens i els seus contemporanis "En ocasió de Henry VIII• Gener 2002 dia 19 El mite d'Orfeu a la mú ica •En ocasió de L'Orfeo• Febrer 2002 dia 15 "The divine Sarah• Març 2002 dies 7 i 9 Homenatge a Sarah Bernhardt Sara Walker Música de cambra de Leos Janacek •En ocasió de Katia Kabano"va• Març 2002 dia 16 Els italians a París •En ocasió de La Favorite• Abril 2002 dia 5 Música a la Unió Soviètica •En ocasió de Lady Macbeth de MsenkMaíg 2002 dia 12 Homenatge a Conxita Badia i Anna Ricci Maig 2002 dia 30 El jove Richard Wagner •En ocasió de Tristan und !solde• Juny 2002 dia 27 PROGRAMACIÓ INFAN'tQ:: Pere i el llop Seguei Prokófiev Març 2002 dia 23, 10.45 h Dies 25, 26 i 27, 10.45 h i 1~.45 h Orquestra Simfònica i Cor d el Gran Teatre del Liceu Gran Teatre del Liceu www.liceubarcelona.com Previn, Chung i London Symphony, tres institucions de la interpretació, convidats per Palau 100 Palau 100. London Symphony Orchestra. Kyung Wha Chung, violí. Dir.: André Previn. Previn, Sibelius, Dvorak. Palau de la Música Catalana. 6 de febrer de 2002 (21 h). o hi ha dubte que aplegat en un mateix concert la London Symphony Orchestra, e l cèlebre director André Previn i la violinista Kyung Wha Chung, una de les artistes més aclamades en la interpretació violinística dels dan·ers vinti-cinc anys, és per si mateix un fet extraordinari. A més del programa, que s'inicia amb Diversio11S de Previn, continua amb dues obres cabdals del repettori: el Concert per a violí de Sibelius i la Setena Simfonia de Dvorak. La figura d'André Prcvin, prou coneguda dins i fora dels escenaris, esdevé una referència obligada en esmentar un dels compositors, directors i pianistes més destacats d'Amèrica dels darrers quaranta anys. Són centenars d'enregistraments, de composicions, d'una versatilitat musical que l'ha portat a dirigü des de les g rans obres del repertori clàssic fin s a ser considerat N com un dels grans intèrprets de la música per a piano de Gershwin i unjazzman excepcional. La seva tasca com a director ha estat especialment destacada al capdavant d'orquestres con la London Symphony, London Philharmonic. Houston Symphony, Los Àngeles Philharmonic, Simfònica de Pittsburgh, a les quals cal afegir actuacions amb les més destacades orquestres internacionals. La seva tasca com a director va dur-lo a dirigir la temporada passada orquestres com les de Tòquio. Colònia, Boston, Nova York, Viena, Londres, Pittsburgh ... , en una activitat certament infatigable. Com a pianista acompanyant ha actuat al costat de veus com les de Renée Fleming, Barbara Bonney, Kiri Te Kanawa, i Previn encara treu temps per dedicar-se a la pedagogia, tant al Curris Institute com al Festival de Tanglewood. El proper mes de març Ann Sophie Mutter estrenarà el seu Concert de violí i durant el mes de juny Previn oferirà una gira europea acom- André Prt'l•Ín panyant l'esmentada violinista. A partir de la temporada 2002-03 Previn ocuparà durant quatre anys el càn-ec de director de Música de la Philharmònica d'Oslo. Certament. escoltar aquest du·ector mític al capdavant d'una orquestra com la London Symphony -de la qual és director llorejat des de 1993i amb una solista tan excepcional com Chung, esdevé per si sol un dels esdeveniments musicals més destacats d'aquesta temporada de concerts de Palau I 00. 207 L'O BC invita l'Orquestra del Liceu Temporada OBC. Orquestra del Gran Teatre del Liceu. Rainer Küchl, violí Dir: Bertrand de Billy. Wagner: obertura de Faust. Pfitzner: Concert per a violf i orquestra. Beethoven: Simfonia núm. 7. L'Auditori. 25, 26 i 27 de gener de 2002 (21 h, 19 b i 11 h, respectivament). __ P~!}·:~:..!:.... ins la temporada de l'O BC actuarà enguany l'Orquestra del Gran Teatre del Liceu, seguint la política dels darrers anys de convidar formacions simfòniques dins el cicle estable de l'Orquestra i pennetent que la formació amb seu a l'Auditori ofereixi en el transcurs de la temporada gires de concerts. Enguany, però, serà una orquestra sobradament coneguda del públic barceloní la que actuarà a l'Auditori, i la Simfònica del Liceu ho farà de la mà del seu titular, Bertrand de Billy, en un programa que inclou J'o- D bertura Faust de Wagner -obra de la primera etapa del compositor germànic en la qual s'anuncien trets que després quedaran marcats en òperes com Lohengrin o Tannhiiusser-, el Concert per a violí de Pfitzner, obra neoromàntica amb ressons wagnerians i que comptarà amb la presència del violinista Rainer Küchl, i la celebèrrima Simfonia núm. 7 de Beethoven, una veritable prova de foc per a una orquestra que centra la major part de la seva activitat en el rcpertOt·i simfònic. i per a un director que ha cenh·at bona part de la seva trajectòria professional en el vessant ope1ístic. La presència de l'Orquestra Simfònica del Liceu a l'Auditori és real- ment un fet remarcable i una mostra de com Bertrand de Billy pot enfocar. principalment. aquesta obra beethoveniana. Billy. prou conegut del públic barceloní, els darrers tres anys ha assolit grans èxits en el terreny operístic dirigint en centres lírics espanyols, com els de Màlaga, Oviedo, València, als quals cal sumar centres operístics tan rellevants com la Deutsche Staatsoper, Bayersicbe Staatsoper, Viena Staatsopet~ Royal Opera Covent Garden, Metropolitan, Opéra National de París, Washington ... Ara tindrà com a repte aquest concert simfònic, una ocasió, doncs, per poder demostrar la seva vàlua en unes obres de gran complexitat expressiva. 45 Alba Ventura a l'Auditori Temporada OBC. Alba Ventura, piano. Dir.: Salvador Mas. Casablancas: Tres epigrames per a orquestra. Rakhmàninov: Variacions sobre un tema de Paganini. Xostakóvitx: Simfonia núm. 5. I: Auditori. 11, 12 i l3 de gener de 2002 (21 h, 19 hi 11 h, respectivament). a pianista Alba Ventura torna a actuar a la temporada OBC després de l'èxit obtingut el darrer any amb Ja interpretació del Concert per a piano núm. 3 de Prokófiev. Els darrers anys aquesta pianista barcelonina ha guanyat ja el reconeixement internacional, amb unes actuacions que han estat aclamades i que l'han convertida en una de les més preuades intèrprets de Ja seva generació de pianistes. Alba Ventura toma a l'Auditori per interpretar la complexa Rapsòdia per a un tema de Paganini de Rakhmàninov, una obra de gran complexitat en què el terna del Caprici ntím. 24 de Paganini i el Dies /rae medieval conflueixen en una pàgina que requereix tècnica, vigor, sensibilitat i una gran força dramàtica. No hi ha dubte que Alba Ventura esdevé una de les intèrprets més preuades del nostre país. La trajectòria artística d'aquesta pianista nascuda l'any 1978 resulta certament espectacular. Va començar els estudis de piano a l'edat de cinc anys i als onze ingressa a l'Acadèmia Marshall, on rep classes de Carlota Ganiga. ParaHelarnent rep lliçons de Nikita Ma- L 207 galoff i d'Alícia de Larrocha. A l'edat de dotze anys rep una beca per poder estudiar amb Dmitri Bashkirov a l'Escuela Superior dc Música Reina Sofia. Als tretze anys debuta amb orquestra com a solista al costat de I'OrquestTa de Cadaqués i la direcció de Sir Neville Maniner. Poc després Madrid i Sant Sebastià van veure el debut de la pianista al cos. tat dels