Revista Musical Catalana. Núm. 208 Febrer 2002
Editorial: Compondre per a cobla / PANORAMA Gilbert Bécaud, la desesperació d'un dels darrers monstres d'escena. Miquel Pujadó / El Concurs de Piano Enric Granados clou el centenari de l'Acadèmia Granados-Marshall. Mònica Pagès i Santacana / Els Diumenges al Palau celebren la desena temporada. RRMC / Mikrokosmos: Cor Madrigal: una culminació rigorosa i emotiva. Pere Artís / Tangents: Gràcies a la sardana. Jordi Maluquer / L'Escola Coral de l'Orfeó Català en la tercera fase de creixement. Josep Vila i Casañas / Crítiques. Jaume Comellas, Jordi Maluquer, Francesc Taverna-Bech, Robert Benito i Maria Gratacós / ¿La fi de Napster? Jordi Martínez Catalán / TEMA Centenari de Tomàs Garcés. Una fusió idònia de poesia i música / Un devot de la música, un cavaller a l'Orfeó. Pere Artís / Tomàs garcés i el lied. Manel Cabero i Pueyo / Discografia amb textos de Tomàs Garcés. Textos musicats de Tomàs Garcés. Manel Cabero i Pueyo / MUSICALIA Josep Pons. Entre Granada i el món des del Lliure. Mònica Pagès i Santacana / Wha Chung, Ievgueni Kissin, Helmut Riling, Daniel Ligorio, homenatge a Xavier Montsalvatge, Orquestra Nacional de Lille, Emmanuel Ax, Bläserensemble Sabine Meyer, Fabio Biondi. Lluís Trullén / La contemporaneïtat clàssica en versió francesa. Homs per l'OBC. F. Taverna-Bech / La clemenza di Tito. Jaume Comellas / Música encreuada. Eduard V. Patsi / SCHERZANDO. Cesc / LLIBRES / CONCERTS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
a a un a música~, evis a usica ca ·a an 8 J6~1so~g ranada · mon ~ • . US ICa ~ opular ' ilber écaud . el somni s'està feor r EL PALAU DE LA tv USICA DEL SEGLE 3a ÈPOCA ANY XIX FEBRER 2002 Consell Editorial: Fèlix Millet (President), Montserrat Albet, Josep M. Bricall, Josep M. Busquets, Josep Caminal, Salvador Cardús, Jordi Casas, Joan M. Clavaguern, Gregori Estrada, Gabriel Ferrer, Joaquim Garrigosa, Joan Guinjoan, Carles Guinovart, Teresa Lloret, joan Matabosch, Xavier Montsalvatge, Jordi Mon tuli, Ramon Muntaner, Ramon Pla i Jordi Rueda. Consell de Direcció: Pere Artís (editor), Pere Burés (coordinació amb Catalunya Música), Jaume Comellas (direcció periodistica) i Lluís Millet (direcció musical) Disseny: Ferran Sendra Secretaria de Redacció: Teresa Martínez Publicitat: Couvert Park, S.L. Pg. de Sant Joan, 25, 3r 2a Tel.: 93 245 21 11 08010 Barcelona EDITORIAL trtur~DWt • ..,__, ·• ca ~ ·•u-.. o o •• l~~; · ~ - • • ... -:•--_. __ - = I ~· f"\'~4.-· '. Escola Coral de l'Orfeó Català A W TEMA Els Diumenges a1 PaJau celebren la desena temporada pt•r RRMC Mikrokos mos: Cor Madrigal: una culminació rigorosa i emotiva per Pert• Artís Tangents: Gràcies a la sardana per jordi Mnluqw.'r L'Escola Coral de l' Orfeó Català en la tercera fase de creixement per josep Vila i Cnsmias Critiques per fn ume Comellas, Jordi Maluquer, Fraucesc Tnt.'t'mnBech, Robert Benito i Mnrin Gratncós ¿La fi de Napster? per jordi Martfm:z Catalrín Centenari de Tomàs Carcés. Una fusió idònia de poesia i mús ica $ W per Pere Artfs Un devot de la música, un cavaJler a l'Orfeó ~ Tomàs garcés i ellied W Tomàs Garct!s MUSI CALIA • per Maue/ Cabera i Pwn;o Discografia amb textos de Tomàs Garcés. Textos musicats de Tomàs Garcés per M.C.P. Josep Pons. Entre Granada i el món des del lliure per MòniC/I Pagès i Snutncnna Wha Ch¡mg, 1~ Kissin, Helmufh Ri.lling, D:miel homenatge a Xavier~ Orquestra Nacional de Ernmanuel Ax, BJ.aserensemble Sabine Meyeç Fabio Biondi per Lluís Trullén sant Francesc de Paula, 2 08003 BARCELONA Tel.: 93 295 72 00 Fax: 93 295 72 10 La contemporaneïtat clàssica en versió francesa. Homs per I'OBC per F. Tnvcrnn-Becl1 1\'Ww.pal~umusica.or¡; O E-mail: rcvL~ta@palaumusica.org l'ortada: Gilbt>rt B&.tud . El Concurs de Piano En ric Gran ados clou el centenari de l'Acadèmia Granados-Marshall per M. Pngi's i Snutncmm • ratal11ra mísira/l'(llista mosi11l ratalana articles publicaU;,, "Catalunya Mú:.ica/Rcvi~ta Catalana" cxpr~..,sen nnml';; J'l)pinió del~ S('US nutnrs. ..Catalun"'" Múslca/Rcvista Mu¡¡iral C.1talan.1" nl' mantindrà corrt>spondènci,, amb ell> autors d'originals no cncarreg.lls i enviats e.;pont~nianwnt a la Redacció. C> de les reproduccions .1Utoritl..1des, VEGA l', Barcelona 2002. per Miquel Prtjadó ----~---------- - -- -- -------------·································-·······················------------------~----------- - -----·------··----······-·· ISSN: 1136-7458 PERE ARTIS, ROBERT BEN ITO, MANEL CABERO I PUEYO, CESC, JAUME COMELLAS, MARlA GRATACÓS I MONLLOR, ]ORDI MALUQUER, JORDI CATALAN, MÒNICA PAGÈS I EDUARD V. PATSI, MIQUEL FRANCESC TA VERNA-BECH, TRULLÉN I JOSEP VILA I CASAÑAS. Compondre per a cobla ...........ï?ANoR:AM:A·· ·-...... ....~~-~:::~~~~!~~~~:-d~~~~-¡;~~~ció·d;~~-d~¡~··d·;·;;~;;;··· Preimpressió: Ormograf, S.A. Impressió: Agpograf, S.A. Distribució: Oístribarna, S.A. Dipòsit legal: B-34.432/83 Col·laboren en aquest número: O Josep POliS A W La clemenza di Tito per j.C.C. Música encreuada per Eduard 11. Pntsi ----~--~---------···-~·-- ------ ·-··················-···-----·-···································-··- SCHERZANDO LLIBRES CONCERTS O o o perCcsc ............................. ~-·-·······--·······- ...................... ELS DIUMENGES RL PRLRU X Temporada, 2002 Diumenge, 24 dc febrer dc 2002, 18 h Diumenge, 14 d'abril dc 2002, 18 h Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra Maitrise de Radio France/Choeur de jeunes Filles Cor de Noies de l'Orfeó Català Emma Kirkby, soprano jakob lindberg, llaüt i tiorba ~otmb c-1 m.._..:rno~t..;c• d1• B.u'k ·~ S..mtMc::k-r ff'"nlfOJI H•sp.lt'IOI Manuel Valdivieso, director Simfonia en Si bemoll major, W. 182 C. Ph. E. Bach Simfonia núm. 33, en Sí bemoll major, K. 3 19 W. A. Mozart Vespres en Fa major M. Haydn Diumenge, 2 1 d'abril de 2002, 18 h Orquestra Simfònica del Vallès Orfeó Català Maria Espada, soprano; Mireia Pintó, contralt Francisco Vas, tenor; Àngel Òdena, baix josep Vila i Casañas, director Diumenge, 3 de març de 2001, 18 h Orquestra de Cambra Gonçal Comellas Cristo Barrios, clarinet Gonçal Comellas, director Concerto grosso op. 6 núm. 1O Concert per a cl,1rinet i orquestra, en La major, K. 622 Anna Franck, un símbol Simfonia núm. BS, en Si bemoll major, "La Reina" Obres de: C. l'vlonteverdi, T. Morley, }. Dowland i}. Wilson, entre d 'altres Salm SO, ·salm de Ginebra• Eli, Fli Budawiri Te Deum Requiem, op. -IB G. F. Handel W. A. Moza rt ). Cervelló z. Kodaly G. Bardos z. Kodaly G. fauré Diumenge, 5 de maig dc 2002, 18 h F. J. Haydn Orquestra Filharmonia de Cambra de Barcelona Benjamin Scherer, violí jordi Mora, di~cctor Diumenge, 17 dc març dc 2002, 18 h jordi Masó, piano O bres dc: L. Gr,m ados, R. Lamotc dc Grignon, B. Cas,1bl,m cas, F. M ompou, }. M . Ruera, F. Chopin i R. Schumann Concert p er a violí i orquestra, en Re major, op. 6 7 Simfonia núm. 3, en Mi bemoll major, op. 97, " Renana" Diumenge, 7 d'abril dc 2002, 18 h Diumenge, 12 dc maig dc 2002, 18 h Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana Orquestra Filharmònica Nacional d'Ucraïna Michail Danchenko, piano Nicolai Dyadiura, director Miki Mori, soprano; Montserrat Torruella, contralt Alejandro Roy, tenor; Werner van Mechelen, baix Diana Baker, piano; David Malet, harmònium jordi Casas Bayer, director G. Rossini Petite Messe Solennelle Obertura de "Russlan i Ludmilla" Concert per ,1 piano i orquestra núm. 3, en Do major, op. 26 Simfonia núm. 6, en Si bemoll menor, op. 7-J, "Patètica• l. v. Beethoven R. Schumann M. I. Glinka S. Prokófiev P. I. Txaikovski Preu de localitats de 3,61 a 16,23 € Venda de localitats: a partir del 8 de febrer Informació i venda: Palau de la Música Catalana Tel. 93 295 72 00 Col· labora: Patrocina i organitza: ELPAIS FUNDACIÓ ORFEÓ CATALÀ PALAU DE LA MÚSICA r 1111 PALAU D~ LA MUSICA CATALANA 6AllCEID'A • I pròxim dia 2 de març Salvador Brotons diri- 1 ~ girà l'estrena d'una obra seva per a cobla en el marc del cicle Cobla, Cor i Dansa al Palau. El fet és important per diverses raons. En primer lloc perquè es tracta d'un encàrrec explícit d'un cicle de concerts. Després perquè és la tercera vegada successiva que això s'esdevé. I, finalment, perquè l'autor és un músic català important que treballa fonamentalment en el camp de la tnúsica dita culta i no en la de cobla. Si els dos primers aspectes que acabem d'estnentar són prou remarcables en certificar per enèsima vegada que aquest és un país en el qual no hi ha ni un mínim de política d'encàrrecs, ara ens permetem incidir en el darrer. En el fet que un compositor -i en aquest cas, a més, destacat director- entri en el camp de la creació simfònica per a cobla. I ho destaquem perquè això suposa quelcom tan important com recuperar una tradició dècades i dècades interrompuda per raons diverses. Els nostres compositors dedicats a la música -insistim-hi dita culta- consideraven també la música per a cobla així mateix culta. I ens referim a músics tan indiscutibles com els Lamate de Grignon, Morera, Casals, Gerhard, Toldrà, Montsalvatge, Ferrer, Serra, Oltra, Ruera, Hems, Ros Marbà, Garreta i altres. Perquè en aquests casos, allò més important és que en ells no es produïa, i en els vius no s'ha produït, la dissociació apuntada. Per a ells la cobla fornia i forneix al·licients importants que feia i fa impensable la dicotomia al·ludida. Després van venir escoles ai1lacionistes que ho han estat en més d'un sentit, entre els quals el del prescindiment del públic com a destinatari del contingut musical. I la música per a cobla va anar a raure en un àmbit de menyspreu injustificable en termes objectius, del qual van participar també els contexts docents, en gran manera marginadors alhora de les possibilitats de la formació per a la creació de música transcendent. Ideologies estètiques i no sols estètiques també han estat un brou que així mateix ha ajudat a potenciar la realitat que acabem d'exposar. Això ha comportat, de passada, una estratificació classista entre compositors per a cobla i els Altres -en una majúscula autoatribuïda-, del tot lamentable. El camí de recuperació està encetat i cal confiar que les expectatives es confirmin; de moment els resultats són falaguers; el primer dels quals, i segurament el més important, la satisfacció com a creadors que senten els qui estan entrant en la nova o renovada dinàmica. Compondre per a cobla 208 Gilbert Bécaud, la desesperació d'un dels darrers monstres d'escena EL 18 DE DESEMBRE DE 2001 MORIA GILBERT BÉCAUD, D'UN CÀNCER DE PULMÓ, A L'EDAT DE SETANTA-QUATRE ANYS. oc més de quatre anys abans, qui signa aquest article havia tingut l'ocasió de veure') en públic per daiTera vegada, en la inauguració del nou Olympia. Fou un recital inoblidable, en què l'energia encomanadissa d'un etern adolescent es combinava amb la perfecció -llum, so, progressió implacable dels temesd'un espectacle enlluernador; en què el somni no era gens deutor de la hipnosi estèril pròpia de l'estètica de videoclip sinó del sentiment i de la intel·ligència. És curiós, tanmateix, que ara molts recordin Bécaud com un dels noms importants de la gran cançó francesa, com un autèntic clàssic... En realitat, quan va debutar, fou exalçat pels adolescents rebels i rebutjat precisament pel públic adult amateur de cançó poètica, i va ser considerat més aviat un precedent de l'onada yé-yé que no pas un cantant en la línia de Brassens, Ferré, Brel o Béart. Potser valia pena que fem una mica d'història ... François Silly (aquest era l'autèntic nom de Bécaud) va néixer el 1927 a Toulon i va estudiar al Conservatori de Niça. Entre 1950 i 1952 esdevé el pianista acompanyant de Jacques Pilis (antic membre del duet Pilis et Tabet i llavors marit d'Édith Piaf), i els viatges als EUA al seu costat li permeten aprendre i aplicar noves tècniques musicals i interpretatives. A través de Pilis, Bécaud coneix evidentment la gran Piaf, i la móme, a partir de 1952, canta rà algunes de les seves primeres cançons (amb textos escrits per ella mateixa -'"Et ça geule ça, madamc''- o per Pills - "Je t'ai P 208 dans la peau"). Édith li presenta Louis Amade (nét del poeta nordcatalà Joan Amade). que esdevindrà un dels seus tres lletristes bàsics, amb MaUtice Vidalin i Pierre Delanoe. De la col·laboració amb Arnade sorgiran inicialment temes com "Les croix" i "La ballade des baladins". De la relació amb Delanoe (que ja havia conegut el 1948), "Mes mains" (cançó estrenada per Lucienne Boyer), el primer èxit de Bécaud. Vidalin entra a l'equip el 1957 amb "Couventine". A més de VidaJin, Amade i Delanoe (i dels ja esmentats Pilis i Piaf), Bécaud -exceJ.lent músic que mai no va escriure el text de cap cançó- va treballar sobre lletres de Charles Aznavour ("Ça"), Jean-Michel Bériat (''Poivre de Cayenne"), Didier Barbelivien ("A vec vingt ans de moins"), Jean Broussollc ("Alars raconte"), Jacques Dutamy ("M~ je me méfie des anges"), Pierr Grosz ("Les Caraïbes"), Michat'l Kunze ("Un instant d'eternité' Claude LemesIe ("Je me fous d~ fin du monde"), Serge Lama (t train d'amour"), Pierre Philipp. ("Les bandes chansonnées"), L. Piamondon ("La filie au tableau' Frank Thomas ("La premièrecatb. drale"), el quebequès Gilles Vi~ ault ("Natashquan") i R. Vemao: ("Un nouveau pdntemps tel neuf'). esprés d' un temps d'b. tuar als cabarets de lar ve droite de París (Io r ve gauche era la zct "intel·lectual", la droite era mr aviat la zona rica i aburgesada: la capital), Bécaud esdevé e~ 1~' la vedette américaine (és a dlf. 1. D t I :zo tista que clou la primera part) dc l'espectacle de reinauguració de I'Oiympia: el públic jove queda entusiasmat per la seva energia escènica -l'entusiasme el porta a trencar un bon nombre de butaques de la platea- i Bécaud, batejat per la premsa "Monsieur 100.000 volts", esdevé un autèntic fenomen públic. La seva carrera, a partir d'aquest moment, no coneix un moment de descans. A més de cantat~ actua en pel·lícules i en compon la música (Croquemitoufle, Le pays d'ou je 11iens) i fins i tot estrena una cantata (L'enfant à l'étoile, 1960) i una ("Mo Pierr. ïicbae~ ·nité' us d( a(t òpera no gaire ben rebuda en un país on al públic li agrada tenir els artistes ben situats i classificats (L'Opéra d'Aran, 1962). Durant els anys seixanta, el jove rebel, ja més calmat i madur, és adoptat per tots els públics, incloent-hi els de Ja generació yé-yé (la seva cançó "Salut les copains" dóna nom a Ja famosa revista de música jove), i el seu univers esdevé més dramàtic, fins i tot patètic: és el moment d'"Et maintenant" (1961), amb text de Delanoe. Comença llavors, gràcies a aquesta i a altres cançons que són versionades en anglès per diversos intèrprets ("Et maintenant" esdevé "What now my Jove'' en la veu de Sinatra o de Barbra Streisand), una carrera internacional que el du a Londres, Moscou, Nova York i arreu del món. Sense oblidar les cites periòdiques, si fa no fa cada dos anys, amb el públic de l'Olympia: és el cantant que hi ha actuat més vegades, i fins i tot el 1992 va dedicar a aquesta sala mítica una cançó molt emotiva i d'esplèndida melodia: "Il est à moi, l'Olympia". ilipr- ),~ ~I eau· eca~' Vigili )S d'a \:!e lai s (lar E ls temes de Gilbert Bécaud, no excessivament intel·Jectualitzats, però sovint de considerable alè poètic, són en general de molt bona factura, malgrat alguns moments més febles que d'altres i algunes cançons d'un cert to moralitzant (com la infumable ''Tu Je regretteras", 1965, amb text de Delanoe, dedicada a De Gaulle), que ell defensava en escena amb un nervi i una energia incomparables, tant si se situava darrere del seu piano com si ballava amb el pal del micròfon ("Mademoiselle Lise''), saltava amunt i avall de l'escenari ("li fait des bonds"), realitzava esquetxos parateatrals (''Rosy and John"), esdevenia l'ànima d'una extraordinària subhasta pública ("La vente aux enchères") o romania dramàticament immòbil ("Desperado"), sempre guarnit amb el seu etern conjunt d'americana i pantalons blau fosc i amb Ja seva corbata fetitxe, EL GRAN N OMBRE D 'ÈXITS IMPEDEIX REDUIR LA SEVA CARRERA A Et maintenant. blava amb petits cercles blancs. El seu sentit de la teatralitat, còrnica o patètica, i la seva complicitat amb el públic eren únics. I els seus temes populars es compten per dotzenes, tot i que per aquests ravals tendim a simplificar-ho, tot reduint Bécaud a "Et maintenant'' i a poca cosa més. Permeteu-me una petita antologia cronològica de caràcter personal: ''Je t'appartiens'' (1955), "Les marchés de Provence" (1957), "Le jour ou la pluie viendra" (1957), "L'absent" (1960), "Quand juies est au violon" ( 1963), "Les tantes Jeanne'' ( 1963), "Dimanche à Orly'' (1963), "Nathalie'' (1964), "L'orange" (1964), "Quand il est mort Ie poète" ( 1965), "Le p'tit oi- seau de toutes les couleurs" (1966). "Seul sur son étoile" (1966). "le partirai" ( 1966), "Lïmpotiant. c'est la rose·· (1967), "Les cerisiers sont blancs·· (1968). "L'un d'entre eux inventa la mort" (1969), ''Monsieur Winter go home" ( 1969). "La solitude, ça n'existe pas'' ( 1970), "Un peu d'amour et d'amitié" (1972). "Et te spectacle continue'' ( 1972). "Y a des moments si merveilleux" ( 1973), "Lïndien" ( 1973), "Le dernicr homme" ( 1975). "Un homme beureux'' (1975), "Lc cie!'' (1975), "L'indifférence" ( 1977), "C'est en septembre" ( 1977), "Lc train de la vic" ( 1978), "C'est différent la nuit'' ( 1978), "Moi jc veux chanter" ( 1980), "Je ne fais que passer" ( 1981), '·Les gens·· ( 1981), .. Desirée'' (1982). "Les ames en allées" ( 1984), "La fi lio de la pub" (1987). "L'ombre et l'enfant" ( 1989)... La llista podtia ser inte1minable. E I 1986 Bécaud va estrenar als EUA Madame Roza. una comèdia musical creada a partir dc la novel·la d'Émile Ajar La vie elevant soi, sensc deixar mai d'actuar periòdicament a França. Els seus darrers àlbums (deixant de banda els nombrosos discos enregistrats en públic) van ser: Fais-moi siglle (1989), U11e vie com me un roman ( 1993, un extraordinari disc autobiogràfic enregistrat amb músics nord-americans de primelÍssima línia), Ensemble ( 1996, un treball més convencional i fluix. amb algunes cançons interessants, tanmateix, com ''Les enfants aux cheveux blancs" i "D'only you à maintenant") i Faut [aire avec (1999, un altre gran disc, absolutament recomanable, en què es va pennetre incloure una versió molt lliure de "Felicità" de Lucio Dalla). Sembla que Bécaud ha deixat enllestit un enregistrament inèdit (probablement titulat Mon cap). L'energia de Monsicur I 00.000 volts podrà així continuar banyant-nos durant el 2002. Al llarg d'aquest any alguns recordarem sovint el text de ''Quand il est mort le poète" o el de "L'absent" ( "Qu'elle estlourde à porter I L'absence de l'ami ... "). Es clar que Gilbert Bécaud també cantava "Etle spectacle continue!" I d'això es tracta. El Concurs de Piano Enric Granados clou el centenari de l'Acadèmia Granados-Marsahll per M. PAGÈS i SANTACAN A LA CELEBRACIÓ DELS CENT ANYS DE LA FUNDACIÓ DE L'ESCOLA DE MÚSICA ACADÈMIA GRANADOS, POSTERIORME NT ESDEVINGUDA ACADÈMIA MARSHALL, VA CONCLOURE AMB LA DARRERA DE LES ACTIVITATS PROGRAMADES: EL CONCURS I NTERNACIONA L DE PIANO ENRIC GRANADOS. D'esquerra a dreta: Albert Attenel/e, Jan Wijn, Alfcia de Lnrroclm, Cnrmen Bravo, Lufs Pemando Pérez, RosaM. Kucharslo¡, Jrina Krasotü111, Akiko Nomoto i Daniel del Pino ra la primera vegada en la nostra història musical que s'organitzava un concurs centrat exclusivament en el repertori pianístic dels nostres compositors, tenint com a gran protagonista l'obra d'Enric Granados. La primera eliminatòria demanava obres com una sonata del pare Antoni Soler, una cançó i dansa de Frederic Mompou o poder escollir entre diverses obres de Xavier Montsalvatge, com I'Al·Legoria aTurína o la Berceuse a la memòria d'Òscar Esplà. A més, s'obligava a la interpretació de La maja y el ruiseñor de Granados i a completar aquest repertori amb una dansa espanyola del mateix autor o amb una obra de Carles Suriñach. En la segona prova o fase, els concursants que van ser admesos van haver d'interpretar alguna de les obres dc la suite lbería d'Isaac Albéniz, a més a més de la Fantasia bética de Manuel de FaUa i del ··coloquio en la reja", obra de les Goyescas, que també es demanava obligatòriament. El programa es completava amb el Fandango de candí/ de Granados, obra obligada per als concursants que volien optar al Premi Especial Enric Granados que atorgava la Fundació Winterthur, o amb una obra lliure d'algun altre autor, sempre del nostre pais. Per a la final es demanava un recital de 45 minuts com a màxim en què només es podia repetir una de Ics obres ja interpretades en les proves anteriors. En el cas dels que volien optar al Premi Granados, havien d'interpretar les Escenes romàntiques d'aquest compositor, tres Piezas papulares españolas i escollir entre els Requiebros. el Pele/e o l'Allegro de concierto. Dels quatre participants que van arribar a la final, només un, la japonesa Akiko Nomoto, va oferir un re- E 208 cital íntegre sobre Òscar Esplà amb obres com La pajara pi11ta o Ja Sonata espGiiola. No es pot dir que aquest concurs, organitzat de manera extraordinària per commemorar un aniversari i amb un contingut tan especialitzat, atragués un rècord de nombre de participants, com passa habitualment en concursos com el Maria Canals o el Francesc Viñes, consolidats en el seu prestigi internacional. En aquest cas, s'hi afegia l'especial dificultat tècnica i interpretativa que comporten la majoria d'obres del repertori dels nostres autors, que exigeixen el màxim nivell de formació i una gran maduresa musical i que malauradament no es comencen a estudiar fins al final de la carrera. Com ha pogut comprovar la mateixa organització del concurs, la nostra música encara no està prou introduïda entre els joves pianistes d'arreu del món. Tot i així, la representativitat intemacional va ser prou satisfactòria, amb joves pianistes vinguts del Canadà, com la cubana Beatriz Boizan; o de Rússia, com lrina Krasotina; o del Japó, com Yoko Miyamoto o Shizuka Sbimoyama. A nivell nacional es van presentar dos joves pianistes deixebles de Joaquín Achúcano en la seva càtedra de Da llas: Felí pe Ramírez í Daniel del Pino, a més de Luis Fernando Pérez. format a l'Escola Reina Sofia i a la Hochschule für Musik de Colònia. Alfredo Armero, nascut a Barcelona. va ser l'únic català que va aft·ontar un concurs d'aquest tipus, tot i que cal tenir en compte que és deixeble de l'Acadèmia Marshall, juntament amb Akiko Nomoto, de nacionalitat japonesa, però resident a Barcelona i estudiant també del màster sobre música espanyola d'aquesta mateixa escola. I Concurs Internacional de Pi; n? E~ric Granados disposa\; d un JUrat de luxe, pres1dit per la màxima autoritat en Grana, dos i en qualsevol compositor delJXl!. tre país, com és Alícia de Larrocha, ia seu costat figures com la de Carme' Bravo de Mompou, Rosa Maria Kt charsky, Albert AtteneUe, Salvador Bro tons i Jan Wijn, cap del departament d, piano del Conservatori d'Amsterdam· deixeble d'Alícia de LaJTocha en elsC'.:: sos internacionals de Santiago deC~­ postel·la. El veredicte del jurat no¡, voler ser magnànim, tot i el to festí. d'aquest concurs i malgrat la joventm i l'esforç interpretatiu dels participan: a l'bora de presentar un repertori d':quest nivell. El primer premi -Prec; Alicia de Larrocha- va ser atorgat, Luis Fernando Pérez, nascut a MadrW fa només vint-i-quatre anys. El prelt també inclou la interpretació d'un cw cert per a piano i orquestra d'un C<l" posi tor espanyol amb l'OBC per a propera temporada. El segon prer -Premi Acadèmia Marshall- va ser al{!· gat a la pianista russa Irina Krasotilll de vint-i-sis anys. El tercer premi -(ln. mi }orquera- va ser concedit e.-.: aeq.. a Daniel del Pino i a Akiko Nomo;. tots dos amb trenta anys. I el PremiE. pedal Enric Granados -Premi Fund:r ció Winterthur- va ser atorgat, tam~ ex aequo, a Luis Femando Pérezialn na Krasotina. L'acte de lliurament dt premis, celebrat al Saló de Cent de fi juntament de Barcelona el dissabte l' de desembre, va ser presidit pel re~dc de Cultura, l' ll·lustre Sr. Ferran Ma< carell, substituint la presència de l't calde Joan Clos que a darrera hora haver d'anul·lar la seva assistènci". l'acte. L'endemà l'Auditori Wmtertl:. va poder escoltar els quatre premis are: un recital múltiple que va oferir ut. síntesi del que s'havia pogut escoltí alli mateix durant les proves delco: curs. De totes maneres, Daniel deiP no, inesperadament, va sorprendre' públic interpretant el primer tempsí. la Sonata Dante de Franz Liszt, se; dubte una obra totalment fora de~ text però que ell va voler utilitzar era crit reivindicatiu de la seva decer-" per només haver obtingut un tercer r mi, fet que va donar, mai millor dit, u: nota est rambòticament violenta aquest esdeveniment. Desitgem que es continuïn duenl terme iniciatives com la d'aquest c. . curs, que ajuden a difondre i a fernr< xer de manera encara més eficaç i fn.t fera la nostra música en les noveH neracions. E el ~ll Ie Piaosalt Lit p:r ;ran;. :I nc~:< ~.i. ~· rBro Els Diumenges al Palau celebren la desena temporada VUIT CONCERTS CONFIGUREN, COM ÉS HABITUAL, LA DESENA EDICIÓ DEL CICLE ELS DIUMENGES AL PALAU, QUE SE CELEBRARAN ENTRE EL 24 DE FEBRER I EL 12 DE MAIG, AMB TRES AUDICIONS CORALS-INSTRUMENTALS, TRES SESSIONS ORQUESTRALS AMB SOLISTA I DOS RECITALS. rga; iadf prer llCI'l CO!lf prem. ate ¡otir. i-Pr ueq. htm, mi E· !undc lamk i alr. nt dt: aeJ'I ~te ~- IM~ !e l't nguany, la representació coral inclourà també -a més de l'Orfeó Català i del Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana- el Cor de Noies de l'Orfeó Català en una actuació conjunta amb el Cor de Noies de la Maitrise de Radio FTance i l'Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra, interpretant les Vespres en Fa major de Michael Haydn, un concert que reunirà, curiosament, tres antics companys de l'Escolania de Montserrat: Lluís Vilamajó i Toni Ramon -els mestres dels dos cors- i Manuel Valdivieso, que n'assumirà la direcció general (24 de febrer). Al seu torn, l'Orfeó Català - amb la direcció de Josep Vila i amb l'Orquestra Simfònica del Vallès- cantarà per primera vegada el Budavóry Te Deum de Zoltan Kodaly i reprendrà l'inefable Requiem de Gabriel fau¡·é (2 1 d'abril), i el Cor de Cambra del Palau, amb la direcció de Jordi Casas Bayer, presentarà la Petite Messe Solenelfe de Rossini (7 d'abril). Els Diumenges incorporen aquest any dos solistes guardonats amb el premi El Primer Palau del cicle de Joves del mateix nom de la Fundació OC-PMC: el violinista Benjamin Scherer, pre- E Jordi Mn>d, Cristo Barrios i el Cordt• Noies dt• l'Orfeó Ctlla/11 sóualguus dels iulèrprt•f,; d'aqrt<'Sia desenn fmllporndn ~~ltlliri!!_~~~ Il.. miat l'any 1999, i el clarinetista Cristo Ban-ios. premiat aquest mateix any. l primer interpretarà el E Concert de violí de Beet- hoven, inclòs per primera vegada en el cicle dominical, amb la Filharmonia de Cambra de Barcelona dirigida per Jordi Mora (5 de maig) i el segon el Concert de clarinet de Mozart, amb l'Orquestra de Cambra Gonçal Comellas (3 de març). L'apatiat de concerts orquestrals serà completat amb l'Orquestra Filhatmònica Nacional d'Ucraïna, que presentarà un programa de música russa, dintre del qual el pianista Mikha't1 Dantxenko tocarà el Concert núm. 3 de Prokófiev (12 de maig). La soprano Emma Kirkby, una de les grans figures vocals actuals del cicle Els ==----=----- -1 Dium<>rlgi!S ni Pn/art especialitzades en música antiga, juntament amb el llaütista Jakob Linberg, oferirà un atractiu recital de música del Renaixement i del primer barroc ( 14 d'abril); i finalment Jordi Masó, un dels pianistes catalans més significats dc la seva generació, presentarà, al costat d'una obra emblemàtica del repertori pianístic universal, el Carnaval de Schumann, una antologia plural de compositors catalans, amb obres d'Enric Granados, Ricard Lamote de Gdgnon, Frederic Mompou. Josep M. Ruera i Benet Casablancas ( 17 de maig). En conjunt, es tracta d'una ofer(a variada, que omple un espai necessari en la nostra vida concettística i és dirigida a un públic concret. amb preus assequibles i sense perjudici d'una molt notable qualitat musical. MIKROKOSMOS Presentació d'un nou disc Cor Madrigal: una culminació rigorosa i emotiva ' bvinment, el substantiu aHudcix al cinquantenari de l Cor Madrigal; els adjectius, al concert del dia 22 de desembre de 200 I al Palau de la Música Catalana. Acomplertes gairebé totes les propostes programades per a la fita jubilar, l'audició conclusiva tingué el tremp amb què el Cor Madrigal ha fressat la seva ruta de -ja, aramés dc mig segle. Una ruta presidida per una noble ambició: l'aspiració permanent al rigor i a la qualitat. en el marc d'una visió selectiva del fet coral (formació reduïda en efectius numèrics: repertori eclèctic, però amb un fort predominí, al llarg dels anys. del gènere musical el nom del qual li ha estat signe distintiu: renúncia tàcita a un popularisme fàcil; voluntat dc col·làboració pcrmaneht amb altres entitats; presència europea i vinculació a organismes associatius internacionals: lucidesa en el camí a seguir, especialment en moments crucials com el relleu en la titularitat, etc.). Cal dir-ho ben clar: tota aquesta obra és mèrit, essencialment. del fundador del Cor. Manuel Cabero (que se sabé envoltar d'un equip eficientíssim dc coHaboradors). Per això, l'acte del proppassat 22 dc desembre fou. alhora. un concert i una festa . Un concert en què es féu evident la maduresa i qualitat extraordinària del Cor Madrigal actual. dirigit per Mireia Barrera -un dels noms més sòlids í. sobretot. de més futur. del panorama coral català actual-, amb la interpretació de vuit nadales del recull Les nadales dl!! Madrigal, aplega dc le~ trenta nadales amb què. des dc 1967. el Madrigal ha acostumat a felicitar el Nadal als seus amics: o bé el deseiximent del cor infantil L'Esquellerinc; o la sàvia conjunció de l'Esquellerinc, el Cor Albada. el Cor Ariadna i ol Cor Sígnum -tots ells, cors dc l'Agrupació Cor Madrigal- que, sota el guiatge segur dc Mariona Bonei. donaren vida a l'expressiva cantata Ilo sap tothom i és profecia de Narcís Bonet. composta sobre el poema homònim de ).V. Foix. I uno festa. amb la participació joiosa de cantaires í excantaires en la interpretació exultant dc les Vuit nat/ales tradicio11als {en arranjament de Manuel Oltra) sota la mà experta d'un cmocionadíssim Manuel Cabero; una festa reblada públicament amb d testimoniatge de reconeixença a l'artífex d'una obra que, tot recolzant-se en el passat i sobre la basc d'un present òptim. és oberta a les m<!s falagueres expectatives de futur. En diverses ocasions, de paraula í per escrit, he advocat per Ja necessitat dc disposar d'una rigorosa obra musicogràfica sobre el Cor Madrigal: perquè ha estat í és un puntal decisiu de la vida coro~l catalana. En aquest comcnciment em ratifico ara públicament! O de Joan Guin joan L a Residència d'Investigado rs del Consejo Superior de Tnvestigacioncs Científtcas va ser e l marc on va tenir lloc la presentació d'un CD integrat exclusivament per obra de joan Guinjoan. L'acte va comptar amb la presència, ultra del mateix compositor, dels seus col·legues }ordi Rusiñol, director del Grup Vol ad Libitum, i Agustí Charles, com també de Miquel Roger, director del segell Anacrusi, que n'ha promogut l'enregistram ent. L'acte, a més de mostrar el reconeixement i l'estima per la figura de Joan Guinjoan en l'avinentesa d'haver complert setanta anys -un més dels que han promogut aquest fet-, va palesar una vegada més l'esforç que imposa constantment la divulgació dc la música actual. De les estètiques que malden per trencar motlles, per obrir nous horitzons o simplement, com és de manera molt clara en la figura del mateix Guinjoan, per ser conseqüent amb els seus propis delers creatius, amb una estètica assumida de manera natural i com a fruit d'un procés de plena honestedat amb un ideari forjat al llarg d'anys i panys de treball i de rigor. També es va fer palès e l gran esforç que han d'esmerçar e ls nostres segells discogràfics en l'intent de vertebrar una discografia representativa de la música del nostre temps. Miquel Roger, en aquest sentit, va manifestar-se molt explícitament, tot mostrant una realitat tan fàcilment presumible com inevitablement digna d'atenció. No es tracta solament de la tasca dc fer i de vendre, s inó especialment dc trobar canals de distribució idonis i eficaços i de lluitar contra criteris gairebé obstruccionistes que dificulten la necessària nuïdesa mcrcadològic a. El CD de Gu injoan, doncs, constitueix una mena de mosaic de composicions de tall cambrístic que centren un relativament curt i alhora transcendent període creatiu, que va dc Miniatures ( 1965) a 0 /C-79 ( 1979), passant per Tres peces per a clarinet sol (1969), Màgic (I 975) i aquesta obra tan sintetitzadora de l'evangeli estètic del compositor que és Tension-relax ( 1974), composició que va ser interpretada en l'esmentat acte per Ignasi Vila com a cloenda. El CD compta amb un interessant escrit de Jordi Rusiñol, director del grup Vol ad Libitum, que l'interpreta, i una bella portada, repro- ducció del quadre Masia del Baix Camp, obra de josep Gispert i Massó. sogre del compositor. La interpretació , tal com s'ha apuntat, és a càrrec del grup Vol ad Libitum, en aquest cas integrat per Ol'iol Rigau, nauta; Heriberto Fo nseca, violí; Silvia Vidal. piano; [gnasi Vila, percussió; Albert Gumí. clarinet: Ana Moreira, violoncel: Ramon Torremilans. r.ercussió, i l'esmentat Jord i Rus iño . El seu és un treball convençut a l servei d'unes obres dc no còmode tractament que, per tant, exigeixen una tasca d'identificaci ó molt rigorosa. Tanmateix l'estètica de Guinjoan ha aconseguit un cert nivell d'assumpció, almenys en força amplis segments del nostre món musical. I això comença a donar-li un cert aire dc classicisme, d'obra que ha transcendit el reduccionism e habitual dc la música d'avantguarda . Cicle de conferències En el curs del seu parlament, Joan Guinjoan va anunciar que havia rebut l'encàrrec dc la Residència d'Investigado rs d'endegar un cicle de conferències sobre el tema en principi genèric del moment de la música culta actual i que serà objecte de diverses visions dc noms importants relacionats amb el món mus ical. Caldrà estar atent, doncs, a la concreció d'aquest cicle que se celebrarà aquesta primavera en dates que encara no ens han estat confirmades. V PRE~n DE COMPOSICIÓ \1\USICAL VERGE DE L'AlMUDE~A. Convocat per l'empresa Unión Fenosa, hi poden participar tots els compositors espanyols amb obres originals i inèdites d'un mínim de I 5 i un màxim dc 25 minuts de durada, amb temàtica o amb títol referits a Madrid, i amb formació orquestral lliure amb màxim orgànic d'orquestra simfònica, però sense instrument solista ni veu. S'atorgarà un premi dc 9.0 15 l!uros ( 1.500.000 ptes.). La data límit de presentació d'obres és el dia I de març de 2002. Per a més informació: Direcció de Comunicació d'Unión Fenosa. Av. San Luis, 77. 28033 Madrid. Xli CONCURS INTERNACIONAL DE DANSA "CITTÀ Dl RIETI"'. Tindrà lloc en aquesta localitat italiana del 4 al 13 d'abril de 2002. En tres modalitats -dansa clàssica, dansa moderna i composició coreogràfica-, poden participar en les dues primeres joves ballarins i ballarines de 14 a 17 anys (categoria júnior) i 18 a 24 anys (categoria sènior); i en la tercera, coreògrafs que tinguin com a mínim 14 anys el dia 30 de juny de 2002 (categoria A) i entre 9 i 14 anys el dia 30 de juny dc 2002 (categoria 8). S'atorgaran tres premis per a cada modalitat. La data límit d' inscripció és el dia 12 de març de 2002. Per a més informació, continguts i condicions de participació: Concorso lnternazionale di Danza "Città di Rieti''. Comune di Rieti. Piazza Vittorio Emanuele TI. 1-02100 Rieti (Itàlia). Tel.: 0746.287.318/0746.483.985/0746.287.295/0746.287.331. Fax: 0746.200.080. Aie: teatro@comune.rieti.it lnternet: www.comune.rieti.it ••••••••••••·•••-•u••••••••••••••••••••••••--•••••••••••••••••••• •••••••••••·•••••••••.o•••••••••••••••••••"''''''''"'"" '''''"'"'"'''''"''"''' I CONCURS DE COMPOSICIÓ DE MÚSLCA FESTERA VILA DE PETRER. Organitzat per la Unión de Festejos San Bonifacio. t.lartir d'aquesta població alacantina, hi poden participar tots els compositors amb obres originals i inèdite5, d'instrumentació mínima segons el detall de Ics bases i per la modalitat de \larxa Cristiana. S'atorgaran dos premis: 2.103 eu ros (350.000 ptes.) i 900 euros ( 150.000 ptes. ). La data límit de presentació d'obres és el dia 15 de març dc 2002. Per a més informació: Unión de Fl!stcjos San Bonifacio, Mértir. Apartat de correus 49 o bt: e/ Migucl Amat, L 03610 Petrer. Tel.: 96.537.45.1 2. XV PREMI D' INVESTIGACIÓ MUSlCAL EMILI PUJOL. Convocat per l'Institut d'Estudis llerdencs de la Diputació de Lleida, hi poden concórrer els originals sobre qualsevol tema de musicologia històrica relacionat amb la producció musical de la Península Ibèrica des dels orígens fins a l'actualitat, redactat en qualsevol llengua de l'Estat espanyol, amb una extensió múúma de 200 pàginess (DIN A4) a doble espai i una sola cara. S'atorgarà un premi dc 4.500 euros (750.000,ptes.) i la publicació de l'assaig. El jurat serà format per Romà Escalas, Rosario Alvarez, forge de Persia, Armando Marrosu, Màrius Bernadó i Narcís Saladrigues. La data límii de presentació dels treballs és el dia 15 de març de 2002. Per a més informació: Servei de Difusió Interior de l' Institut d' Estudis llerdeocs. PL de la Catedral, s/n. 25002 Lleida. Tel.: 973.27.15.00. Fax: 973.27.45.38. A/e: difuint@diputaciolleida.es ................................................................................................................................................ IV CONCURS INTERNACIONAL DE CANT MONTSERRAT CABALLÉ-PRINCIPAT D'ANDORRA. Tindrà lloc del 20 al 25 de maig de 2002 a Sant Julià de Lòria, Andorra, amb dues proves eliminatòries i una final. S'atorgaran tres premis: 6.000 euros. 3.000 euros i 2.100 euros. La soprano Montserrat Caballé també hi oferirà, els dies 27. 28. 29 i 30 de maig, una sèrie de classes magistrals. Per a més informació: www.concurscaballeandorra.ad José Luis Campana, premi Francesc Civil de Composició Sandra Fernandez guanyà del Concurs Permanent de JJMM d'Espanya ' obra Bichu del compositor José Luis Campana va ser Ja guanyadora de l'onzena edició del Premi Francesc Civil de Composició, dotat amb 6.000 euros. El Premi Especial dc l'Associació Catalana de Compositors, a la mm or obra d'un compositor català. dotat amb 300 euros, fou atorgat a Albert Carbonell i Saurí per l'obra El quadrat màgic. El jurat era format per Joan Ouinjoan, Pere Casas, jean Piene Dupuy, Daniel Tosi i David lbañcz. En aquesta convocatòlia, hi van concórrer 140 obres d'autors provinents de 34 països. Aquest premi forma part dels Premis Musicals Ciutat de Girona 200 l. n la 56a convocatòria del Concurs Permanent de Joventuts Musicals d'Espanya, obtingué el primer premi en la fase de cant aquesta soprano valenciana, i el segon guardó la cantant sevillana Adela López. Pel que fa a la fase d'arpa i música de cambra, els primers premis van quedar deserts, mentre que els segons van ser per a l'arpista sevillana Cristina Montes i el conjunt de trombons 2 i 2 Quartet, respectivament. Els guanyadors participaran en una sèrie de concerts per tot l'Estat, a més dc poder oferir recitals a diversos països europeus i llatinoamericans per mitjà de Joventuts Musicals. En aquesta convocatòria. que va tenir lloc a Granada l'any passat. hi van participar 40 joves músics. L 12 72 E El Concurs de Cant Francesc Viñas premià diversos cantants espanyols l 39è Concurs Internacional de Cant Francesc Yiñas, celebrat el proppassat gener, van resultar premiats diversos cantants espanyols. El palmarès va quedar així. Per a vem mas~ulines, primer ~remi per al tenor I corea Woo-Kyung IGm, de 24 t~nys; ei segon premi per al tenor català Alex \i. cens, de 28 anys, que també va guan}a; el premi Placido Domingo al millor fi. nalista espanyol; i el tercer premi fou per al també tenor valencià Oerman y¡. I llar, de 26 anys. Per a veus femenines, el primçr pre· mi fou per a la soprano xilena Angela Marambio. de 26 anys; e l segon per a la soprano italiana Micaela Carosi, de 31 anys; i el tercer premi per a la soprano espanyola Nútia Orbea, de 29 anys. que també va obtenir el premi a la millor intèrpret d'oratori-lied Per la seva banda, la soprano espa. nyola Sandra Pastrana va obtenir el pre· mi a la millor promesa espanyola que atorga el col·lectiu de liceistes del quan i cipquè pis. Alcx Vicens i German Villar van oir lenir també, exaequo, el premi especial de sarsuela; i Micaela Carosi va gua. nyar ç l premi especial atorgat pels Amics de l'Opera de Sabadell. El jurat era format per Joan Mata· bosch, l Jugues R. Gall. Eduard Gimr· nez. Albin Hiinseroth, Jutio Iglesias Noriega, Henry Maier, Cesare Mazzoni> josé Manuel Serra Formiga!, Anna To mawa-Sintow. lvi Vinca i Vuginia Zea· ni. A aquesta edició, s'hi presentaren 285 cantants, procedents de 36 païso' A la prova final hi van arribar 19 con· cursants, cinc dels quals espanyols. A I Montserrat Caballé i Mariola Cantarero, premiades per "Òpera Actual" n un acte que va tenir lloc el pas sal dia 9 de gene~ al Cercle del Li· ceu, la revista "Opera Actuar 11; premiar la soprano Montserrat Gaba/li amb un guardó per l'admirable carrera artística i La generosa aportació al gè· nere, segons s'especificava en la con· vocatòria de l'acte. Al mateix temps es dintingí tambéL soprano madrilenya Mariola Cantart ro com a jove talent de la lírica espa· 1ryo/a. L'acte va comptar amb una signi/:· cativa representació de la societat bor: celonina, especialment vinculada,; món de la lírica i també els dirigents dl' la publicació "Ópera Actual'', Roger Alier (president del Consell de Redoc· ció), Fernando Sans Rivière (directori! Pablo Meléndez-l-Jaddad (cap den· dacció). L'acte, convocat amb motiu d. la celebració del desè aniversari d'.:· questa re11ista, es va cloure amb u11 recital de Mariola Cantarero. E Ho1nenatge a Gracià Tarragó al Conservatori del Liceu tl de atel Jltar ols. iVeu¡ enor •s; el ~ v¡. ~yar ~r fi. i fou r~ f ala e31 rano' r,~: :spa· pte· que }uart iata· imé· 1 >No- onis. a Toea· ~~et usos con· uI ;i ,, pas· el Li· h·u ~a lli l passat 28 d e novembre d e 2001 va tenir lloc a l Cons ervatori de Música del Liceu un homenatge a aquest insigne guitarrista i compos itor. L'acte s'inicià amb unes paraules del president de Ja Junta d' aquest centre, Rafael de Gispert, i del delegat de Música del Departament de Cultura, Carles Sala. Durant l'homenatge e s repassà l' obra i la traGracià Tarragó amb la seua filla R<•11ata jectòria artís tica de Gracià Tarragó, a càrrec del guitarrista Jaume Torrent, que també interpretà a lgunes de les seves obres; com a complement hi hagué una petita exposició d 'autògrafs, programes de concerts i fotografies d' aquest gran mestre de l'escola catalana de guitarra de la primera meitat del segJe xx i professor del Conservatori del Liceu durant quaranta anys. Arran d' aquest homenatge, el guitarrista Jaume Torrent ha efectuat una sèrie de recitals interpretant obres del mestre Gracià Tarragó amb la finalitat de divulgar la seva obra. E TANGENTS Gràcies a la sardana angencialment. fent honor al nom dc la secció, gràcies a In sardana m'han vingut al cap dues evocacions dc personatges il·lustrcs. La primera \'a ser quan el passat octubre i presentat per l'entitat El Foment de la Sardnna. es va fer una sessió en record dc Manuel Capde' ila i Rovirn, que primer fou membre dc l'Esbart Català Dansaire i més tard directiu dc l'esmentat Foment. Publicà un llibre. Dc la sardana. i més tard un altre. Una història i quatre contes. Apassionat de Morera i Toldrà. publicà la biografia d 'aquest darrer, Eduard Toldra music tPremi Acdos 1964), i traduí al catala la \'ie de Beethoven de Romain Rolland. Seleccionà textos poètics que Eduard Toldrà li demanava per posar-hi música. La sessió. que començà amb una conferència del seu gendre. Joaquim i\lolas, seguí de la millor manera possible amb el recital d'aquells textos que, facilitats per Capdevila. Toldrà havia musicat. Entre cançons. interpretades pet· Maria Dolors T lt---------------------------~ de Aldea amb Àngel Soler 111 piano. la fi lia Toldrà. a Jove Orquesh·a Camerata XXI, integrada per joves dc 15 a 24 anys, va fer un estada de formació al Vendrell i Salfores (Baix Penedès) entre el 27 de desembre de 200 I i el 3 de gener de 2002. La trobada va concloure amb la celebració de tres concetts: a Vinyols i els Arcs (3 de gener), Tarragona (4 de gene r) i al Vendrell i Reus (6 de gener), amb un programa integrat pel Divertiment en R e major, K. 136 de Mozart, la Serena ta per a cordes en Mi menor, op. 20 d'Eigar, Dues melodies elegíaques. op. 34 de Gtieg, Dos valsos, op. 54 de Dvorak i la Suite espanyola d'Albéniz. L A la infotmació "Bieito i el tango de PiazzoJJa., de la pàgina 15 de l'anterior número 207 de "CM/RMC" (gener de 2002). referent a la presen tació del CD O blivion del guitarrista josé Luis Bieito. es va ometre involuntàriament l'autor de la fotografia p ublicada. L'au tor d'aq uesta imatge és Carles Castro Ramos. L ' Associació Catalana d'Intèrprets de Música Clàssica (AC! MC) va renovar Ja seva Junta Directiva en l'assemblea general extraor. dinària del passat 12 de desembre de 2001 . Així. van resultar elegits: Cecilio Tietes, president; Jordi Codina, vicepresident; Jordi Vilaptinyó, secretari; Marta Gonzalez, tresorera; i LIUJs Avendaño, vocal. .•......•..•..•....... ... ........ ..•.••• •..... ......•..•.••...... .... .... .•• B adalona fa rà un concert d'homenatge a la pianista Paquita Casanovas, professora d'acompanyament del Conservatoti d'aq uesta ciutat. L'homenatge, organitzat pel Conservatori i els fami liars. es farà el 17 de febrer al Teatre Zorrilla. Hi actuaran els professors del Conservatori, alumnes de grau superior. exalumnes i alguns membres de l'OBC. El concert serà enregistrat i s'editarà un CD. L'entrada és gratuïta. •···•·········•······· ···················••• •·············•••·•··· ········•• S arsuela de Sarsuela és la proposta gastron. omicocultural que presenta el restaurant Moncho's del complex lúd ic Maremàgnum de Barcelona. Aquest sopar espectacle, que té lloc els divendres dc febrer i març (~~n·ades al Serviticket 1 restaurants Moncho's), compta amb quatre veus hnques, amb acompanyament de piano. que interpreten fragments de les sarsueles de tema mariner més conegudes: Marina, La tabemera del puerto, Gavilanes, etc., com també un repertori d'havaneres. Narcisa. llegia els textos. Va ser, realment, un acte de cultura preparat amb tota atenció pèl fill dc l'homenatjat, Manuel Capdevila i Font. L'altra evocació és la del mestre Vittorio Sicuri, recordat en el número de desembre de la "Revista Musical Catalana", que morí prematurament el 13 d'octubre i que fou durant anys director adjunt del cor del Gran Teatre del Liceu. Home amable i sensible. arrelat a Barcelona, volgué entroncar-se amb la realitat del país publicant, tal com esmentava Jaume Comellas, un bellíssim pròleg al llibre de Josep M. Mas i Solcnch, L a sardema, música i dansa. Unes frases del seu pròleg, escrit el març de 1990, són cs¡x:cialment significatives per a nosaltres: "La sardana és el Gregorià de la fe catalana" i conclou: "No existeix cap aftra dansa que amb més eficàcia i simplicitat simbolitzi els principis de la futura c:vufederació europea. I Per totes aquestes raons la sardana pol aspirar a ésser la Dansa oficial de la IWI"a Europa. així com el Cant a l'alegrin de la IX Simfonia de Beetho1·en, amb text de Schiller, 11'ha esdevingut l'Him11e. I Ta lment com si fos un fet a propòsit. en el camp blau de la bandera d'Europa destaca l'anella d'una Sardana d'estrelles~. -... 2. ~ = ~-§•·••;•§•• L'Escola Coral de l'Orfeó Català en la tercera fase de creixement per JOSEP VILA i CASAÑAS Director de l'Orfeó Català LA PRESENT TEMPORADA SÓN TRES LES GEN:ERACIONS DE CANTAIRES QUE REBEN UN ENSENYAMENT MUSICAL I VOCAL COMPLET A LA NOSTRA EscoLA CORAL. LES DUES GENERACIONS MÉS JOVES SÓN ELS CANTAIRES DEL COR DE P.ETlTS, I ELS DE MÉS EDAT SÓN ELS CANTAIRES QUE AQUESTS CURS s'HAN INCORPORAT AL COR INFANTIL. TOTS ELLS COMBINEN L'APRENENTATGE DEL LLENGUATGE MUSICAL AMB L'EDUCACIÓ DE LES SEVES VEUS L t'ASSAIG CORAL. LA MARIA JESÚS CULLER.É ÉS QUI DlRlGElX EL GRUP DE PETITS I, JUNTAMENT AMB LA VANESSA GARCIA, EXERCEIX DE MESTRA DE LLENGUATGE I D'EDUCADORA VOCAL. A classe drls Peli/s 208 amb Maria jt!SIÍS Culleré ls alumnes més avançats estan seguint el tercer curs del nivell elemental, tal com el defineix la nova programació musical de la Logsc. Per primera vegada s'ha incorporat al Cor Infantil un grup de cantaires que ha rebut durant dos anys els ensenyaments musical i vocal a la nostra Escola Coral. Tots ells han començat el curs amb un nivell molt homogeni de preparació, fet que es fa palès en els seus bons hàbits d'assaig i de lectura dc partitures. Estan en una situació idònia per seguir els assaigs amb èxit i beneficiar-se de la maduresa vocal dels seus companys cantaires de més edat. L'Elisenda Carrasca, directora del Cor Infantil, i l'Alba Boada, pianista i tutora del grup, han pogut constatar com la mútua influència entre els cantaires de diferents edats (els cantaires tenen dc deu a quinze anys) és molt positiva per al creixement attístic del grup. Els petits aporten la solidesa de la preparació musical rebuda al cor de Petits, mentre que els més grans aporten l'experiència i la maduresa vocal. És curiós veure com els nens i nenes cantaires amb una bona tècnica vocal són el millor exemple per als cantaires més novells, fins i tot millor exemple i tot que el dels mateixos educadors. La raó és ben senzilla: grans i petits tenen el mateix instrument, la veu blanca, i l'aprenentatge per mimetisme E és molt més immediat. L'objectiu final que es pretén assolir amb el Cor Infantil és l'establiment dc l'ensenyament musical en totes les seves edats. Això es produirà d'aquí a cinc anys, quan els alumnes que ara fan el tercer curs de nivell elemental arribaran al quart curs de grau mitjà. Aleshores seran ells els cantaires més grans i tots els components del cor rebran els ensenyaments complets a la nostra Escola. Les possibilitats artístiques que això proporcionarà encara no les podem concretar, però ben segur que ens permetran posar el Cor Infantil a l'alçada de qualsevol dels models mundials de cors infantils més consagrats. No es tracta que els cantaires siguin extraordinàriament dolats. sinó que la infraestructura i el pla d'estudis de l'Escola proporcioni als alumnes els clements necessaris per a un desenvolupament vocal i musical sa i estimulant i els eviti els elements de risc que puguin malmetTe les seves veus o el seu gust per la música. Pel que fa a l'educació de les veus, és primordial la feina dels especiaHstes. En aquest sentit, el Cor Infantil compta amb la col·laboració de dos professionals de l'educació vocal que completen la tasca feta per la seva directora. La soprano Mireia Bonet fa classes de tècnica vocal a tots els cantaires en petits grups, i la doctora Cori Casano- va, foniatra i cantant professional.. visa periòdicament les veus dels c.tait·cs des d'un punt de vista mèdic.~ tasca de la Mireia Bonet garanteix 14 soliment, en tots els components a cor, dels objectius tècnics plantejats¡k la directora del cor i treballats a l'a saig. A cada cantaire, en funció de seva edat i les seves característiques,~ li exigeix el màxim en la cura i el d~ envolupament de la seva veu. D'altr. banda, les revisions periòdiques de doctora Casa nova ens asseguren q. les nostres ensenyances respecten! possibilitats de cada veu en funció e seu grau de maduresa i evitem així P' sibles processos de forçament vocal, t' pecialment en els moments de muda. la veu. Tant nois com noies passeot seus processos de muda o de cami, veu, però només en el cas dels n, aquest canvi suposa l'adquisició d'. nou registre. el d'una octava més gr. de mitjana. En aquests moments deç.. vi, un bon assessorament és decisiu p ,decidir quina tessitura és Ja més m venient per a cada veu en cada monllf si conservar el cant en veu blanca. q~. s'està convertint en falset; començat cantar amb el nou registre greu. qu amb el temps cristal-litzarà en una\~ de tenot~ baríton o baix; o combinarr dos regístTes. Aquest seguiment del c.Jt, vi de veu a càrrec de la Cori Casano1 continua fent-se amb els cantairesq1r passen del Cor Infantil al Cor Jove i• Cor de Noies per assegurar-nos que3l\' bina gaudir de la veu adulta en la te< situra correcta i sense malmetrece· dels bons hàbits adquirits durant l'et pa infantil. a doctora Casanova i_mp~rtl! cada any unes conferencres. nostres grups corals, que er cas del Cor Infantil tambe \. adreçades als pares i ma1·es, en qu~t posa tots aquells coneixements útil• necessaris per a una bona cura de · veus en cada etapa de creixement. E molt bonic veure com aquests tem. desperten fondament l'interès detsr.:· tai.r·es i estimulen una major estimll\ per la veu pròpia. Igualment passaan: els pares i mares dels cantaires. No ~o dir que una bona implicació de la faJllf li a 6s un factor decisiu perquè la taS•· educativa de l'Escola tingui la màxir<continuïta l d'assaig a assaig, de con¡<~' a concert, d'any en any. En aquest ser tit, podem manifestar la nostr~ ~atií' facció per J'exceHent predispostciO'tots ells i pel seu gran esperit de col' boració i suport envers l'Escola Cor. de l'Orfeó Català. L CRÍTICA Un important recital concert onal.r. Paluu 100. Renée Fleming, sopruno. Jean-Yves Thlbaudet, piano. Joseph Marx, Franz Liszt, Richard Strauss, Claude Debussy, Serguei Rakhmàninov. Palau de la Música Catalana. 3 de gener de 2002 Iels e<· tèdic.L teix l', entsrl. jats~ ts a l'~ ;ió de' ·ques. ~ i el dt< • D'alt; Jes de trenq, .cten' mció,. així~ oca!.~ muda~ sscn< camq ~ elsM CÍÓ d'L nés gr1 sdear cisiup: nés ro ¡llOIJl<"'" nca.c. nença: reu,q¡. per J. COMELLAS _ ' alternança de virtuosisme vocal i pianístic és una fórmula poc o no gens corrent que, en aquest cas, de bracet de dos grans artistes, ha mostrat un interès i una vaHdesa remarcables. En un context com el concertístic, tan immaculadament adscrit a unes fórmules i a unes formes, escapades transgressores com aquestes resulten altament gratificants. Almenys si hom com pla amb el concurs de dos artistes com els que ens ocupen. El programa oscil·là molt clarament entre obres extravertides i vitals i el perfum més subtil i eteri. tant pel que fa a la part vocal com a la pianística. L Així, la Fleming cantà quaLTe lieds postimpressionistes de Joseph Marx, les Chansons deBilitis de Debussy i, en la part oposada, quatre lieds de Richard Strauss i sobretot cinc de Rakhmàninov. En el seu torn, Thibaudet ens va oferir l'exultant i vital Balada núm. 2 de Liszt per un costal i Clair de lune i Feux d'artifice de Debussy. Allò que impmta és que en lot moment els dos artistes van saber mesurar amb una apw·ada exactitud els dos terrenys que van trepitjar. l que les seves interpretacions, en cada cas, van tenir una categoria remarcable. 1 aquí cadascú hi dirà la seva. I la meva és que resulta molt difícil su- perar els límits de sensibilitat a què va anibar la soprano en les esmentades cançons debussyanes, d'una dificultat molt elevada des del punt de vista expressiu, mentre que alhora va fer que els bravos més sonors s'aboquessin incontenibles en els temes de Rakhmàninov, cantats amb una clara voluntat operística, d'un romanticisme desinhibit. Pel que fa al pianista. ens va costar d'agafar el crite- ri amb què va afrontar l'obra de Liszt, per bé que a la final ens va convèncer del tot. mentre deixava en l'ànim dels espectadors una versió del tan conegut Clair de hme d'una transparència, finor i exactitud excepcionals. Els generosos bisos van sadollar els espectadors. amb clar domini participatiu de l'ambient operístic, al qual es va lliurar la soprano sense reserves. Tot aquest preàmbul podia presagiar una vesprada problemàtica, però vam tenir la sort de sentir un Abendemfindung K. 523 (Sentiment vespertí) de Mozart excepcional-no l'he sentit cantar a ningú com a Ja Sala-, i amb una travessia de les dut:s Suleikas schubertiancs, anar cap a la interpretació de cinc poemes dc Tomàs Garcés -som en l'any del centenari de Garcésmusicats per Eduard Toldrà en què el grau d'emoció podia fer vibrar parets de la ~­ la de cambra de l'auditori -un espai exceJ.Ient. Duent ja al cor aquestes versions unaY~ binar~ .delCIID Benaurada torna '!1sano1 liresql jove i, quear ¡n lateetre.-.mt l'et Els Clàssics del CuJtural (Concert extraordinari d'Any Nou). Ofèlia Sala, soprano. Donald Sulzen, piano. Cançons de Mozart, Schubert, Toldrà i Rossini; àries de Mozart, Bell ini, Donizetti i Gounod. Centre CuJtural Caixa Terrassa (Terrassa). I de gener de 2002. nparté ociesa~ _per JORDI MALUQUER ¡ue en e :nbél'~ 1 quèe1 lsútil! ·a de'. nent.E ;s tem: ielsc.· ~tima.· Fsaa:r ·.NOI. ia ran: la_t~5i· rma:<Wi' , conc¡¡ JestSt"' rasat¡ )Sició• .eco laCo· fèl ia Sala havia de cantar amb l'Orquestra del Gran Teatre del Liceu la passada primavera en un programa de duos operístics. Un compromís amb el Teatre alia Scala per interpretar el paper d'Oscar -el mateix que acabava dc fer en la producció del Liceu- d'Un ballo inmaschera, amb direcció de Riccardo Muti, va impossibilitar el propòsit, però el Centre Cultural va obtenir la promesa d'un recital amb piano en l'única data possible, l'intempestiu 1 de gener, tres dies després que O ~ la cantant interpretés el personatge de Pamina a la Deutsche Oper de Berlin. La soprano valenciana acostuma a no barrejar cançons amb òpera, però en aquesta ocasió, atès que el primer recital previst era de duos operístics, va cedir a la proposta dels organitzadors i va incloure a la segona part quatre àries. La cantanl, que va estar a punt de suspendre el recital, ja que estava visiblement engripada. va lluir un arsenal dc professionalitat i recursos tècnics per tal de superar el compromís. transcendents va1n adaptarnos a la barreja proposada i vam poder admirar la seva Zcrlina (personatge que ha interpretat aquesta tardor per primera vegada) i captar la diferència psicològica entre la Giuliella de Bellini i la Juliclle de Gounod. Els assistents a aquest recital recordarem molt dc temps aquesta excepcionalitat, que va sorgir, potser, d'haver dc superar força condicions adverses. Si el recital es va programar com a toma d'un compromís ajornat, benaurada toma. ê - .!; e e:' ¡¡;¡· 208 Nadala i romanticisme preludiats per Robert Gerhard Bach-Gardiner, un regal nadalenc anticipat Orquestra Simfònica de Barcelona. Jean-Yves Thibaudet, piano. Dir.: Lawrence Foster. L'Auditori. 15 de desembre de 2001. 75 anys de Caixa Catalunya. Mont.everdi Choir & English Baroque Soloist. Solis tes vocals i instrumentals. Dir.: Sir John Elliot Gardiner. J. S. Bach. L'Auctitori. 12 de desembrt de 2001. _per F. TAVERNA-BECH_ _per ROBERT BENITO ' bviament, ni Gerhard va escriure una música que sintetitzés romanticisme i festes de Nadal, ni era fàcil entendre què hi feia el Concerto per a orquestra de Gerhard, al costat de l'emblemàtic Concert en La de Gtieg i del sempre admirable Magnificat de Bach. Amb tot. tal com ja comentava en una nota de preconcert: aquesta era la proposta i tanmateix, malgrat la certa incoherència, l'audició tingué el seu atractiu. Ara bé, no hem de deixar de remarcar la persistència dels programadors a relegar la música actual, o si es vol ia dels darrers cent anys. a llocs poc rellevants d'un concert, com pot ésser el de fer un paper de pur teloner o bé de menystenir-ne el contingut amb una preparació que confraternitza amb Ja improvisació... Al marge que l'escrit sembli el dels ~tanmateix .. i el dels "amb tot~. o bé el de començar els paràgrafs amb un adverbi. hi insisteixo: amb tot i afortunadament, hem d'agrair a Foster i a l'Orquestra de Barcelona que no solament es conscienciessin de l'extraordinària envergadura musical del Concerto de Gerhard, sinó que també hi dediquessin, per preparar-lo. el temps necessari per oferir una versió btillant i espectacular dels seus imaginatius pentagrames -cal fer esment aquí del bon treball de la secció de les percussions. D'alguna manera, doncs, Foster va mostrar la seva reconeguda virtut per puntuar discursos d'índole rítmica. com també d'efusió virtuosística en la dicció simfònica. Espectacular seria potser la paraula justa per definir l'actuació del pianista JcanYves Thibaudet -abillat ad hoc- per interpretar el Con- O ¡;;¡ eE: = = '=t 5! ¡:;:;' ¡¡;j' 208 cert per a piano en La major de Grieg. Ben cert, i ja en el terreny exclusivament musical. Thibaudet és un pianista davant del qual no té lloc la indiferència. Té vehemència i fantasia per bastir un discurs que, com el de la música de Gtieg. parla de passió i confidències. posseeix també un virtuosisme segur i brillant per donm· vol expressiu al discurs musical i potser diríem que el so, malgrat la seva força, a vegades sembla mancat de consistència i dc pes; aspecte aquest. al qual el treball de Fostcr, massa atent a l'exuberància apassionada del so orquestral. no li va crear l'espai per expressar sense problemes el contingut de la seva particel·la, veritablement típica del verb romàntic. Al costat d'aquestes ducs obres, que semblaven programades per compromisos ineludibles, es va oferit· la música tan adient per a les diades d'Advent, com és el Magnificat de Bach... 1 eludint adverbis i gerundis diríem, o mmor ens preguntaríem, si la versió dels pentagrames de Bach va situar-se al nivell d'una orquestra de categoria qualificada d'autènticament nacional, o bé, si no va manifestar solament -arran de les incidències climatològiques- una certa equivalència d'ineficàcia amb els caos de serveis i de comunicacions soferts pel nostre país. En definitiva. la lectura va insistir massa en plantejaments purament metronòmks. mentre que les veus solistes van manifestar un nivell propi d'una selecció improvisada i escassament dotada. Veritablemen t, una imatge tan difuminada del que és i representa la música de Bach. no pot oferir-la un cicle musical de tan llarga i bona tradició com és el de la nostra primera orquestra municipal i nacional. n monogràfic dc Bach és el que es va poder escoltar de l'experta mà de J. E. GaJ·diner i les scves dues formacions, Monteverdi Choir & English Ba roque Soloist. com a tancament del cicle de concerts amb què Caixa Catalunya ha celebrat el seu 75è aniversmi. El programa, basat tant en Kirchenmusik (música d'església) com en música instrumental, va ser un recorregut pels recursos barrocs de la paròdia (reutilitzar música ja composta per a una a ltra obra) com de la retòrica musical. De les quatre misses luteranes bachianes es va interpretar la N. 3. B\W 235. Dividida en dues parts: "Kyrie'' en forma de motet coral fugat i "Glòria'' en cinc seccions, tres àries per a solista emmarcades en dos moviments corals. La primera part es tancava amb el Concert de Brandemburg N. 2, BWV I 047, compost cap al 17)9 i dedicat al marcgrave de Brandem burg. Deutor de l'herència italiana del concerto grosso, Bach tria com a concertino quatre instruments de timbres tan diferents com suggeridors. En aquesta ocasió els intèrprets no sols van salvar les dificultats tècniques i d'afinació, si nó que van aconseguj¡· l'equilibti sonor tan difícil d'w1a trompeta (G. Cassone) en la seva tessitura més aguda amb la nauta de bec (R. Beckett), violí (K. Drebetzeni) i oboè (M. Niesemann), tot convertint el contrapunt en una diàfana orfebreria musical. U Dues can tates per al dia& Nadal van configuraria!