mateixos intèrprets. A partir d'aleshores la trajectòria d'Alba Ventura ha estat imparabl.e. Actuacions al Festival Castell de Peralada, actuacions amb l'Orquestra Gonçal Comellas, London Festival Orchestra i Orquestra Nacional Hongaresa van marcar l'inici de la seva trajectòria concert-ística. A prutir de l'any 1994 es desplaça a LondTes per seguir la seva fonnació musical. Vladimir Ash· kenazy recomana Alba Ventura a lrina Zaritskaya i la pianista barcelonina ofereix una audició a la sala de la Filharmònica de Berlín. El novembre de 1994 debuta al Purcell Roorn del South Bank Centre de Londres i un any després ofereix una gira amb la Boumemouth Sinfonietta i direcció de Tamàs Vasary. Ac· tuacions al Palau de la Música Catalana, com a solista amb la Simfònica de Balears -interpretant el Concen per a piano núm. 2 de Chopin- amb la direcció de Garcia Asensio, i col·la· boracions amb conjunts de cambra tan destacats com el Quartet Takacs avalen la trajectòria d'aquesta pia· nis ta que ja la temporada 1997-98 havia estat programada per l'Orquestra en els concerts del Festival Mozart dirigits per Christopher Hogwood. Pfitzner: un altre músic oblidat del postromanticisme escobrir o retrobar compositors desconeguts dels darrers cent cinquanta anys és una de les nostres ocupacions habituals i ens permetem preguntar si en els temps de Mozart aquesta feina era tan nonnal com avui. Certament, almenys en música, avui no és motiu d'excessiu interès conèixer amb certa profunditat quins van ésser els antecedents dels avantguardismes que van aparèixer en els començaments del segle xx. Qui era Pfitzner? Què va (er Pfitzner? D 46 Sense preàmbuls, Pfitzner va néixer a Moscou l'any 1869 i va morir a Viena el 1949. A més de compositor, va desenvolupar un considerable treball musicogràfic sobre aspectes estètics i filosòfics de l'art, en els quals va defensar els principis clàssics i atacà les posicions avançades. Fidel als postulats tonals de la composició, va escriure nombroses obres de tots els gèneres; destaca la seva òpera Pa/estrina, com també la seva producció liederística. D'alguna manera i potser amb menys inspiració que Richard Strauss, la música de Pfitzner té moments haimònics i melòdics d'evident bellesa i revela el caràcter d'un músic honest i erudit que s'erigeix en un conti· nuador de l'escola de Brahrns. En magnificència i emotivitat hrica i sonora el seu concert no des· mereix al costat d'altres obres semblants, com poden ésser els Concerts de Max Reger i Max Bruch. Temporada OBC. Orquestra Simfònica del Gran Teatre del Liceu. Rainer Küchl, violí. Dir.: Bertrand Billy. Wagner, Pfitzner, Beethoven. L'Auditori. 25, 26 i 27 de gener de 2002 (21 b, 19 h i 11 h, respectivament). ~m•••ww•••-• PRECRÍTICA L'Orfe o de Monteverdi torna al Liceu :os¡rtir 7en- ons acCora i r.ran Jria ~94 ;r la hIri!loI de ocell de a tiet- Ac- !!ta' ni- cen ITa~ nti- ra el r.: ~r, ;i .9 er J.C.C. ........P------······-··-----··--- L'Orfeo, L'òPERA MÉS DES- TACADA DEL BARROC, TORNA A L LICEU DE LA MÀ DE QUI LA VA PORTAR EN L' ANTERIOR OCASIÓ, EL MES DE MAIG DE SAVALL. 1993, JORDI J ordi Savall una vegada més esdevé l'artifex d'una proposta que per les característiques de l'obra, constitueix un cert oasi enmig del seguit de titols de gran repertoti, o del repertori romàntic, que farceixen les programacions dels grans teatres operístics. En aquest sentit, presències com aquesta resulten altament gratificants, sobretot si són servides amb un subsh·at artístic i de producció d'un nivell eleva t com, ben probablement, serà el cas que ens ocupa. Programar ]}Qrjeo constitueix, sobretot, l'oportunitat de refrescar la memòria històrica del gènere, atès el paper cabdal d'aquesta obra en el desemotUament del mateix gènere. Recordem que va ser estrenada l'any 1607 a la seu de I'Accadernia degli Tnvaghitti, situada al palau dels ducs de Màntua, als quals servia el compositor. Monteverdi portava ja una considerable trajectòria com a madrigalista, mena de composició a la qual va saber infondre un gran impuls dramàtic, mal entès per l'ortodòxia artística de l'època. L'Orfeo constitueix l'eclosió del geni dramàtic del composito1·, l'expressió reeixida d'una vocació que aquí es manifesta de manera especialment explícita i que després es desenrotllarà en la resta del seu l'opus operístic. Torna al Liceu aquesta producció de L'Orfeo, que ja es va O{t'rir l'any 1993, amb L.n Capella Reial de Catalrmya i Le Concert des Nations, sota (a dirt•cció dl! jordi Sat>a/1 L'Orfeo és, doncs, molt més que una obra bellíssima; és la ptimera gran manifestació de l'expressivitat vocal, el primer esclat de la transformació del cant en drama i en sentiment humà. El cant en L'Orfeo, com succeeix també amb els seus madrigals, deixa de ser l'objecte finalista de l'acte musical per esdevenir instt-ument al servei de l'expressió. El tomb és definitiu. L'Orfeo és, també -no cal dir-ho- el referent més pregon dels orígens del gènere, la seva pedra angular. Res no es pot entendre dc la història de l'òpera sense aquesta obra tan avançada als seus temps. Cal abandonar-se, doncs, a un món enormement atractiu de bellesa musical, que ni els trencaments dels recitatius no pertorben. I aquí cal recordar que Monteverdi va modificar també aquestes parts atorgant-hi una superim· dimensió melòdica que afavoreix el lligam amb l'airosa consegüent. En tot cas, és molt possible que en aquesta versió se n'eludeixin alguns, a fi de confegir un discurs més fluid. Jordi Savall és el protagonista central de l'esdeveniment; la seva personalitat és l'eix d'una proposta que compta amb un equip de col-laboradors habituals en les seves produccions, tant pel que fa a veus solistes com als conjunts coral -La Capella Reial de Catalunya- i instrumental -Le Concert des Nations. La producció és la mateixa que es va oferir l'any 1993 signada per un notable especialista italià, Gilbert Deflo. Tot plegat bandeja el risc dc sorpresa i configura una imatge -a110nt-match-, feta de seguretats i de confiança. L'Orfeo de Claudio Monteverdi. Llibret d' Alessandro Striggio. Intèrprets: Furio Zanasi, Montserrat Figueras, Sara Mingardo, Gloria Banditelli, Antonio Abete, Daniele Carnovich, Francesc Garrigosa, La Capella Reial de Catalunya i Le Concert des Nations. Direcció escènica: Gilbert Deflo. Direcció musical: Jordi Savall. Producció Gran Teatre del Liceu. Representacions del 2 al 16 de febrer aJ Gran Teatre del Liceu. 