( gona part. Novament riqUI· sa tímbrica. vi rtuosisme 111cal i instrumental es van f< palesos en la cantata 811 1 JO, Unser Mund sei ••ol/L chens. tant en el cor ink. reconversió de l'obertura 1-" a orquestra BWV I 069, e~· en les àries de tenor (J. Ol ley) amb dos tra11ersos bé rocs, el trio contratenor (I\ Towers), oboè d'amor i b.C i l'ària de baix (M. Bundi amb h·ompeta solista. Va Uit· car el programa Gloria iu r1· celsis Deo, BWV 191, cant. ta amb text litúrgic en tlt' seccions cor-duo soprano i~ nor (K. Fuge i}. Oxlcyh• final. Si en tot el concert,, destacar els solistes vtX• que d'altra banda cantal~ amb el cor, i els solistes ir trumentals, que igualmè· formaven part del ripierwo questral, el que ens va dci11 a tots més bocabada ts va!( el cor de 18 persones: t aquesta última cantata' seva precisió ja va resuh. increïble en el contrapu· i l'articulació, la bellesa.;.. fraseig. Ja musicalitat. à volum sonor en els di sis a cinc, o a sis veus de "Sanctusn de la A/isso r Si menor BWV 232 q.. davan t del públic der peus ens va n oferi r rm. de programa. Va ser un" gal anticipat nadal;n• inoblidable de la mà d ~ mestre com Gardiner, q~.­ va passar desaper.ce~ físicament per ofenr-r el millor del seu an experiència en aquest · pertori. Cloenda si1njònica al Festival de Músiques Conte1nporànies VIII Festival de Músiques Contem¡>orànies. Orquestra Sinüo- lish :Sir bre nica dc Barcelona i Nacional de Catalunya. Spiros Sakkas, baríton. Bjorn Wilker, percussió. Dir.: Arturo Tamayo. Donatoni, Ginjoan, ). L. Dclàs, Xenakis. L'Auditori. 30 de novembre de 2001. per F.T.-B. mateix en la majoria dels casos, tot aquest joc brillant no acaba de suggestionar l'oient. ni tampoc er motiva amb prou força com per mantenir tensa la seva facultat d'escoltar i emocionar-se amb el que escolta... D'alguna manera, aquest va ser el cas del Duo per Bru11o de Franco Donatom, obra basada en el materiaJ que genera la famosa cançó veneciana ta biondina in gondoleta, clarament formulada tant en l'aspecte formal, com en l'instrumental. però que en el fons no sembla anar més enllà de la demostració d'un ofici artesanal. Quant a Umbra Vitae de osé Luis de Delas. hi hem de loar la capacitat per desenvo· lupar amb su~estives coloracions un joc tunbric d'admirable refinament. Igualment cal remarcar el mestratge i el vitalisme de Guinjoan per bastir una obra farcida d'imaginatius contrastos i dinàmiq,ues. en què certament la mús1ca deixa entreveure un cant a l'existència. Efectivament, en Ab oriei· ne, Guinjoan sembla qüeshonar-se quin ha d'ésser l'objectiu de la creació artística: ?trobar nous camins per pro¡ectar el so, o bé trobar l'home 1 fer-lo dipositari d' un missatge? Amb tol, l'obra més impactant va ésser Aïs (el domini de la mort, l'Hades de les ombres) de Xenakis. Impressionant més pel devessall tràgic de sons i de dtmes, que no pas pel seu curs complex i caòtic, la partitura de Xenakis posava de manifest unes formulacions que semblaven domi- nades per la fatalitat i la fredor de la matemàtica que es confrontava amb el poematisme dramàtic d'escriptors de tanta envergadura com Homer i Safo. eritablement, la música dc la segona meitat del segle xx és un món que encara cal assimilar i va lorar. Si més no, una resposta tan freda i sospitosament educada com van merèixer Ics correctes versions que va oferir l'orques· tra nacional dc Catalunya 1 del director Arturo Tamayo, no indiquen que el criteri del nost re públic estigui especialment sensibilitzat vers la música, en aquest cas, dc Donatoni, Delàs, Guinjoan i Xcnakis. En massa ocasions ens preguntem encara quina scra la resposta, d'aquí a unes desenes d'anys, no solament del públic. sinó també dels músics intèrprets de les obres que s'han escrit entre el final de la Segona Guerra Mundial i l'entrada del segle XXI. I és que ja fa massa temps que interpretacions ben estructurades i calibrades són acollides amb una fredor que. per poc que s'hi renexioni, di· mana precisament del mateix contingut emocional de la partitura. Recordo i lamento no poder localitzar la citació d'un estudiós dc la música contemporània en la qua l deia que en epoqucs passades el creador imaginava la seva obra amb tota l llibertat i al marge dc qua lsevol teoria estètica. Ara, segons aques t mu sicòleg, el compositor es preocupa, pri· mer, de planteJar una teoria sobre el mó n sonor que vo l compondre i segons les conclusions que n'extreu i descobreix, després va donant forma a la partitura. Ben cert, això no impedeix que els pentagrames manifestin qualitats d'impressionam bellesa, que el discurs es desenvolupi amb admirable agilitat i eloqüència, peró tan- V e cia ~ra~ 9,cor l). Ül lS bat· or(\\ · i b.C }undíl t1a tar, r ilwcam< mtrt! noitf ¡y)-co: ~rt l'l' ~oca!, JI8H'l ~s in.< l Música i pintura V Cicle lnOuències Musica b. Emcmble Barcelona Nova Músi?· Ch~btian dc.Jong (0.. lr.) .. Marta Fiol (l>opr.). Pep Mir!! (el. 1 el. ba1x), Sadh1ro Oiant (Jt1.111.)1 Rafael Este,·c (cb.), Tom Meler (percussió), Sandrine lfobilhard (vlc.). Compos1cioos de C. MeiJcring, P. Bacchus, A. Cazurra, G. Brncic1 ) . Shatin. C. Dc )ong, 1\~. Vaillo. ~ · Massa ri ~pi rili ni. O~res pletòriques ~eGo­ \a, Velazquez, P1casso. Dah. De Koon mg. Blake, Carra, Van Gogh. Boècioni, Duchamp, Oaumier1 Klee. X. Ab:a, G. Vargas. C. Dc Jong i O. Vilapuig. ACC. 21 ae desembre de 2001. per M. GRATACÓS quest concert de la sec- A ció Painting Music del cicle és el se~o n dc la sèrie que uneix la musica amb la imatge pictòrica tractnda per mitjà del vídeo. Gairebé toles les obres eren encà rrecs fets per a l concert i. per tant, van ser estrenes. Va encetar aquest original concert l'obra El j7ujo de placer del compositor contemporani holandès Chiel Meijering, que tot i que ja és un clàssic al seu país aqu1 és poc conegut. La mú!'ica va sorprendre per la seva quali· tat, un entramat dc textures diferents que se superposaven a l'entom del diàleg i el soroll: llàstima que el tractament de la imatge fos molt pobre. Va continuar el programa Las me· ninas del compositor Peter Bacchus, holandès resident a Barcelona. En aquesta obra original, la guitarra actua de conductora i dóna l'entrada a l'inici dc l'obra amb un acord i als canvis dc caràcter dins de l'obra amb diversos msgueos. Disegnando i quatro Temperamenti ed Alcuni Cara/teri e Senlimenli /lumanl d'Anna Cazurra va ser la tercera obra del programa. El retrat dels temperaments clàssics des del punt dc vista musical i alhora visual va tenir lloc en la següent seqüència combinatòria: colèric. flegmàtic, colèric, malenconiós, flegmàtic, tranquil, sensitiu, irònic i mordaç, comicocaricaturesc, irònic i mordaç. Tot seguit es presentà el títol La cueca largo de Gabriel Bmcic. un muntatge musical electroacústic sobre quadres molt bonics. L'obra Grifo del cora:ón de Judith Shatin expressava semà nticament el títol que sugge ria la pintura amb l'actuació dels instn1ments: el violoncel grinyolava de dolor, el clminel plorava i la nauta sanglotava. Després va arribar el Painting Music de Christian de Jong, amb una integració total i absoluta entre els dos components del concert: la música anava al ritme dels traços de la pintura. En In Composició blal'a de Marc Vaïllo els acords de l'arpa feien els primers passos de la composició musical. i després d'unes notes de la flauta sorgien el cant del violoncel i la resposta dels altres instruments. que es mouen en textures punlillistes com les ones escumejants de la mar dins el quadre. K de Riccardo Massmi Spiritini oferia obra pictòricament molt simple i gràfica, i musicalment també molt simple i desconcertant. El res ultat, l'avorriment o la sorpre- sa. Va cloure el concett 1\1/anos a la obra de Christian de Jong. Christian, au tor del quadre, havia traçat moltes ratlles i feia gargots amb un ritme de temps, i marcant un titme de colors en una paret, i embrutant els colors i les textures. limer morr· deiti vas ~~/ esulli. rapul" ~sa"' rat.. . dil [us d. ¡sar Dies: 27,28 d'abril, 1, 4 i 5 de maig de 2002 ~ ql!l detr r for. jun r<· da!~ Categories: A. fins a 28 anys- B. fins a 19 anys- C. fins a lS anys- D. Gns all anys à d'u: :r. qu. rceb~. ri r·O< art ~t Organitza: CENTRE D'ESTUDIS MUSICALS DEL BERGUEDÀ "VESPILL" CI Ciutat, 16, lr . 08600 BERGA - TeVFax 93 821 39 53 - concu~piano@ e~pill.nct t. Amb el suport: za'nlD" ol§= ~~Op flll,lltt Sl-t:S Regió7 Henry: VIII com a homenatge a MontserratCaballé Henry VJ/l dc Camille Saint-Saens. Si mon Estes/Robert Bork, Chnrles Workman, Mon1serrat Caballé, Nomeda Kazlaus, Paolo Pecchioli, Clude Pia, Hans Yoschezang, Celestina VareJa, Josep Fadó, Begoña Alberdi, Alfredo Heilbron. Orquestra i Cor del Teatre del Liceu. Dir. musical: José Collada. Dir. escènic: Pierre Jourdan. Producció: Gran Teatre del LiceuTbéíitre lropérial de Compiègne. Gran Teatre del Liceu. 4 de gener de 2002. per R. BENITO g uaranta anys de dedicació a un teatre és una xifra digna d rar i aquesta efemèride és la que va donar sentit total a una vetllada operística que a ltrament passaria amb més pena que glòria. Montserrat Caballé va debutar al Liceu el 7 de gener de 1962 amb Ambella d 'Strauss, òpera pràcticament desconeguda en aquestes latituds fa quaranta anys, atès que fou la p1imera vegada que sc sentia a Espanya. Després. amb una fidelitat absoluta al teatre de la seva ciutat, ha anat regalant títols dels més va dats estils i èpoques: del barroc a Wagner, de Mozart a Verdi, del romanticisme francès al belcantisme italià, de Rossini al verisme. Tota una trajectòria generosa dc títols de repertori, inèdits i fins i tota alguna estrena mundial, com el Cristóbal Colón de L. Balada. Un semblant ventall de repertori i estils tan diferents només se sosté amb una veu especial, amb una tècnica que l'ha consagrat com una de les veus privilegiades i admirades de la segona meitat del segle xx als principals coliseus operístics del món. Per celebrar aquest quarantè aniversari se'ns va vestir novament de reina en una obra d'estrena al Liceu: Henry Vll/ dc Cami lle Sain t-Saens. Estrenada amb èxit al Teatre Garnier de París el 1883, va passar pels diversos teatres d'Europa fins a arribar al Real de Madrid el 1908 amb motiu d'una visita del mateix compositor a la capital. Va caure en l'oblit fins a dates recents, tot servint la mateixa producció que hem vist al Liceu per inaugurar el Teatre Imperial de Compiègne el 1991. De les seves dotze òperes, cronològicament Henry Vfll ocupa el cinquè lloc en la producció de SaintSaens. Basada en les obres La Cisma de lnglaterra de Calderón i The Life of Henry VJJI de W. Shakespeare, Saint-Saens va encarregar el llibret a dos autors de prestigi de !"època, L. Dètroyat i A. Silvestre, els quals van oferir al compositor un drama històric amb un triangle amorós entre el protagonista Henry VIII, el qual, enamorat de qui serà Ja seva segona esposa, Anna Balena, repudiarà la primera, Ca tetina d'Aragó, tot provocant la ruptura amb Roma i el cisma d'Anglaterra. Formalment, es tracta d'una òpera que intenta unir l'esperit de Ja gran òpera francesa arn b les tendències més contemporànies a Saint-Saens. El resultat: gairebé quatre hores per a uns pocs moments encertats. Dramàticament. l'acció és lenta i repetitiva. Musicalment, hi ha moments interessants tant en les àries o ariosos com, sobretot, en els duos i números de conjunt, ja que les escenes de cor són simple vestidura escènica excepte l'escena del sínode, digna de la gran òpera meyerbeeriana. Les parts instrumentals que serveixen d'introducció a cada acte, especialment el primer, ens situen localment (per a això Saint-Saens es va servir de música anglesa suposadament del segle XVI vemissada per la seva experta mà d'orquestra- dor), o ens anticipen o rememoren música interpretada per algun personatge que prolonguen el discurs dramaticomusical. El paper protagonista de Henry Vlll va contar amb dos intèrprets, ja que el titular, Simon Estes, afectat d'una faringitis, va ser substituït en els dos últims actes pel baríton americà Robert Bork, dc veu noble i potent. amb fraseig i dicció admirables, que va saber donar el caràcter i un físic més adequat al rei anglès. Tant en l'escena del sínode com, sobretot, en l'última escena de l'òpera, ens va oferir junt amb la seva expressiva i segura manera dc cantar una composició del personatge amb l'arrogància i passió que li va fa ltar en els dos primers actes. La reina CaterinaCaballé ens va oferir novament i a pesar del pas del temps una concepció del personatge tan íntima com interessant: des de l'estatisme marcat pel seu estat físic i per la reialesa del personatge vam poder gaudir d'una presència escènica que amb un gest, una mirada ho omplia tot de sentit, i vocalment, sense ser l'instrument que va donar tantes nits de glòria al Liceu, conserva aquell timbre inconfusible, la facilitat per cantar a mezzavoce i en pianissimo els aguts que tant agraden al seu públic, el domini del fiato i l'elegància del fraseig. Junt amb els duos amb Anna Bolena de l'acte 11 i IV: màgics pel dramatisme impostat per l'amor, l'honor i la corona, va destacar en la seva defensa davant del sínode de l'acte lH, i sobretot en l'ària ''Ó souvenirs cruels" i tota la resta de l'acte rv. Tots aquestsr: cursos, que a priori sóntr vejables, corren el perill& l'a bús sense justificaciór eterns i constants tenwo que retarden l'acció i tre: quen fins i tot la línia ml sical, el mateix que l'e¡,. geració de determinats ~ satges en parlato mésq1. en música i la poca nitk sa en les agilitats. Evider ment, per a la majoriao. teatre va convèncer la Sc· interpretació, vistes les o. cions que li van retre al na!, i en què es confonia respecte per un passat~ riós amb l'actuació preser La mezzo N. Kazlall! que vam poder sem aquest estiu al Festival a. Peralada, va oferir una A• na Bolena dúctil escènk. ment i vocalment pode!\' sa, amb un registre gre rodó i rotund però tanm. teix fora de la sensualitr que requereix el person~ ge i Ja delicadesa de l'e<: francès insinuat per Sait Saens. Tant de bo pugu<'~ gaudir de la seva veuf> personatges més pròxim•. la seva formació eslal• Nouvingut del Cos/ fa 11 te del Real, el tenor aJI'Il'll. Ch. Workman va inter¡x. tar el rol de Don Gór. per a qui Saint-Saens va e cdure moments tant~ roics (àtia de l'acte 11 ·~, folk avait dit vrai!") com rics (relat "Ó màs l'l rosega1·" de l'acte IV), q~:. no obstant això van qu~ gdsos per una veu amb pll' blemes en l'agut i un fra.;¡, sense línia, junt amb ur sobreactuació escènica. b una qualitat més que no~ ble dels nombrosos part quins, van destacar els bi. xos C. Varela com a arqllc bisbe de Canterbul') sobretot P. Pecchioli cor legat del Papa, que hag¡> ......_,.. CRÍT estsrt· són~ f~.~~ aCIOI' le.mllu 1 trtr iam: :l'e:~< liS~ ésq¡;. nítid videlriau Ja Sl' es01. -e al omz I • ;at g.. ;reser tzlaU: sent ivali ~a ~ :emC! oderc Fg«. :anllli ualitt ;sont ~ l'etL [Sair.. ~gu<' ~eut ~~. :sla1 ~a1• men. 'erp: ~ón:~ i\'3f n1h: ~ -~- ¡;om s v.. r·~· quedi: ~ bpl( Ta.'l, b ur ca.L ~ no~t part ·ls b.: hrqt. ur) ·om· ag¡.· rem desitjat sentir-lo en el tristament tallat quadre I de racte 111. J. Collada va fitmar la direcció orquestral. que si hem de definir amb dues paraules, qualificaríem d'i11expressiva i imprecisa. Ens va sumir en una constant planura en què tot musica] ment era igual. sense colors. sense intencions i el pi~or de tot. sense una idea musical. tot donant la sensació d'una manca de coneixement de l'estil i els colors propis a aconsegu ir amb la música francesa d'aquesta època. Cor i orquestra van sonar imprecisos i avorrits, amb desajustos en la corda sobretot, més patents a mesura que avançava l'obra i amb volums que no acompanyaven els cantants sinó que fins i tot van arribar a tapar els pianíssimos de la Caballé, entrades falses en els recitatius i un cor que encara que compacte, amb més de 90 persones va sonar sense matisos i amb pobresa de volum. Una escenografia simple i oberta. basada en columnes movibles, ens situava en les estances palatines, tot aconseguint, juntament amb la pobra luminotècnia, una sensació de monotonia que va acompanyar el gairebé nul treball de P. jourdan en Ja direcció escènica, del qual no sabem si per iniciativa pròpia o per impediments aliens a la seva voluntat va donar lloc a unes emocions excessivament mesurades en els cantants i un estatisme de figurants i cor que va ofegar qualsevol indici dc vida i interès dramatúrgic. uD e bien nacidos es ser agradecidos" i això va succeir amb aquesta representació operística: homenatge a una gran cantant per tota una ca rrera, lliurament d'un públic incondicional a la Caba llé i viceversa, reconeixement del teatre a aquesta diva a ccdir en el muntatge de la present òpera i clonar-nos l'oportunitat d'ampliar el repertori estàndard amb aquest nou títol, però sense que tot això justifiqui les impressions assenyalades. I CA Tradició que transcendeix la rutina Fundació ~laCai~". El Messies de F. Handel. The Si,teen. l.ieder Càmera (direcció: J, Vila). Cor Aurica (direcció: F. Oller). Coral Sant Jordi (direecio: li. Vila). Participants indhiduals. C. WynRogers, contralt; C. Sampson, soprano: P. Nilon, tenor: M. George. bah. Preparació: F. Oller i M. Meneses. Direcció: Harry Christophcrs. Palau de lo Música Catalana. I 9 i 20 de desembre de 2001. per J.C.C. na ~~g_?da m~s ~~ Fu~­ dacto la Ca1xa· va SItuar damWlt l'escenari del Palau la seva habítuaJ i nadalenca producció participativa d'El Messies. Es tracta d'una tradició que cada dia arrela més en el nostre ambient i que cada any ofereix fruits de notable interès. Hom no pot endegar una crítica genuïna d'un esdeveniment musical com aquest. Per força hom ha de moure's tenint molt en compte les característiques peculiars d'una realització d'aquesta mena. Tanmateix. això no pot impedir constatar, especialment, una versió d'una elevada categoria, en la qual una vegada més Harry Christophers, malgrat actuar lluny del seu hàbitat naturaJ. ha U mostrat una capacitat mestrívola d'entendre Handel. La manera com va plantejar el conjunt de l'obra. la immersió tan profundamen t naturul en aquest magne oratori, la manera com aconsegueix que es projecti la música de I landcl és alhora d'una gran autenticitat i senzillesa. En un treball que havia de contenir per força dosis considerables de pedagogia, el músic britànic es va mostrar eficaç i elegant: persuasiu i profund. I en això, hi va ajudar també un bon quadre dc veus solistes. amb la figura especialment destacada dc la contralt Catherine Wyn-Rogcrs, un autèntic ptivilegi, i també del Cor Lieder Càmera com a ptincipal conjunt col·laborador i de la resta de cor~ i cantaires, els quals van aportar quelcom més que allò tò· pic de l'entusiasme i la dedicació. Sembla clar que la continuïtat de la versió està comportant un cert solatge en les masses corals participants i això s'acusa en els resultats. Deu anys de Música Reservata de Barcelona Música Reservata de Barcelona. Dir.: Jean Marc A nd rieu, Bruno Turner, Alber t Guinovart. F. Guerrero, A. Lobo, B. Càrceres, T. L. de Victoria, S. de Vivanco, A. G uinovart. A. Arn· eil. Església de Santa Anna (Barcclon11). 14 dc desembre dc 200 1. per R. BENITO a deu anys que tres membres de l'Orfeó Català es van plantejar crear una formació vocal dc cambra centrada en la música renaixentista i barroca. El grup va anar creixent fins als vuit que configuren actualment Música Reservata de Barcelona. Durant aquest temps d'amor i emoció per la música molts han estat els reptes i els èxits d'aquesta agrupació: participació en els principals festivals espanyols de música, gires per Europa, premis en concursos i gravació de dos CD. Formació sense director estable, s'ha beneficiat del magisteri dels principals especialistes en aquest repertori, dos dels quals, J. M. Andrieu i B. Tumer, va n ser invitats a dirigir en aquest concert. Repertori reli· giós del Segle d'Or musical espanyol va servir per commemorar aquesta primera dècada. Van cantar partitures de les dues principals escoles del segle XVI, andalusa i castellana, a més del Renaixement tardà dels Paisos Catalans amb Lamed. O vós om· nes dc Bartomeu Càrceres, com· posició que transmet els senti· F ments de tristesa i re5i~nada pau del text de Lanumtac1011S. Va centrar el concert el corpus dc Francisco Guerrcro, interpretant-ne Maria Magda/ene; Au, Virgo sanctissima: Pastor~ loqueballtur ad inl'icl!m; Tralw em post te. Virgo Maria. La primera va obrir el concert i va anar seguida dell\yrie d'A. Lobo, ajudant i succt:ssor de Guerrera com a mestre de capella a la Seu sevillana. La peça esmentada fonna part dc In missa paròdia .\faria Magda/em•, amb una estructura tripanida. Tam lX Alaria Magda/em! va titular A. Guinovart l'obra. composta per encàrrec de \1úsica Reservata dc Barcelona per a I seu IOC aniversari. i qut: va des dc l'uníson inicial gn:gorianitzant u unu imitació d'inicis de la polifonia per acabar en unes càlides harmo· nies contemporànies. Després de la interpretació dlll motet dll Guerrera Trulli! me... es va in· terpret¡1r amb el rnatciJt titol l'al· tra estrena encàrrec del grup a Alfredo Araci!. compositor ma· drileny. els inicis del qual estan molt lligats a Barcelona. ja quil les seves primeres obres es van estrenar al Palau de Iu Musica i a la Fundació Miró al principi dels ~etanta, i que en tre el seu opus compta amb una obra instrumental titulada també Jl.ltisica Reserl'ala. La composició d'Araci! utilitza les tessitures extremes de les veus tot aconse· gu int bons efectes tímbrics i harmònics, alhora que remarca el I ext amb silencis i pauses expressives en el "quam pulcra est". De Sebastian de Viva nco es va interpretar Quis dabit capiri meo aquam. autor pont entre l'escola polifònica castellana i l'andalusa, avilês com Victòria i. per tant, amb la mateixa formació i alhora que exercí d'as~ish.'llt de Gucrrero a Sevilla. Lc:; veus agudes de la fonnació (soprano. comralt i comratenor) ens van oferir amb alguna desafortUnada desafmació el Duo Seraphim dt: T. L. de Victoria, que amb Lasso i Palcstrina, el qual va substituir al Seminari Romà. fonncn el cim de la polifonia europea del segle XVI. Del mateix compositor es va interpretar Ave Maria a vuit veus. en què es va poder percebre una vegada més una dc les qualitats, miracle d'aquest cor: sense perdre la individualitat tímbrica aconsegueixen una rica expressivitat de conjunt, un /e~ato expressiu, que fa que la música nueixí natural com un corrent d'aigua. a vegades minúscula com un fresca deu, i d'altres àmplia i pacífica com un gran riu. Més 9ue un concert va ser compan1r amb nosaltres la seva alegria de cantor, de cantar bé. AGUA LAVANDA PUIG ... la frescor de la naturalitr ..••w••••••• CRÍTICA Una Traviata entre llums i ombres La Traviata de Giuscppe Ve rdi. Llibret de Francesco M. Piave. Ruth Ann Swen~on, Marcus Haddock, Joan Pons. Rosa Mateu, Rosa Maria Conesa. Vi cenç Es teve Madrid, Javier Franco. Orquestra i Cor del Gran Teatre de l Liceu. Direcció escènica: Richard Eyre. Direcció musical: Julia Joncs. Producció: Royal Opera House Covent Garden. Gran Teatre del Liceu. 12 de desembre d e 2001. eer J.C.C. a versió de La Travi ata ha clos la celebració liceística de l'Any Verdi, una celebració que ha transcotTegut de manera discreta, i per tant, amb un relatiu aprofitament del molt que podia oferir. I els t·esultats dc la versió que ens ocupa resulten prou paradigmàtics. I el recurs novament al tenne "discreción resulta força precís per situar una !'roposta que, sense deixar d assolir un nivell acceptable, no va fer honor, per exemple, al fet que es tractava de la que ha comportat una més elevada demanda de localitats de tota la història del Liceu. Verdi va acarar un tema tan atractiu com el que emana dc l'obra originàna d'Alexandre Dumas, més des del L vessant anímic, i per tant eminentment romàntic, que del q ue podríem anomenar sociològic; aquest, entès en el sentit que retl·ata, de manera molt precisa, un context d'hipocresia social profund. El drama de Violeta no és que estimi un jove, sinó que aquest jove pertany a l'alta societat i aquesta té unes regles intrínseques i excloents que no permeten el més mínim bti de transgressió. Unes regles que emmascaren realitats morals prou abjectes. si cal. Giorgio Germenont és, sobretot, un defensor a ultrança d'un estatus indefensable des dels més diàfans sentits de l'ètica i de la moral social. Però això no importa. Cal ser fidel als codis establerts i a les convencions, malgrat inhumans resultats que acabin comportant. Dues petites òperes amb tres-cents nens envaint l'escenari del Palau La Ventafocs d e P. Mnxweii-Davics i Les mamelles de Tirèsies de F. Poulcnc. Solistes, Cor i Jove Orquestra Simfònica Oiaula. Companyia Òpera Alternativa. Dir.: Alfons Reverté. Palau de la Musica Catalana. IS de desembre de 2001. per R. BENITO A mb una sala plena dc gom a gom uns tres-cents nens van pujar a l'escenari del Palau per celebrar cantant dc manera semiesceni li cada dues òperes breus del segle xx en el desè aniversari de l'orquestra de la seva escola de mústca. la Jove Orquema Simfònica Diaula, composta per més de seixanta-cinc joves instrumentistes. Sir Peter Maxweii-Davies ( 1934). compositor anglès dc música instrumental i vocal religiosa. es va donar a conèixer al nos· tre país amb l'òpera Tlll! Lighthouse en Ja temporada 1996 del Liceu al Mercat dc les Flors. Del mateix any de l'estrena mundial de l'esmentada òpera, 1980. és la peti ta òpera en dos actes escrita 1 interpret ada per nens. Cindere1/a o, en la seva versió ca talana, L!I Ventafocs, de què amb un mínnu però efectiu moviment escènic vam poder gaud ir en la primera part. Sense grans facultats vocals però amb exactitud musical i convincent interpretació en cada un dels papers solistes s'ha de fc;licitar t:b adolescents q~c els van mterpretar. La seçona part va tenir accent hancès, ¡a que es tractava de l'ò- pera bufa en un pròleg i dos actes dc F. Poulenc Les mamelles de Tirèsies, de 1947. L'estrena a Espanya vp ser el 1998 per la Companyia Opera Alternativa, grup de JOves cantants catalans. amb la filosofia de recuperar òperes de cambra contemporànies i que en aquesta ocasió van ser els encarregats d'interpreUlr-la en la versió orquestral. A cavall entre el lirisme i el music-hali. se'ns planteja en clau de humor l'intercanvi de rols sexuals i les seves problemàtiques conseqüències. El nivell interpretatiu va ser més que correcte en una obra que aquests camants ja porten prou rodada. Mereix especial ressenya l'escena en què el marit comença a portar al món als seus fills. moment en què la platea va ser envaïda literabnenl per centenars dc bebès en pijama gatejant fins a arribar a l'escenari per unir-sc als cantants en un número musical. Digne de veure's i sent it·-se. a més de ser una bona i cre'tble solució dramatúrgica difícil de repet ir. En ambdues obres els cantants van ser acompanyats pels qui celebraven el seu aniversari, la Jove Orquestra Diaula, que vu saber ~:xpressar amb equilibri, afinació i ductilitat les insinuacions d'aquestes músiques tan descriptives. La dramatúrgia de Richard Eyre. en aquest sentit, va ser fidel a la visió parcial d'un Verdi que en aquella òpoca encara no havia madurat plenament, com esdevingué més endavant, des del punt dc vista ideològic. Per això el reaLitzador oritànic ha ofert una producció més luxmicnl i ortodoxa que essencialment innovadora i creativa; atenent més a la convenció que al fons Tea! del drama. L'aportació del conjunt del cos artístic no ha respost a les esperances prèvies. I això val d'una manera especial pel que fa al tenor Marcus Haddock, que va concentrar, segurament amb excés d'insídia, un cert context de decepció general que ho envaí tot. 1 aquest context segurament condicionà la valoració d'una cantant com la soprano nord-ameticana Ruth Ann Swenson, que va oferir una Violeta Valèry d'una nola· bilíssima envergadura. Veu bella, sentit molt precís dc la progressió dramòlica i capacitat per viure intensament el personatge són atots d'una gran imP.ortòncia que ella va aportar 1 que queden com a patrimoni important de la versió. joan Pons, en l'esperat retorn operistic al Liceu, va ser el centre d'atenció afectiva del públic. i qui amb la seva impressionant autoritat va ser capaç de donar les satisfaccions més autèntiques als afeccionats. El seu art. tan ple. tan pt·ofund. tan amarat de classe, va imposar-se amb justícia. Cal remarcar els bons treballs de dos joves artistes de casa: Rosa Mateu. magnífica en el paper de Flora Bervoix. i Vicenç Esteve l\ladrid en el de Gastone. llom esperava molt de la directora britànica Julia lones i això va anar contra ella. en forma d'un treball més compacte i segur que no autènticament brillant. Flotats dirigeix la seva prilllera òpera Cosi fan tutte Cosl fan tutte de W. A. Moznrl. Llibret deL. da P on te. Cor i Orquestra del Tentro Real. V. Gens, C. Oprisanu, I. Monar, Ch. Workmtlll, P. Sp agn olli, A. Corbelli. Dir. musical: J. López Cobos. Dir. D 'escena: J. M. Flotats. Teatro Real (Madrid). 