47 _.m•••--•••• BA L LET Catherine Allard-IT Dansa Una jove companyia i un projecte educatiu EL PASSAT MES DE SETEMBRE VA TENIR LLOC, COM CADA ANY, EL LLIURAMENT DELS PREMIS NACIONALS DE CULTURA. EN AQUESTA EDICIÓ, EL P REMI DE DANSA VA RECAURE EN MANS DE LA BALLARINA I ACTUAL DIRECTORA DE LA JOVE COMPANYIA IT DANSA, CATHERINE ALLARO. És UN PREMI AL RECONEIXEMENT PER LA TASCA ARTÍSTICA I EDUCATIVA DUTA A TERME EN TAN SOLS TRES ANYS. o hem volgut perdre l'oportunitat de poder conversar amb Catherine Allard perquè pugui explicar el secret de l'èxit, tant artístic (la seva gran acollida entre el públic) com pedagògic (pel nivell que ha aportat als ballarins que han passat per la companyia i han aconseguit trobar un espai en les files de companyies tan reconegudes internacionalment com el Nederlands Dans Theater, i el Ballet Gulbenkian, per posar un exemple). Però primer de tot cal felicitar Catherine Allard i Guillermina Coll, la seva mà dreta, com també a tots els ballarins que han confiat en aquest projecte i en la seva direcció i que han vist recompensat el seu esforç diari en el gaudi del públic i el reconeixement amb aquest Premi. -¿Ens pots explicar com es gesta el projecte IT Dansa? -Sorgeix com a idea de l'Institut del Teatre i també de 11eure que calia donar un pas endavant per animar els ballarins que es formen, a tenir un pont amb el món professional, tot creant un curs de postgrau. I així, que els joves ballarins, en sortir a l'escenari, tinguin la possibilitat de saber i conèixer com es treballa professionalment amb un coreògraf, i esbrinar cap on volen anar. IT Dansa permet, al ballarí, tenir un criteri, treballar amb un coreògraf, saber i decidir el que volen. Potser de vegades algú opta per no dedicar-se a la dansa, però a d'altres els serveix d'orientació. Era una necessitat establir aquest pont entre l'escola i el món professional. -Quan treballaves a la CND i et vas plantejar deixar-la. o fer un canvi, ¿tenies com a idea o projecte venir a Barcelona?, ¿hi havia alguna cosa emparaulada?, ¿et feia il·lusió dur a terme N 48 Cathcri11e A llard algun tipus de projecte així?, o... com va venir? -No, no... Tot aquest projecte mai no el vaig somniar ni vaig pensar que pogués ser possible. Volia deixar la CND, volia venir a Barcelona. Deixar la CND significava allunyar-me una mica perquè estava cansada de la professió. Estava molt bé a la companyia, amb Nacho havíem aconseguit el millor, tenia tota la seva confiança, i en aquest sentit no hi havia cap problema. Més que res significava que jo ja no estava creixent més. Necessita- JoAN FRANCESC MARCO VA PROPOSAR ALLARD PERA IT DANSA. va més autonomia, fer altres projectes, continuar ballant. Però volia venir a Barcelona per la meva vida privada. Feia set anys que estava constanhnent en ponts aeris entre Madrid i Barcelona, in 'estava cansada. Va arribar un moment en què volia pensar més en la meva vida privada i per això vaig prendre aquesta decisió que, d'altra banda, no és gens fàcil, perquè en una gran companyia ho tens tot i estàs molt ben protegit. Necessitava trobar el meu propi lloc, a nivell personal. Joan Francesc Marco (de la Diputació) va saber que jo venia a Barcelona i com que el projecte IT Dansa ja era sobre la taula, va pensar en mi i me'l va proposar. M'ho vaig pensar molt i molt i va ha. ver-hi un moment de dubte, però vaig decidir-me a fer-ho. Era com un salt al buit. fo ho volia enfocar com una companyia, perquè creia que era la millor manera que els joves conegui11 la professió, ja que es tracta de /reba. llar de manera professional. També em va tocar aprendre a treballar per a una institució, en comptes de fer-ho per a un coreògraf, i tot això per a mi ha esta/ com aprendre a nedar. -Abans de venir a residir a Barce. lona, la teva vida era a Madrid i pel món, de gira. ¿Tenies algun tipus de coneixemenl de la realitat de la dan· sa a Barcelona i a Catalunya en general? -Sí, tenia connexió amb la gent de Barcelona que havia treballat amb Ra· mon Oller. i amb ell directament, que ens va coreografiar a la CND; tombe amb Cesc Gelabert, i sabia que hi Jza. via dificultats. Ara bé, no ho coneixia en profunditat, perquè fins que no hi vius no t'adones de quina és la rea· fitat. Bé, encara ara estic intenta111 conèixer com funciona tot. Però d'al· guna forma sabia que hi havia feina a fer i em semblava positiu poder aportar-hi alguna cosa, pensava que en el fons era un bon moment. -Quina és la fllosofia, l'objectiu de l' lT Dansa, la missió que acompleix en el context de la dansa a Catalunya? -Crec que primer de tot permet ele· var el nivell de l'educació, donar re· ferència als alumnes de l'escola. 110 només una referència de sortida professional, sjnó també de qualitat i d'es· perança. Es un pas que et permet en· trar a la profe~sió, i en llocs que ells desitgin estar. Es un pont, un punt d'u· nió entre l'escola i la realitat profes· siona/. -Cada any hi ha audicions per aga· far joves dels quals es nodreix I'JT Dansa. Quina és la procedència, el perfil i el bagatge dels admesos? . -Bé, el bagatge és molt diferent. Pn· mer de tot hi ha els ballarins que provenen de l'Institut del Teatre, però no he volgut tancar les portes a altra gent. Primer ha estat gent d'escoles pril·a· des de Barcelona i Catalunya i ara també em ve gent de fora d'Espanya. Hi ha una evolució. També una evo· lució dins l'escola. La gent que em •:e cada vegada és millor tècnicament: J~ busco, a part de la tècnica -perqu~ crec que la tècnica es treballa, per~ prefereixo que en tinguin, perquè Iu ajuda-, agafo persones que tenell P.e~· sonalitat, carisma, talent, "artist1C1· e. . pel ~de ~an- 'ene- •tde Ra. que rnbe fla. ?Í).'ÍG h' frea~ ~QIII fai· eina )der qu~ ~de oleix 1lya? ele· re· r ~ 110 pro- fes· tell· ells d'u· Jfes· ~ga· l'JT a. el Pri· pro- OliO 7eJIL ~ra· aru [1ya. et'O· n¡•e !1; jo ·què 1erÒ ·èhi per· ·tiri· tat" i que crec que poden arribar a ballar. Però és difícil. Hi ha gent que et penses que té talent, hi ha gent que penses que poden evolucionar. i a l'inrevés. També dono oportunitats. Les audicions duren un dia, encara que necessitaria més temps, perquè resulta difícil valorar tan ràpidament. Al principi hi havia poca gent, l'any passat va haver-hi cent persones i estic pensant a ampliar les audicions a dos dies. Cada vegada ve gent millor i el nivell és millor. Primer miro personalitat, tècnica, bon esperit, i que siguin musicals, que ho considero molt important. -Quins valors consideres imprescindibles perquè un ballarí pugui arribar lluny? -Només amb aptituds físiques no es fa res, crec que fa falta talent, però s'ha de ser molt treballador, organitzat, i tenir plaer en el que fas, llavors el sacrifici ja no ho és. Sense el treball i la constància no es fa res. També tenir sort, saber estar en el/Ioc adequat en el moment adequat i tenir instint. La gent que va entrar a IT Dansa el primer any van ser afortunats i segur que no estarien actualment on són si no hagués estat perIT Dansa. -Quin és el pla diari, una jornada d'un ballarí d'JT Dansa? -Comença amb una classe de clàssic, que és la base de totes les companyies per escalfar-se, no només físicament si11Ó mentalment, per la musicalitat, i després assagem al matí fins a les dues. 1 de tres a sis tenim una alfra tanda d'assajos, que es reparteixen entre n011es creacions i repertori de la companyia. Un dia a la setmana hi ha classe d'interpretació a la tarda, i l'he volgut incloure perquè crec que el ballarí també és actor; no en el sentit d'aprendre a parlar, sinó que ha de treure de si mateix, descobrir-se i fer ús de la imaginació. I això els ajuda a enfrontar-se entre ells, i a perdre les pors. -L'IT Dansa es nodreix absol utament de professors i coreògrafs majoritàJiament de fora d'Espanya. Què aporten i què tenen en comú? -Bé. sí, aquestes persones aporten especialment que són grans professionals, gent que ha ballat, que han estat molts anys en una companyia