26 d e desembre de 200 I. per R. BENITO Dc la trilo~u Mo~trt-Da Ponte. solament Cbs• fall 111111! posse..:ix un Uibret original i no adapUlt d'obres anteriors. si bé es diu que la ins· pi ració del tema va venir donada per l'emperador Josep 11 i que Da Ponte ~va inspirar, d'ahnt bandn, en el cant 4 3 de l'Orfo11d furiós d'Ariosto. Sigui com si~i. e~ tracta d'una obra dc pcltla factura quant a clem~nts: cor amb breus intervencions i sextet vocal ~olis· ta amb unes grans exigències vocals. Dtl!i del principi s'ho qualifi· cat aquesta opera com un tlramma giocoso. per bé quç é~ una classilicació superficiul. Es ''enull que hi ha csccne~ còmiques. però els sentiments i Ics idees que hi ~ubjaucn no ho són. És una rcncxió sobre l'amor, la rragililot dc la fidelitat i, en delinitiva, com cnfrontur-sc a les decepcions que ens forneix la vida. L'argument, no pas per cO· negui disculpa lo seva port d'increïble. i la solució dc Flotats en veure la història com un ~omni dc Dcspina, sense ser origina l, té el seu suport en el mateix text que es canta: "io 11011 so se L•eglío o SO(· no... • Aquest dramatisme implítll en el text i explídt ~'11 la música mozartiana és el que han volgut des- tocar Ics dutl!i direccions dc la producció. López Cobos des d'una lectura austera, conúngud<t de la partitura, sempre a tem als cantonts i 'ense gmns contraStos sonors però amb una nitidesa i subtilesa \'er· tadcrament interessam. I per la scva banda, l'equip escènic presidit per Flotats. que ha opUlt per una posada en esceno moderna. situada en els industrials OR)'S trenta amb cens motius gaudinians. lot destacant -hi el paper i lluita dc la dona. Unes grans parets de totxos que es movien lateralment anaven creant, juntament amb una estudiada luminotècnia. els diversos c9Jais on té lloc l'acció. Encara que amb alguns moments encertats. cau en una monotonia i grandio~oita t espacial 9uc contradiu la dramàtica i inumista versió que ens volien transmetre. Tant cltrc· ball vocal com escènic dels solish:$ va ser interessant, í hi va deslllcar l'em past, la tècnica i Iu musical itat dc les dues protagonistes: V. Gens <Fiordiligil i C. Ofrisanu <Dorabclla), conegudes de públic liceista. com tamDé del banton P. Spngnoli (l'crrando). Als papers més bufo~: I. Monar (Dcspina) i A. Corbclli (D.Aifon'>O), els va raltar una espurna de gràcia, compcnsnda per unes bones prcstacion> vocals. ¿La fi de Nap ster? xement de la pràctica d'interca1 viar fitxers musicals. a demanda -:fonamentad;. doncs, en dades objecn. ves- s'expressava en ter mes de dishi.bució, és a dir d'un sistema q ue permet la distnbució de còpies iJ.lega ls a gran e~ cala amb una gran facilitat. Oua> sevol usua1i. mínimament introdu' pot, a partir d'un CD original, erc· ar fitxers MP3 utilitzant prograJlla' d'accés lliure, que és introduït a'. Xarxa per ser utilitzat per toth~X suposar si considerem Ja quantitat d'usuaris. El servei ofert per Napsqui ho desitgi. La globalització -tro ter està suspès i amb seriosos dubme d'ús freqüent actualment-d •. na pràctica prou comuna per a . tes de poder restablir-lo arran de nombrosos problemes tècnics i la majoria de nosaltres ha esdevin~, davallada de connexions. La suinsostenible per a les grans distr, pervivència de l'empresa depèn del buïdores. Tots hem copiat algun: vegada, per a ús personal, àudio1 seu soci majolitari (Bertelsmarm), però la idea que ens vídeo per reprc duir-lo a casa. E proposat ha problema s'h: Napster tan sols plantejat en [er· comença a conLA GRATUÏTAT solidar-se com se a gran escala, DEL SISTEMA pel fet que s'ha una via que malla cone> trencat grat les sentències VA AMENAÇAR xença entre el< judicials, transLES GRANS usuaris a l'hor< sens formarà poder fer el· de dubte la distribuMULTI NACIONALS intercanvis, te! ció de productes DISCOGRÀFIQUES. afegint-hi un in d'àudio i vídeo. crement de ck judiEl procés per cial interposat nacions de Cv (Recording la RIAA de música. L'estira i arronsa de l'empre<. Indush·y Ametican) va iniciar-se a final de l'any 1999, només cinc meamb les discogràfiques va finalitll. sos després de la difusió del ceramb una sentència judicial el ma: de 2001, amb l'obligatolietatd'~ cador a través de la Xarxa, a causa del creixement d'intercanvis i al destroduir filtres en el programar cens de les vendes. El mes de gener L'objectiu era clar: impossibilit' podíem llegir que les vendes de CD de descarregar o accedir a músi" a Espanya mostraven un descens amb drets d'autor. La conseqüèr atribuïble al fenomen Napster i cia d'aquesta sentència va tenirUí també, en certa manera, a la indeefecte immediat, amb un descen· de les consultes a l servei tan er finició de fmmats d'àudio que existia en aquell moment (CD, DVDpectacular com el creixement en~ vídeo, DVD-àudio i SACO). Paseus inicis. Des del 2 de juliol el ser· ral·lelament, les consultes a lnternet vei queda suspès per decisió de J¡ companyia per poder actualitzar el; sobre música van superar per primera vegada, globalment, Ics relafiltres, que inicialment no eren s. cionades amb el sexe, fet que potisfactoris. Posteriorment, el jult· ordena el tancament de Napster fr' sava encara més de manifest el crei- EL FENOMEN ANOMENAT NAPSTER HA REVOLUCIONAT LA DISTRIBUCIÓ DE MÚSICA ENREGISTRADA. DES D:E LA SEVA APARICIÓ, EL MAIG DE 1999, L'INCREMENT INIMAGINABLE D'USUARIS VA PROVOCAR LES DEMANDES JUDICIALS DE LA POTENT INDÚSTRIA DISCOGRÀFICA NORD-AMERICANA. LA GAIREBÉ DISSOLUCIÓ DE NAPST.ER, PRODUCTE DE LES SENTÈNCIES DELS JUTGES, NO HA ATURAT LA PRÀCTICA D'INTERCANVIAR MÚSICA A TRAVÉS DE LA XARXA. L'APARICIÓ DE NOUS PORTALS DEMOSTRA QUE LES MESURES ADOPTADES TAN SOLS ACABARAN AMB L'APLICACIÓ D'UNA IDEA ORIGINAL PERÒ NO AMB EL PROCEDIMENT D'INTERCANVIAR FITXERS A TRAVÉS DE LA XARXA, QU:E HA ESDEVINGUT UNA DE LES SEVES FITES MÉS IMPORTANTS. mitjan any 1999 S. Fannig va llançar una idea revolucionària a Internet: la possibilitat d'intercanviar fitxers de so d'un considerable nivell de qualitat entre els usuaris de la Xarxa amb un cost nul. La implementació d'aquesta idea es fa per mitjà de programari subministrat per Napster i del format d'àudio MP3, que permet compensar la qualitat amb la grandària dels fitxers. El darrer aspecte és un dels punts més importants, atesa la gran quantitat d'usuaris que no disposen d'una connexió d'elevades prestacions. La dinàmica del procediment és clara i senzilla. En primer lloc cal connectar-se a Ja pàgina ptincipal del sistema i copiar el programa en el nostre ordinador. A continuació podem connectar-nos a través de la Xarxa per buscar cançons detetminades utilitzant el fihTe del nom o del compositor. En breus moments tenim una llista de totes les opcions disponibles, amb les seves característiques, i destacant el tipus de connexió que suporta i, per tant, el temps necessati per obtenir el fitxer desi~at. Així doncs, podem obtenir música gratuïta i alhora ofetir a altres usuaris Ja nostra música. El ràpid ascens del nombre d'usuaris semblava predir el h·encament del monopoli discogràfic de les grans multinacionals gràcies, especialment, a Ja gratuïtat del sistema. Actualment la situació de l'empresa és molt diferent al que caldtia A L •••§•·•••m.. ntad, )jec6 :n ter- sadir disto. ane5 Qu~. A new udtir\9 2.21 Beta iH...h .,....¡onlooutl Oownload 111.. 1n the tpaad o f bghUII Tha new IHuh nl"flon hat lmprvvad downloadt whlch wíU ollow you "' o•t your fdu qulckly with no lntlrn~pUons and di•conncacUonf. .. Oownload JHuh now o nd dlscovar rodu Il.~ ;ama: ütak ~thtr. ó-tct ·-d't ~ra~ ving-, dis1Ji. llgun. Jdio, ·epro ~sa .E s'Iu mfe¡. :scals. e s'b! conei- re e!t ['bor: Íer e~ s. lC. que s'aconsegueixi una protecció que l'empresa considera només assolible en un 99% dels casos. El 18 de juliol es revoca la sentència de tancament. però l'empresa no es decideix a restablir el servei. El nou programari utilitzat per filtrar definitivament tota la informació no funciona i les pàgines de Napster han quedat reduïdes als típics xats sobre música i sexe. Actualment no hi ha cap notícia respecte de la represa del servei i és evident que el final dependrà de la utilització que en farà Bertelsmann. Paral·lelament a aquest procés, les multinacionals, que no desitgen més interferències en la distribució i consegüent pèrdua dc beneficis, han optat per seguir l'exemple de Bertelsmann. i companyies com EMI, Vivendi, 1ime Warner, tan actual al nostre país, han anunciat la creació de portals similars a Napster on poder oferir els seus productes. I desmantellament de Napster ha provocat un buit de servei que moltes empreses s'han afanyat a omplir per captar una part dels més de cinquanta milions d'usuaris d'arreu el món que Napster va assolir en els seus mil lors moments. A la pràctica, l'únic efecte que ha tingut el procés judicial ha estat repartir els clients dc Napster entre les noves propostes i guanyar temps per crear sistemes de protecció més sòlids. La situació del programari actual que permet dur a terme el ma- E teix procediment que Napster no està tan difós per assolir el nivell del seu antecessor, però només el temps i la inèrcia dels usuaris posaran al mateix nivell o similar les noves propostes. Únicament es dividiran els usuaris entre les diverses propostes, que progressivament es reduiran en funció de la seva solidesa, però la pràctica i els seus efectes sobre les discogràfiques restaran intactes en el cas de no introduir nous sistemes de protecció als originals i a la Xarxa per tal d'aturar la gran quantitat dc música en format MP3 que hi ha a laXarxa. La majotia de les noves propostes permeten l'intercanvi dc tot tipus de fitxers, o sigui que podem parlar d'intercanviar imatges o fins i tot pei·Iícules que poden estar basades en DVD originals i, per tant, amb una elevada qualitat. També cal destacar la incorporació de cercadors i baixadors intel-ligents que ens petmeten acabar amb les moltes frustracions que el sistema anterior presentava en tallar-se la comunicació o altres problemes prou coneguts de tots els usuatis. Aquest baixador permet interrompre la descànega i reprendre-la en el mateix punt en què l'havíem deixada, fet que suposa un gran avenç per a tots els usuaris amb connexions a la Xarxa amb poques prestacions. Del programari que permet aquesta nova funció cal destacar WinMX, iMesh i Morpheus. Alh·es cercadors de música, com KaZaA, ens indiquen quina de les opciòns estarà abans disponible i ho farà amb major velocitat. Aquest darrer fins i tot permet baixar una mateÏ'i:a cançó des dc diversos llocs a la vegada per assegurar l'èxit de l'operació. L'empresa holandesa FastTrack. que hi està al dancre. ja està pensant a introduir una quota per tal d'aturar els advocats dc la RlAA. L'experiència de Napster ens permet predir una impossibilitat de creixement similar a l'assolit -cinquanta milions d'usuaris- i, per tant, moltes d'aquests noves propostes, a Ics qua ls podríem afegir bcarsharc.com, musiccity.com, audiogalaxy.com no reeixiran a causa de la selecció de mercat. Un pro· blema comú a totes aquestes propostes és la centralització i, per tant, dependència d'alguna entitat o propietari, que pot intentar fer una activitat comercial i, doncs, fàcilment localitzable i susceptible de ser denunciat als tribunals. imewire.com proposa un sistema totalment descentralitzat on no existeix un servidor central i en què tots els intercanvis es duen a terme entre usuaris particulars que estan connectats a la Xarxa i intercanvien fttxcrs permanentmei1t. És a dir, tots els usuaris utilitzen el seu ordinador com a petit servidor. Aquest element, que permet escapar del control de les empreses presenta un aspecte negatiu ja present, per altres motius, en Napster, com és la fiabilitat. La no existència d'un servidor que pertany a una companyia i que invertirà recursos per resoldre problemes de connexió provoca que sovint els intercanvis no reeixeixin per la saturació del sistema. Altres problemes que es poden presentar són els atacs amb virus per inutilitzar els ordinadors que estan connectats, atesa la permeabilitat o modificacions del sistema operatiu en baixar els programes de cet·ca de cançons. Malgrat la decisió judicial, la guerra per a la distribució d'àudio i vídeo només ha començat i caldrà un gran avenç en els sistemes de protecció o distribució dels productes per poder observar el final d'aquesta lluita entre usuaris i multinacionals. L CENTENAR I TOM À S GARCÉS Una fusió idònia de poesia i m.úsica 1 binomi poesia i música ha estat un dels eixos culturals de més rendiment en qualsevol societat; un binomi que ha donat ......_~ fruits assaonats que han enriquit -i enriqueixen- el cabal humà. I si la branca de la cançó d'arrel tradicional mostra - i ens hi remet- una deu profunda de múltiples implicacions -tant en la temàtica com en la funcionalitat-, el vessant culte de la poesia ha suscitat sovint un tractament musical idoni en aquells compositors que hi han estat sensibles. Aquest és el cas del poeta Tomàs Garcés, el cen tenari del naixement del qual ha estat tot just commemorat. La seva figura -((entre l'Avantguarda i el Noucentisme", en paraules d'Albert Manent- és exponent d'un dels moments més receptius i rics, literàriament, del nostre país; i la seva obra, el d'una madura assumpció d'un llegat pretèrit, popular i culte aU1ora (com un reflex, també, del seu origen humil i del seu deler cultural personal). El volum amb què es féu conèixer, Vint cançons (reelaboració sàvia d'un gènere literari ben concret, mostra absolutament reeixida de la fusió de creació personal i formes populars), duia ja en el títol el mot que havia de ser l'esquer de no pas pocs compositors. Arran del centenari esmentat, el nostre Tema mensual és dedicat a mostrar la vinculació de Garcés arn b el món musical. Hi és comentat, per un cantó, l'interès del poeta per l'art musical, la seva participació activa en aquesta faceta cultural i la seva fonda implicació en l'Orfeó Català, durant uns anys. I, per un altre, hi és reportada la indissoluble unió de Garcés amb el gènere liederístic, essent com és un dels poetes més musicats, després de Verdaguer; i en una persistència temporal que transcendí el període noucentista, i els seus compositors més conspicus, i arriba fins als nostres dies. Dins de la brevetat indefugible, volem creure que aquests treballs són una aportació a la coneixença d'una figura de primer ord re, literàriament, i exemplar, humanament. Un devot de la lllÚsica, un cavaller a l'Orfeó EL LECTOR SENSIBLE S'ADONA IMMEDIATAMENT DE LA DEU MUSICAL AMB QUÈ TOMÀS GARCÉS BASTÍ LA SEVA OBRA, TANT EN ELS TEMES -Ahim REFERENTS SOVINTEJATS AL CANÇONER TRADlCIONAL- COM EN LA TÈCNICA, FETA DE L'ÚS SAVI DE L' ASSONÀNCtA, D'UN VE"LLUTAT PARTICULAR. LA MÚSICA NO FOU PER A GARCÉS UN AD DITAMENT AL SEU MÓN INTEL-LECTUAL, SINÓ UN COMPONENT ESSENCIAL DEL SEU UNIVERS CULTURAL; T FOU TAhimÉ UNA OPCIÓ EN LA QUAL TINGUÉ UNA INTERVENCIÓ ACTIVA, CONCRETADA EN LA PERTfNENÇA A LA JUNTA D1RECTIVA DE L'ORFEÓ CATALÀ. una fuga lírica altament suggestiva: "Imagineu-vos el me, tre sota els porxos daurats de Castelló o embolcallat enL llum de Peralada. Imagineu-vos-el animant la tenora prop del Mas Ventós. amb la mar de Roses lla baix, o al Porttk la Selva, arredossat a l'ombra de Sant Salvador, guaita¡¡ la mar amansida pel parpelleig de Venus. Comprendreu lJUt l'ordre, l'emoció, la color i la gràcia de l'Empordà eren el doC lneravellós que cantava en la tenora del mestre. "5 L'obra dc Garcés, ja des de les \lint cançons, és amaram d'un ritme i musicalitat excepcionals -ftns i tot quan empr¡ el vers blanc- al servei d'un designi litera1i de noble factur1 I, pel seu cantó, les notes juvenils de Paisatges i Iee/ur, són represes i aprofundides en la maduresa a El tempsqu, fuig, b un ric "dietari irregular" -en mots de l'autor- on RI. reportades dades personals i reflectides les opinions del~ eta sobre una temàtica plural. de la qual transcric unes blt'll mostres al·lusives al món musical. vint-i-dos anys Garcés publicà el lluminós volum \lint cançons, saludat per la critica en tem1es molt i és manifest, per exemple, de forma explícita., elogiosos. ratificats per Carles Riba -en el seu seu interès per la música: "'17 de maig de 1981 vessant musical- en el pròleg a la tercera edició r... I Encara que joan Fuster IlO escriure una l'e¡¡. ( 1923): "Entre totes les cançons de la moderna lírica cada, si no recordo malament, que els poetes car talana, les de Tomàs Garcés són tal volta les que fan una música alhora més fina i més tranquil·La [ ... ]. Un bell /ans actuals no estimen/a música o no hi tenen tractes,p" dir que, com a mínim, s'oblidava de mi. No solament hn idil·li d'expertes melodies jugades en senzills instruments timat sempre la música, i n'he escoltat tota La vida, sinóq.. populars és, doncs. aquest primer llibre de Tomàs Garcés. ··• I el poeta mateix, en la quarta edició ( 1947) n'explicà he posat lletra a diverses tonades que s'havien apoderat~ la mel'a memòria i del meu sentiment. En El Caçador I l'origen: ··¡o veig com si fos ara aquell dia de 1921 en què els perfums i els colors d'aquest inoblidable país del Cap ha '"Tres acompanyaments per a mtísica de Schumann" q¡¡, es poden cantar amb la tonada dels res· de Creus varen sorprendre els meus senpectius fragments pianístics. 'Cançó fi· tits l ... l. Al cor em cantaven les del', del mateix llibre, segueix el ritmtl cançons que els nostres orfeons haJJien 11 ... HE ESTIMAT el compàs del 'Cant dels adéus'. Elm111 escampat JJenfurosamen t per Cata'Coral' de Viatge d'OctubTe s'adapta e lunya I... ]. Ara en sentiria cantar molSEMPRE LA Ull coral de Schumann, i es podria corr tes en aquell paisatge, amb el qual s'uMÚSICA I N'HE far amb la seua música. 1 fins i tot UQllt. nirien entranyablement [... ]. 1 la veu breu poema meu que comença 'Voror 'prima i clara' de la cançó era davant ESCOLTAT TOTA 11 meu, com Ull prodigi. Així va néixer foc ningú s'enyorava... ' és una l/etroeo: LA VIDA ... Vmt cançons. "2 cada sobre un exercici de Czemy quer~ Als vint anys, doncs, Tomàs Garcés caven amb insistència al piano les m. coneixia el cançoner, en la divulgació del Pes fill/es grans quan eren jo11enetes iq. qual tant s'havia esmerçat l'Orfeó Català i, amb ell, tots acabàvem cantant tots els de casa. 'El bedolr, de Plec de P. emes, arrenca amb els primers versos d'una cançó popu.. els orfeons de Catalunya. Aquella coneixença tenia, poc després, una nova manifestació en el volum Paisatges i lecrussa i s 'ajusta a la seva mesura. 1, tasca impossible, a~'" tures, lJiibre que el féu conèixer com a prosista i en què sardana inconeguda de Pep \!entura, 'Sota el Mas Ve111t~ tracta de temes que li són molt estimats, entre els quals el li t'aig inventar una lletra que deriva d'uns primers ¡•er;. musical; hi són destacables "El cant dels ocells", "Flors del relíquia de la sardana oblidada, que no sense dificultat n. arrencar dels II011is d'un pastor JJora la font de Sani Pere. romanceret", "Les cançons de Nadal'" i "El plor d'en Pep Ventura". Roda. "7 Són uns textos breus i concentrats. en què el poeta copRes no hi cal afegit~ de tan clar com hi és tot... sa l'essència de cada tema i ens l'exposa concisament, maEn altres pàgines recorda emotivament figures estima~ tisada per la seva visió personal. Així, a "Les cançons de com en l'evocació de Conxi ta Badia. arran de la seva mor Nadal" (dedicat, significativament, a Eduard Toldrà), hi ··4 de maig de 1975. Ahir vàrem enterrar Conxifa Badia. Er. diu: •· El poble ha ofert a jesús el seu tresor de tendresa. la cançó feta clona. Cantava ella i ensenyaJJa, incansobk Com un pastor o com un rei, en aquestes nits de desemment, a cantar.l ... l Quantes vegades, a/ llarg de tan/s atQ'l bre tan clares, plenes d'estrelles i de boireta fina, ha pono dec haver sentit la 11eu càlida i cristal·lina de Conxita& saf als peus de l'Infant de Betlem La seva ofrena. No eren dia! Els records s'arrai"men a la meJJa memòria: a casa li' panses i jigues, ni tèbies OFelles manyagues, ni mirra perva i a casa meJJa, a {(i Catalònia, a can Bonet Garí, 011 rorr frena" l'any 47, les meves Vint cançons musicades per u~· fumada. Però era tot això, JJiu, en cançons. Cançons tendrès, de cor obert de joia i ulls humils de llàgrimes. Cançons colla d'autors. Més .sovint, als concerts al Palau. "8 • ~ de plors i rialles d'infant. La poesia popular ha fet, per a D"aquesta activa participació en el món musical, per:o·. les nits de Nadal. les més dolces cançons de bressol. "4 ha una faceta poc coneguda: la seva relació amb I'OrfeoC• · O bé, com en "El plor d"en Pep Ventura", s'esplaia en talà. A H PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ;;;;;;;;;;. me~ en~ pr~i •ri d1 itan. I i¡UI 1dor 'rad! lllpr. f~tna lurr, IIJ!il I • lsot 1I1111.' , lm!; L ~ DIU.UNS, 11 DE FEBRER DEL 2002 7:08 MATINAL Mlisiea per començar el dia presentada per Joan Vwes. Recull d'obres breus. Inclou buUiebns lnlormabus i agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATlN.Al EL GRAN REPERTORI GUASTAVINO: •se equivocO la paloma· (Rafael Alberti), ' Milonga de dos hermanos· (Jorge Luis Borges). Marra AragOn. mezzosoprano. Norberto capelli, plano. (6m). JANACEK: Concert per a violi i orquestra "Pelegrinatge d'una ànima". Josel Sui(. Orquestra Filharmònica Txeca. Dir.: Vaclav Neumann. (14m). BACEWICZ: Suite de nens. Ewa Kupiec, piano. (9m). HAYDN: Concert per a flauta I oboè Hob. Vllh:S ·concert par a lira". Robert Dohn. LaJos lencsés. Orquestra de Cambra Eslovaca.Dir.: Bohdan WarchaJ. (13m). HARRISON, G.: "For you biue" (Arranjament de Matlhew Barley). Viktoria Mullova, violi. Steve Smith, guitarra (3m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DEMUSICA BACH. C. P. E.: Simfonia Wq 179. en mi b M. Akademie fur alie Muslk Berlin. (11m). DVORAK: Concert per a piano i orquestra, op. 33. Sviatoslav Richter. Orquestra Estatal Bavaresa de Munic.Dir.: Gar1os Kleiber. (39m). PROKOFIEV: Romeo i Julieta. Suite n. 2, op. 64,3. Orquestra Nacional Escocesa. Dir.: Neeme Jarvi. (32m). OONIZETTl: "Chl ml trena m tal momento", sextet de l'òpera "lucia di lamermoor". Joan Suthertand. lucia. Luclano Pavarotti, Edgardo. Sherrill Milnes, Enrico. NicolaJ Ghiaurov, Raimondo Ryland Oavies, Arturo. Huguette Tourangeau, Alisa. Orquestra i Cor de la Royal Opera House. Covent Garden.Dir.: Richard Bonynge. (4m}. XOSTAKOVITX: Suite de Jazz n. 2. Orquestra del Royat Concertgebouw.Oir.: Rlccardo Challly. (25m). RUERA: A l'entorn de la porxada, sardana. Jordi Maso, piano. (Sm). HAYDN: Quartet de corda op. 77 n. 2, Hob.lll:82. Quartet Festetrcs. (25m). CHARPENTIER. Te Deum, H 146. Annick Massís. soprano. Magdalena Kozena. mezzo-soprano. Erich Huchet, contratenor. Patrick Henckens. tenor. Russel Smlthe. baríton. Jean-louls Bindi, baiX. Cor les Musiciens du Louvre. les Musiciens du louvre.Dir. Marc Minkowski. (19m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera 14:00 GRANS INTEGRALS la música per a plano de Frederic Chopin Tres valsos, op. 70. Artur Rubmstein, plano. (Sm). Tres valsos en Ml M. Ml b M. ml m. Vladfmlr Ashkenazy, plano. (Sm). Gran vals brillant, op.18. Jean-Yves Thibaudet, plano (5m). Vals, op.42 Vladlmlr Ashkenazy, plano. (3m). Vals en ml bemoll major "Sostenuto", op. pòstum. Vladlmlr Ashkenazy, plano. (2m). Variacions sobre un aire nacional de Moore per a piano a quatre mans. Krystyna Makowska I Anna Welosowska plano. (7m). ' Rondó per a dos pianos. op. 73. K!Ystyna Makowska i Anna Welosowska, pmnos. (9m). 15:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA NOVA MÚSICA. l'espa~ temàtic de catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto. BENNETT,R.: Concert per a guitarra i conjunt de cambra. Julian Bream. Melos Ensemble.Dic Oavtd Atherton. (20m). MAXWEll DAVIES: The Tum ollhe flde BBC Ph1lharmonlc. Cors deia Gatedral de Manchester.Dir · Peter Maxwell Davies. (25m). 16:00 A FONS LES VERSIONS DE REFERÈNCIA. l'espaí temàtic de Catalunya Música presentat par Eulàlia Benlto. GeOI'lJ Flscher HANDEL: Cinc àries d'òperes. lucia Popp, soprano. leslie Pearson, orgue. Orquestra de Cambra Anglesa.Dir.: Georg flscher. (24m). MOZART: Laudate Dominum (de Vesperae Solemnes de Confessora, KV 339). l ucia Popp, soprano. Ambrosian singers. Leslle Pearson, orgue. Orquestra de cambra Anglesa.Oir.: Georg Frscher. (Sm). MOZART: laudate Oominum (de Vesperae de Dominica, KV 321 }. lucia Popp, soprano. Ambrosian síngers Leslie Pearson, Ofllue. Orquestra de Cambra Anglesa.Dir.: Georg FISCher. (6m). MOZART- Exsullate, Jubilate. Motet. KV 165. lucia Popp, soprano. Leslie Pearson, orgue. Orquestra de cambra Anglesa.Dir.: Georg FIScher. {16m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació reafrtzada a partir de les peticions dels nostres oien1s. Presentació a ~rrec de d'Olga cardús. 19:00 MÚSICAANTIGA BANCHIERI: Festino nena sera del Giovedi Grasso avanti Cena, comèdia madrigalesca. Cor de la Ràdio Suïssa. Lugano. Sanatori de la Gioiosa Marca, Treviso.Dir.: Diego Fasolis. (35m). MONTEVEROI:: Quatre madrigals del llibre tercer. The Consort ol Musicke.Oir.: Anthony Rooley. (20m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. GLUCK: "Einem Bach, der fliest", ària de l'òpe•'èl còmica "Els pelegrins a la Meca". Elisabeth Schwarzkopf, soprano. Gerald Moore, plano. (2m). DVORAK: Peces romàntiques, op. 75. Vladimlr Spival<ov, violi. sergei Bezrodny, piano. (14m). BRADY & IRVINE: Plaints of Kildare. Paul Brady, guitarra. Mdy lrvine. mandolina. Solistes instrumentals. (4m). ADDINSEll: Concert de Varsòvia CriStina Ortiz. piano. Royal Philharmonic Orchestra.Dir.: Moshe AtzmoJI. (9m). PAISIEllO: "larghetto", del concert per a mandolina, corda i clavecí en Oo M. Ugo Or1andi. t Sofisti Venetl.D1r; Claudio Sc1mone. {4m). PlAZZOLLA: ·Milonga del àngel", per a gu1tarra. Josê tuls B1eito. (Sm) GLIERE: "Dansa del mariner rus" de la suite "la rosella vermella", op. 70. Orquestra Filharmònica de la BBC.Oir.: Edward Oownes. (4m). SUMMERS: "I remember". Manuel Barrueco I Andy Summers. guitarres. (5m). LAMBERT: "Ombre de mon amant", alr de cour, fragment de la banda sonora de la pel.llcula "Le Roi Danse", de Gérard Corblau. Musica Antiqua de Colònia. Oir.: Reínhard Goebel. (3m). BRUCKNER: Segon moviment de la simfonia n. 9 Orquestra Filharmònica de VienaOic Claudio Abbado (10m}. STRAYHORN· lush Ute. Chd Corea. p~ano. (6m). ROSSINI: Obertura de "Guillem Tetr. Orquestra Simlònica de BudapestDit.. Adam Frscher. (12m). PARISIMilLSIELUNGTON· "Soplúsllcated lady", Tony Bennett. veu. Gray Sargent. gu1tarra Joel Sm1moH. viofi. (Sm). TXAIKOVSKI: Ulllm moviment de ta s1mtonia n. 5, op. 64. Orquestra Simfònica de X1cago.Dir.: Daniel Barenb01m, (12m). "The shadow ol your smile", (l'ombra del teu sonriure), data pel.licula ·castells a la sorra" Henry Salomon i Orquestra (3m). SERRA: CançO de bressol. peça breu per a plano. Jordi Masó. (3m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA TEMPORADA DE L'OSC. Presentació: Alfred Celaya. HAYDN: Simfonia n. 103 "Redoblament de timbales" (lar lllon moviment). MARTINU: Simfonia n. 5. Concert per a dos pianos i orquestra. HAYON· Simlonla n. 103 "Redoblament de timbales" (lller i IVart moviment). Mlsha Dichter i Cipa Dichter, pianos. Orquestra SimfòniCa de Barcelona i NationaJ de catatunya.D1r.; ChriStopher Hogwood. CONCERT enreg1strat per catalunya Música el dia 9 de febrer del 2002 a l'Auditori de Barcelona. DE HAYDN A MARTINU TEMPORADA OBC 200112002. 23:45 NOCTURN Mlisica per acabar el dia. Presentació a ~rrec d'Alfred Cetaya. PROGRAMACIÓ DE Nrf Repeticig dels últims programes 0:30 MUSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat. 1:30 CICLE DE ltEO Emès divendres passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana antenor (Ordre d'emlssiO: RepetíciO del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Di/ous. Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: RepeticlO dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dl¡ous. DIVendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: RepetiCIÓ dels programes de Dilluns. D1marts. D1mecres. Dijous. DIVendres, de 10.03 a 13.00). DIMARIS, 12 Dl RBRIR DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletms informatius i agendes musicals. 9:00 BUTUETI DE NOTÍCIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI MOMPOU: Damunt de tu només les flors . Montserrat caballé. sopran~. Rosa Sabater, plano. (Sm). MANFREDINI: Concerto grosso op.3 n.6. Capella lstropolitana.Dir.: Jaroslav Krcek. (7m). AL Dl MEOLA: "The Grand Passion" (la gran passió). Al dl Meola, Manuel Barrueco, guitarres. (4m). BEETHOVEN: Obertura Coriolà, op. 62. Orquestra del Segle XVIII.D1r.: Frans Bniggen. (1m). PIAZZOLLA. "Soledad" The New Tango Oumtet. (8m). MONTEVERDI "Disprezzata Regina•, -\ "AddiO Roma", de rlncorOIWIOI1e d1 Poppea. Janet Baker, mezzosoprano. Orquestra de Cambta Anglesa.D1r.; Raymond leppard. (12m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DEMUSICA BACH: Concert per a dos VIOlinS. en rem. BWV 1043. Kennedy i Daniel Slabrawa, violins. Orquestra Filharmònica de Berlin. (14m). BRAHMS: Variacions sobre un tema de Haydn. op. 56a. Orquestra Filharmònica de Benin.D1r.: H. von Karajan. (20m). PADEREWSKl: Danses poloneses. op. 5. Karol Radzlwonowlcz. plano. (8m). SCHUBERT: Quartet de corda n.15, op.161, D.887 Quartet Albao Berg. (4Sm). MANFREDINI: Concerto grosso op.3 n.tO Capella lstropolltana Oir.: Jaroslav Krcek. (9m). BACARISSE: Concertino en la menor. Narclso Yepes, gUitarra. Orquestra Filharmònica d'Espanya.Dir. Frühbeck de Burgos. (23m). CANÇONER DE MEDINACELI: Obres de Guerrero i Anòntms. Hespêrion XX.D1r~ Jordi Savall. (18m). TUR INA: Simfonia Sevillana. op. 23. Orquestra Simfònica de Bamberg.Dir~ Mtomo de Almeida (23m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mllfcat. a ~rrec de Montse Aguifera. 14:00 GRANS INTEGRALS la musiCa per a piano de Frederic Chopm Variacions sobre U d darem la mano· de Mourl, op. 2. Claud1o Arrau . piano. Orquestra FilharmòniCa de Londres.Dir.: Ehahu lnbal. (20m). Fantasia sobre rures nacionals polonesos, op.13. Misha 01chter, piano. Philarmonla Orchestra.D1r.: Neville Mamner. (14m). Concert RondO, op. 14, "Krakowlak". Claudlo Arrau, plano. Orquestra Filharmònica de Londres.Dir.: Eliahu Inb~ I. (1Sm). 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Raimon Colomer 1Eulàlia Benito. Marcos Bosch 16:00 A FONS L'ÒPERA. l'OPERETA llA SARSUELA. l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulalia Benlto. STRAUSS. J (11): Darrer acte de l'opereta en tres actes ·simpllcius·. amb llibret de Victor léon. sobre un text de Johann Gflmmelshausen. MIChael Volle. Martill Zyssel Roll Haunsteln. Elilllbelh Magnoson. Piotr Becula. Oliver Wrdmer.loutse Mar1ini. Cor de l'Opera de Zúríc. Cor de Nens de l'Opera de Ztirlc. Orquestra de l'Òpera de Zúric.D1r. Franz Welser·Mòst. {43m). 17:00 l.A TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients Presentació a ~rrec d_e d'Olga Cardús. 