i coneixen el treball que fem; entenen el que necessiten els ballarins. Són ex- "Hr HA UNA ÈTI CA EN COMÚ QUE DÓNA COM A RESULTAT UNA MATEIXA ESTÈTICA". ballarins, però pedagogs. i això per a mi és molt irnportant. Gent que han tingut experiència en pedagogia i saben ajudar els ballarins. que ja no són escolars. Són gent que sé com treballen. que crec en ells i que també tenen Lm esperit especial i aporten la seva personalitat. -¿Consideres que formen part d'una mateixa escola o línia de treball , o t'interessen en particular? -Be, m'interessa la varietat; ara bé, busco entre el que tinc a prop i conec. Bàsicament treballo amb gent que tenen una base de Vaganol•a, però. en general són gent que han treballat el cos durant anys però han estat balla- rins de clàssic. Ara bé. sempre tenim punts en comú, tant si lle un professor de contemporani com un de clàssic, i diuen i te11en un apropament i actitud concretes. La manera d'apropar-se als ballarins. Hi ha sempre una mateixa línia. Estar despert i obert en les classes. ball0111. la neteja en el treball, treballar a partir de la consciència i coneixement del cos propi , no mirant enfora ni partint de models aliens a un mateix. i ballar d'una manera generosa. utilit:ant l'espai, amb moviment gran. JJi ha una ètica en comú que dóna com a resultat una mateixa estètica, una mateixa manera de treballar, encara que sigui amb estils diferents. -Abans de treballar en la CND , vas treballar molts anys amb el Nederlands i amb jiri Kylian, que és considerat un dels teus grans mestres. ¿Creus que aquest aprenentatge i experiència és la que tu vols transmetre als joves ballarins? -Si en el fons sempre dus amb tu el teu propi bagatge, però alhora no em vull tancar només a això. 'És veritat que Kylian ha estat molt important per a mi i Nacho. És un geni de la dansa. I el que jo vaig poder tenir en el Nederlands era w1 contacte amb la di1•ersitat coreogràfica, aproximacions diferents al fet coreogràfic. I això és el que a mim 'interessa per a JT Dansa, perquè dóna diferents registres í crea ballarins versàtils i oberts. fo també vaig començar al Nederlands funior, quan encara era Ull projecte experimental, i la veritat és que el resultat ha estat increïble. Ara bé, no vol dir que aixó hagi de ser com el NederLands Júnior; cada país, públic i context és diferent. -Llavors, ¿la selecció coreogràfica la fas en funció dels ballarins que tens 49 o els ballarins s'adapten al teu projecte d'invitar creadors concrets? -\fa tot para f./el i no és possible ser rígid ni en un aspecte ni en l'altre, perquè Iol té una planificació. Però sé que hi ha creadors que no puc convidar ara. o pel tipus i nivell de ballarins que tinc o per una qüestió de programa o direcció que vull prendre. Ara, per exemple, estem preparats per fer coses que fa tres anys no eren possibles. Sempre que contracto un coreògraf tinc la certesa que els ballarins podran fer el que se'ls demana. M'agrada també posar-los davant la dificultat. tel·ligents, inquiets. Donar la possibilitat que els ballarins estudiïn els forma amb una mentalitat més oberta. De moment la generació d'estudis integrats encara no ha arribat a 1'/T Dansa. Però en la companyia tinc nois que continuen estudiant a la universitat paral·lelament i són gent amb més imaginació, obertura, iniciativa, la qual cosa és important. -Parlem de resultats d'lT Dansa com a projecte. Prunet~ quant a varietat coreogràfica, què ha aportat? -El programa que fem té la intenció d'apropar el públic a fa varietat, i obrir les portes a altres coses sense menysprear res en cap moment. El fet de ballar un Kylian , un Duato, Wande- que ha tingut la companyia entre públic en general, la crítica i els tics? On està la clau de l'èxit? -Crec que hi ha hagut la JJu••~wm. tat d'atraure públic divers. ta dels crítics ha estat positiva crec que han vist que hi tat, i en general crec que es el treball, l'exigència, el rigor z la ciplina del nostre treball. I ·""""'m.. veu que és un projecte amb continu~ .. tat, on cada any demostrem que ten nous bons ballarins a l' 1 el que m'agrada és que entre el blic hi ha menys ballarins i més blic general, i això indica que ampliem l'audiència i apropem dansa a tothom. -Abans has comentat que comenceu el dia amb una classe de clàssic. ¿Creus que amb aquest tipus de treball els ballarins tenen prou registres com pe1· poder ballar una àmplia gamma de coreografies i de repertori o inten"EL PROGRAMA QUE teu portar mestres i creadors que abastin altres ventalls i TENS TÉ LA I NTENCIÓ D'Allenguatges de la dansa mo; derna i postmodema? 207 -Crec que ha afectat po. sitivament. Les coJnn.'111\'rPr han afinat més en tècnic i executiu dels llarins, hi ha més PROPAR EL PUBLIC A LA més bons ballarins !:nh1,• • -Quan puc combinar-m'ho, l'escenari. I d'altra banda. ho faig i porto professors de VARIETAT I OBRIR LES PORens han rebut amb resen·a contemporani i diferents tècff pensant que som una comniques, el que passa és que tot TES A ALTRES COSES... . panyia oficial que els estem això ho haurien de tenir fet ja prenent feina, i crec qat des de l'escola, la formació de s'equivoquen. Som un probase. També és cert que amb jecte educatiu, i econòm~ el temps els ballarins han pu. cament no els repercutim, jal jat cada vegada millors, però enque el nostre finançament procedeil keybus, 1turrioz, etc. no tan sols és un cara estic netejant i treballant sobre de partides diferents. Tenim un pres· repte per al ballarí, sinó també per detalls de base que haurien d'estar ja supost que prové d'educació de la al públic. I els aporta una altra acassolits de manera natural. putació. cessibilitat. -En ser una companyia de l'Institut -Per l'experiència que tenen els -Un altre dels resultats de I' IT Dande l Teatre i vinculada a un projecte educatiu, ¿fins a quin punt lT Dansa i tu personalment esteu involucrats en el nou projecte educatiu i la refotma d'estudis amb la implantació del grau mitjà de dansa? -Hi ha hagut un canvi de direcció i estem en el bon camí. Hi ha una persona oberta, i estant tots ara al mateix edifici tenim molt més contacte amb l'escola que abans. I professors, directors i alumnes són més a prop. A nivell pràctic, encara no hi estem molt implicats, però estem apropant-nos i d'una manera molt natural va arribant un projecte: els alumnes vénen a veure assajos, els professors també, la relació creix, jo també he anat a parlar amb els nens, hem fet demostracions, etc. A mim 'encanta tenir relació amb aquests joves alumnes, ferlos veure que és una realitat i un incentiu per a ells, però fer-los veure que es tracta de veritat, com és la professió. La comunicació està venint d'una manera molt natural. -Com veus el projecte d'escola integrada? -fo crec que és bàsic i meravellós. 50 -Com posiciones l'IT sa en el context ""'·e~~~'ti. -....... fic de Catalunya i quiru efectes creus que ha tingut? I Així els ballarins no han de deixar els seus estudis. 