19:00 MUSICA DE CAMBRA ELGAR: Sonata per a violi i plano en ml m op. 82. M1dori, vlolf Robert McDonald, piano. (26m). BRAHMS: Sonata per a violoncel i piano, op. 99. Lonard Rose. Jean·Bernard Pommler. (30m). 20:00 BUTLLETI DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAl 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Allred Celaya. YOUNGIWASHINGTON: "My foolish heart·. Ch~l Baker, veu i trompeta. Harold Danko, --= i:l ~ El ~¡¡¡· ;::;! :=. .... &O ...¡¡¡;¡· ...., El . ¡¡ E 1 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ~ S' - ~ a ~' ;;;r 208 .... : l. ""' ..... S' 5I e; Et ¡;;¡ S' ~ 2 plano. Jon Burr, baiX. Ben Riley, bateria (Sm) COPLANO: "Rodeo". Arranjament de M Barrueco. Manuel Barrueco. guitarra. (4m). MAHLER: Segon moviment de Ja simfonia n. 6, "Tràgica". Orquestra Alharmònlca de Londres.Oir.: Klaus Tennstedt (13m). GARRETA: "Matinada", sardana. Cobla Sant Jordi Ciutat de Barcelona Dir.: Concepció Ramió i Diumenge. (Sm}. BERG: "Allegro; Adagio". llon moviment del Concert per a violi I orquestra •A la memòria d'un àngel'. Pinchas Zukerman, violí. Orquestra Simfònica de Londres.Oir.: Pierre Boulez. (16m). GOODMANIWEBB: "Stompin' at the Savoy". John Pizzarelli, veu i guitarra. Ken Peptowskl, clarinet Ray Kennedy, plano. Martln Plzzarelli, baix. Tony Tedesco. bateria. (4m). BACH: Primer moviment del concert de Brandemburg n. S, BWV 1050. Musica Antlqua de Colònia.Oir.: Re1nhard Goebel. (10m). RODGERS: Popurñ del musical "Oklahorna". Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya. Kalserslautern.Oir.: Klaus Arp. (12m). SATIE: Gnossienne n. 3 (Orquestració de Francis Poulenc). Orquestra del Capitoli de Tolosa. Oir.: Mlchel Plasson. (3;n). BASIE/LIVINGSTON/OAVID: "Biue and sentimental". Guy lafitte, saxo tenor. Geo Oaty, vibràfon. Raymond Fot. piano. Jean Bonal. gUitarra. Alix Brel contrabaiX. Bernard Planchenaull, bateria. (7m). PUCCINI: "Piccolo tango~. Marco Sollin!. piano. (2m). BEETHOVEN: Alie<;~ ro. últim moviment del quartet de corda op. 131 (Versió per a orquestra de corda). Orquestra Rlharmònica de Viena.Dir.: Leonard Bernstein. (7m). IRAOIER: Yo te quiero, Franeísca. havanera Axivll Criolla. (4m). GIBB. B./ GIBB. M./ GIBB, R.: "How Oeep ls your Love· (Que profund és el leu amor). Arranjament de Matthew Barley. Viktoria Mullova, violi. Julian Joseph, piano. (7m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de BACH. BEETHOVEN. DEBUSSY, RAVEL. MOZART i CHOPIN. Jasep Maria Colom. piano. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 3 de juliol del2001 al Teatre Metropol, dins el ler CURS INTERNACIONAL OEMÚSICA OE TARRAGONA. (106m}. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT RepetiCió dels últims programes 0:30 A LA MANERA DE.... Un convidat ens proposa i comenta la musica que li agrada. GuiO i presentació de Joan VIVes.Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 1S.OO). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous. Divendres. de 20:1~ a 22:00) 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana antenor (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMECRES, 13 DE FEBRER DEL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vtves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals 9:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 9:06 MATIHAL EL GRAN REPERTORI SERRA: Trio en MiM per a violi, violoncel I plano. Santiaga Juan, violí. Manuel Martfnez del Fresno, violoncel. Jordi Masó, piano. (28m). LULLY: Segona suite de "Le Divertissement Royal". Le Concert des Nations.Oir.: Jordi Savall. (22m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA SCHUBERT: Ave Maria. O839. P!Acido Domingo. Petits Cantors de Viena. Orquestra Simfònica de Viena.Oir.: Helmuth Froschauer. (5m) TXAIKOVSKI: Simfonia n.3, op.29 Orquestra Rlharmònica de Berlln.D1r. Herbert von Karajan. (47m). MONTEVERDI: lntrodutlone al Ballo. Solistes vocals. Clemencic Consort.Oir.: R~né Clemencic. (1 1m). SCHUMANN: Humoreske, op.20. Wilhelm Kempff, plano. (27m). HAYON: Quartet de corda op. 76 n. 4 (Hob.lll:78) "l'albada". Quartet Aeolian. (23m). WAGNER: Les fades. Obertura. Orquestra del Concertgebouw.Oir.. Edo de Waart (11m). BARBER: Concert per a violi i orquestra, op.14. Isaac Stem, violí. Orquestra Rlharmònica de Nova York. Oir.: Leonard Bernstein. (23m) SERRA: Impressions camperoles, SUite. Cobla Sant Jordi· Ciutat de Barcelana.Dir.: Jordi León. (16m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música per a piano de Frederic Chopin Concert per a plano i orquestra n. 2 en fa menor, op 21. Jean·Yves Thibaudet. piano. Orquestra Alharmònica de Rotlerdam.Oir: Valery Gergiev. (33m). Andante spianato i Gran Polonesa brillant, op. 22. Claudlo Arrau, piano. Orquestra Filharmònica de Londres.Oir.: Ellahu lnbal. (15m}. 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA, ARA. l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. 16:00 A FONS LA MÚSICA REUGIOSA. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. BRUHNS: Jauchzet dem Herren alie Welt, cantata G\!)' Oe Mey. Ricercar Consort. (12m). HANDEL: O sing unto the Lord a new sono. anthem de Chandos, n. 4. Lynne Dawson. soprano. tan Partrldge, tenor. Cor i Orquestra The Sixteen Dir.: Harry Christophers. (15m). KOOALY: Missa brevis per a solistes, cor i orgue. Jason James. James Gilchrist. Stephen Alce. Stephen Layton. orgue. Cor del Klng·s College, Cambridge.Oir.: Stephen Cleobury. (28m). 17:00 LA TARDA DE L'OlENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA CORAL ARRIAGA: OSalutaris, per a cor de veus greus i orquestra. Cors. Orquestra Simfònica de Bilbao.Oir.: Jesús López Cobos. (5m). GABRIEL!. G.: Tres motets. Cor del Magdalen College, Oxford. Dir.. Bernard Rose. (14m). STRAVINSKI: Simfonia dels Salms. Cor i Orquestra de Paris.Oir.: Daniel Barenboim. (23m). BOULANGER. L: Renouveau. Christine Friedek. soprano. Reglne Bóhm. mezzo·soprano. Bemhard Gartner, tenor. Sabine Eberspacher. piano. Cor Madrigal de Heidelberg.Olr.: Gerald Kegelmann. (Sm). MARTINU: Cinc madrigals txecs. Cor Mixt Kühn.Oir.: Pavel KOhn. (Sm). 20:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. KERN "All the lhings you are• del musical "Very warm for May". Yehudi Menuhtn i Stéphane Grappelli, violins. Conjunt instrumental. Oir: Max Harrls. (4m). MliTHEL: "Adagio", segon moviment del concert per a dos fagots, corda I baix continu, en Mi b M. Musica Alta Rlpa. (1Om). BIZET: Escenes bohèmies. Orquestra AlharmOnica del Lolra.Oir.: Marc Soustrot (12m). HAVART.: Enamorada (bolero). Cobla Mediterrànla.Oir.: Jordi León. (Sm}. BACH: "Schafe kêinnen sicher welden wo eln guter Hirte wachr (On hi ha un bon pastor. les ovelles poden allunyar·se), ària de la cantata "Was mir behagt. ist nur die muntre Jagd" (l'únic que m'agrada és la cacera alegre). cantata de caça BWV 208. (Versió per a quartet de mandolines). Quartet modern de mandolines. (4m). SILVER: Gloria. The Horace Sllver Quintet. (Sm). STRAUSS, R.: Romança per a violoncel I orquestra. Raphael Wallfisch, violancel. Orquestra Nacional Escocesa. Oir.: Neeme J§rvi. (10m). SERRA: Dansa. Jordi Masó, piano. (4m). MOZART: Quart moviment de la Simfonia n. 33, KV 319. The English ConcerLOir.: Trevor Plnnock. (Sm). SOROZABAL: "En un pals de tabula" i· "Marola. yo deseo..:. dues romances de la sarsuela La tavernera del Puerto. Placido Domingo. María Bayo. Orquestra Simlònica de Galicía.Oír.: VJctor Pablo Pérez. (10m). DEVIENNE: Primer moviment del concert per a flauta n. 8. James Galway, flauta. London Mozart Players.Oir.: James Galway. (10m). ANDERSON/GROUYA: "Aamlngo•. Don Byas. saxo tenor. Art Simmons, plano. Jean-Jacques Tilché, guitarra Roger Grasset contrabaiX. Claude Marty, bateria. (3m). MORRICONE: Melodia prinCipal de la pel.licuia ·once upon a tfme·. René Giessen, veu. Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya de Kalserfautem.Oir.: Peter Falk (4m). CHOPIN: Nocturn en do sostingut menor, op. pòstum. Jean·Yves Thlbaudet piano (Interpreta amb el piano de Chop1n). (4m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred .Celaya. Obres de TURINA. ALBÉNIZ. BIZET. LUCENA. BACARISSE VIVALOI, RODRIGO, OYENS, POPULAR CATALANA i YORK. Maria Esther Guzman, guitarra Orques1n del Plectre de Córdoba.Oir.: Júan Lu15 Gonlèl.lez. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 25 d'agost del 2001 a l'Auditori Pau Casals (Sant Salvador·EI Vendrell), dins el 21è FsSTIVAL INTERNACIONAL DE MUSICA PAU CASALS. (92m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació¡ càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. RepetidO del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anter!« (Ordre d'emissió: Repetició del Ollluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Olvendre1, dl 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes dl Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous. DIVendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana antm (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dlrnt"e!. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIJOUS, 14 DE FEBRER DEL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia preseolad! per Joan Vives. Recull d'obres bre!l1. Inclou butlletins informatius i agendes musicats. 9:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI VIEUXTEMPS: Concert per a violooeel orquestra n 2. op. 50. Heinñch Schiff. Orquestra Simfbnic:l Oli Ràdio de StuttgarLOír.: Neville Marrioer. (21m). BACH I SAINT-SAENS: Gavota en ml 1.1 BWV 1006, transcrita per Johann Sebastlan Bach. Mac McCiure, piano. (3m). WAGNER, S.: "Vals" de "Bruder lust~· ~ germà divertit), op. 4. Staatsphllharmonle Rhelnland·PialzDII. Werner Andreas Albert. (Sm). GERHARO: Alegrías. divertiment ll.lm!rL Orquestra Simfònica de Tenenfe.Dir~ Vfctor Pablo Pérez. (12m). BRUCH: •Jubilate, Amen·, op. 3. Cheryl Studer. soprano. Ambroslan Slngers. Orquestra Simfònica de londres.Oir.: lon Marin. (4m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BEETHOVEN: Fantasia per a plano. COli orquestra, en do m. op. 80, Maurizlo Pollini. piano. Cor de la clu1lt ~ Viena de l'Associació de Cancells. Orquestra Alharmònica de Vlena.Oir· Claudio Abbado. (18m). STRAUSS, R.: El burgès gentilhornt, Sl'l op. 60. Orquestra de Cambra Anglesa.Oir; ~ Tate. (38m). MONTEVEROI: 2 peces vocals. Emma Kirk.by, soprano. lan PartidQe. tenor. David Thomas. baix. The Parit{ i lnstruments.Oir.: Ron Goodman i P!lll Holman. (14m). CHOPIN: Polonesa, op.S3 "Heroica". Jean-Yves Thibaudet, plana. (6m). WEBER: Missa solemnis, "Missa del caçador". Solistes, cors i orquestra de 5ainl Mdi de Munic.Dir.: Ernest Ehret (45m). DANSES POPULARS FRANCESES OEl SEGLE XVI. The Broadside Band.Oir.: Jeremy ~ (11m). MART!NU: Quartet de corda n. 6. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA JeSll¡ ís Quartet Panocha (23m). MOZART; "Ah, dov'è 11 perfldo?", quintet final de l'òpera "Don Giovanni". Margaret Price. Oonna Anna. Sylvia Sass, Donna Elvira. Stuart Burrows, Don Ottavio. Lucia Popp, Zerlina. Alfred Sramek, Masetto. Orquestra Filharmònica de Londres.Dir.: Georg Solti. (7m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música per a piano de Frederic Chopin Concert per a piano i orquestra n. 1, op. 11. Olli Mustonen, plano. Orquestra Simfònica de San Franclsco.Dtr.: Herbert Blomstedt. (40m(. 15:00 BUTLLET DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. t:espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto Boris ChrlstoH VERDI "Ella giammal m·amo"...Dormirò sol net manto mio regal' ària de l'acte IV de "Don Cario". Boris Christoff, baiX. Pbilarmonia Orchestra.Dir.: Jerzy Semkov. {11m). DARGOMIZHSKI: Elegra. Boris Chrlstoff, baix. Antonio Beltrami, piano. (4m). MOZART: "Cosi dunque tradiscí...Aspri rimorsl atroci", ària de concert per a baix l orquestra, KV 512. Boris Christolf, batx. Orquestra Simfònica de la RAI.Dir.: lovro von Mataclc. (6m}. MASSENET: "Essa m'adora•, duet final de l'acte ter de Ja comèdia heròica en cinc actes "Don Quixot". Teresa Berganza, mezzosoprano. Boris Christolf, baix. Orquestra Simfònica de la RAl de Mtlà.Dir.: Alfredo Simonelto. (2m). BALAKIREV: El guerrer. Boris Christoff, baix. Antonio Beltramí, plano. (3m). GLUCK: ·con Ie mei guardie...Otu la cosa mia plú cara", ària de l'acte 11 d~lfigênia a Aullda". Boris Chrlstolf. baix. Philarmonia Orchestra.Dir.: Jerzy Semkov. (1 1m). VERDI: Pròleg de ''Simon Bocanegra". Boris Christofl, baix. Cor i Orquestra del Teatre de l'Opera de Roma.Dir.: Vittorio Gui. (6m). 16:QO A FONS ELS GRANS DIRECTORS. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benrto. GllnterWand BRUCKNER: Simfonia n. 1. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Colònia. Dir. Günter Wand. (49m). 17:00 LA TARDA DE L'OIEHT Programació reahl2ada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Burés I Àlex Robles. 20:00 BUTLLETI DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya 'College hornpipe", "Star of the county down·. dues melodies tradrcionals. (Arranjaments fets per Edgar Meyer i Mark o·connor) Mill1< o·connor, violi. Yo-Yo Ma, violoncel. Edgar Meyer. contrabaix. (Sm). GARDEL: Tango (por una cabeza), de la pel·licuta "Esencia de mujer·. ltzhak Per1man, violi. Orquestra Simfònica de Pittsburg.Dir.: John Wllliams. (4m). MOZART: Arranjament per a guitarra del Rondo per a vlol! l orquestra. KV 373. Pepe Romero, guitarra. Academy ol St. Marun-ln·tt\e-Aelds.Dlr.: lona Brown. (7m). POULENC: Allegro vivace del Sextet Robin Bowman, piano. Quintet Haizea. (7m). BREL: Ne me quítte pas. Jacques Brel, veu. Gérard Jouannest. piano. (4m). BOROOIN: Quart moviment de la simloma n. 2 Orquestra filllarmònlca de Rotterdam.Dir.: Valery Gergiev. (7m). GLUCK: "Ouel chiaro no• (Aquell riu clar), ària de l'òpera "la corona". Cecdia Bartoli, mezzosoprano. Acadêmia de Música Antiga de Ber!ín.Dtr~ Bernhard Forc«. (10m). SCHUBERT: Moviment de trio. D.28 Tlio Opus 8 (10m). MERCERIMANCINI: Moon River. Brad Mehldau. ptano. Lar¡y GrenadiBr, contrabaix. Jorge Rossy, bateria. (11m). WEBER Primer moviment del quintet amb clartnet, op. 34. Pascal Moraguàs, clarineL Quartet de Praga. (1Om). GERSHWIN: "An american in Paris", "Tbe man I love·, "Somebody toves me·, "fascinallng rbythm". Josep Maria Escnbano. piano. (10m). VIVALDI: Concert op. 8 n. 4 "l'Hivern" de "Les estacions" (Arranjament fet per Joris van Goethem). Manon Verbruggen. Quartet de flautes de bec de Flandes. (9m). MOZART: •Der Hòfie Rache kocht in meinem Herzen·, ària de la Reina de la nit. de l'òpera la flauta màgica Natalie Dessay, rema de la nit. Les Arts Florissants.Dir.: William Chrislie. (3m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CO NCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. BERLIOZ: El Carnaval Romà, op. 9. SAINT·SAENS: Concert per a violoncel n. 1. op. 33. CHAUSSON: Simfonia op. 20. ROUSSEL Bacus i Ariadna, Suite n. 2, op. 43. Sophie Roltand. violoncel. Orquestra Ciutat de Barcelona. Dir. Jean Rlumel CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 17 de desembre de 1988 al Palau de la Mústca Calalana. TEMPORADA OCB 198819. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims proorames 0:30 L'AUDIOVISUAL Emès dtumenge passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del omuns. Dimarts. Dimecres. Dijous Divendres. de 14.00 a 1S.OO). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Allred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:1q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emtssió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres, de 10.03 a 13JJO). D~D~,15DE~ DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vrves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins tnformalius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI NAVARRETE: "Adio querida", del recull de les Melodies de Sepharad. Anna RicC1 , mezzo-soprano. Bema! Castrllejo. flauta. Jordi Russfnyol. guitarra. (2m). GLINKA: Simfonra sobre dos temes russos. BBC Pbtlharmonic.Dir.: Vassily SinaJSky. (13m). MONTOLIU: "T'estimo tant..: . Tete Montoliu. (3m). WAGNER: "Eine Faust-Ouvertüre· (Una Obertura sobre Faust). WWV 59. Orquestra Fllharmòntca de la Ràdio de França. Dir.: Yutaka Sado. (13m). GALUPPI: Concert per a clavicèmbal i corda en Fa M. Edoardo Farina. I Sohsli Veneb.Oir.• Claudio Scimone. (14m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MUsiCA GARRETA: Juny, sardana. La Pnncipal de la BISbal.Dir~ Ricard Viladesau. (Sm). BIZET: Slmfonta en Do M. Orquestra Ciutat de Granada.Oir.: Josep Pons. (31m). BRAHMS: lntermezzi. op.117 Radu lupu, plano. (17m). MOZART: Simfonia concertant KV 297b. Aurèle Nrcolet, flauta. Helnz Holliger, oboè. Hermann Baumann. trompa. Klaus Tbunemann. fagot Academy of Sl Martin-in·the·Aelds.Oir.: Nev!lle Marriner. (28m). SAINT·SAENS: "El rossinyol i la rosa•. vocalise de "Parysalls". Edrta Gruberova, soprano. Orquestra Simlòntca de TòquiO.Oir.: Fiiedricb Haider (Sm). TUBIN.· Stmlonia n. 3. Orquestra Simfònica de la RàdiO Sueca. Dir.: Neeme J~rvi. (34m). LULLY: Te Deum. Le Concert Spirituei.Dir.: Herva Niquet. (29m). BAX: Roscatha, poema simfònic. Orquestra de I'Uisler.Dir.: Bryden Thomson (11m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 GRANS INTEGRALS La múslea orquutntl de Max Bruch Concert per a YIOIIt orquestra, op. 26 Anne·Sophie Muller, vtoli. Orquestra Filharmònica de Ber!ln.Oir.: Herbert von Karajan. (27m). Simfonia n. 1. op. 28. Orquestra de la Gewandhaus de Lelpzlg.Dir.: Kurt Masur. (?8m). 15:00 BUTLLETf DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA SOLA. l'espai temàtic de Catalunya Musica presentat per Eulàlia Benrto. El contrabaix BOTESSINI: Gran concert per a contrabaix. en la sostingut menor. Thomas Martin. contrabaix. Emma Johnson. clarineL José Luis Gartía, vlolí. Orquestra de Cambra Anglesa. Dir~ Andrew Lltton. (24m). PLEYEL: Nocturn per a oboè, dues violes, dues trompes l contrabaix. Concllium Mustcum. (17m). ALBORS I ASINS: "Quan parta el contrabaix". sardana. Jordi Roscada i Mani. contrabaix. Cobla Montonns.Dir. Mart[ Camós. (Sm). 16:00 AFONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'esPill tenülic de Catalunya Música presentat per futarra Benrto. Jordi Casat CINC CANÇONS TRADICIONALS CATALANES. Orfeó Català Dtr_Jordi Casas. (14m). ROSSINI: u Camevale dr Venelia. Ave Maria. Àngel Soler, piano. Orfeó Català.DJr.: Jordi Casas. (Sm). GUERRERO: Cinc Villanescas. Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana.D1r.: Jordi Casas. (15m). TOLDRÀ: Set cançons populars. Orfeó Català.Orr~ Jordi Casas. (13m). FALLA: Balada de MaUorca Mana Gil. soprano. Cor de Cambra del Palau de la MÚSica Catalana. DIT.: Jordi Casas. (Sm). ,\ 17:00 LA TARDA DE l'OIENT Programació reahttada a partir de les pettcions dels nostres otents. Presentació acàrrec de d'Olga Cardús 19:00 CICLE DE liED MAHLER: "Des Knaben Wunderttom·. (El Corn de l'Abundància). Dietrich Fischer·Dieskau. barilon. Orquestra Filharmònica de Ber!in.Oir.: Dan~el Barenbotm (48m). 20:00 BUTLLETf DE NOTiCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Cetaya. DVORAK: Pomer moviment del quintet amb plano op. 81 Andras SeMI, plano. Quartet Panocha. (13m). GREENIBROWNIHOMER: "Senttmental journey··. Cor del Taller de Músics. Francesca Pattno. soprano.Oir xavier Garriga (Sm). PIAZZOLA·: Primer moviment de la Tango Suite. Walter feybli i Daniel Emi. guitarres. (Sm). GUNKA· Pas de quatre, dansa extreta de l'òpera ·una vida per al tsar". Orquestra Srmfòntca "Txaillovskt de ,ta RàdJO de Moscou.Dir.: Vladimir Fedosselev. (6m). MEYERBEER: ·o paradiso·. ària de l'acte IV de l'òpera t:Afncana. Enrico Caruso, tenor. (4m). VIVALDI: Concert per a violi, violoncel, corda i continu, RV 544 ·u Proteo ò sia 11 Mondo al rovescio". 11 Glardino Armontco.Oir.: Giovanni Antomnt. (10m). CHUECA & VALVERDE. Tango i Xotis de "la Gran Vta" Vrctòna dels Angels Orquestra Nacional d'Espanya Dtr.: Rafael Frühbeck de Burgos. (6m). BRAHMS· Quart movrment del sextet de corda n. 1, op 18. Quartet Amadeus. Cecil Aronowitz. Viola. William Pleeth. Violoncel. (10m). ELLINGTON Thai Doo-wah Tbing, de "11 Don'l Mean a Thing lf 11 Ain't Gol Thai Swing". Adaptació (!e Luther Henderson. Clark Terry, trompeta. Bobby Watson, saxOfon. Joshua Redman. saxòfon. Joe Lovano, wOion. Regina Carter, violi. Geri Alien. plano. lewis Nasb, bateria. PeiEr Washtngton. contrabaix. Orquestra StmfOnica de la ciutat de Birmrngbarn.Ofr.: Srmon Ratlle. (9m). FAURE: Concert per a violi 1orquestra Rodolfo Bonuccl. Orquestra Filarmònica de ta Ciutat de Mèldc.Dir.: Enrique B.ilil. (16m). BRIOGEWATER/PAPADIAMANDIS: "Heartache caravan·. Dee Dee Brldgewater, veu. Con¡unt instrumental. (Sm). BJ0RKJMENDOZA. "New World", tema de la pel.lfcula "Ballando en la oscuridad". Bjrlrk. veu. (4m). LISZT: Cor del VaiXell fantaSma de Wagner Jorge Bolet, piano. (5m). GOUNOD: ·serenata• (cançrl de bressol). Oagmar Schellenberger. soprano. Semjion Slcigtn ptano. (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presen14t per Alfred Celaya. Obres de MOMPOU, TOLDRÀ. MONTSALVATGE. GARCIA ABRIL. RIBAS, COLOMÉ. BALSACH i HUMET. Júlia ArnO. soprano. Eladi Dalmau. plano. CONCERT enregistrat per Catalunya Musica el dia 29 de març del 2001 a la sala d'Actes de.f'SGAE de Barcelona, dins el cicle AVUIMUSICA 200011 . CONCERT· HOMENATGE A ANNA RICCI. (59m). 23:45 NOCTURN Música per ¡çabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Cetaya. ~ .. .$ e f:!' ;r 208 ;::;! :l. ... ;a. El ~- e!. ~ E 3 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA PROGRAMACIÓ Dl NIT RepetJeig dels últ1ms programes 0:30 MUSICA CORAL Emès drmecres de la setmana passada. 1:30 MÚSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Drmarts a les 19:00h). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana antenor (Ordre d'emissió: RepetiCió del Dilluns. Dimarts, Dimecres. DiJOUS, Divendres. de 14.00 a 15.00) 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos Ja setmana anterior. (Ordre d'emlss1ó: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). ::= .... s .~ ...., =' ;i" 208 ~ ~.,.., 60 s ...., = ¡;¡· Q E: ~ ""' 4 DISSABTI, 16 DE FEBRER DEL2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Sublrà. Recull d'obres breus. Inclou butlleti de noticies i agenda musical 10:00 CONCERT BARROC MONTECLAIR: Morte di Lucretia, cantata n. 9 del llibre lller; per a soprano. dos violins i b.c. les Arts Aonssants.Dir.: William Chñstie. (15m). CLERAMBAULT: Orphée. cantata per a soprano. flauta. violí i b.c. Sandrine Prau. soprano. Les solistes du concert Spirituei.Dir.• William Christie. (17m). MONTECLAIR: 11 dispetto ín Amore, cantata n. 7 dellllbre !fon; per a contra· tenor 1baix continu. les Arts Florlssants.Oir.: Wllltam Christle. (11m). CLERAMBAULT: "Exultat omnium", motet de Sant Sulpici. Gêrard Lesne, contratenor. Mark Padmore. tenor. Josep-Miquel Ramon i Monzó, baix. 11 Semlnarlo Muslcale. (9m). 11:00 MÚSICA PER A COBLA GARRETA: ''Boirines· , sardana. Cobla Sant Jórdl Ciutat de Barcelona.Dir.: Concepció Ramió i Diumenge. (4m). MORALEDA: Retaule Mailorqul, glosa per a cobla i timbals. Cobla Eis Montgrins. (11m). TOLDRÀ: "lluna plena", sardana. Cobla Sant Jordi Ciutat de Barcelona.Dir.: Antoni Ros-Mar~. (3m) TARRIDAS: lslas Canarias, pas-doble. Cobla Mediterrània.Dir.: Jordi león. {4m). ORTI MARTjN: "Per un carni d'argent", sardana. Cobla Juvenlvola de Sabadell. (Sm). DANSES TRADICIONALS CATALANES: Ball pià de Llavaneres. Cobla Sant Jordi.Oir.: Jord1 león. (Sm). RICARD LAMOTE DE GRIGNON Enyor. Cobla Sant Jordi. Cobla Ciutat de Barcelona. Oir.; Jordi León. (6m). TAVERNA·BECH: Rondalles, suite Cobla Sant Jordi· Ciutat de Barcelona.Dir.: Jordi León. (9m). VENTURA: "Una mirada", sardana. Cobla Sant Jordí.Ciutat de Barcelona. Enregistrament fel per catalunya Música el dia 23 d'octubre del 2000, al pavelló de la Draga, Banyoles. FESTES DE SANT MARTIRIÀ 2000. (4m). 12:00 AGENDA MUSICAl 12:Q3 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió I realització: Pere Burés i Àiex Robles.Repetlcló del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carrnina Malagarriga. ARRIAGA: Els esclaus feliços. obertura pastoral. Le Concert des NaciOns.Dir.: Jordi Savall (8m). FASCH: Quartet en Si b M per a flauta de bec. oboè, violí i baix continu. Camerata KOin. (9m). Pipi langstrump-potpurri. Real Group. (1m}. SCHUMANN: Adagio i allegro, op. 70 RaphaeJ Walllisch, violoncel. Peter Wallfisch. piano. (10m). GLAZUNOV: "Hivern" de "les estacJOns". Orquestra de la Suisse Romande.Dir.: Ernest Ansermet. (10m). HEFTVDANIEL: "Count Basie". Henri Sa.lvador amb Chrístian Chevalller i la seva orquestra. (3m). BRAHMS: Primer moviment, allegro molto, de la Serenata n. 1, op. 11. Orquestra Filharmònica de Berlfn.Dir.: Claudlo Abbado. (13m). BEETHOVEN: "The sweetest lad was Jamie", "Dim, dfm ls my eye", dues de les Cançons escoceses. Julie Kaufmann. soprano. Nou Trio amb piano de Múnic. (8m). SCARLATTI, D.: Sintonia Conjunt XVIII-21 Musiques des lumières.Dir.: Jean-chñstophe Frise. (4m). SCHUBERT: Primer moviment de la Sonata per a violí i piano, O384. Gidon Kremer. violi. Oleg Maisenberg, prano. (Sm}. PURCEll: Xarona en sol m (Arranjament de Benjamin Britten). Orquestra filharmònica de londres.Dir.: leonard Slatkln. {1m). VOLLSTEDT: Comic Cake Walk. Thomas Füri, lorenz Hasler, violins . Ferenc Szedli!.k. violoncel. Béla Szedlak, contrabaix. Wemer Giger, piano. (3m). STRAUSS, A.: ·courante i carlllon·, dos fragments de la Suite de danses sobre peces de Couperin. Sinfonietta de Montréai.Olr.: Chartes Dutolt. (Sm). MARLOWJSCOTI: "A taste ol honey"• Quincy Jones i la Big Band Bossa Nova. (3m). MENDELSSOHN: Simfonia per a corda n. 6. Concerto Kòln. (1Om). CORBffiA: Caprici de ciacona per la B. Ensemble Kapsberger.Dir.: Roll Uslevand. (Sm). LALO: Vafs de la cigarreta, del ballet "Namouna". Orquestra Filharmònica de Monte· Carlo.Dir.: David Robertson. (6m). ARCHERITHOMPSON: "lleve you". Benny Waters, saxo. Chartes "Red" Richards, piano. Johnny Williams, baix. Jackle Wifliams, bateria. Vic Juris, guitarra. (Sm). MOZART: Primer moviment del concert per a violi i orquestra n. 2, KV 211 . Cho-Liang Un, violí. Orquestra de Cambra Anglesa.Dir.: Raymond leppard. (9m}. MONTEVERDI: Beatus vir Secondo a 5 (Salm de "Selva Morale e Spirituaie"). Cantus C61ln. Concerto Palatino.Dir.: Konrad JungMnel. (Sm). RIMSKI·KORSAKOV: Obertura de la Gran Pasqua Russa. Orquestra filharmònica de Nova York.Dir.: Yuri Temlf!<anov. (16m). SAINT·SAENS: cançó de bressol, op. 38. Olivier Charller. vrolr. Jean Hubeau, plano. (Sm). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Ignasi Pi~ol. MENDELSSOHN: Paulus, oratori op. 36. Hele Kwon, soprano. Elzbleta Ardam, contralt. Hans Peter Blochwit2, tenor. Peter Uka, baix. Bach·Ensemble de l'Europa Chor Akademíe. Orquestra Slmlòníca de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya.Oír.: Joshard Daus. (122m). TXAIKOVSKJ: Litúrgia de Sant Joan Crisòstom, op. 41. Cor de cambra del M1n1steri de la URSS.Oir.. Valeri Polyanskl. (54m). 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Matlofré. 22:00 AGENDA MUSICAl 22:04 A LA MANERA DE..... Un conVIdat ens proposa i comenta fa música que li agrada. Guió i presentació de Joan V1ves 0:04 NOCTURN Música per acabar el dta. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels illtims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguílera. Resum dels millors programes de la setrnana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte I diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarriga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'em1ss1ó: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 17 DE FEBRER DEL 2002 8:00 MATINAl Música per començar et dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butiletl de notfcles 1agenda musical 10:00 CONCERT BARROC FARINA:: cappriccio stravagante. Ricercar Consort. (18m). MERULA: Cançons, motets I sonates. Conjunt vocal i instrumental Atzwilliam • (27m). FARINA: Pavana a 4 Musica Antiqua KBin (4m). FARINA: Pavana tertla. Ricercar Consort. (7m). 12:17 GUIA MUSICAL la Informació ll·lustrada sobre eis concerts !l'activitat músical de la temporada.Un espai presentat per Pilar Sublrà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarriga. SCHUMANN; Quart moviment de la simfonia n. 1. op. 38 "Primavera·. Philarmonla Orchestra.Dir. Christian Thielemann. (9m). SIGLERIGOODHART/HOFFMAN; l'm ina dancing mood. Dave Brubeck, plano. Paul Desmond. saxo contralt. Joe Moreno. bateria. Eugene Wright. baix. (3m). BEETHOVEN: Primer moviment del quartet de corda op. 18 n. 1 Quartet de corda Amadeus. {1m). TAGLIETII: Concert op. 6 n. 4 "a qualtro" amb violoncel obligat en FaM. Sonatori de la Giolosa Marca. (8m). SCHUBERT: Danses alemanyes, o 783. Alfred Brendel, plano. (11m). BORODIN: A les estepes de l'Àsia Central. Orquestra Filharmònica Samara.Dir.: Samuel Friedmann. (Sm). SANZ, G.: ''Clarines y trompetas", del tractat ''lnstrucción de música sobre la guitarra espaftola" {1674·75). Hopklnson Smith, guitarra barroca.Dir.: José Mlguel Moreno. (3m). COPLAND: "Three Ullin American Sketches• {Tres tastos de l'Amèrica Llatina). Orquestra de Cambra saint Paui.Dir~ Hugh Wolf!. (10m). GRIEG; Cinc cançons. op. 26. Hakan Hagegard, baríton. Warren Jooes. piano. (10m). DELIBES: "Pizzicati i seguici de llactt:f de fa Suite del ballet Sílvia. New Philharmonia Orchestra.Dir.: Cha.-!a Mackerras. (8m). UVINGSTON/EVANS: "To each his 0\ln' Johnny Hartman. veu, i orquestra. (3il-r TXAIKOVSKJ: Marxa eslava, op. 31 Orquestra Simfònica da Xicago.Dtr · Daniel 8arenboim. {1Om). MENDELSSOHN: Quart moVlment d!l Quintet de corda n. 1, op. 18. Hausmusik. {6m). SIBELIUS: Segon moviment de la Slmlonia n. 4 Orquestra Filharmònica de Berlfn.Oir,: James l evine. (Sm}. GLOVER, HENRY: "Drown In my own tears· . Shiriey Horn, veu i piano. Charies Able! baix. Steve WilOams, batería. Gary Bai11. saxo contralt (5m). HARTY: The Londonderry Air. Pan Hon lee, violí. Orquestra de I'Úister.Dic Bryden Thomson. (Sm). MOZART: Tercer moviment del conce1 re a plano, KV 385 {Arranjament per a quartet amb piano de Mozart). Alfred Brendel. piano. Ouartet Alban 8!1> (1m). DU KAS: Tercer moviment de la simf0'111 en DoM. Orquestra Simfònica de CinCinnati Oir. Jesús lópez Cobos. (11m). GIULIANI: Rondó militar del Gran Duet Concertant per a flauta i guitarra op 52. Mikael Helasvuo. flauta. Jukka Savrjol guitarra. (7m). STRAUSS, J.(ll): Missatger del cama·,¡l, op. 270, vals. Orquestra Vienesa Johann Strauss.Oir; Willi Boskovsky. (7m). ROSSINI: ·ounque io son", duet de rlr:h primer de l'òpera "El barber de Sew~· Eva Mai, soprano. Bruno Praticò, ~am~ Orquestra Simlònica de la Rà~io de Múnic.Oir.: Marceilo Vlo.ttl. (Sm). 17:00 TEMPORADA D'OPERA BELLINI: Norma Maria Callas. Marlo Allppeschí. Ebe Slignani. Nicoia Rossi·Lemeni. Paolo Carolí. Rina Cavallar!. Cor i Orquestra6' Teatro alia Scala. de Milà. Dir.: Tulflo Se rafi n. (161m). 20:03 l 'AUDIOVISUAl Un programa d'Àiex Gorina. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:114 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes mustiS d'interès. Presentat i conduil per .loò1 Vrves. i realitzat amb la colabornció C!1 Consell Català de la Música. 