1 fine demostrat que els alumnes que estudien són més in· sa és veure on són ara treballant e ls nois que han passat per la jove companyia. -Sí, n'hi ha tres en el Nederlands Dans Theater, a Basilea; a la Cia. Portuguesa del Gulbenkian Ballet, a Lisboa, també un noi amb Vasco Vellenkamp. un a Leeds, un a Munic i un altre a Berlín, en una companyia que no recordo. Un altre a la Fura dels Baus com a regidor, perquè va optar per treballar darrere de l'escenari. -Una vegada abandonen I'IT Dansa, els feu un seguiment o els deixeu en mans de la vida? llarins que han sortit d'IT i s'han dat a Catalunya, ¿creus que ja és siblc fer una bona carrera ballari a Catalunya i viure'n sionalment, de la dansa, o encara la un temps? ... -No. encara falta; no és possible. això depèn de la decisió dels que decideixin si volen port a la dansa, crear una cor.r7oam'l4. però hi ha molta feina a fer, -Vosaltres que heu girat Catalunya com a projecte de ¿creus que les infraestructures i circuits són adients? -Bé, els deixem en mans de la vida, però estem en contacte i ells són els primers que ens informen i ens expliquen. Estem en contacte i ens intentem ajudar. -Encara no, s'està fent molta però en queda per fer. -Si estigués a les teves mans, -Quin percentatge es queda en companyies de Barcelona? -De fet ja tinc un projecte molt entre mans, però si pogués "'"""'u" ria més enllà en el procés i -'«••uutt•••. dels ballarins i m'agradaria oferir el millor per a ells nrn,fe.~;SIOiiiO~ ment. Poder crear una nyia pública i continuar trollnJJnnr comptant, entre altres, amb ballarins que passen per l'IT -Tinc tres nois a la companyia Metros, de Ramon Olfer. En total són cinc persones que han volgut quedar-se a Barcelona, i no tots els ballarins tenen la mateixa personalitat per voler anar a grans companyies. Hi ha gent potser més creativa que prefereix projectes més petits, o ser més free lance. -Com t'expliques la gran acollida projectes faries realitat per a la a Catalunya? Moltes gràcies, felicitats ""''"m'"" i. .. endavant. ~sen't. a comf ester ~e qut i npro- mòmi;tim,¡a l Icedeix 'I pres•la Di· sible.l ofítics rés Sl,. ¡a11yi¡¡. ~cara olt pc. lifusiò. es i el< per Eduard V. Patsi Música encreua a 3 207 52 4 5 6 7 8 Horitzontals 1. Aquest compositor i pianista de 1~--+---4---~---r---+--~--~r-~ la Garriga es deia Manuel i va fer un Parc d'atraccions (i com que a la 2~---r---4---~---r---+--~---família hi ha més músics, hi afegiu una S). 2. La mà que treballa al peculiar Concert per a piano de Ravel. Un Mi bemoll getmànic. 3. El nom del gran músic vilanoví. en femení. Me'n falta un per als cinc6~--+---4---~--cents. 4. Txaikovski, Torelli o Toldrà. Un 71--~1--~ mi. Amb l'euro aquest és molt im81--~1--portant menh·e que amb la pesseta ni ens el miràvem. S. El gran cantant de rock & roll amb nom de cometa que va popularitzar el tema El rock del rellotge. Un final sense inici i del revés. 6. Les h·obes a la cuina i si les piques, sonen. Els instruments més nombrosos de l'orquestra (sense la primera ni l'última). 7. Amb aquesta tinc crèdit. L'instmment que a final del XIX un belga de nom Adolf va vendre a les bandes mili· tars i que ha acabat per ser un dels reis del jazz (el corrector em faria posar una N al final, però no m'hi cabia). 8. Una quinta justa ascendent des d'un Mi anglès. Això és el que feien durant bona part de la representació d'u· na òpera bufa. La nota per afinar del revés. 9. En Cirano els tenia com un campanar. Anar-se' n a Salamanca. 10. Com és habitual a les òperes, aixecaríeu les copes, enunciaríeu un desig joiós i cantaríeu una tonada alegre. I I. Del revés és propi de l'aigua matina i del dret és el 440 Hz en plural. La nota diüma. Entonem un Tedeum avocàlic. Verticals 1. Compositor alemany que, malgrat tot, mai no va esctiure l' Himne d 'Europa. La pa11 superior de la lira i, firu i tot, del llaüt. 2. L'al·lucinògen dels 60 que els Beatles van amagar acròsticament al tema Lucy in the Sky with Diomonds. \'a enredar 40 lladres. 3. Aquests són els d'aquí a prop: ara cal posar els que són una mica més lluny. Senyors en forma abreviadament palindròmica. 4. Així van néixer la Caballé, per exemple. El país de I' Itzhak Perlman (del revés). 5. Omplen l'arc del violi. A les peces més baixes dels escacs els han tallat el cap. 6. La famosa heura del bolero (del revés). Dues notes B i una C, en català. 7. El vestit del dircctot· d'orquestra. Impost d'activitats econòm iques. La cinquena corda de Ja guitarra, del revés. 8. Una nota vocàlica. Posi rinxols decoratius a1 violí (del revés). 9. Ravel, Rostropòvitx o Rossini. La part central dels animalons. Ritardando a la partitura. LO. Que no està massa ben afmat (del revés). L1. Quàdruple revolt perillós. Tela forta i impetmeable que posem als terrats per prevenir goteres. Solucions en el següent número a de r un a la J ~gi u .liar ft ~~ Un im· .. . - ··.:t.. t::- seta bb V\ r-- - -- / . <\ r- - ¡_...---- -. L~ ,.. " ~zar lnal ues, nili· ia). :l'u· r··um r fi!l5 vés. 53 ISAAC ALBÉNIZ Complete Piano Music (vol. 2 i 3) Miguel Baselga, piano. Bis (CD-1043 Digital i CD-1143 Digital, respectivament) D = e;- ¡;¡· 207 54 urani un període que comprèn 8 o 1O anys dc la seva vida. Baselga està dedicant la seva vida a la interpretació i l'enregistrament de l'obra integral per a piano d'Albéniz. Va començar cap al 1996 i a hores d'ara ja va pel tercer volum. El que aporta de nou respecte de la interpretació d'algunes obres que fa Alícia de Larrocha és la vitalitat. l'energia que vibra en els sons que arrenca dels seus dits. La crítica americana i europea ja l'han comparat amb una de les nostres pianistes més emblemàtiques, Alícia dc Larrocha, però Ics diferències són notables; només cal escoltar les versions. A més d'una interpretació brillant, el jove Miguel Baselga ofereix nova a saba en la recuperació de la veu original d'Albéniz anant a Ics fonts dels manuscrits del compositor per esmenar els errors que encara circulen en les edicions impreses i en les enregistrades. El primer CD d'aquesta integral enregistrada en el segell suec Bis incloïa el primer quadern d'lberia amb les peccs, "Evocación", dEl puerto" i "El Corpus" -aquest darrer basat en variacions d'una coneguda cançó infantil. Tot seguit es poden trobar 12 peces característiques i Mallorca (barcarola). El segon CD inclou el segon llibre d'lberia (en les edicions actuals l'ordre està invertit: Ja primera es canvia per la tercera) amb l'ordre miginal "Triana" -una de les peces més representatives de l'autor i que evoca el barri sevillà-, "Almcría" i "Rondeña". També hi ha. en aquest volum, els Set estudis e11 els tons naturals majors, op. 65 (C M, G M, D M, A M. E M. B M, F M), una obra inèdita en els circuits habituals; ducs masurques de saló: Amalia, op. 95 i Ri- cordattí, op. 96 i del cicle Souvenirs es poden escoltar dues de les cinc peces que l'integren: "Preludi~ i "AstuIias" -que té una part central semblant a "Asturias~ o "Córdoba... Per tancar aquest segon volum interpreta "La Vegaw (de Ja suite La Alhambra). En el tercer CD apareixen obres del tercer quadern d'Ibèria: "El AJbaicin" -amb passatges que recorden "La Malagueña.. o I'"Orientale~-, peça inspirada en el barri gitano de Granada, que segons el compositor acollia ''guitarra, sol, i polls"; "El Polo" (peça basada en el ball i cant del segle XVI divulgat al XIX, amb caràcter impressionista) i "Lavapiés" -composició que inclou una peça popular transfotmada i enriquida harmònicament, la nadala Campana sobre campana. En aquesta darrera, Albéniz parteix d'una senzilla melodia per arribar a una complexa textura i una riquesa de colors en una mostra de virtuosisme. També es pot escoltar la Zambra granadina, una peça senzilla amb sabor oriental bastida sobre intervals de segona augmentada i inspirada en la WFesta dels moriscos~ (seguint l'ideal romàntic). Segueixen en aquest mateix volum, la Pavana molt fàcil per a mans petites, una peça del repertori per a estudiant de final de cicle inicial o principi del mi!jà; Espanya (sis fulls d'AJbum) que són "Preludi", "Tango", "Malagueña", "Serenata". "Caplici Català'' i "Zortzico"; Barcarola, op. 23, una peça de saló; Rapsodia cubana, op. 66 (peça amb ritme d'havanera i amb un aire de dansa popular en la secció central del presto) i Angustía, intitulada "Romança sense paraules," una peça a l'estil més purament romàntic de Mendelssohn. Maria Gratacós i Monllor Quirogali Orquestra de RTVE. E. Garcia Ascnsio, director. RTVE Música. CD 6 5142 n ple auge de versions historicistes amb instruments originals, se'ns presenta aquest CD d'obres del maestro Quiroga, Manuel López-Quiroga ( 1899-1988), amb arranjaments de la vena orquestral de nou músics dels més diversos camps musicals: compositors, arranjadors professionals, directors d'orquestra i musicòlegs. El que en principi podia semblar una aberració (orquestrar una cançó perdent-nc el text), es converteix en un repte: aconseguir amb l'orquestra simfònica els matisos implícits en la composició musical i en el missatge textual. De Ics setze obres curtes recollides en una magnífica presa dc so, podem destacar els arranjaments de quatre dels nou arranjadors, tots ells catalans i de provada professionalitat. Joan A. Amargós, provinent del món del jazz i de les músiques aplicades, ens ofereix dos títols, Y sin embargo te quiero i lo juro yo, jugant amb una orquestra entre íntima i solemne. El catedràtic de musicologia de la Universitat Autònoma de Barcelona, Dr. Francesc Bonastre, juga amb la gràcia del pasdoble en el més pur estil bandístic, només amb instruments de vent i fent contratemes amb la corda en el tema Te quiero i, sobretot, en l'arxiconeguda Lola la piconera. en la qual, a part de passar d'un instrument a un altre la melodia de manera natural, aconsegueix efectes dinàmics des de la tímbrica de les famílies instrumentals. El degà Rafael lbarbia, amb molt d'ofici en aquestes tasques, procedent del món dc la televisió, ens proposa la seva particular visió dc la zambro orientalista Ca/lejuela sin sa/ida i el memorable Romance de la Reina Mercedes, en què juga amb els instruments i temes militars, i aprofita la corda per a lll.{ut:ll~ aspectes més malenconiosos. L'últim arranjador és el director d'orquestra Antoni Ros Marbà, que opta pel pas- E re Llora la guitarra Carles Trepat, guitarra. Obres de M. Quiroga. Nuevos Medios, 1999. NM 15761CD doble torero Con divisa l'eroe y oro, en el qual combina moments de grans masses orq~. trals amb d'altres més íntims jugant-hi harmònicament. Tothom qui vulgui gaudi· d'una música de sempre. ;mo' arranjaments ben fets i una 1r terpretació més que acuradi. aquí en té un bon exemple. Si l'altre CD comentat er oferia versions orquestrals d'~ bres de Manuel Quiroga, versatilitat d'aquesta mlisic. ha inspirat una altra vemo més austera, però no per nil< menys aconseguida musica~ ment parlant. Estem parlant dr les reduccions per a guitam de catorze obres realitzades 1 interpretades pel gui tarrlstn lleidatà Carles Trepat. La producció dc Manud Quiroga consta de més dl 5.00'0 obres dels gèneres m~ variats: música religiosa, sat· sueles, sainets, revista, comt· dies líriques, fantasies líriqull!. bandes sonores de pel·lícu· les ..., per Ja qual cosa fa·Dc una selecció resulta una tasa difícil. La popularitat assolida Jl<l aquest compositor el va dur. obrir als anys trenta UJ1. acadèmia musical a Madrid per on van passar els prinü pals artistes de l'època. H. aconseguí tanta fama, q:X aviat n'obri una altra a la Ciutat Comtat dirigida pel seu De trista. Rafael de León. L'êxit de Quiroga ve dOilll per una inspiració en la músk. popular, en els modes folkl~ rics i en una ela bo ració post~ rior que ha fet que hagin inter· prctat les seves partitures de; de. Montserrat Caballé a Cari~ Cano, d'lmperio Argentina a Paco de Lucía. Les versions que ens oferti.l Carles Trepat des de la se11 gran tècnica inslTumentis~ca il·luminen l'aspecte intimista d'aquestes partitures, sen~ perdre gens d'autenticitat.. ' una bona lectura altemall~'' d'una música que forma p:ut de la tradició popular del segk XX. Robert Benito J ') J Cançons sobre poentes de f oau Oliver I PereQuart 11Brdt mQ. •rques. l.ti!lll gauilir !, aJcl 10a ir, uradi. Je. at el" ls d'oga. ~ 1nísr... versio :r aix~ usica!· antd< ;itam ades 1 arrista ~anud és dl 'li mi! I, Sar· comèrqui:!. :l·lícu- rer-m ta.<C3 la pe¡ dur • un,; adrid. ?I'ÍJl('lo a. lí que a Ciu- eulle- dona' ~úsi:a :Ol~ pasteinier· :s de> l Carlt'ti r.na a ¡fereil seva tístic< imista senst lt. Obres de Casas, Guzrnún, Brotons, Balsaeh, Casablan· cas, Guix, Pladevall, Vila Cnsañas, Eslapé, Capellns i García Morante. Intèrprets: Marta Fio!, soprano; Irene Martínez, sopra no; Montserrat Torruella, mezzoso· prano; Àngels Busquets, mez· zosoprano; Josep Picrcs, baix; Adolf Pla, piano; Jordi Masó, piano; Manuel Garcia Morante, piano; Jonathan Camps, contrabaix. Segell: Ars Harmoniea-La Mà de Guido. t 1SIÍ1! lpa!l segk commemoració a l'any 1999 del centenari del poeta sabadellenc Joan Oliver va engrescar la realització de diverses manifestacions, entre les quals un conjunt d'encàrrecs fets a un conjunt de compositors d'obres sobre poemes de l'esmentat escriptor. El CD constitueix, doncs, el testimoniatge perenne d'aquesta iniciativa, comptant amb l'afegitó d'una part de la versió d'El bestiari feta l'any 1986 per Manuel Garcia Morante. Hom assisteix a un recorregut en el qual se succeeixen diversos conceptes estètics que serveixen un material literari de característiques variades encara que vinculat amb la singular personalitat de l'escrip· tor sabadellenc en una tria en què s'evita, però, el seu conegut vessant satíric. Aquesta diversitat és alhora aHicient i inconvenient perquè el CD acaba fent I~ sensació més de mostrari que de producte homogeni. Per bé que això, en definitiva, resulti tan inevitable com probab lement pretès. En aquest sentit, no hi ha dubte que com a homenatge a Joan Oliver, el CD té un interès i una validesa incontestable. J.C.C. L JESÚS RODRíGUEZ PICÓ Diàleg dels insectes Intèrprets: Josep Fuster, clarinet; Jordi Camell, piano; Alfred Celaya, veu. Obres de Jesús Rodríguez Picó. Segell: Ars Harmonies -La Mà de Guido. J esús Rodríguez Picó, clarinetista, com a compositor ha dedicat una atenció molt acusada al clarinet, instrument engrescador en gran manera de la seva obra compositiva. El CD que ens ocupa n'és una demostració ina· pel·lable. Ve a ser com una mena de testament d'un ideari creatiu concentrat a redós del clarinet, convertit en alfa i omega d'un cos compositiu personal i individualitzat. El títol aJ.ludeix a l'obra que clou el