0:04 NOCTURN Música per acabai el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al merta!.l càrrec de Montse Agullera. Resum l!!ls millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmtl anterior. (Dissabte i diumengeales 10:00h). 2:30 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmloa Malagarrlga . Programes emesos la setmana anletiOI (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Oiumengt.de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana an~ (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. D,IIII(J!! Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00~ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA DILWNS, 18 DE FEBRER 2002 7:08 MATINAL MúsiCa per començar el daa presentada per Joan Vrves. Recull d'obres breus. Inclou butlletinS informatius i agendes musiCals 9:00 sunlfTf DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI PURCELL: "Greal minds against themseiVes conspire•, "Thy hand, Belinda", "When I arn laid in earth", "With dropping wings ye Cupids corne·. final de l'òpera en tres actes Dido i Enees. Lynne Oawson, soprano Clare College Chapel Choir. Orquestra ol the Age ol Enllghteoment.Dir.: Reoé Jacobs. (13m). MASSOT: Nostàlgia. Camerata ·sa nostra".Oir.: Bany Sargenl {1m). BOCCHERINI: Quintet per a violins, viola, violoncel i contrabaix, op. 39 n. 1, G 337. Ensemble 415. (14m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA ROSSINI: Obertura de ròpera 'El viatge a Re1ms". Nalional Philarmonic Orchestra.Dir.: Riccardo Chailly. (Bm). HAYDN: Ariadna a Naxos, cantata. Teresa Berganza, mezzo-soprano. Orquestra de Cambra Anglesa.Dir.: Marcello Violti. (19m). ARRIAGA: Simfonia en Re. Orquestra de Gambra Anglesa. Dir.: Jesús López Cobos. (28m). FASCH: Concert per a clarinet, 2 oboès, fagot, corda i b.c. en Sl bemoll M. Vlrtuosi Saxoniae.Dir.: Ludwig Gütler. (11m). BRUCKNER: Missa Solemnis en sib m. Christlane Oelze. Claudla Schubert. Jòrg Dúrmúller. Reinhard Hagen. Cor I Orquestra Simfònica de Bamberg.Dir.: Kart Anton Rickenbacher (32m). LAMOTE DE GRIGNON. R.• "PrelUdiS a l'amic absent•. Jordi Masó, piano. (15m). BORODIN: Simfonia n. 1 Orquestra Filharmònica de Rotterdam.Dir.: Valery Gergiev. (35m). BARSANTI: Concerto Grosso, op. 3 n. 10. Maurlce André, trompeta. Wilrttemberglsches Kammerorchester Hellbronn.Dir.: Jòrg Faerber (11m). 13:00 NOU PUNT NOU PresentaCió de les últimes novetats disCOQràflques aparegudes al mercat. a ~rrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral de Max Bruch Simfonia n. 2, op. 36. Orquestra Alharmònica GOrzenlch de Colònla.Dir.: James Confon. (37m). Romança per a violi i orquestra, op. 42. Salvatore Accardo, violí. Orquestra de la Gewandhaus de Leipzig Oir Kurt Masur. (12m). 15:00 BUnLETi DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA NOVA MÚSICA. L'espai temàtic de catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. MOSSOLOV: Sonata n. 4. op. 11. Russudan Khuntsarta, plano. (11m). XOSTAKOVITX: Sis romances sobre versos de Raleigh, llurns i Shakespeare, op. 140. Seroe1lellertws. baix. Orquestra S1mlònJCa de Gòteborg.Oir; Neeme Jllrvi. (15m). SCHNITTKE: Passacaglla per a gran orquestra. Orquestra Simfònica de Malm6 Oir.: Lelf Segerstam. (I 9m). 16:00 AFONS LES VERSIONS DE REFERtNCIA. L'espai temàtic de catalunya MúsiCa presentat per Eulàflél Benrto. Albert Roucsel le festm de l'araignée, ballet - pantomima Op.17. Orquestra dirigida per Albert Roussel. (16m). Amoureux séparés, light. Saraband, Jazz dans la nuit, quatre cançons. Ctaire CroiZa, soprano. Albert Roussel, piano. (12m), Le jardm mouillé, lnvocalion. Dues cançons. Claire Croiza, soprano Albert Roussel, piano. (Sm). Suite per a plano, op. 14. Jean Baguet. (21m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realittada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA ANTIGA HOLBORNE: Gallardes, pavanes i allemandes. The King's Noyse.Dir.: David Douglas. (17m). OOWLAND:: Lachrlmae or Seaven Tea res a 5. Musica Antiqua de Colònia.Dir; Reinhard Goebel. (28m). BYRO: "Walsmgham" Ursula Ouetschler clavicèmbal. {Sm). 20:00 BUnLETI DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:1 O ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. STRAUSS, R.: "Aixl parlà Zarathustra", op. 30, primer moviment. Orquestra Alharmòmca de Berlln.Oir.: Herbert von Karajan. (2m}. VIVALDI: Magmfica1, RV 610. Emíly Van Evera. Nacy Argenta, sopranos. Maragaret Cable, contralt Gatherine King, mezzo. Taverner Consort and Players.Dir.: Andrew Parrot. (14m). RAMAN: "Maya·. Susheela Raman. veu i tanpura. Sam Mills. Hilaire Penda Ojanuno Dabo. Aret Durvesh. Vincent Segat. (Sm). HOMS: Variacions sobre un tema popular català. Jordi Masó, piano. (11m). BARTOK: Allegro, de les "Dues imatges•, op. 1O(Sz 46). Orquestra Philharmonia.Dir.: Hugh Wolff. (9m). PORTER: all right with me·. tema de pe).licula "Can, Can". Frank Sinatra 1Orquestra.Dír.: Nelson Riddle. (2m) ELGAR: Marxa de la Coronació. Orquestra Simfònica de londres.Oir.: Barry Tuckwell. (10m). SCHUMANN: Fantaslestiicke op. 73. Steven lsserlis, violoncel. Orquestra de cambra Alemanya. Oir. Chrtstoph Eschenbach. (11m}. MOZART,L.: Simfonia da caccia per a quatre trompes i corda. Herman Jeurissen, Michael Holtzel, Vincent Lévesque, Lenno de Ruyter, trompes. Concerto Rotterdam.Oir.: Heinz Friesen. (12m). GIULIANI: Variacions sobre un tema de Handel, op. 107. John Wililams. g01tarra (1m). HAYDN: Primer moviment de la simfonia n. 43 "Mercuri'' The Engllsh Concert.Olr.: Trevor Pinnock. (7m). BAYES/NORWORTH· "Shine on harvest moon·. Oave Brubeck. piano. Bill Smith, clarinet Jack Six. baix. Randy Jones, bateria. (Sm}. VERDI: "Tacea la notte•, de l'acte primer de l'òpera 11 Trovatore. Julia Varady, soprano. Orquestra de Bavlera.Dir. Dletrlch-Ascher Dwskau. (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA TEMPORADA DE L'OBC. Presentació: Alfred Cetaya_ HOMS: Derivacions. Moviment simfònic per a orquestra (l' audiCió). MENDElsSOHN· Concert per a violi i orquestra, op. 64. STRAUSS: Don Joan. ·u·s op. 20. STRAUSS: Les entremaliadures de nu Eulenspiegel. op. 28. Katia NoveU, viofi. Orquestra S1mtònica de Barcelona i Nacional de cat.alunya.D~r: Franz-Paul Oecker CONCERT enregistrat per catalunya Müsica el óaa 15 de febrer del2002 a l'Auditori de Barcelona. POEMES SIMFONICS DE STRAUSS. TEMPORADA OBC 200112002. 23:45 NOCTURN Musica per acabar el dia. Presentació a ~rrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nn' Repetició dels ultims programes 0:30 MÚSICA ANTIGA Repetició del programa emès d1iluns passat. 1:30 CICLE DE LIEO Emès divendres passat 2;30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del 01iluns, Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Cetaya Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:1~ a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de DHiuns. Dimarts, D1mecres, Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 19 DE FEBRER DEL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presenlada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius I agendes musicals. 9:00 BUnLETi DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI HARTY: Una suite sobre John Fietd. Orquestra de I'Üister.Dir.: Bryden Thomson. (20m). PUJOL: Pirinenques, suite. Cobla Mediterrània. Cobla La Principal de la Bisbal. Cobla Sant Jordi. Oir.: Jordi León. (13m). BACH: Partita BWV 997, en dom. Roll Uslevand, llaüt barro.; ¡13m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA ELGAR: FroiSSart, concert obertura, op. 19. Orqueslra Nacional Escocesa. Dir Alexander Gibson. (14m). VIVALOI: Concert op. 8 n. 7, RV 242. Concentus Musicus de Viena. Dir N Harnoncourt. (1m). KHATXATURIAN: "Spartacus·. ballet. Extractes. Orquestra del Teatre de Bolshoi.01r.: Evgueni Svetlanov. (32m). MEYERBEER: "Obeau pays de la Touralne". ària de l'òpera Les Huguenots. Montserrat CabaJiê. Nova Orquestra Filharmònica de Londres. Oir.: Reynald Giovaninettí. (7m). SCHUBERT: Fantasia per a violi i p~no op. post 159. o 934. lssac Stern. Daniel 8arenbolm. (26m). HANDEL: 11 duetlo amorosa. cant.lta tfWV 82. Nancy Argenta. soprano. Mlchael Chance, contratenor. Orquestra Barroca de Fre1burg.Dir.: Gotlfried von der Goltz. (21m). BOCCHERINI: Simfonia op. t2 n. 6. New Philharmonia Orchestra.Oir~ Raymond Leppard. (25m). BRAHMS: Trio amb ptanO, op 8. Trio Beaux Arts. (30m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de tes últimes novetats diSCogràfiQues aparegudes al mercat a ~rrec de Montse Agu1lera. 14:00 GRANS INTEGRALS Lli musica orquestral de Max Bruch Concert pe1 a violi 1 orqutstra n. 2, op. « ltlJlak Per1man, ViOlí. Orquestra Filharmònica d'lsraetOir; Zubin Mehra (24m). Fantasia escocesa per a violi i orquestra, op. 45. Jascha Helfotz, violi. Nova Orquestra Simfònica de Londres.Oir. Malcolm Sargent (26m). 15:00 BUnLETf DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 AFONS ELS COMPOSITORS CATALANS. t:espa1 tem~tic de catatunya MúsiCa presentat per Eulàlia BeRito. Fnncesc Taverna-Bech 16:00 A FONS L'ÒPERA. !:OPERETA I LA SARSUELA. t:espal temàtic de Catalunya Música presentat per Eul~ha Benito. SOROZABAL: "No corté mas que una rosa· i "Hace ~~em po que vengo al taller•, fragments de la sarsuela La del manojo de rosas. Pilar lore119ar. Renato Cesari. Coro cantores de Madrid. Orquestra de Conciertos de Madrid.Oir.: Pablo Sorozabal. (7m). FERNANDEZ CABALLERO: El duo de la Africana Montserrat caballé, soprano. Bernabé Marti. tenor. Orquestra Simfònica.O~r: Eugenio M. Marta. (7m). VIVES: "Por el humo se sabe doode esU el tuego•, de Ooña Francisquita. Jaume Aragall. Orquestra Filharmonia d'Espanya.Oir.: Lamberto Gardelli. (4m). BRETON: Jota, de la sarsuela "La Dolares", Pedro Lavirgen. Coro Cantores de Madrid. Orquestra de Conciertos de Madrid.Dir Pablo Sorozabal. (7m). MORENO TORROBA: "De este apacible rincón•, ària de la sarsuela Luisa Femanda. P!acldo Domingo. Orquestra Simfònica de sarcelona.Dir l. A. Garcia Navarro. (3m). SERRANO: Alma de Oios. sarsuela. Carmen Si nova. Antonlo Blancas. Antonlo Martelo. Fernando Martfnez. Juan Agudo. Cor cantores de Madrid Orquestra Filharmonia d'Espanya.Dir· Rafael Frilhbeck de Burgos. (20m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT ProgramaCIÓ rll3httada a partir de les peticWns dels nostres oients. PresentaCió a càrrec de d'Olga Cardús 19:00 MÚSICA DE CAMBRA SUK: Quartet amb plano, op. 1. Jan Panenka Josef Suk. Jan Talich. Mlchaela Fukacova. (22m). YSAYE: Poema eleglac per a violi i piano, op. 12. Ph.ihppe Graflm Pascal Devoyon. (13m). DOHNANYI: Serenata per a trio de corda. Trio Domus. (21m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. TXAIKOVSKI: Vals 1polonesa de l'òpera "Eugen Onegu¡n". Orquestra Simfònica de I'URSS.Oir.: E. SvetJanov. (12m). ZAKO. SIZWE: "Take my hand" Rebecca Malope, veu. Cor 1grup instrumental. (4m). ALBINONI: Concert en Si b M op. 7 n. 3. Michala Petri, flauta de bec soprano. I Solisti Venetí.Dlr.: Ctaudlo Scimone. (7m), GERSHWIN . Preludis de jazz per a plano. Emlllelchner, plano. (7m). HUMET: L'effmera caric1a del vent. Fu-Mon (9m). HONEGGER: Moviment simfònic n. 3. Orquestra Simfònica de la Ràdio T~eca a Praga 01r: Petr Altrichter. (11m). "La filla del marxant•, cançó trad1Ci01131 catalana harmonitzada per Manuel Ottra. Cor Ueder ~mera Dir; Josep Vila. (2m). ïodio Amor Meu·. •ota i lfrt", dos 5 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ...,..., ¡;:o = = ~ a Bl' ~· -= 208 ~. e fil ~· Q .......eE 6 temes del musicai"Todio Amor Meu·, de ta companyaa Dagoll. Dagom. Nina 1Orquestra (7m). ROSSINI: Obertura de l'òpera Tancred1. Orquestra deia Royal Opera House. Coven! Garden.Dir : Cario RIZZÍ. (7m). GARCIA ABRIL: Preludis de M1rambel. Rosa Maria Kucharski. piano. (11m). OFFENBACH; •Au bea u 10ur de la m1carême·. ·ouel brult...Je suis la petrte frurtière·, fragments de l'opereta Masdames de la halle. Charles Burles. Mady Mesplê. Orquestra Filharmònica de Montecarlo.Dtr.: Manuel Rosenthal (9m). BECHET, SIDNEY: "Pelita fie ur". Charlle Byrd, guitarra. Steve Wllson. saxo. Robert Redd, piano. Dennls lrwin, baix. Chuck Redd, bateria. (5m). DE LAVIGNE: Sonata en Do M "La Barssan". Frans BrDggen, flauta. Anner Bylsma, violoncel. Gustav leonhardt, clavecf. (7m). PIZZffil: "Sogno• (Somni). Rlccardo Sandllord. planolorte. (4m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. OBRES de MOZART. SCHUBERT. WEINER i BOCCHERINI. Peter Tflrst, concertino i director. Orquetra de Cambra Ferenc Erllel de Budapest. CONCERT enregrstrat per Catalunya Música el dl3 17 d'agost del 2001 a fesglêsia de Santa Maria de Vilabertran, dins la VIII SCHUBERTiADA A VILABERTRAN (61 m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 A LA MANERA DE.... Un convidat ens proposa I comenta la música que 11 agrada, Guió I presentació de Joan Vives. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, DIJous, Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya Programes emesos ta setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, DiJous. Divendres, de 20:1Q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00) DIMECRES, 20 DE FEBRER DEL 2002 7:08 MATINAL Mús1ca per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou buUielins ínlormatius 1agendes musicals. 9:00 BUTLLETi DE NOTiCIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI PEDRELL: Nocturn en ml m. op. 55, n. 1. Trio Gerhard. (Sm). DUMONT: Magnificat. Brfgltte Bellamy, soprano. Gulllemette Laurens. contralt. Henrl Ledroit, contratenor. Howard Crook, tenor. Ulrich Studer. barllon. Peter Kooy, baix. La Chapelle Royale.Dir.: Phllippe Herreweghe. (12m). FALLA: "El sombrero de tres plcos". suite n. 2. Orquestra Simfònica de la Ràdio Eslovaca.Oir; Kenneth Jean. (13m). VIVALDI: Trio per a violi, llaüt i baix continu, P. 85. Rudolf Breitschmid. Anton Stingl. Peter Buck. Martin Galling. (10m). NEWELL: "The Most Wonderful Btrthday of All" (l'aniversari més boniC del món). Arranjament de D. Cullen. Kiri Te Kanawa, soprano. London Voltes. Philarmonia Orchestra.Dír.: Cari Oavis. (Sm). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA WEBER: Invitació al vals, op. 65. (Transcripció per a orquesl!a) Orquestra filharmònica de Bertln.Dir.: H. van Karajan. (9m). TELEMANN: Suite "Alster", TWV 55:F1 1. Acadèmia de Música de Berlin. (31m). FLETXA el Vell: l a viuda {ensalada) The King's Singers. The Harp Consort. Oir.: Andrew Lawrence·King. (12m). PROKOFI~: Concert per a piano i orquestra n. 4, Op. 53. "Per a la mà esquerra". Mlchel Béroff, piano. Orquestra de la Gewandhaus de Lelpzig.Oir.: i<urt Masur. (24m). DVORAK: Quintet de corda, op. 97. The Raphael Ensemble. (33m). MASSENET: "Rêvons, c'est l'heure" (Somiem, és l'hora). Felicity Lott. soprano. Ann Murray, mezzosoprano. Graham Johnson, piano. (Sm). ZELENKA: Simfonia a 8. 11 Fondamento.Dir.: Paul Oombrecht. (22m). KODALY: Duet per a violi i violoncel, op. 7. Jean·Jacques Kantorow. Marí Fujiwara. (25m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral de Max Bruch Kot Nldrel, per a violoncel i orquestra, op. 47. Mischa Maisky, violoncel. Orquestra de París.Dír.: Symon Bychkov. (11m). Simfonia n. 3, op. 51. Orquestra de la Gewandhaus de Lelpzig.Dir.: Kurt Masur. (32m). Adagio appassionato per a violi i orquestra, op. 57. Salvatore Accardo, violi. Orquestra de ta Gewandhaus de Leípzig.Dir.: Kurt Masur. (10m). 15:00 BUTLLETi DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA, ARA. l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. 16:00 A FONS LA MÚSICA. RELIGIOSA. L'espai temàtic de Catalunya MúsiCa presentat per Eulàlia Ben ito. WECKMAN: Dialogo van Tobias und Raguel. James Bowman. lan Honeyman. Max Van Egmond. Rlcercar Consorl (12m). SPOHR: Tres Salms op. 85. Ricardo Vollprecht Doris Zucker. Georg Tau be. Konrad Urban. Cor de la Ràdio de Berlln.Dir.: Dietrich Knothe. (18m). JANACEK: Pater noster. Solistes vocals i instrumentals. Cor de Gonvllle i Caius College, Cambridge Dir.: Geolfrey Webber. (15m). LE JEUNE: Benedicite Dominum, motet. En semble Clément Janequin.Dir.: Dominlque Vlsse. (10m). 17:00 LA TARDA DE L'DIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA CORAL BRAHMS: Dos motets per a cor mixt a cinc veus a cappella, op. 29. La Chapelle Royale. Parfs. Collegium vocale de Gand.Dir.: Ph. Herreweghe. (l2m). MENDELSSOHN: Kyrte per a cor i orquestra Ensemble vocal i instrumental de Lausanne.Dir: Mlcllel Corboz. (Sm). DVORAK: Cants moravis. op. 20. Cor Moct Kühn.DII.: Pavet Kühn. Stanlslav Bogunla. plano. (9m). PALESTRINA: Motet Viri Galílaei, a sis veus. Cor de la Catedral de WestmlnsterDir : James O"Donnell. (Sm) BERNSTEIN· Salms de Chlchester. Dominic Martelll, nen soprano. Rachel Masters, arpa. Gary Kettel, percussió. Thomas Trotter, orgue. Corydon Singers.Dir. • Matthew Best. (19m). 20:00 BUTLLETi DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Allred Celaya. FAURÉ: ter moviment (Allegro moderato) del Quintet amb piano i corda n. 2, op. 115. Pascal Rogé, piano Quartet Ysa¡ie. (11 m). ELGAR: Serenata per a corda, op. 20. Academy ol St. Martln·in·the·Fields.Oir.. Nevllle Marriner. (12m). WALTON: Preludi de la banda sonora de la pet.Ucula "Richard lli" • basada en l'obra de Wrlllam Shakespeare. Natlonal Philharmonic Orchestra.Dir.: Bernard Herrmann. ~Om). CANT SACRE D'ALG RIA: 'Khaounla", (Mouradla). cant ritual de la confraria d'Aissaouas. Heuria Aichl, cant. (2m). YUSTE: Vibraciones del alma. op. 45. Joan Enric lluna. clarinet. Artur Pizarro, piano. (11m). REBEL · caos·, primer moviment de la sUite "Els Elements•. The Academy ol Ancient Music.Dir.: Chrlstopher Hogwood. (7m). HAWES. HAMPTON "Spanish way•. Hampton Hawes, piano. Henry Franklin, baix. Michael Carvln, bateria Enregistrament fet al Montmartre Jazzhus de Copenhagen, el 2 de setembre de 1971. (7m). WAGNER: Preludi acte 1r de ''Lohengrin". Robert·Schumann·Philharmonle de Chemnltz.Dlr.: Oleo Caetanl. (9m). SCHUBERT: Quartat de corda n.12 "OuarteHsatz", 0.703. Alban Berg Quartell (9m). BUZZI·PECCIA: "lolita"· serenata espanyola (arranJament de D. i F. Alagna). Roberto Alagna, tenor. David Alagna i Frederlco Alagna. guitarres. (3m). TELEMANN: Suite per vent "La Caça", TWV 55:F9. Acadèmia de Música Antiga de Berlfn. (14m). MONTSALVATGE: "Si, aMompou·. Alleta de Larrocha, piano. (3m). Himne a l'amor Edlth Piaf. (3m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CON CERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de DE MUDARRA. DE FUENLLANA ORTIZ, DAÇA, DE NARVAEZ. SANZ, MARiN i HIDALGO, entre d'altres. Orphénlca lyra.Oir.; José Miguel Moreno. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 21 de Juliol del 2001 a l'església parroquial de Torroella de Montgri, dins el XXI FESTIVAL INTERNACIONAL DE MÚSIQUES DE TORROELLA DE MONTGAi. (69m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Calaya. PROGRAMACIÓ Dl Nil Repetició dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofrê. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos ta setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts. Dimecres. Dijous Divendres.~ 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. {Ordre d'emiSsió: Repetició dels prograJ!le$ il! Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres. de 20:1q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterio( (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecm Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DUOUS, 21 DE FEBRER DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia preseotadl per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informalfus I agend$ musicals, 9:00 BUTLLETi DE NOTiCIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI DE LA BARRE: Suite per a flauta travessera I continu n. 5 (primer lubr~ Stephen Preston, flauta. Jordi Savau. viola de gamba. Blandlne Verlet, clavicémbal. Hopkinson Smith, tiorbl (14m). SCHUMANN: Fantasia per a violi i orquestra. op. 131 Gidon Kremer, violí. Orquestra SimfOli¡ de Vlena.Dir.: Heinz Wallberg. (15m~ BERNSTEIN: Divertimento per a orquestra. Orquestra filharmònica d'lsraei.Oir~ leonard Bemstein. (15m)• 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA VIVALDI: Concert per a tres violins, Ar 34. Pinchas Zukerman. ttzhak Pertman. ~ Slem. Orquestra filharmònica de Nova Yorii.Dír.: Zubin Mehta. (11m). BRUCKNER: Simfonia n. 7. Staatskapelle Dresden.Ofr.: Giuseppe Slnopoli. (65m), GRANADOS: Intermedi de "Goyescas' Pepe I Celin Romero, guitarres. (Sm). RAVEL: Shéhérazade. Vlotòrla dels Àngels, soprano. Orqocsm de la Societat de Concerts del Conservatori de Pañs.Dir.: Georges Prêtre. (15m)• MOZART: Concert per a plano i orquestn n. 25, KV 503. Christlan Zacharias. Orquestra Simtòrèl de la Ràdio de Baviera.Dtr.: David ZJn~ (32m). VERDI: ·cortigiani, vil razza dannata' n de Rigoletto. Joan Pons, baríton. Orquestia de tWa Hongaresa.Dir.: Ervin Lukacs. (Sm). XOSTAKOVITX: Tema i variacions. op.l Orquestra Simlònica det Ministeri de Cultura de la Unió Soviêtica.Dir; Gmd Rozhdestvenski. (16m). SORS: Record de Rússia, op. 63. Robert Kubica i Wilma van Berkel. dl:!! de guitarres. (13m) 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novatats discogrnhques aparegudes al marrat. a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral de Max sruc• Concert per a violí i orquestra n 3, oç. 58. Salvatore Accardo, violi. Orquestra dl I Gewandhaus de Lelpzlg.Dir.: Kurl ~ (38m). In Memoriam (Adagio) per a violi I orquestra, op. 65. Salvatore A.ccardo, violi. Orquestra de~ Gewandhaus de Leipzlg.Dir.: Kurl M3sli {16m). 15:00 BUTLLETf DE NOTiCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE L'espai ternitd Catalunya Música presentat per Eulàlil Benito. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Ires.(! 1I11!S '& •es« ;, leòoi. imecro. JO). ntadl !US. ndes Edita Gruberova DVORAK: · ouan la meva vella mare m'ensenyava a cantar·. op.SS n.4 Edita Gruberova, soprano. Friedricll Haider. piano.Oír.: Ondrej lenard. (3m). STRAUSS. J.: "Wo d•e Cltronen blüh'n• (On floreixen els llimoners). vals op.364 Edita Gruberova. soprano. Orquestra SimiOnica de la Ràd1o de Munic.01r.: RudoH Bibl. (6m). MAHLER: "Sehr behaghch", 4ar1 mov1ment de la Simfonia n. 4. Edita Gruberova, soprano. Orquestra Philharmonia.Olr.: Gluseppe S.nopoli. (10m). OONIZETTI: "11 dolce suono"/"Ardon gl'lncensi", ària de l'Opera Lucia de lammermoor. Edltha Gruberova. Orquestra de Cambra da l'Òpera de Budapest.Dir.: Frledrlch Halder. (12m). BELLINI: Cor i cavatina de l'acte ier de l'Opera en dos actes "Beatrlce dl Tenda". Edita Gruberova, soprono. Vessellna Kasarova, mezzosoprano. fgor Morosow, baríton. Don Bernardlnl, tenor. Branko Robinsek, tenor. Daniel Sumegl, baix. Cor "Jeunesse· de Viena. Orquestra Simfònica de I'OAF.Oir: Plnchas Steinberg. Enregistrament fet al Konzer1haus de Viena. els dies 30 de gener i 1 de febrer de 1992. (15m). 16:00 AFONS ELS GRANS DIRECTORS. L'espai temàtic de catalunya Música presentat per Eulàlia Benrto. Gunter Wind BRAHMS: Ouart moviment de la Simfonia n. 1, op. 68 Orquestra Simfònica de la NOR d'Hamburg.Oir.. Gunter Wand. (17m). BEETHOVEN: Simfonia n. 2, op. 36. Orquestra Simfònica de la NOR d'Hamburg.Olr.. Günter Wand. (34m). 17:00 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a par1ir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAI\'IA Programa de divulgació musical. Guió I realització: Pere Surés I Àlex Robles. 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. VIVALDI: Concar1 per a mandolina, corda I continu, RV 425. Robin Jeffrey, mandolina. The Parley of tnstruments.Dir.: Roy Goodman. (7m). IRADIER: la rubla de los runares. havanera. Axivif Crioflo. (Sm). MOZART: Primer moviment det concert per apiano I orquestra n. 27, KV 482 AHred Brendel. piano. Orquestra de Cambra Escocesa.Dír.: Chanes Mackerras. (14m). ARLENIAOSEIHAABURG: "ffs only a papermoon•. The Outch Swing College Band. Enreg•strament fet al Conoresgebouw de l'Hala, el18 ~e maig de 1990. (Gm). SCHUBERT: Ulhm moviment del quar1et de corda n.14 "la mor111a donzella", 0.810. Ouar1et Melos. {10m). SCHÒNBEAG, C. M: "Nur für mich", cançó del musical "Els miserables• Patricia Nessy, veu. Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya de Katserlautem.Oir.: Peter Falk (4m). K~RN: "The way you look tonlght". Mor1on Gould i la seva orquestra. (Sm). ZIANI: Sonata n. 11 en sor m. Musica Antlqua de Colònia.Dir.: Relnhard Goebel. (Sm). MARTINEZ COMIN: Fra Garl, poema Simfònic per a dues cobles, arpa I hmbales. Magdalena Barrera, arpa. Cobla de Cambra de catalunya. Oir.: Jesús Ventura (11m). SIMON, PAUL: "CeCIIIa". New Yorlt Voices. (4m). Vlll.A·LOBOSIMOASEillARRUECO: "Wolvesville" • Improvisació sobre l'Estudi n.1 de Villa-Lobos. Manuel Barrueco i Steve Morse. guitarres. (2m). BERNSTEIN: Surte de "West Side St01y" (Arranjament per a violí i orquestra de David Brohn}. Joshua Bell, violi. Philarmonla Orchestra.Oir.: David Zinman. {19m). PIAZZOLL.A: ·sur: Els somnis". The New Tango Quintet. (3m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Gelaya. BEETHOVEN: Sonata per a plano n. 18, op. 31. BAAHMS: Rapsòdia n. 2, op. 79. GRANADOS: Quatre danses espanyoles. Allegro de ConcerL Alba Ventura, plano. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 25 de setembre de 1992 a la Sala 'Paper de Música· de Capellades. (SGm). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 l'AUDIOVISUAL Emès diumenge passaL 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: RepeUció del Dilluns, Dimar1s, Dimecres, Dijous. Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos fa setmana anterior. {Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Olmar1s, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos fa setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de omuns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DMNDRES, 22 DE FEBRER DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius l agendes musicals. 9:00 BUnLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI PIAZZOLLA: Et Gran Tango. Alban Gerhardt. violoncel. Alna Ookshlnsky, piano. (12m). MOZART; M1ssa brevis KV 220. "M•ssa dels pardals". Angela Maria Blasi, soprano. Elisabeth von Magnus, contralt. Uwe Heilmann. tenor. Franz-Joseph SeDg, baix. Cor Arnofd Sch6nberg. Concentus Musicus de Viena.Oir.: Nikolaus HamoncourL (17m). RESPIGHI: Adagio amb variacions. Han·Na Cllang, violoncel. Philharmonia Orchestra.D1r.. Leonard Slatlcin. (13m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA WEBER: Ober1ura de l'Opera ·oer Freischütz" (El caçador furtiu). Orquestra Filharmònica de Benfn.Dir.: Herber1 Von Kara¡an. (11m). HAYDN: Simfonia n. 90. La Pelita Bande.Oir.: Siglswald Kulrken. (27m). MUSSORGSKI: "Quadres d'uns exposició", per a piano. Jordi Camell, plano. (36m). VIVALOI: Salve Regina, RV 616. Andreas Scholl, contratenor. Orquestra Australiana de Brandenburg.Oir.: Paul Oyer. (16m) MENOELSSOHN: Quartet de corda op. 80. Ouar1et Melos. (25m). GIULIANI: Concer1 per a guitarra i orquestra n 3. op. 70. Angel Romero. Orquestra de cambra Anglesa.Oir.; Raymond Leppard. (28m). BIZH Carmen. Suite n. 1 Orquestra FilllarmOnlca de la ciutat de Mèxic.Dir.: Ennque Babz. (11m). GABRIEL!. G.: Ouem vid•slts pastores?. Solistes vocals. Cor del King's College. Phiflp Jones Brass Ensembte.Oir~ Stephen Cleobury. (9m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS la música orquestral de Max Bruch Serenata per a violi i orquestra, op. 75. Salvatore Accardo, vloff. Orquestra de la Gewandhaus de Lelpzlg.Oir.: Kur1 Masur. (37m). 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA SOLA. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Ben ito. l'orgue BACH; Concer1 per a orgue i orquestra n. 8, BWV 1059. Orquestra Barroca d'Amsterdam. Solista i d1rector: Ton Koopman. (12m). ARNE: Concert per a orgue i orquestre n. 2. Roger Bevan Wilhams. cantilena Oir.: Adrian Shepherd. (12m). POULENC: Concer1 per a orgue, orquestra de corda i t1mbafs. Maunce Ouruflé. Orquestra Nacional de I'O.R.UOir Georges Prêtre. (23m). 16:00 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. l'espai temàtic de catalunya Mústca p1esentat per Eulà.ha Ben~o. Allcla de Larrocha MOZART: Sonata per a piano, KV 333. Alfcia de Larrocha. (19m). BEETHOVEN: Concert per a plano i orquestra n. 1, op. 15. Allcia de Larrocha. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Berlin Oir.: A. Challly. (35m). ALBENIZ,M.: Sonata per a plano en Re M. Aflcla de Larrocha. (3m). 17:00 LA TARDA D~ l'OIENT Programació realitzada a par11r de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 CICLE DELIED Cécfle Chamfnade I Paunne Vfardot· Garcia VIAAOOT·GARCfA· 'Sérénade" (Serenata), "Havanalse" (Havanera). • Boniour mon coeur" (Bon dia cor meu), tres cançons. Karin Ort. soprano. Chrlstoph Keller. plano. (7m). CHAMINADE: "Ronde d'amour· (Ronda d'amor). ·sombrero·. "Bonne humeur· (Bon humor), tres melodies. Anne Sofíe von Otter. mezzosoprano. Bengt Forsberg, piano (Sm). CHAMINADE: "L'été" (l'estiu), "Viensl mon bien-aimé" (VineI estimat meu). •Je voudra•s êlre une fleur• (Voldr.a ser una flor) , tres melodies. Anne Sof•e von Ottar. mezzosoprano. Bengt Forsberg ,~lano. (Sm). VIAROOT·GARC A: "Ha1 tuli", "les filles de Cadix" (les noies de Cadlz), dues melodies. CecHia Bar1ofi. mezzosoprano. Myung· Whun Chung, plano. (7m). VIAROOT·GARCIA: "la danse•, (la danse), op. 50 n. 1, "Selze ans" (Setze anys). op 50 n. 2, dues melodies. Karln Ott, soprano. Christoph KeUer, plano. (5m). CHAMINAOE: "Mots d'amour" raraules d'amor), "Ma premlère lettre" ( a primera car1a), "la lune paresseuse" (la lluna mandrosa), tres melodies. Anne Sof1e von Otter, mezzosoprano. Bengt Forsberg. p~ano. (7m). VIAROOT-GARCIA: ''Madnd·, "Aime-moi" \ (Estlln,l"m), sobre la masurca op. 33 n. 2 de Chopin, dues melodies. Karln Oti. soprano. Christoph Keller piano. (4m). CHAMINAOE· "Si fétais jardinier' (Si tos jardiner), "Mignonne·. •Menuet" (M1nuet), tres melOdies. Anne Sofle von Otter, mezzosoprano. Bengt Forsberg, piano. (lm). CHAMINAOE: "Espoír" (Esperança), melodia Anna Sof1e von Otter, mezzosoprano. Bengt Forsberg, ¡.ano. (2m). 