CD, probablement la més ambiciosa de totes. Abans haurem fet un reconegut que mena des de les gairebé juvenils Volt i Mil/e Artífex (1976) al recent Estudis per a clarinet (Tercer Llibre) (1998). i que comp· ta amb l'aHudit Diàleg dels insectes ( 1993) basat en una obra de Joan Miró. Música d'estètica molt inserida en els postulats postsegona Escola de Viena, molt exigent per al creador, intèrpret i oient, gaudeix d>un tre· baU interpretatiu rigorós de joan Fuster i de Jordi Ca meU, que afavoreix el resultat final d'aquest producte. Un producte que .fita de manera individualitzada l'aportació creativa de Rodríguez Picó, la seva estètica personal i la seva devoció, sense concessions. per les capacitats del clarinet, aquí explotades molt a fons. J.C.C. Sax 13 Saxofons Intèrpret: Josep Quer, contrabaix, Joan Manau, piano. Obres de: Pere Valls i Josep Quer. Segell: Picap. J osep Quer és un notable, convençut i conseqüent "malalt'' del contrabaix. La seva tasca com a vindicador d'aquest instrument en la seva tan inhabitual accepció virtuosística és tan solitària com meritòria, com també, en alguns aspectes, poc entesa i valorada. Un nou fruit d'aquesta tasca és el seu dan·er disc, que mostra un aplec d'obres del conh·abaixista sabadellenc Pere Valls, que va viure en els dos terços de segle a cavall del XJX i del XX i que va menar una destacada trajectòria internaciona l. També s'inclou una composició del mateix Quer (amb l'afegitó d'"estil Pere Valls"). El mèrit principal del CD és mostrar aquest esperit vindicatiu de les capacitats virtuosístiques del tan anònim instrument. i fer-ho de manera que aquest esperit resulti creïble. De mostrar que efectivament el contrabaix té uns notables atractius quan gaudeix d'una literatura adequada i brillant; quan, també, compta amb uns interpretacions convençudes i fidels, com és el cas, i quan, en definitiva hi ha un tot de coherència global. La música de Valls, en aquest sentit, destaca més que per la seva qualitat i originalitat, per com sap oferir possibilitats de manifestat·-se al contrabaix, dc fer-lo lluir, i per tant de crear atractius notables per escoltarlo. J.C.C. de Barcelona Intèrpret: Sax 13 (Saxòfons de Barcelona). Direcció: Miquel Bofill. Obres de Frank Loesser, Earle Hagen, Duke Ellington/Bob Rusel, Billy Strayhorn, García Gago, Glazunov, Joan Josep Blay i Bernard Carlosema. Segell: Ars HarmonicaEdicions La Mà de Guïdo. E l saxòfon és un instrument de protagonisme secundari en la musica culta i tanmateix molt protagonista en el jazz i també en el camp dels musicals nord-americans. La presentació d'un disc protagonitzat exclusivament per una formació integrada per aquests saxofonistes per força ha de sorprendre. I a 1 mateix temps ha de complaure i satisfer. El CD que ens ocupa és el fruit del treball d"un equip artístic que lidera Miquel Bofill, probablement l'intèrpret més destacat i més inquiet de cosa nostra en aquests mo· ments. El conjunt de les nou composicions i una hora dc música resumeix en gran mesura un afany de mostrar les exccl·lències d'una música massa poc escoltada, massa re· closa en cercles reduïts o dc reduït espectre. Per això aquesta producció interessa, perquè és un producte que aporta coses noves al panorama discogràfic cat&là. cosa que en si mateix és un fet rellevant, tot sigui dit de passada. El CD ofereix una implícita dimensió antològica en propo· sar un recorregut que mena a diversos gènere¡;: comença pel musical nord-americà, continua pel jazz -amb la figura central de Duke Ellington- , penetra en el món culte, amb Garcia Gago i Glazunov i Blay com a referents, per acabar amb una composició contemporània dc Bernard Carloscma. Un ventaJI molt ric que permet mostrar la varietat dc possibilitats expressives del saxòfon vist en la seva dimensió cambrística, al marge de la solista que ens ha arribat de manera més habitual. J.C.C. 55 BARCELONA (BARCELONtS) 12 GENER 19 h Auditori OBC. (Segona audició). 19 h Casinet d'Hostafrancs Banda Munic;r.al de Barcelona. Dir.: Josep Mut. Orff, Barry, Dión Parish, Rota, upfeld, Chaplin, Lloyd Weber. llh Auditori OBC. (Tercera audició). 11 ,30h Aliança Poblenou Banda Municipal de Barcelona. Dir.: Josep Mut. Orlf, Barry, Dión, Pa. rish, Rota, Hupfel~ Cbaplin, Lloyd Weber. 17 b Liceu Henry VITT de Saint-Saens. Dir.: José Collado. 19,30 h Casal del Metge Octet de corda de I'Or~uestra de la Societat de Concerts de Barcelolll Mendelssohn, Spobr. ( ocietat de Concerts de Barcelona). 15 GENER 20,30 h Liceu Henry VIII de Saint-Saens. Dir.: José Collado. 16GENER 20h Catedral Joset M. Mas Bonet, orgue. Reger. (L'orgue de la Catedral de Barcelona. uroconcert). 21 h CCCB Solistes de l' OBC. Àngel Jesús García, violí. Albert Attenelle, piano. Bc. nejam, Bertran, Manén, Amargós, Montsalvatge, A.J. García, Cervello. (Avuimúsica). 20,30 h Liceu Henry 21 h Palau Gürzenicb Orchester Koln. Yung Wook Yoo, piano. Dir.: James Conloo. Mozart, Wagner. (Palau 100). 19 b Palau Esbart Dansaire de Mollet.. Dir.: Joan Vallbona. Cant Espiritual de Mont· salvatge (coreografia d'A. Sans), Pagesos i senyors d'Oltra (coreografi1 de J. Vallbona), Temps de llegendes (coreografia d'A. Sans i J. Vallbo. na). (Cobla, Cor i Dansa al Palau). 19 h Casinet d'Hostafrancs Banda Municidíal de Barcelona. Lluís Rovira, saxo tenor. Rubén Zu· ria~a, bombar -. Dir.: els autors. Serra/J.L. Moraleda, Gareía, Alccer, Co í, Ventas, J. Moraleda. 11, 15 h Orfeó Gracienc Orquestra de Cambra Amics dels Clàssics. Dir.: Joan Palet Ibars. dels Clàssics) . 11,30 h Aliança Poblenou Banda Municipal de Barcelona. Lluís Rovira, saxo tenor. Rubén Zuri• ga, bombardí. Dir.: els autors. Serra/J.L. Moraleda, García, Alcoetr, Cohí, Ventas, J. Moraleda. 18 h Liceu Or~uestra del Gt·an Teatre del Liceu. Dir.: Javier Pérez Batista. Concerl fina Concurs de Cant Francesc Viñas. 18,30 h Ateneu Barcelonès Quartet Joan Massià. Joan AJfaras, violí. Yolanda Fernandez, violí. M• ria Calvo, viola. Daniel Regincós, violoncel. Turull, Alfaras, Ma!· sià, Toldrà. (Associació Massià-Carbonell). 19,30 b Casal del Metge Eric Heidsieck, piano. Schumann, fauré, Debussy, Beethoven. (Socittat de Concerts de Barcelona). 21 h Palau 13GENER 17GENER 19GENER iii ;;;:;- = -~ a ~- ~- 207 .... 20GENER = ~. ..., ¡:;;;a B: ~f ;;¡¡ ¡;¡o g 21GENER VIII de Saínt-Saens. Dir.: José Collado. (Ami.:~ Christoph Pré~ardien, tenor. Michael Gees, piano. 24 cançons de comiat i de viatge de chubert. (Euroconcert). 23GENER 21 h Palau Budapest Mozart Orchestra. Zoltan Kocsis, director i solista. Mowt. (lbercamera). 25 GENER 21 h Auditori Orquestra Simfònica del Gran Teatre del Liceu. Rainer Küchl, violi. Dir.: Bertrand de Billy. Wagner, Pfitzner, Beethoven. 26GENER 19 h Palau Orkuestra Simfònica del Vallès. Dir.: Jordi Mora. Simfonia núm 4 • omàntica" de Bruckner. Concert en col·laboració amb la JONC. (Concerts Simfònics al Palau). 27GENER 56 19 h Auditori Orquestra Simfònica del Gran Teatre del Liceu. (Segona audició). 19 h Casinet d'Hostafrancs Banda Municipal de Barcelona. Dir.: A. Cañamero. Boliart, Amargós. Montsalvatge. 11 h Auditori Orquestra Simfònica del Gran Teatre del Liceu. (Tercera audició). 11,30 h Aliança Poblenou Banda Municipal de Barcelona. Dir.: A. Cañamero. Boliart, Amargós. Montsalvatge. 19,30 h Casal del Metge Tatiana Melnitxenko, soprano. Vadim Gladtkov, piano. Bach, Mozart. Bellini, Puccini, Donizetti, Rakhmàninov, Txaikovski, Granados, Guerrero. (Societat de Concerts de Barcelona). 29GENER 21 h Auditori Philhannonia Orchestra. Oir.: Lorin Maazel. Brahms. (lbereamera). 2FEBRER 19b Palau OSV. Oir.: Salvador Brotons. Mozart, Saint-Saens, Dvorak, Katxaturian~ Berlioz. (Concerts Simfònics al Palau). 19h Auditori Orquestra Nacional de Lille. Albert Attencllc. piano. Oir.: }can-Claude Casadcsus. Outillcux, Saint-Saens, Mcssiacn, Ravel. 19h Casi net d' Hostafrancs Banda Municipal de Barcelona. A. Ventas, saxo soprano. Oir.: Josep Mut. Boliart, Joncs. Porter, Francia, tradicionals. (Concert de Carnaval). 19,30 b Casal del Metge SvetJana Tovstukha, violoncel. Bach. (Societat de Concerts de Barcelona). 11 h Auditori Orquestra Nacional de Lille. (Segona audició). 11,30 h Aliança Poblenou Banda Municipal de Barcelona. A. Ven tas, saxo soprano. Dir.: Josep Mut. Boliart, Joncs, Porter. Francia, tradicionals. (Concert de Carnaval). 19,30 b Casal del Metge Svetlana Tovstukha, violoncel. Bach. (Societat de Concerts de Barcelona). 20b Catedral Raúl del Toro, or~ae. Bach, Mendelssohn. Hindemith, Reger. (JJorgue de la Catedral de arcelona. Euroconccrt). 21 b Palau London Synphonf¡ Orcbestra. Kyung Wha Chung, violí. Oir.: André Previo. Previn, Sibc ius, Dvorak. (Palau 100). 21 b Auditori Camerata Salzburt Mstislav Rostropòvitx, violoncel. Oir.: Trevor Pinnock. Boccherini, xaikovski. (lbercamera). 9FEBRER 19 h Auditori OBC. Misba Oichter, piano. Cipa Dicbter, piano. Dir.: Christopher Hogwood. Haydn, Martinu. tO FEBRER llh Auditori OBC. (Segona audició). 19,30 h Casal del Metge Lawrence Powcr, viola. Viv McLean, tano. Schubert, Enescu, Vieuxtemps. (Societat de Concerts de Barce ona). 2lh Palau Euroga Galante. Oir.: Fabio Biondi. Vivaldi, A. Scarlatti, D. Scarlatti, Han el, Corelli. (lbercamera). 21 h CCCB Sphera Ensemble. Dir.: Juan Manuel Alarcón. Eroles, Ferrer, Fideraizer, Gonzólez de la Rubia, Homs, Velasco. (Avuimúsica). 21 h Auditori OBC. Katia Novell, violí. Dir.: Franz-Paul Dccker. Homs, Mendelssohn, Strauss. Palau Cor Lieder Càmera. Adolf Pla. piano. Dir.: Josefs Vila i Casañas. Haydn, Rossini, Brahrns, cançons populars i tradicions s catalanes. (Cobla, Cor i Dansa al Palau). Dió~ =--- in, Pa. 3FBBRER :elona 1rcelo. 6FEBRER lO.Jit. e&. onlon. on!· >grafi¡ 1allbo- !n Zu· Uccet U FEBRER 'Amkl Zuria- 15 FEBRER cocer, 16FEBRER 19 h JO etd 19 h Auditori OBC. (Segona audició). llb Auditori OBC. (Tercera audició). 1 I, 15 h Orfeó Gracienc Orquestra de Cambra Amics dels Clàssics. Dir.: Joan Palet [bars. (Amics dels Clàssics). 11,30 h Aliança Poblenou Banda Municipal de Barcelona. Mateu Caballé, morim ba. Dir.: Josep Caballé. Bernstean, Creston, Prokófiev, Respighi. 19,30 h Casal del Metge Andrei Gravilov, piano. Chopin, Scriabin, Ravel, Prokófiev. (Societat de Concerts de Barcelona). 18FBBRER 21 h Auditori Gianluca Cascioli, piano. Bach, Schumann, Beethoven. (lbercarnera). viotl. 20FEBRER. 21 b Palau Quartet de la Filharmònica de Berlín. Suck, Mozart, Brahms. (Euroconcert). ,núm ONC 22FEBRER. 21 h Palau Ievgueni Kissin, piano. Bacb-Busoni, Schumann. Mussorgski. (PaJau 100). 21 h Auditori OBC. Daniel Ligorio, piano. Dir.: Franz-Paul Decker. Mozart, Bruckner. 22h CCCB Duet Wiek HijmansíJi:itarra elèctrica, i Anna McMichael, violí. (V Ci uències Musicals). cie Internacional d' 19 h Palau Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona. Cor Albada. Jordi León i Esteve Nabona, directors. Concert d'homenatge a Manuel Oltra. Oltra, R. Larnote, Serra, Saderra. (Cobla, Cor i Dansa al Palau). 19 h Auditori OBC. (Segona audició). 20,30 h Arco Iris Bar Wiek Hijmans, guitarra elèctrica, i convidatS. (V Cicle Internacional d'Influències Musicals). f·M• Mas· 17FBBRER Socit- 'OmWt ozarl. t· ll'gÓS. ). 23FEBRER. trgós. Jz.art. Goe- ....,. ee. -~ e ~¡;;¡· ~ ::l. la. e ~. ¡;;¡ ¡;¡;¡ E: E 57 24FEB.RER 27FEBRER 11 h Auditori OBC. (Tercera audició). 11,30 h Aliança Poblenou Banda Municipal de Barcelona. Dir.: Rafael Grimal. Verdi, Poncbielli. Khatxaturian, Bizet, Saint-Saens, populars catalanes. 19,30 b Casal del Metge Orquestra de la Societat de Concerts de Barcelona. Enrique Tellería bandoneó. Joan Vergés, guitarra. Leonardo Bottaioli, piano. Dir.: Me: lani Mestre. Piazzola. (Societat de Concerts de Barcelona). 21 h Palau Orquestra de Cadaqués. Jaime Marrin, flauta. Pcpe Romero, guitam. María José Montiel, soprano. AJícia de Larrocba, piano. Dir.: Gianan. drea Noseda. Mootsalvatge. (Palau 100). Auditori N. de Carreras Piano a 4 mans. Rei !lalda Blanco i Núria Pérez, pianos. Mozart, Schubert, Ganz, Rodngo, Pouleuc. Teatre Fortuny Paco lbañez. GIRONA (GIRONi1S) 21 h S FEBRER REUS (BAIX CAMP) 22 h 2FEBRER SABADELL (VALLÈS OCCIDEN.I'AL) 21 h 27FEB.RER Carmen de Bizet. Dir.: Manuel Valdivicso. (Òpera a CatBlunya). La Faràndula TERRASSA (VALLÈS OCCIDENTAL) 207 27GI!NER 18h Centre Cultural BaUet Carmen Roche. (Fundació Caixa Terrassa). 31GI!NER 21 h Centre Cultural Nonet Txec. Lutoslawski, Lukas, Dvorak. (Fundació Caixa Terrassa). 17FEBRER. 18 h Centre Cultural Ballet de l' Òpera de Bordeus. Dir. artístic: Cbarles Jude. (Funda· ció Caixa Terrassa). 21 FEBRER 21 b Centre Cultural Orquestra BeethovenhaUe de Bonn. Rosa-Torres-Pardo, piano. Dir.: Malt Soustrot. Beethoven. (Fundació Caixa Terrassa). r••------------------------------------···-·--------•••••••••••••••••••••••••••••••·------------• catalunya música 1revista musical catalana CATALUNYAMUS ICA / REVISTAMUSICALCATALANA CI Sant Fanceec d e Paula, 2 - 08003 Barcelona Butlleta de domiciliació bancària pel paga· egrai~ que amb càmc al meu compte/llibreta atenguin els rebuts que els pn:senlllrà el Consorci del Palau de la Mímce Cellllana, ment dc la mcv• subscripció a "C81alunya Música/Revista Music&~ C8111lana". Senyors, els 0000 0000 DO 0000000000 1ïiUlarcomptc: _ _ _~----------------------- Signatura: &ndC8ÍJCA: Agència:_ _ Adreça agència :.. Codi po~tal i població: - - - - ·~---------·-·----------------~----- (cal omplir les dades correctament) Butlleta de subscripció Nom i cognoms dol subscriptor: Adreça: --- _ -_ __ _i_ ___Telèfon: ____ __ _____ _-______ poblacró: Codi posllll ~f~ó: 58 I 1 ___________ ___________ ___________ _________ __ Desitjo subscriure'm a partir del número: - - - - - - - - - - - - - - - -- - Amb In quota anual de 25,23 curos . Far6 efectiu l'import miljan\)8nl domiciliació banc4ria (o bt IAI6 b•ncari adjunt, a favor dc "Calalun)'ll Múslce/Re· viSia Musical Catalana"). Per subscripcions a l'csttnnger, consulteu el preu. del P.W. de la Múslce Clrala· Les sna cbdes Krl.ll IAa>rpotldos ali liiUII dd Grup Palau de la Música (0ño6 Cllall. FW!d.ocl6 Otfo6 CllaB.Palau de la M6sica I CoDJOrcl loCJ do ciRIS d'ocdo. recúl"ocacl6,...,. u.a). omh • • alean-tr de S...t f...-..: de Paula, ~. de aa-Joaa, CP 0800}, per fer-ne la~ ..-aJ. i ea aquaLI adreça pot exudr cel·lació j opoúcl6. ~---- -------------------------------------------------------------------------------------------4 ;a), Premi al millor cava 'Guia de Vinos Gourmets 98'