20:00 BUTLLET DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. HANDEL: "lascla ch'io ptanga•, ària de Rinaido. L'Europa Gafante.Dir.: Fablo Blondl. (4m) BEETHOVEN: Ober1ura de "les Cliatures de Prometeu", op. 43. Orquestra del segle XVIII.Oir.: Frans Brüggen. (Sm). GARRETA: A Pau Casals, sardana. Cobla Principal de la Blsbai.Olr · Francesc Cassú (4m). GREENIHEYMANISAUER: "Body and souI". Stan Getz, saxo. Mttchel Forman. teclat. Chuck loeb, guitarra. Marlt Egan, baix. Víctor Lew1s. bateria. Bobby Thomas, percussió. (Gm}. PAGANINI: caprici per a VIOli sol, op. 1, n. 24. ltzhak Perlman. (3m). OFFENBACH: "ll.lumina'm m•rafl clar", ària de Oapertutto de l'Opera "Els contes de Holfmann· E1ke Wilm Schufte, banlon. Orquestra de la Ràdio del Sudo&st d'Alemanya de Kalser1autem.Oir.: Peter Falk (4m). GINASTERA: la moza donosa. Daniel Barenboim, piano. (3m). CIANI, SUZANNE: "Hotel Luna". "Rain". (3m). TELEMANN: Concert per a flauta de bec, viola de gamba, corda I continu. Musica Antlqua de CofOnia.Dir.: Reinhard Goebel. (15m). PUCCINI: "VIssl d'arte, vlssl d'amora" ària de t'acte 11 de l'òpera Tosca. Maria Callas. Orquestra del Teatre de rscara de Mllà.Oir.: Vlctor de Sabata. (3m). TURINA: La proceslón del roclo. Orquestra Nacional d'Espanya.Dir.: Ataulfo Argenta. (9m). UNCOLN, ABBEY: "I sing a song· . Abbey Uncoln, veu. Marc cary, piano. Ailey T. Bandy, saxo. Michael Bowie. baix. Aaron Walker, bateria I percussió. (Sm). HAYON: Concert per a piano i orquestra Hob XVllf:S. Phiflppe Entremonl Orquestra de Cambra de Viena.Dir.: P. Entremont. (11m). SERRANO: ·canto a la espada", ària de ra sarsuela El huésped del sevillano. PIAcldo Oommgo. Orquestra Simfòmca de Barcefona.Oír.: L A: Garcia Navarro. (3m}. BRAHMS: Obertura tragita, op. 81. Orquestra FlfllarmOmca de Benln.Oir~ N1kolaus HamoncourL (14m). GORRELUCAAMICHAEL: "Georgla on my mmd" Dave Brubeck Ouar1et. (lm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Cetaya. Obres de RAGSTROM, SIBELIUS,LISZT, A.STRAUSS, GRIEG, GOUNOD i GRIEG. Solvelg Krlngelborn, soprano. Malcotm Mar11neau, plano. RECITAL enregistrat per Catalunya Mósrca el dia 6 de febrer del 2001 al Gran Teatre del liceu, dins la TEMPORADA 200011 . (73m) 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. PresentaCió a càrrec d'Alfred Celaya -i ·~ a ~- ;5' ;::;J a· ..... ; ~ ~ ¡ 7 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Carmina Malagarriga. MENOELSSOHN: "les Hèbrides", obertura op. 26. Orques1ra Filharmònica de Londres.01r.: Bernard Haitink. (10m). SMETANA; Últim moviment del quartet de corda n. 1 ·oe la meva vida" Quartet Takacs. (Sm}. CD REL U: Concerto grosso en do m. op. 6 n. 3. l 'Europa Galante.Dir.: Fabio Biondi. (11m). MALNECK/SIGNORELLIIKAHN: ·¡·u never be the same". Stephan Grapelli, violi. Hank Jones, piano. Jimmie Woode, baix. Alan Oawson, bateria. (Sm). BEETHOVEN: Romança per a violi i orquestra, op. 40. Gldon Kremer, violi. Orquestra de Cambra d'Europa.Dir.: Nikolaus Harnoncourt. (Sm). TXAIKOVSKI: Tres danses elet ballet "El llac dels cignes" op. 20 (arranjament per a 2 pianos de Debussy). DISSABTI, 23 DE RIRER Katia i Manelle Labèque, pianos. (9m). DEL2002 MOZART: "Nie wertl' ich deine Huld 8:00 MATI NAL verkennen· (Mai no entendré el teu Música per començar el dia presentada favor", llnale, vaudeville de l'Opera "El per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. rapte en el Serralr. Inclou butlletl de noticies I agenda Luba Organosova. Cyndia Sieden. musical. Stanlortl Olsen. Uwe Peper. Cornelius 10:00 CONCERT BARROC Hauptman. Cor Montevertll. Solistes VERACINI: Sonata 111. Barrocs Angtesos.Oir~ John Eliot Enrieo Gatt1. violi. Guido Molini, ctavecl Gard1ner. (5m). Alaín Gervreau, v1oloncel. (11m). C~RIER: Joyeuse marche TARTINI: Concert per a violi i orquestra Orquestra de la Suisse Romande.Oir: en Sol M. Ernest Ansermel (4m}. Ensemble 415. Solista i directora: Chiara BRAHMS: Scherzo, op. 4. Banchini (17m). Jutius Kalchen, piano. (Sm). VERACINI: Obertura n. 5 en Sl M HOLST: Fuga! Concerto, op. 40 n. 2. Musica Antiqua de Colònia. Oir.: Relnhard Orquestra de Cambra St Paui.01r.: Goebet (14m). Christopher Hogwood. {1m). TARTINI Sonata per a violf i baix continu, ·oown in yon foresr. "The wraggle taggle 8.8.1 gypsies, o!", dues cançons tradicionals Trio locatelll. (Sm). (Arranjaments àe Craig leon). 11:00 MÚSICA PER A COBLA Andreas Scholl, contratenor. Edln SERRA,JOSEP: El Jaleador, vals Karamazov, llaüt Stacey Shames, arpa. Cobla Mediterrània.Dir.: Jordi León. (4m). Orquestra de Cambra Orpheus. (Sm). BORGUNYÓ: Tendres records, sardana. GRrEG; Dansa simfònica, op 64 n. 2. Cobla Montgrins. (4m}• Royal Phllharmonic Orchestra.Oir.: OLTRA: Glossa Andorr¡¡na, grossa per a Thomas Beecham. (5m). cobla. HANLEYIMACOONALD: "Back home agaln Cobla Montgrins. (4m). In Indiana". MQNTSALVATGE: la meva Girona, Gary Burton, vibràfon. Russell Malone, sardana. guitarra. Chrístían McBride, baix. (Sm). Cobla Sant Jordi Ciutat de Barcelona.Oir.. DELIBES: Fmal de l'acte primer del ballet Jordi León. (4m) "Coppélia" (Arranjament d'Antonio de FONT I COLL "Dolçor de tible", sardana. Almelda). la Plrnclpal de la Blsbai.Dir.: Francesc Orquestra de l'Òpera de Uó.Olr.: Kent Cassú¡JSm). Nagano. (Sm). TQLO : Danses de Vllanova. glossa per LÓPEZ CAPILLAS: Kyrie I Glòria de la a cobla "Missa de la Batana•. Cobla Sant Jordi.Oir.: Jordi León. (4m). Ensemble Vocal De Profundls de VENTURA: Per tu ploro. sardana. Montevideo.Oir.: Cristina Garcia Baneoas. Cobla Pnnc1pal de la Bisbai01r.: Ricard (Sm}. Viladesau. (4m}. KREISLER: Preludi I Allegro. SERRA: La presó de lleida. poema Kyung Wha Cllung. violi. Phillip Moll, simlónic per a dues cobles augmentades i plano. (Sm). percussió. ELGAR: Primer moviment de la simfonia Cobla de Cambra de Catalunya.Oir.: Jesús n. 2, op. 63. Ventura i Barnet. (11m). Orquestra Simfònica de la BBC.01r.: GARRETA: •utilosa", sardana Andrew Oavis. {19m). SCHUBERT: · ou bist die Ruh" (Tu ets el Cobla Sant Jortii..Ciutat de Barcelona. EnregiStrament fet per Catalunya Música repòs}. ITed D. 776. !I d~a 23 d'octubre del 2000, al pavelló de Montserrat Caballé, soprano. M1guet la Dtaça, Banyoles. FESTES DE SANT Zanetti, piano. (Sm). ,,fAATIRIA 2000. (4m). YOUNG/CROSBY/WASHINGTON: 'A ghost ol a chance with you". MAATiriEZ COM fN: Concert per a trompa Sonny Stitl, saxo contralt. Barry Harris. I cobla plano. Sam Jones. baix. Ray Brooks, D;rlld Thompson. trompa Cobla tM!llerràslla.Oir Jesús Ventura (6m}. bateria. (Sm). CRUSELL: Primer moviment del Quartet 12:00 AGENDA MUSICAL amb clarinet, op. 4. 12:03 PENTAGRAMA Karllelster, clarinet Quartet de Praga. Programa de diVulgació musical. Guió I (Sm}. realiiZitió: Pere Burés i Àlex POULENC: Anal de "Le Bai Masqué", Robles.Repet¡ció del programa emès cantata profana per a baríton I orquestra dijous passat de cambra sobre poemes de Max Jacob. 13:00 NOU PUNT NOU José van Dam, barfton. Orques1ra de Presentació de les ú~1mes novetats cambra de l'Òpera Naclonal de lió Dir: diSCogràfiques aparegudes al mercat, a Kent Nagano. (Sm). ~rree de Montse Aoultera. Resum dels WAGNER.S.: Obertura de l'òpera 'l'àngel m•tors programes de ¡¡ SP.tmana de la pau·• 14:00 ELS GUSTOS REUNITS PROGRAMACIÓ DE N IT Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA CORAL Emès dimecres de la setmana passada. 1:30 MÚSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana antenor (Dimarts a les 19:00h). 2:30 GRANSINTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: RepetiCió del Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 20:1Oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, DIJous, Divendres, de 10.03 a 13.00). Ci ;;;::- ... = ._ a el' ~· .. 208 = :J, ""' ¡;;¡a ...., ... &r :: ¡;;¡" ""' • tenor. Harry van der Kamp. baix. Cor oe cambra de Namur. La Pebte Bande Oir. S¡giswald Kuijken. (Sm). PIAZZOLLA: CamorTa 11. The New Tango Quintet {1m). UTOLFF: Allegro. quart moviment dòl concert simfònic n. 5, op. 123. Peter Oonohoe, piano. Orquestra Simfònica de la BBC Escocesa.Oir.: Andrew Utton. (9m). •Jig delta lnquietudine". fantasia sobre Vivaldi i la música celta. Conjunt barroc "le Orlanelle delia P1e~· Diferents solistes de música celtL (4m~ JOPLIN: Elite Syncopations. Thomas Fürí, Lorenz Hasler. violins. Ferenc Szedlak. violoncel. Bolla SzedllA, contrabaix. Werner Giger, piano. (3m). NAU DOT: Concert per a nauta de bea, ap 17 n. 5. Hans Martln Unde, flauta de bec.linde Consort.Oir.: Hans Martln linde. (10m~ SCHUBERT: "Oer Hochzeitsbraten' (8 rostit de noces), O930. Etty Amefing, soprano. Peter Schreler, tenor. Dietrich Fischer-Oieskau, barilon Gerald Moore, plano. (11m). HATHOWAY. DON NY· "The closer I Oelll you'. Don Braden, saxo. Contemporary Standards Ensemble. {1m}. BEETHOVEN: Segon moviment del concert per a violi i orquestra, op. 61. Gidon Kremer. violl Orquestra de Ca.'lt.; d'Europa_Oir.: Nikolaus Harnoncowt. (9m). SCRIABIN: Fantasia en Ja m, op. pòst Katía i Marielle Labèque. pianos. (7m~ DEVIENNE: Rondó del Concert per a~ n. 1. Ecllart Hübner, fagal Orquestra de Cambra Eslovaca.Dir.: Bohdan Wan:ltal DIUMENGE, 24 Dl RIRIR (Sm). DEI.2002 JANACEK: Dumka. per a violi i pianO. 8:00 MATINAL Ull Wailin, violi. Roland Pòntinen, piaoo Música per començar el dia presentada (Sm). per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. MENDELSSOHN: "Ueb und Hoflnung· Inclou butlleU de notfcles I agenda (Amor i esperança), "Jàgerned' (Lied dl! musical. caçador), "lab der Trunkenheit" (Elogia 10:00 CONCERT BARROC l'embriaguesa), tres Jieder per aveus PEZEL: Sonata-Xacona en Sl b M. d'homes. Musle<J Antlqua KOin.Dlr.: Relnhard Die Singphoniker. (5m). Goebel. (16m). GLASS: Company. BACH: Xacona de la partlta n. 2. BWV Gidon Kremer, violi. Kremerata Baltlea 1004. (Sm}. ltzhak Perlman, vlolf. (16m). SMETANA: Sarka, poema SlmIònic del MUFFAT: Xacona en Sol M. cicle "la meva pàtria". Musica Antiqua de Colònia. Oir.: Relnhard Orquestra Filharmònica de Vlena.D~~ Goebel. (16m). 12:17 GUIA MUSICAL James levine. (10m}. La informació illustrada sobre els THOMSON, LUCKY: "You never mis$ tt la de múslcal concerts I racbvitat water" temporada.Un espai presentat per Pilar J1mmy Scott. veu. Junior Mance. ~ Subirà. Ron Carter, baix. Peyton Crossfey. bt!'l 13:00 NOU PUNT NOU Milt Jackson. vibràfon. Rick Zunig.l! Presentació de les últimes novetats guitarra. Mitchell Froom. orgue. (S!r:' discogràfiques aparegudes al mercat. a SIBELIUS: "luonnotar". poema sim'.lll' càrrec de Montse Agullera. Resum dels per a soprano i orquestra. op. 70 millors programes de la setmana. Solveig Kringelborn. soprano. On¡lllltl 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Reial Filharmònica d'Estocolm.Did'Pll Presentat per Carmina Malagarnga. Jarv1. (Sm). MDNONEN "Meren rannalla' (Al mar). VIVALDI: Concert de cambra RV 11l tango. Marion Verbruggen. flauta de beC ~ Matt1 Salmlnen. baix. Orquestra Simfònica Goodwin, oboè. John Hollovtay, via! de JyvàSkyta.Oir.: Rlku Nleml. (3m). Oennls Godbum, fagot. John Ton. SCHUMANN: "W1dmung" (Dedicatòria), clavicèmbal Sebastian Comberli. "Der Nussbaum" (El noguer), ·o1e violoncel. (9m). lotosblume' (La llor de lotus), tres lieder 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA de piano a per de l'op. 25. (Transcripció VERDI: Otello. Clara Schumann). Pracido Domingo. Katla RicciareUI. Cord Garben, piano. (7m). Justlno DiaL Cor i Orquestra del Tea!ID DVORAK: Romança en ta m, op. 11. alta Scala.Dir.: Lorln Maazel. (141m). Git Shaham, violi. Orquestra de Cambra 20:03 l 'AUDIOVISUAL Orpheus. (12m). Un programa d'Àiex Gorlna. LOEB, CHUCK: "Billy hlghstreet samba". 22:00 AGENDA MUSICAL Stan Gell, saxo. Mltchel Forman, teclat 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Chuck Loeb, guitarra. Mark Egan, baix. Programa a l'entorn de temes miJSi215 Vlctor Lew1s, balerla. Bobby Thomas )r. d'Interès_ Presentat i conduit per~ percussió. (Sm). i realitzat amb la colaborilClO VIves, HAYDN· Kyrie de la "Harmonlemesse'. Consell Català de la MúsiC<!. Hob. XX11;14. 0:04 NOCTURN Sandnne Piau, soprano. Mon1ka Groop, Música per acabar el cf¡a. mezzosoprano. Christoph Prégardien, Orquestra Filharmònica Rhe1nlandPlall.Dir Werner Andreas Albert. (12m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Ignasi Pinor CAMPRA; ldoménée, tragèdia lírica en cinc actes. Bernartl Oeletré. Sandrine Píau. Monique Zanett1 Jean-Paul Fouchécourt. les Arts Aorissants.Oir William Christ1e. (167m). 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallolré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE..... Un convidat ens proposa I comenta ra música que 11 agrada. Guió I presentació de Joan Vlves. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. fBJ)G.BA.I'tlAClOJI.Uill: Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al meroat. a ~rrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC RepeticlO del programa emès ra setmana anterior. (Dissabte 1diumenge a les 10:00h} 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarriga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repet1cló dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres . Dijous. DiVendres. de 10.03 a 13.00). PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ~ de OiL Iel lm •;eu· :4m~ Jlà~ m). !C,op. PROGRAMACIÓ DE NIT RepetiCió de!s últ1ms programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les útbmes novetlts diScogr.lliques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguifera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarrlga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte 1Diumenge, de 14:00 a 17:00}. • 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la selmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. DIVendres, de 10.03 a 13.00). DILLUNS, 25 DE FEBRER DEL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vil/es. Recull d'obres breus. Inclou but11etins informatiUS I agendes musicals 9:00 BunLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI BEETHOVEN: Sonata per a p1ano n. 14, op. 27 n. 2 "Clar de lluna·. Mauri:Zio Pollini, piano. (16m). LEJEUNE: ·Eprthalame à deux choeurs" (Eprtalami a dos cors). El conjunt vocal I instrumentai "Oulce Mémoire".D1r.: Oenis Ra1sln-Oadre. (13m). VEROl: Macbeth. obertura. OrqueS11a Filharmònica delia Scala Dic Riccardo Muti. (3m). BACH: Caprlcclo sobre la llarga absència del germà estimat, BWV 992. Gustav leonhardt, clavecl. (13m). SCHUMANN: "Sommerruh" (Pau d'estiu). duet WoD 9. Ed1la Gruberova, soprano. Vessellna Kasarova, mezzosoprano. Frledrlch Halder, piano. (4m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA DUKAS: L'aprenent de bruixo!, scherzo a partir d'una balada de Goethe. Orquestra Filharmònica de Ber1fn.Dir: James Levi ne. (1 1m). HOLST: Els planetes, op. 32. Cors I Orquestra de la BBC. Dir.: Andrew Oav1s. (51m). BEETHOVEN: Sextet per a dues trompes, dos violins. VIOla i violoncel. op. 81b. Ab Kosler, Knut Hasselmann. trompes. L'Archibudelli. (17m). MOZART: Concer1one per a dos violins i orquestra, KV 190. Henryk Szeryng, Gérard Poulet. violins. Orquestra New Phllharmonia.O~r. Alexander G•bson. (30m). BACH C.Ph.E.: "Heihg•, per a contralt, doble cor i dues orquestres, Wq 217. Hilke Hellíng. Rhelmsche Kantorei. Oas kleine Konzert.Dir.: Hermann Max. (7m). SCHUMANN: Carnaval de Viena. op. 26. Kar1 Engel, piano. (23m). GARRETA: Pastoral. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya.Dir· Lawrence Foster. (11m). HÀNDEl: So naia per a flauta 1continu en Do M, op. 1 n. 7. Frans Brüggen. Bob van Asperen. HansjOrg langel. Anner Bylsma. (11 m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetals dlscogrntiques aparegudes al mercat. a tarrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS la música orquestral de Max Bruch Surte sobre temes russos. op. 79b Orquestra de l'Estat Hongarès. Oli.: Manfred Honeck. (22m). Konzertstück per a violi i orquestra. op. 84. Salvatore Accardo, VIOlí. Orquestra de la Gewandhaus de Lei¡nig.Oir.: Kurt Masur. (19m}. Romança per a viola i orquestra, op. 85. Gérard Caussé, viola Orqueslla de l'Opera de Líó.Oír.: Kent N~gano. (Sm). 15:00 BUnLETf DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAl 15:10 A FONS LA NOVA MÚSICA. L'espai te~ de Catalunya Música presentat per Eulàlia Ben ito. WEILL: Das Berliner Requiem. Alexandre La1ler. tenor. Peter Kooy, baix. Cor de la Chapelle Royale, Conjunt Musique Oblique.Oir.: Phllippe Herreweghe. (18m}. GERHARO: Quintet de vent. Quintet de venl Harmonia. (19m}. HINOEMITH: 3 cançons. Dielrich Ffscher-Oieskau, barfton. Aribert Refmann, piano. (Sm}. 16:00 A FONS LES VERSIONS DE REFERÈNCIA. L'espai temàlic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto. Marta Callas VERDI li Trovatore. ("D'amor suJI'ali rose· I 'Miserere"). María Callas. Albert Lance. Orquestra del Teatre Nacional de l'Opera de Parfs.Dir~ Georoe Sebastian. (12m). PUCCINI: Tosca {Ac1e 11}. María Callas. Tito Gobbi. Albert Lance. Louis Riallant Jean-Pierre Hurteau. Cors i Orquestra del Teatre Nacional de l'Opera de Paris. Dir.: George Sebastian. (41m}. 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a tarrec d.e d'Olga Cardús. 19:00 MUSICA ANTIGA HUME: 3 Al maines Ensemble Les volx humaines (9m}. IL CANARIO, dansa italiana. The Broadslde Band.Dir.: Jeremy Bartow. (11m}. HUME: What greater grlele Ensemble Les volx humaines (Sm}. DANSES ITALIANES. The Broadslde Band.Dir.: Jeremy Barlow. (11m}. HUME: 3 peces de Musicall Humors, 1605. Jordi Savall, baix de viola. (12m). 20:00 BUTUETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAl 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. STRAUSS. J.: "Entre llamps I trons", polca op.324. Orquestra de la Radio del Sudoest d'Alemanya de Ka1sertautem.Oir.: Peter Falk (4m). DVORAK: Primer moviment de la Simfonia n. 9, Op. 95 "Del nou món". Orquestra Simfònica de Xicago.Oír: Georg Solti. (12m). ENYA: "Somfolk" "To go beyond" {Segona part). (3m). TURULL: Wlerz. Ala Voronkova. violi. Orquestra Divertlmento. (14m). "How fong has fhls been going on•. June Christy i Stan Kenton. (Sm). RAVEL: Pavana per a una infanta difunta. Academy ol Sl. Martln·in·the-Fields.Olr.: Nevílle Marriner. (7m). PURCELL: "O let me weep!"( de The Fairy Queen}. Emma Klrby, soprano. The Academy of Anclent Music. Dir.· Chris1opher Hogwood. (7m). Mac OOWELL: Segon moviment del concert per a plano n. 2, op. 23. Seta Tanyel, plano. Orquestra SlmfOnica de ta BBC escocesa.Dir.: Martyn Brabblns. (Sm). OE OUVEIRA: Magnificat XVIII-21 Musique des Lumières.Dir.: Jean·Christophe Fnsch. (Sm}. MILHAUO: ·Marxa nupcial" del ballet en un acte "Les manés de la Tour Elffel". Philharmonia Orchestra.01r.: Geolfrey Simon. (2m). RODRIGUESIGONÇALVES: L3grima. Dulce Pontes. (Sm). BACH: Sonata Iria. BWI/ 1030. en sol m (transcnpció per a dos violins. i baix continu). Conjunt instrumentat "The Rare Fru•ts Council". (14m). MOSCHELES: Rondo sentimental, op. 82a. Mlchael Krücker, plano. (Sm). CARMICHAEL, HOAGY: ''Stardusl". Nal King Cole. veu. Gordon Jenklns I la seva orquestra. (3m). GOULD. M : "Oh, Susanna·, de la ''Foster Gallery• (sult~ basada en cançons i danses de Stephen Fester). Orquestra Sim!Onlca Nacional d'Ucraina.Dir.: Theodore Kuchar. (4m). BOULANGER,L.: Ple Jesu. Alaln Fauqueur Coral Ellsabeth Brasseur. Orquestra de l'Associació de Concerts Lamoureux.Oir. lgor Markevlbl. (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA TEMPORADA OE L'OBC. Presentació: Alfred Celaya. MOZART: Concert per a plano I orquestra n. 23. KV 488. BRUCKNER: Simfonia n. 7. Danielligorio. plano. Orquestra Sím!Onlca de Bartelona 1Nacional de Catalunya. Oir.: Franz-Paul Decker. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 22 de febrer del 2002 a l'Auditen de Barcelona. UNA SIMFONIA MONUMENTAL. TEMPORADA OBC 200112002. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels ú"•ms programes 0:30 MÚSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat 1:30 CICLE DE LIED Emès divendres passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anlerlor (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos ta setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous, Di\lendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana amerior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, O•mecres. 01jous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 26 DE RBRIR DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletms InformatiUS i agendes musicals. 9:00 SUnLETf DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI FASCH: Quartet en sí bem~ll M. FaschWV N:B2. Kathanna Arfken. Ann·Kathrin BrOggemann, oboès. Oonna Agrell, fagot. Kari·Ernst SchrOd~r. llaüt. Oavld Slnclalr, viola de camba. JOrg·Andreas BOittcher, clavecf.Dir.: Katharlna Arfken. (13m). RAVEL: Concert per a plano on Sol M. Pascal Rogé, piano. Orquestra SlmfOnita de Montréai.Dir.; Charles OutOII. (22m). KODALY; Te Oeum de Sandor Sik. Cor de Cambra de Pecs.Oir.: Aurél Tillal. (4m). ELLINGTON: ·corne Sunday• {Oue sigui diumenge). \ Reolm Carter, violi. Clar~ Terry, trompeta. Orquestra Simfònica de la ciutat de Birmingham.Oír: Simon R.1ttle. (6m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA VEROl: Obertura oe òpera 1vespri SJCili301", Royal Philharmonlc Orthestra.Oir. TulliO Seralin. (9m). BEETHOVEN· Simfonia n. 4 en Sí b M. op 60. L'Staatskapeile de Ber11n.Oir.• Daniel Barenbo1m. (36m). BRAHMS: Tres quartets vocals, op. 64. Edlth Mathis. soprano. Brigitte Fassbaender, contra" Peter Schreler. tenor. Dietrich Ascher-Oieskau. barlton. Karl Engel, piano. (12m). HAYDN, M.: Serenata en Re. Vll1uosl Saxoniae.Dir.: Ludwig GOttler. (48m). KROMMER: Concert per a oboè, op. 52. Heinz Holliger. Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.: Peler·Lukas Graf. (20m). ALABIEFF: "El rossinyol", cançó popular russa (arranjament d'Aglaja oroenl) Edita Gruberova. soprano. Orquestra FilharmOmca de Tòquio.Dir- Friedrich Haider. (6m). TURINA: Sonata n.2 (Sonata espanyola). op.82. Manuel Guillén, VIOli. Luis Rego. piano. (15m). PHIUOOR: "La Batalla: UUJS XIV contra Guillaume d'Orange·. La Simphonie du Marais.Oir; Hugo Reyne. {15m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat a ~rrec de Montse Aguilera. 14:00 GRANS INTEGRAlS Els quartets de corda d'Arnold SchHnberg Quartet de corda n. 1. op. 7. Quartet LaSalle.¡«m). 15:00 BUnLET DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espal tomàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benllo. Jordi Cervelló 16:00 A FONS L'OPERA, L'OPERETA I LA SARSUELA. L'espai temàtic de Catalunya M6sica presentat per Eulàlia Benito. ROSSINI: Extractes de l'ac1e primer de l'òpera en dos actes "Bianca e Falliero". Jennrter Larmore. Barry Banks. lldebrando D'Arcangelo. The Geoffrey Mltchell Choir. The London Philharmonic Orchestra.Dir.; David Parry. (35m). GALUPPi: Acte llle de l'òpera en tres actes ·u mondo alb roversa·. Mananella Pennícchi. Rosa Oomlnguez. Mya Fracassin i. Lla Serafini. Coro delia Rad10 SviZZera. I Barocchisti.O~r~ D•ego Fasolls. clavecí ' direcció. {20m}. 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a part1r de les peticions dels nostres oien1s. Presentació a tarrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA DE CAMBRA ARRIAGA: Quartet de corda n. 2. Quartet Sine Nomina. (24m). SCHUBERT: Quartet de corda n.13 ·Rosamunda·. op.29 n.1, 0.804. Quartet Alban Berg de Viena (31m}. 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:15 TRANSMISSIO EN DIRECTE DES DEL GRAN TEATRE DEL LICEU Temporada 2000-2001 Recl!al Frederlca von Stade Frederlca von Stade, mezzosoprano. Martin Katz. piano 23:00 NOCTURN Música per acabar el dia Presentació a càrrec d'Alfred CeJao¡a. ~ ¡¡;:; ¡¡;;- - ·~ a ...., =;;¡· 208 ;:;J ...§: B ~. ¡;¡ li] e: E 9 A PROGRAMACIÓ DE NIT Repellció dels últJms programes 0:30 A LA MANERA DE •••• Un conv1dat ens proposa i comenta la música que 11agrada. GuiO i presentatió de Joan V'rves.Repetitió del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repet1cfó del Dntuns, Dimarts. Dimecres, Dijous. Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana antenor. (Ordre d'emiSSió: Repetlcló dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. DIJous. Divendres, de 20:1Q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, DIJous, Divendres, de 10.03 a 13.00). -, :: ¡;;;- -= El ~' ;::;· 208 ..... a· s-- ... e Bl ~- ...~ ¡;¡¡- 10 DIMECRIS, 27 DE FEBRER DEL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou bulllelins inlormallus i agendes musicals. 9:00 BURLETI DE NOTiCIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI MOZART: Fantasia KV 475. Paul Badura-Skoda, pianoforte. (12m). JANACEK: Sinlontena. Orquestra Filharmònica de Berlin.Oir.: C~ud10 Abbado. (23m). HANDEL: "Rejoice greatly","l konw thai my redeemer liveth", dos fragments del Messies. Kiri Te Kan.1wa (10m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BACH: Obertura (SUite) per a orquestra n. 1. BWV 1066. Acadèmia de Música Antiga de Berlin. (26m). ROSSINI: La pastorella 1BellA crudele, dues cançons. Cecília Bartoll, meno-soprano. Charles Sponcer, plano. (7m). KALINNIKOV: Simfonia n. 2 en La M. Orquestra Slmlònlca de l'Antiga Unió Soviètica. Oir.: Evgeny Svellanov. (38m). WEBER: Concert per a clannet I orquestra n. 1. op. 73. Sablne Meyer. Staatskapelle de Dresden.Oir.: Herbert Blomstedt. (21m). BRAHMS: Quintet per a piano i corda. op.34. EUsabeth leonskaja. p~ano. Quartet Alban Berg. (42m). JANEQUIN: la Bata1lle. Ensemble Clement J¡¡nequm. (7m). SAINT-SAENS: Su1te Algeriana, op. 60. Orquestra Simfònica de londres.D~r.: Yoodani Butt. (21m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últ1mes novetats discogràfiques aparetJudes al mercat, a càrrec de Montse Agu~era. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartets de corda d'Amold Schònberg Quartet de corda en Re M. Quartet Art ls de Viena. (21m). Quartet de corda n. 2. op. 10. Margarat Price, soprano. OuartetlaSalle (29m). 15:00 BUTLLETi OE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA, ARA. l'espai temàtic de Catalunya Musica presentat per Eulàlia Ben ito. 16:00 A FONS LA MÚSICA RELIGIOSA. l'espai temàhc de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto. KOKKONEN: Requiem. So1le lsokoskl. Wallon GrOnroos. Cor del PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Festival d'Opera Savonlinna. Orquestra Simfònica de lahli.Dir. Ull Sòderbtom. (38m). SATIE: M"ISsa dels pobres. Christopher Bowers-Broadbent, orgue. (17m). 17:00 LA TARDA DE l'OIENT ProgramaCió realitZada a partir de les petieíons dels nostres oients. Presentació a càrrec ~e d'Olga Cardús. 19:00 MUSICA CORAL BRAHMS: Nanie, op. 82. Cor i Orquestra Simfònica de la Ràdio de Bav1era.D1r.: B. Haitink. (13m). PURCELL: Remember noi. Lord. our oHences. Z 50 (anlhem per a cor a cinc veus a capella). Klng's College Cholr de Cambridge.Dir.: David N. Wfllcocks. (3m). BERLIOZ: l'lmpêrlale. cantata per a dos cors. op. 2G. Cor i Orquestra Simfònica de Ja Ràdio Holandesa.Dir.: Jean Fournet. (11m). SALAS: Salve Regina en re m. Monjes Benedictins de SOos. Cor Exaudl de Cuba.Dk: Maria Fellcfa Pérez. (3m). RAMEAU: "In convertendo". motel per a gran cor. solistes, orgue i orquestra. Su1anne Gari. lleve Monbaliu. soprano. Henri Ledroit. contratenor. Guy de Mey. tenor. Stephen Varcoe. bariton Peter Kooy. baix, Cor i O¡questra de la Chapelle Royale de Parts. Membres del ColletJium Vocale de Gand.Dir.. Phi"ppe Herreweghe. (24m). 20:00 BUTLlrrf DE NOTíCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:15 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE DES DEL GRAN TEATRE DEL LICEU Temporada 2000-2001 MOZART: La elemenza di Tito. Opera en dos actes. Oeon van der Walt Julia Varally. Jenmfer larmore. Montserrat Martl. Heidi Brunner. Simon Orfila. Orquestra Simfòmca i Cor del Gran Teatre del liceu. Dir.: Bertrand de Billy. 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos ta setmana anterior (Onlre d'emissió: RepetiCió del Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous, DIVendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentlt per Alfred Celaya. Programes emesos fa setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emiSSió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DIJOUS, 28 DE FEBRER DEL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletlns informatius i agendes musicals. 9:00 BURLETÍ DE NOTÍCIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI HAYON: Divertí mento a se i. "!:aniversari", Hob 11:11. Orquestra de Cambra Franz Uszt de Budapest.Dir.: Janós Rolla. (12m). MONTEVERDI: "Ohimè, se tanto amate", madrigal. Cor Monteverdi.Dir.: John Ellot Sardiner. (3m). SOUTHAM: "Remembering Schubert" (Recordant Schubert). Mary Kened1, plano. (12m). TARTINI: Concert per a flauta en sol M. Mario Folena, flauta . t:Arte deii'An:o. (12m). BELUNI: Introducció de l'òpera •u Puata". Montserrat Caballé soprano. (4m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BACH. C.Ph.E. Simfonia per a dos oboès. dues trompes, corda i cont1nu Wq 179/ H654. Orquestra de Cambra C. Ph.E. Bach Dir.: Hartmut Haenchen. (11m). PROKOFIEV: Alexander Nevsky, op. 78. lnna Arkhlpova. Cor i Orquestra de Cleveland. Dir.: R. Chailly. (40111). BEETHOVEN· Sonata per a p1ano n. 23, op. 57 .. Appasslonata" Vladlmlr Ashkenazy. (24m). GLIERE: Concert per a trompa I orquestra, op. 91. Hermann Baumann. Orquestra de la Gewandhaus de Lelpzlg.Dir. Kurt Masur. (2~m). HANDELJHARTY: Música aquàtica. Orquestra SimiOnica de Pittsburgh.Dir; André Previn. (17m). BARBER: Ballet suite "Medea·. op. 23. Orquestra Nacional Escocesa.Dir.: Marin Alsop. (29m). MOZART; "Riconosc1 m questo amplesso·. sextet de l'òpera "Les noces de Fioaro·. lucia Popp, Susanna. Jane Berbié. Marcellina. Phmp L.angridge, Don Cur1io. Samuel Ramey. figaro. Thomas Alien, Conte, Kurt Moll, Bartolo. Orquestra Filharmònica de Londres.D1r.: Georg Solti. (Sm). PUCCINI: Tres minuets per a orquestra de corda. Orquestra de Cambra de Santa Cecilia.Dir Alessio Vlad. (11m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartets de corda d'Amold Schftnberg Quartet de corda n. 3, op. 30. QuartetlaSalle. (31m). Quartet de corda n. 4, op. 37. Quartet Arditll. (32m). 15:00 BUTLLEl'i DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. l'espaí temàtic de Catalunya Musica presentat per Eulàlia Beníto. Janet Baker FAURt "Ciair de Iune· (Clar de lluna), op. 4G, n. 2. Janet Baker, menosoprano. Gerald Moore, p~ano (3m). MONTEVERDI: "Drspremlll Regina", "Add1o Roma·, de l'lncoronanone dl Poppea. Janet Baker, mezzosoprano. Orquestra de cambra Anglesa.D1r.. Raymond leppanJ. (12m). SCHUBERT: "An SyMa", D. B91 . J¡¡net Baker, mezzosoprano. GeoHrey Parsons, piano. (3m). BACH: •Komm, du susse Todesstunde" (Víne, dolça hora de la mort). ària de la cantata n. 161 Janet Baker. mezzosoprano. Acadcmy ol St. Martin-in-the·Aelds.Oir.: Nevllle Marriner. (Gm). WAGNER: ·mume", líed dels ·wesendoncklieder". Janet Baker, mezzosoprano. Orquestra AlharmOn¡ca de Londres.Dir.: Adrlan Boull (6m). BEETHOVEN. 'The sweetestlad was Jamle", cançó escocesa. Janot Baker, mezzosoprano. Yehudl Menuhln. violi. Georges Malcolm, plano. Georges Pople, violoncel. (3m). ELGAR: "SofUy and gently" de "The Dream ol Geron11us". Janet Baker, mezzosoprano. HaUé Chorus, Sheffíeld Phílharmonic Chorus. Ambrostan Singers. Hallé OrcheslialJi. John Barbírolli. (7m). BERUOZ: "D'amour l'ardente llamme• ària de "la Damnació de Faust'. ' Janet Baker, mezzosoprano. Orqueslr¡ t Paris.Oir.: Georges Prêtre. (7m). 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS. !:espai lelrolft de Catalunya Musica presentat per Etlàà Be flito. GünterWand MOZART: Concert per a plano i OIQIJ!Iil n. 24. KV 491. Christian Zacharias. Orquestra SimtÒIIIQ de ta Ràdio del Nord d'Aiemanya.Oit.: Gúnter Wand.(31m). SCHUMANN: Simfonia n.3. op.97, "Renana". Orquestra Simfònica de la NDR, Hamburg.Dlr.: Günter Wand. Enregistrament fet a la Muslkhalle d'Hamburg els dies 15 I 17 de set• de 1991. (31m). 17:00 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Pr~ a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. GuJ6, realització: Pere Burés i Àlex Rob~ 20:00 BUTLLETi DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya MOZART: "Finale: molto allegro·, 4: 1!:\ de la Simfonia n.41, K.551. "Jupiret. Orquestra Filharmònica de Bertin.D • l'ol Bòhm. (Gm). VANGEUS: "The cily", "Moming papers". (4m). MONTSALVATGE: Divertimenlo n. 2 "Habanera· (Havanera). Aticla de larrocha, piano. (2m). SCHUBERT: "Oie Taubenpost' (El co1:B viatger), del cicle "Schwanengesang·! Cant del Cigne). Thomas Quasthoff, baix. Justus Ze¡~ plano. (4m). HERMAN, JERRY: "Hello, Oolly". Nlcholas Payton i conjunt lnstrumenlll. (Bm). ANÒNIM I NARVAEZ: "Con qué la lMt!' de ta glossa de Luls de Narvdez. Montserrat Figueras, soprano. Càpel~ Reial de Catalunya.Dir.: Jordi Savall (6r.' FAURE: Preludi de la suite "Pellees Mellsanda", op. 80. Academy ol St. Martin-in-lhe·Aelds.llt Neville Marriner. (7m). DUKEIHARBURG: "April in Paris" Count Basíe, piano. Thad Jones. Uoll',r.l solista. Louis Bellson. bateria. Cort:tt instrumental. Enregistrament fet a Estocolm. el9 d'aoost de 1962. (4m). GUNKA: Vals-fantasia. Orquestra Filharmònica de la BBC.Ili. Vass1ty SínaiSky. (Sm). BRAHMS: Primer movtment del cera' per a violi i VIOloncel. "Doble Cooctn 5 102. Gidon Kremer. violi. Clemens Haoen. violoncel. Orquestra del Royal Concertgebouw.Dir.: Nikolaus Harnoncourt. (18m). FALLA: "Fantasia Bética" Leopoldo Querol, piano. (14m). BEBEY: O Bfa. John Willlams. guitarra. Paul Clarvis ~ kil. Chrfs laurence. contrabaix. (4m). GLAZUNOV: vars de les"Escenes de ballet", sulte op. 52. Orquestra Simfònica de l'Antiga Unió Soviètica.Dir.: Evgeny Svellanov. (Sm). SAINT-SAENS: ''El cigne" d'"EI Cam.l·:ll dels animals". Han-Na Chang, violoncel. PhilhanllD!IIl Orchestra.Dir.: Leonard Slatldn. (3mf SPONTINI: "Rêve de l'orient" ($j!fl\l.'ill l'orient). cançó. Valerla Esposilo, soprano. Luca Gorll ptano. (Sm). - il!a.Dl mme· lleSt'èt Üfemlc ~er f~ lf1iU!S';¡ lmfónla tDir; 7, PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Present.Jtoer Allred Celaya TXAIKOVSKI: Ldúrgia de Sant Joan Crisòstom, op. 41. TXESNOKOV: Concerts per a cor i solista Tres h1mnes russos antics. capella Glinka de Sant Pelersburg.Oir: Vladislav Txernuixenko. CONCERT enregistrat per catalunya Música el dia 30 de juliol de 1992 a Sant Feliu de Guixots, dms la XXX FESTIVAL INTERNACIONAL DE LA PORTA FERRADA. (70m). 23:45 NOCTURN Mús1ca per acabar el dia. Presentació a tarrec d'Alfred Ceiaya. Academy ol Sl Martin-ln-the-fields.Otr.: Neville Marriner. (19m). BEETHOVEN: Sonata per a viOlí i piano n.9 "Kreutzer•, op.47. Pinchas Zukerman. violi: Marc Neikrug, piano. (38m). TUBIN: Vals trist Orquestra Simfònica de Gòtebor¡¡.Oir.: Neeme Jàrvi. (4m). 13:00 NOU PUNT NOU PresentaCió de res úlbmes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a tarrec de Montse Aguilera. 14:00 GRANS INTEGRALS La mdslca orquestral d'Edvard Grleg Simfonia en do m. Orquestra Simfònica de Goteborg Dir.: Neeme J~rvl. (32m). "A la tardor", obertura de concert, op. 11. Orquestra Simfònica de Goteborg.Dir.: PROGRAMACIÓ DE NIT Neeme Jarvl. (11m). Repetició dats últims programes 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 0:30 l 'AUDIOVISUAL 15:04 AGENDA MUSICAL Emès diumenge passat. 15:10 A FONS 2:30 GRANS INTEGRALS LA MÚSICA SOLA. L'espai temàtic de Programes emesos la setmana anterior Catalunya Música presentat per Eulàlia (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Benito. Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de El trombó 14.00 a 15.00). RASE: Basta. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Christtan Lindberg, trombó. (4m). Presentat per Allred Celaya. Programes HAYDN, M.: Concert per a trombó i emesos la setmana anterior. (Ordre orquestra en re m. d'emissió: Repetició dels programes de Armin Rosin. Orquestra de Cambra de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Viena Oir.: PhiliPP'l Entremont (15m). Divendres. de 20:10 a 22:00). BROTONS: Concert per a trombó i 5:30 CAPSA DE MÚSICA orquestra, op. 70. Programes emesos la setmana anterior. Ricardo Casero. trombó. Orquestra (Ordre d'emissiÓ: Repetició dels Simfònica de Barcelona i nacional de programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, catalunya Oir.: Lawrence Foster. (24m). Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). 16:00 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai DMNDRES,1DIMARÇ lem~tic de Catalunya Música presentat DR2002 per Eullllia Bemto. 7:08 MATINAL Emesi Martínezlzqulerdo Música per començar el dia presentada BENGUEREL: Astral. per a guitarra, piano per Joan Vives. Recull d'obres breus. a quatre mans. dos percussionistes, Inclou butlletins informatius 1agendes violoncel! contrabaix.. musicals. Magnus Anderson, guitarra. Barcelona 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 21S.Dir.: Ernest Martínez lzqulerdo. 9:06 MATINAL (13m). EL GRAN REPERTORI MOZART: Concert per a clarinet i SALIERI: Serenata per a Instruments de orquestra, KV 622. vent. Joan Pere Gil. clarinet. Orqu.estra 11 Gruppo dl Roma. (Sm). Simfònica del Vallès.Oir.: Ernest Mart!nez TXAIKOVSKI: "Tots els meus desitJos lzquierdo. (27rn). trasbalsats", ària de l'acte 1r de "La Dama BOULEZ: Memorlale. de Piques· Jove Orquestra Nacional de Julia Varady, soprano. Orquestra de la Catalunya.Dlr.: Ernest Martlnez-lzquierdo. RMlo de Munlc.Oir.: Roman Kofman Enregistrament fet per Catalunya Música (Sm). el dia 17 de setembre del 2000, a BACH: Sonata trio, BWV 527, en dom l'Auditori de Barcelona. CONCERTS DE LA (transcripció per a VIOif. viola 1baix JONC. (Sm). conbnu). MARTINEZ IZOUIERDO: Música per a un ConjuntJnstrumentai'The Rare Fruits festival. Counctl'. (12m). • Barcelona 216.0ir.: Ernest Martínez RAVEL: 'Oaphnls et Chloé", suite n. 2 per lzquierdo. (10m). a orquestra 17:00 LA TARDA DE L'DIENT Orquestra Simfòmca del sud·oest Programació realitzada a partir de fes d'Alemanya d'Sttutgart.01r; Georges peticions dels nostres oients. Presentació Prètre. {17m). a carrec de d'OI¡¡a Cardús. PERGOLESI: "A SerPJna penserete•. ària 19:00 CICLE DE LIED de lïntermezzi La Serva Padrona. Fanny Mendelssohn I Clara Schumann Renata Scono. I V1rtuosi do Roma. Oir. SCHUMANN. C.: Tres cançoos a partir de Renato Fasano. (4m). poemes de Friedrich Rúckert. op. 12. 10:00 AGENDA MUSICAL Lan Rao, soprano. Micaela Gel1us. piano. 10:03 CAPSA DE MÚSICA (6m). VIVALDI: MagnHicat, RV 811. MENDELSSOHN, F: ''Frúhling" Oeborah Yorl< i Patrízaa 8icc1re, sopranos. (Primavera). "Oie Maínacht" (la nit de Sara Mlngardo. contralt. Akademla. maig), "M1gnon", tres iieder. Concerto ltahano.Dir.: R1naldo Lan Rao, soprano. Micaela Gelius, piano. Alessandrim. (20m). (7m). BRAHMS: Simfonia n.2, op.73. SCHUMANN, C: "Er ist gekommen In Orquestra Simfònica de Xlcago. Dir.: Sturm und Regen" (Ell ha tomat sota la Georg Solti. (45m). tempesta lla pluja), ''Uebst du um MOZART: Obertura de ' Le noue dl Scl!Onheir (Sl t'agrada la bellesa), F1garo", KV 492. ''Warum willst du And're fragen" (Per què Orquestra del Segle XVIII.Dir.: Frans vols l'opinió d'altres?), tres líeder de op. Briiggen. (5m). 37 de Robert Schumann. STRAUSS, R.: Concert per a violf en re m, Jullane Banse. soprano. Helmut Oeutsch, op. 8. plano. (6m). Boris Belkln, violí. Orquestra Simfònica de MENOELSSOHN - HENSEL: Sis líeder, la Ràd1o da Berlin Dir.: Vladlm1r op. 1. Ashkenazy (31m). Isabel Llppitz, soprano. Barbara Heller, RESPIGHI: Trittico Botticelliano. piano (13m). SCHUMANN C: "Arn Strande" (A la platja), ·s.e liel>ten slch lleide" (Tots dos s'estimen). "Beim Absch!ed" (Al comiat). tres lieder. Chñstina HOgman. soprano. Roland Pòntlnen, plano. (9m). MENDELSSOHN. F. "ltalien· (Itàlia), "Die trullen Griber" (Tombes antiOues). "Worwurt" (Retret), tres lieder. Christina Hògman. soprano. Roland Pòntinen. piano. (Sm). MENDa.SSOHN, F.: "Gcgenwart'' (PresènCia), hed. lan Rao. soprano. Micaela Gelius, piano. (3m). 20:00 BUTUETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:45 TRANSMISSIO DES DEL TEATRE LA FARANDULA DE SABADELL Temporada Amics de t'Opera dc Sabadell I Opera a Catalunya BIZET: Carmen, Opera on quatre actes Sofia Salazar. Stanlslas An ~ez. Sandra Pastrana. Andrés del P1no. Josep Pleres. Manel Esteve. Mireia Casas. entre d'altres. Cor Amics de l'Opera de Sabadell. Orquestra Simfònica dol Vallès. Dir.: Manuel Valdívieso. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels úlhms programes 0:30 MÚSICA CORAL Emès dimecres de la setmana passada 1:30 MÚSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Dimarts a les 19:00h). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emiSSió: Repetició del Dilluns. Dimarts. Dimecres, 01jous. DIVendres. de 14.00 a 1S.OO). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous. Divendres, de 20:1 Oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: RepeUcló deis programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DISSABTE, 2 Dl MARÇ DEL 2002 S:OO MATINAL Músir.a per començar el dia presentada per Pilar Sublra Recull d'obres breus. Inclou butlletí de noticies I agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC VIVALDI: Glòria en ReM, RV589. Katherine Fugue. soprano. Lucy Ballard I Margaret Cameron, mezzosopranos. Cor Monteverdl. Solistes Barrocs An¡¡lesos.D1r.: John El iot Gardiner. (28m). BACH: 'SChwelgt stll~. plaudert nlcht", cantata BWV 211 (Cantata del cafè). Barbara Bonney. Chrlstoph Pré¡¡ard1en. Rall Popken. David Wotson.Johnson. Cor i Orquestra The Age ol Enli¡¡htenment.Dir.. Gustav U~onllard. (26m}. 11:00 MUSICA PER A COBLA PRENAFETA Suite de cançons populars catalanes. Cor Jove de l'Orfeó Catal~ Cobla Sant Jordi.Dir.: Conxita Garcia I Jordi león. (12m). GARRETA: "Pr1mavcra", tardana. Cobla Sant Jordi Ciutat de Barcelona Dir.. Concepció Ramió I Diumenge. (5m) LEON.M.: La pavorosa, mazurca. Cobla Sant Jordi.Dir. Jordi león. (4m). BERNAT I COLOMINA: Claustres del Carme, sardana Cobla juvenil de Bellpuig.Dir.· Concepció Raml6. (Sm). DANSES TRADICIONALS CATALANES: La llrotitalna del Pallars. Galop de Cortesia de Gurb. Cobla Sant JordLOir.: Jord1 León. (4m). TOLDRÀ: La fag-.da d'en Jordt sardana Cobla Sant Jordi.01r~ Jordr León. (Sm). \ MORALEDA. Comiat. Sant1 Molas. percussió. Cobla MediterràniJ. (8m). GIL: "Horta de Sant Joan", "Els Porxats del meu poble", sardanes Cobla Montgnns (10m). BORGUNYÓ I GARRIGA: "Homenatge a Garreta", sardana. Cobla Sant Jordi Ciutat de Barcelona. Dir.: Concepció Ramió 101umenge. (Sm). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgaCió musrcal. Guió 1 realització: Pere Burés i ÀJex Robles.Repeticló del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les únimes novetats discogràfiques aparegu~es al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la s~tmana 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Maragarrtga. SCHUMANN Teroer moviment del Concert per a violoncel! orquestra, op. 129 Christophe Coin, violoncel Orquestra dels Camps Ellsis.Drr.. Phllippe Herreweghe. (Sm). GORDONIVJARREN: There Wlll never be another you. Stépffane Grappelli, violi. Mlchel Petruccram. p1ano. Roy Haynes, bateria George Mraz. baix. (4m). MOZART: Pnmer movíment de la S1mfon1<1 n. 36, KV 42S "Unz" Orquestra Filharmònica de V1ena.01r; James Levine. (11m). KAPSBERGER: Colas1one. del llibre quart de la tabulatura per a chrtarone. Roll Listevand. horba Pedro Estevan. percussió. (2m). ALWVN: "Tempo de Vals", ''Poco allegretto e sempllce", "Allegro giocoso", tres de tes Danses Elisabetianes. Orquestra Simfònica de Londres.Oir.: Richard HlckoK. (9m). SCHUBERT: "Die Post• (El correu), lled extret del Viatge d'hivern D 911. Peter Schreler, tenor. Andras Schlff, plano. (2m). CHUECA: Polca lgabola de la sarsuela "El bateo'' Orquestra de Cambra AnglesaOir.: Antoni Ros Marbà. (5rn). DVORAK: Oos Valsos, op. 54 (8.105). Quartet de corda de Praga. (7m). ELUNGTON/RUSEL: Prelude lo a kiss. Sax 13. Quim Soler, bateria. Josep Mensa, contrabalx.Oir~ Miquel Bofill (4m). MENDELSSOHN: Rondó Capriccioso. op 14. M1kllail Pletnev. plano. (7m). BEETHOVEN· Quart moviment de la Simfonia n. 4, op. 60. The Academy ol Ancient Music.D1r. Christopher Hagwood. (7m). GIL I MEMBRADO: Glossa del bon caçador. Cobla La Principal de La Bisbal Oir. francesc Cassú. (2m). ELGAR: "Nimrod· novena de fes Variacions Enigma. op. 36. Orquestra filharmònica de V~Bna.Dir.: Georg Solt1. (3m). ROSSINI: ·o¡ tanti palpítl", ària de t'acte primer de l'Opera "Tancredr. Manlyn Horne. mezzoprano. Orquestra del Teatre La Fenice.Oir.: Rall Weikert. (3m). WILUAMS: Musha Musiki. John Wllllams. John Etherldge, guitarres. Paul Clarvls, percussions. Chñs Laurence. contrabaix. (Sm). HAYON: Primer moviment del Concert per a dos clannets i orquestra en Ml b M Oieter KIOcher, Waidemar Wandel. clarinets. Orquestra de Cambra de Praga, (Sm). BARBER: A¡¡nus Dei. Corydon Singers.Oir.: Matthew BesL (10m). CHA!IRIER: Dansa eslava, de Le ROl mafgrt!ful. 2. e-_ .;; ai Eil !!!!'' ¡;;¡· ;::¡ :=;¡, ¡¡;;. El 5:::!. ¡¡] i ~ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA I ...E .... -~ ...e.....;i", ......, 208 ~ =:. .., ~ e e; ¡¡· ¡¡;¡ E ... i: 12 Orquestra de la Sulsse Romande.01r. Ernest Ansermet. (Sm). TELEMANN: Quartet en Sol M, de la Musica de Taula. Musica Antiqua de Colònia.Oir.: Reinhard Goebel. (12m). WALTON, CEOAR: "When love is new" Woody Shaw, cornell. Cedar Wall on, plano. Buster Wllllams, baix. Victor Jones. bateria (Sm). BOROOIN: Primer moviment de la Simfonia n. 2. Orques!Ja Simfònica de Gòteborg.Oir. Neeme Jarvi. (Sm). HANDEL: "Ombra ma1fu", àña de l'òpera Serse. Ann Murray, mezzosoprano. Orquestra de 111-ium!nlsme.Oir~ Chartes Mackerras. (3m). BRUCH: Primer mov1ment del Concert per aviolf I orquestra n. 1. op. 26. ltzhak Perlman, vlolf. Orquestra del Concertgebouw d'Amsterdam.Oir.: Bernard Hailink. (Sm). FAURÉ: Primer moviment del Quintet amb piano n. 1 op. S9. Quartet Ysa}fe. Pascal Rogé, piano. (12m). ALBINONI: Concerto Xli a cinc, op. S. Sanatori de la Giolosa Marca. (7m). GLINKA "WI8Qenlied' (Gançó de bressol). Oagmar Schellenberger, soprano. Semjion Sklgin, plano. (4m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Ignasi P1ñol. DELIBES: Coppélla, ballet Orquestra Simfònica de Minneapolís Oir.: Antal Oorati. (SSm). BERLIOZ: Requlem per a tenor, cor I orquestra, op. 5. (Gran Missa de Difunts). John Mark Ainsley, tenor. Cor i Orquestra Simfònica de Montreal.Dir.: Chartes Outoit. (84m). 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE.. ... Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió i presentaCió de Joan VIVes. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. de Colònia Oir Reinhard Goebel. (32m). 12:17 GUIA MUSICAL La Informació !l-lustrada sobre els concerts i l'actiVrtal música! de la temporada.Un espa¡ presentat per Pilar Subirà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per carmina Malagarriga. XOSTAKOVITX: Danses (Polka i galop), de la suite de l'opereta "Moscou • Xeryomushki". op. 105. Orquestra de Fiiadèlfia.Oir. RICcardo Challly. (Sm). MENDELSSOHN. F.: "Neues liebe, neues Leben" (Amor nou. vida nova). lied. Lan Rao, soprano. Mlcaela Gelius, piano. (3m). ARNOLO: Sarabanda i polka, del ballet "Solitaire' The Phliarmonia.Oir.: Bryden Thompson. (Sm). LACHNER: Finals del Septet en Mi b M. Consortlum Classicum. (Sm). TXAIKOVSKI: "Març", de les Estacions, op.37 NikolaJ Nekrassow. piano. (2m). MILLERICOHN/KRUEGER: "Sunday" Harry Alien, saxo tenor I el John Plzzare11i Trio. (Sm). CORELLI: Concerto grosso en Fa M. op. 6 0.12. Ensemble 415.0ir.: Chiara Banchini. Jesper Christensen. (11m). KORNGOLD: lied de Marietta "Giück, das mir verblleb" (Felicitat que m'ha quedat..) • de l'òpera "Die Tote Stadt" (La ciutat morta). Barbara Hendnd<s, soprano. Orques!Ja de Filadèlfia. Dir.: Franz Welser·MOst. (Sm). BEETHOVEN: Tercer moviment de la Sonata per a piano n. 17, op. 31 n. 2 "la Tempesta" Stephen Kovacevich, piano. (7m). SVENDSEN· Romança per a violi, op. 26. Kenneth Silhto. violí. Conjunt de Gambra de I'Academy ol St. Martin·in·the·Fields. (lm). BACH: "Bist du bei mir", ària del llibre d'Anna Magdalena. PROGRAMACIÓ DE Nif Elisabeth Schwarzkopf, soprano. Gerald Repetició dels úHims programes Moore. piano. (3m}. 0:30 NOU PUNT NOU DVORAK: Dansa eslava, op. 72 n. 9. Presentació de les ultimes novetats Orquestra Simfònica de Praga.Oir.: Petr discogràfiques aparegudes al mercat, a Altrlchter. (4m). càrrec de Montse Agullera. Resum dels BOCCHERINI: Trio per a dos violins i millors programes de la setmana violoncel, op. 6 n. 5, G 93. passada. La Real ~mara. (11m). 1:30 CONCERT BARROC SHEARING, GEORGE: "Lullaby of setmana la emès programa del Repetició birdtand". anterior. (Dissabte I diumenge a les George Shearíng, piano. Louis Ste1vart. 10:00h). guitarra. Nell Swalnson. baix. Steve 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Nelson, vibràfon. Dennls Mackrell, Presentat per Carmlna Mala.garriga. bateria. (Gm). Programes emesos la setmana anterior BOYCE: Simfonia n. 6. (Ordre d'emissió: repetició dels Orquestra del Festival de Londres.Oir.: programes de Dissabte I Diumenge, de Ross Pople. (Sm). 14:00 a 17:00). RAVEL: Oon Quixot a Dulclnea. 5:30 CAPSA DE MÚSICA José van Dam, baríton. Orqueslra de Programes emesos la setmana anterior. l'Opera Nacional de Uó.Dir: Kent Nagano. (Ordre d'emissió: Repetició dels (7m) Dimecres, programes de Dilluns, Dimarts, CAMP: Jazz Suite. DIJous, Divendres, de 10.03 a 13.00). Joan Garrobé. guílarra. (14m). MOZART: Missa brevis KV 140. DIUMENGE, 3 DE MARÇ Oorothea Róschmann, soprano. Elisabeth DEL2002 von Magnus. contralt. Herbert Uppert. tenor. Gilles cachemaHie, baiX. Concentus 8:00 MATINAl Musfcus de Viena.Oir.: Nikolaus Música per començar el dia presentada Hamoncourt. (16m). per Pilar Subirà Recull d'obres breus. BARRY: Eternal Echoes. Inclou butlleU de noticies i agenda Orquestra de Cambra Anglesa.Dir.: John musical. Barry. (4m). 10:00 CONCERT BARROC BRAHMS: Primer moviment del concert TELEMANN:: Oer SchulmeiSier (El mestre per a piano n. 2. op. 83. d'escola), cantata còmica. Elisabeth LeonskaJa, piano. Orquestra de József Gregor, baix. Nois de la Schola la Gewandhaus de Lelpzfg.Oir.: Kurt Hungarica. Orquestra de Cambra Masur. (18m). Coreiii.Oír.: Tamas Pdl. (18m). NELSON/MURPHY: "Stolen moments•. TELEMANN: lno. cantata dramàtica New York Volees. Gary Burton, vibràfon. Barbara Schlick. soprano. Musica Antlqua Mulgrew Miller. piano. Mlclla.el Formanek, baix.Lewis Nash. bateria. (7m). STRAUSS, Jf.: Die tanzende Muse, op. 266. Orquestra Filharmònica de Viena.Oir.: Ciaudio Abbado. (4m). 17:00 Tn1PDRADA D'OPERA BELLINI: "Beatnce di Tenda", Opera en dos actes. Edita Gruberova. soprano. Vessellna Kasarova, mezzosoprano. lgor Morosow, baríton. Don Bernard1nl. tenor. Branko Robinsak, tenor. Daniel Sumeg1, b81x. Cor •Jeunesse· de Viena. Orquestra Simlònica de I'ORF.Dír.: Pinchas Steínberg. EnreglstJament fet al Konzerthaus de Viena. els dies 30 de gener i 1 de febrer de 1992. (143m). 20:03 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àfex Gorina. 22:00 AGENDA MUSICAl 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musicals d'interès. Presentat 1conduil per Joan ViVes, i realiiZat amb fa coiaboració del Consell Català de la Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte 1diumenge a les 10:00h). 2:30 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per carmina Maiagarriga Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana antenor. (Ordre d'emissió: Repebció dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DIU.UNS, 4 DE MARÇ DR2002 7:08 MATINAl Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETf DE NOTÍCIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI ZELLER: "Florien els cirerers·. de l'òpera "l'Ocellaire•. Edita Gruberova. soprano. Orquestra de la Ràdio de Munlc.Dir.: Rudolf Bibl. (4m). BEETHOVEN: Romança per avioli i orquestra n. 2, op. 50. Gldon Kremer, violi. Orquestra de Cambra d'Europa.Oir.: Nikolaus Hamoncourt. (Sm). VERDI: "Mademolselle?. Gatt schenkte eine Tochter mir". escena de l'acte segon de l'òpera la Trav~ata (versió cantada en alemany). Hermann Prey, barfton. Teresa Stratas, soprano. Symphonle·Orchester Graunke.Dir.: Franz Allers. (17m). DEBUSSY: "Chlldren's Comer" (El racó dels nens). Josep M. Colom, piano. (17m}. 10:00 AGENDA MUSICAl 10:03 CAPSA DE MÚSICA MOZART, l.: Sintonia da Caccfa. Solistes de trompa. Academy ol St. Martin-in·the-Fields.Oir.: lona Brown. (11m). LALO: Simfonia espanyola per a Violi i orquestra, op. 21. Anne-Sophle Muller, violí. Orquestra Nac10nal de França.Ofr.: Seiji Ozawa (34m). GEMINIANI: Sonata per a gurtarra violoncel i clavecf n. 3. (de "L'art de Iota: la gullarra"). L.Aszfó Szendrey-Karper. Ede Banda. Janos Sebestyén. (11m). GLAZUNOV: Simfonia n. 4, op. 48. Orquestra Simfònica del Mm1steli de Cultura de t'URSS.Oir.: Gennadi Rozhdestvenski. (34m). RESPIGHI. la boutique fanlasque, ballet sobre temes de Rossini. Academy ol Sl Martin-in·the·fieldsj)j¡_ Neville Marriner. (20m). BACH •Jesu. nun se i gepreiset· (Jesús sigues glorificat), cantata BWV 41. Matthlas Riller, nen soprano. Jonas Will, nen contralt Markus Schafer, tenor. Ham van der Kamp, baïx. Cor de Nens de Ba1 T61z. Orquestra Barroca.Oir.: Guslav Leonhardt. (29m). TXAIKOVSKI: MenuettO<scherzoso op.St n.3. Sviatoslav Rlchter, plano. (4m). MOZART Concert per a trompa n. 4. KV 495. Hermann Baumann. Concentus Musials de Viena Oir.: N. Harnoncourt. (17m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS la m6slca orquestral d'Edvard Gñeg Concert per a piano I orquestra. op. 16. 0111 Mustonen, piano. Orquestra Slm!Omca de San Franclsco.Dir. · Herbert Blomstedt. (30m). Dues melodies elegíaques. op. 34. Academy of St. Martin-ln-the-Aelds Dit Neville Marriner. (9m). Del temps de Holberg, suite op. 40. Orquestra Simfònica de GOteborg.Oir.: Neeme Jarvi. (1~m). 15:00 BUnLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA NOVA MÚSICA. L'espai temàtic de Catalunya Musica presentat per Eulàlia Benlto. ZEMLINSKI: Psalm op. 24. per a COf llit! i orquestra. Cor del Muslkvereins de Düsseldort Orquestra de Gürzenich. Orquestra Filharmònica de Colònia.Dir.: Jarnes Confon. (13m). SCHONBERG: Concert per a violi i orquestra. Op. 36. llana lsakadze. Orquestra Simfònica de l'Acadèmia de I'URSS.Dir.: Alexandet lazarev. (31m). 16:00 A FONS LES VERSIONS DE REFER~NCIA. l'espa tematic de catalunya MúsiCa presentzl per Eufàha Benito. Jascha Helletz KORNGOLD: Concert per a VIOli i orquestra, Op. 35. Jascha Heiletz, violi. Orquestra Filharmònica de los Angeles.Oir~ Alt~ Wallenstein. (22m). ROZSA. Concert per a v1alf i orquestn. Op. 24. Jascha Heifetz. Orquestra Slmfònla ~ Oa.lias.Dir.: Waller Hendl. (27m). WPIIMAN· Fantasia ·carmen" Jascha He1fetz, violi. Orquestra SimfèlCI RCA Víctor. Oir.: Donald Voorhees (l!r. 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir ~e leS . peticions dels nostres oients. Presen~ a càrrec d.e d'Olga cardús. 19:00 MUSICA ANTIGA VICTORIA: M1ssa !1e d1funts Cor de la catedral de WestminsteñJr.; David Hill (31m). GUERRERO: Quatre cançons sacres. la Capella Reial de Catalunya. Hespèónl XX.Oír Jordi Savall. (21m). 20:00 BUTLLETf DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celava. MILLS/NEMO: "llet a song go out 91" heart"/RUSSELL. ·oon't get rouoo ,.;· lriOI ~., - nl.l1 PROGRAMACJÓ DE CATALUNYA MÚSICA anymore· 1GOROON: "Prelude to a kiss·. Barbara Hendricl<s. Monty Alexander Trio. (10m). SCHUBERT· Segon moviment de la Simfonoa n. 8. O759 "Inacabada". Orquestra del Segle XVIII Oir.: Frans Brüggen. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 28 d'abril de 1997 al Palau de la Música Catalana, de Barcelona XXè FESTIVAL DE MUSICA ANTIGA DE BARCELONA (10m). STRAUSS: Kaiser Franz Josef I. RettungsJubel. marxa, op. 126. Orquestra Aiharmònica de Berlfn.Oir.: Nikolaus Hamoncourt. (4m). STRAYHORN, BILLY: "Lush life". Oiane SChuur, veu. Con¡unt lnstrumental. (Sm). SCARLATII,0.: Tres Sonates, K 430, K 9 I K 13. Glenn Gould, plano. (Sm). GLASS: Segon moviment del Concert per a viotf i orqueslra. Adele Anlhony, violi. Orquestra de I'Úister.Dir.: Takuo Yuasa. (7m). TXAIKOVSKI: Marxa eslava. op. 31. Orquestra filharmònica de BerHn.Dir.. Claudio Abbado. (11m). HUYGEN. Michel: "Neuronium. Extrlslmo• 1'eterneile renalssance•. (4m). DVORAK: Quartettsatz: Andante appassionato. Ouartei de corda de Praga. (Sm). ROSSINI: "Tanti affetti In tal momenlo", ària de "La Dona del Lago•. Vesselina Kasarova. mezzo-soprano. Cor de la Ràdio de Baviera. Orquestra de la Ràdio de Múnic.Oir. Arthur Fagen. {Sm). ELGAR: "Adagio". tercer moviment de la simfonia n. 1. op. 55. Orquestra Simfònica de la BBC.Dir.: Andrew Oavis. (12m). SIBELIUS: Cavalcada noclurna I albada. op. SS. Orquestra Simfònica de G!iteborg.Oir: N. Jàrvi. (16m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA TEMPORADA DE L'OSC. Presentació: Alfred Celaya. ROSSINI: El baber de Sevilla, obertura. CHOPIN: Concert per a piano i orquesrra n. 2, op. 21. SCHULLER: Set estudis sobre temes de Paul Klee. STRAVINSKI. Joc de cartes. Emmanuel Ax. piano. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya.Dir.: Lawrence Foster. CONCERT enregistrat per Catalunya Música er d.a 1 de març del 2002 a I'Audrtori de Barcelona. ELS CORS JUGUEN I GUANYEN. TEMPORADA OBC 2001/2002. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetici9 dels últims programes 0:30 MUSICAANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat 1:30 CICLE DE LIED Emès divendres passat Z:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repelicló del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dijluns, Dimarts, Dimecres, Dijous ' Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dolluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 5 DE MARÇ Leontyne Price. Placode Oomongo. New DEL 2002 Phllharmonia Orchestra.Dor; Nello Sanll. 7:08 MATINAL (11m). Música per començar el dia presentada VEROl: "A te restremo addlo", ària del per Joan Vtves. Recull d'obres breus. próteo de l'òpera "Somon Boccanegra·. Inclou butlletins informatius i agendes Paata Burchuladze. Orqueslra del Teatro musicals. alfa 5cala de Milà. Dir~ Georo SOlti. (Sm). 9:00 BUnlETÍ DE NOTICIES VEROl: "Ben ío t"lrtvenni.•.Anclli'io 9:06 MATINAL dischiuso·. de l'acte llon de l'opera EL GRAN REPERTORI Nabucco. BACH: ·unser Mund sei voli Lachens~ {La Renata Scotto. New Phtlharmonla nostra boca s'omplí d'alegria) canlala Orchestra.Otr James Levones (19m). BWI/110. 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Vasiljikam Jezovsek, soprano. Sarah Programació realitzada a partor de les Connolly, contralt. Mark Padmore, tenor. peticions dels nostres ooents. Presentació Peter Kooy, baix. Gollegium Vocale.Oir.: a càrrec <!_e d'Olga Cardús Phillppe Herreweghe. (25m). 19:00 MUSICA DE CAMBRA BALADA: Sardana. CHAUSSON: Trio per a plano, vlolf i violoncel, op. 3. Orquestra Simfònica de Barcetona.Oir.: Trio Beaux Arts. (31m). Mathlas Aeschbacher. {17m). RAM EAU: "les sauvages", extret d~ "Les ENESCO: Sonata per a vioH 1plano n. 2. op. 6. lndes Galanies" (arranjament per Michel Blavet). Adelina Oprean. Justin Oprean. (22m). 20:00 BUTLLETI DE NOTÍCIES Valérle Balssa. Jean Plerre Pinet, flautes travesseres. (3m). 20:04 AGENDA MUSICAL 10:00 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS 10:03 CAPSA DE MÚSICA Presenlat per Alfred Celaya BOULANGER: "Hymne au soleil• (Himne JARRE, M.: "Lara's Theme·. Arranjamenl al sol). fet per André Rieu. Jeanette Ager. mezzosoprano. The New André Rieu. violf. L'Orqueslra d'André London Chamber Choir. Andrew BaU i lan Rieu.Oir.: André Rieu. (3m). Towsend. piano.Dir.: James Wood. (4m). XOSTAKOVITX: Obertura Festiva, op.96. MOZART: Somio nia n. 38. KV 504 "Praga". Orquestra Nacional Russa.Dtr.: Mokhail • Pletnev. (Sm). Orquestra del Segle XVIII.Oir.: Frans TRADICIONAL CATALANA: "Tieta Pon·, Brüggen. {38m). (arr. per Xavier Garriga). BIBER: Sonata a S en Sol M. Genis Garriga VIdal. solista. Xavier "Campanarum. vufgo Glockeriana·. Garriga. tenor. Miquel cacees. baix. David Musica Antiqua de Cotònia.Dir.: Reonhard Xirgú. bateria. Cor del Taller de Goebel. {4m). Músics.Dir.: Xavier Garriga (3m). STRAVINSKI: Pulcinella. ballet en un acte per a pelita orquestra amb tres veus HANDEL: Concert per a arpa. op. 4 n. 6. Ursula Holfiger, arpa The English solistes. Concert. Dir.: Trevor Ponnock. (14m). Olga Borodma. John Mark Ainsley. COREA. CHICK: "April Snow·. lldebrando d'Arcangelo. filharmònica de Chicl< Corea. plano. (2m). Berlln.Oir.: Bemard Hai1ínk. (40m). DVORAK: "Allegretto grazioso·. lller SAMMARTINI, G.: Concert per a flauta de moviment de la stmfonia n. 8 op. 88 bec, corda I continu en Fa M. Orquestra del Royaf Concertgebouw.Oir · Mlchala Petri, nauta de bec. Academy or Nikolaus Harnoncourt. (Sm) St. Martin-ln-the-Aelds.Dir.: Neville VILLA-LOBOS: "Melodia sentimental", Marrlner. (12m). cançó de la Suite simfònica "A Floresta OURUFLE: Rèquiem, op. 9 Amazonas" pertanyen a la banda do baix Terlel. Bryn Cecilia Bartoli. mezzo. sonora del film americà "Green barfton. Cor I orquestra deii'Accademia Mansions". Nazionale di Santa Cecllia.Dir.: MyungNey Matagrosso, veu. Joao Cartos Assts Whun Chung. (38m). Brasil, plano. (3m). PADEREWSKI: Humoresques de concert, BRUCH: Ouart movlmenl de la simfonia n op. 14. 3, op. 51. Karol Radzlwonowioz, plano. {20m). Orquestra de l'Estat Hongarès.Dir.. SERRA: La Fira, poema simfònic. Manfred Honeck. (Bm). Cobla Mediterrània. Cobla Sant Jordi.Ofr~ CATALAN!: "Ebben?... Ne andrO fontana•. Jesús Ventura. (7m). de l'òpera "La Wally". aria 13:00 NOU PUNT NOU Renée fleming. soprano. Orquestra Presentació de les últimes novetats Filharmònica de Londres. Oir; Charles discogr.lfiques aparegudes al mereat. a Mackerras. (Sm). càrrec de Montse Aguilera. PUENTE, TITO: "Medley para Trto•. 14:00 GRANS INTEGRALS Oave Valentin, Hauia. Ray Vega. trompeta. La música orquestral d'Edvanl Grieg Pete Escovedo. timbales. The Latin Jazz Peer Gynt. suite n. 1. op. 46. All Stars Big Band. {8m). Academy ol St. Martin-in-the-fields.Dir. TRIMBLE: Anale de la su~e per a corda Nevtlle Marrlner. (14m). Orquestra de Cambra lrtandesa Oir.: Dues melodies. op. 53. Hunt. (4m). Ronnuala Orquestra Simfònica de G6teborg.Dir.: GRAUN: Allegro del concert per a viola de Neeme Jarvi. (9m). gamba en la m. Peer Gynt. surte n. 2. op. 55. Conjunt barroc de limoges. (Sm). Orquestra filharmònica de Bertin.Dir~ MOZART: Quart movoment dei quintet Herbert von ~an. (19m). amb clarinet, KV 581 15:QO BUTLL DE NOTICIES David Shifrin. clarinet Quartet de corda 15:04 AGENDA MUSICAL Emerson. (9m). 15:10 A FONS CHOPI~J. Andante Splanto I Gran ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espai Polonesa, op. 22 temàtic de Calalunya Música presentat ldll Blret, plano. Orquestra Filharmónlca per Eulàlia Benito. Eslovaca Oir: Robert Slankovsky. (14m). Edmond Etlcard WASHINGTON/YOUNG: "Stella by 16:00 A FONS slarlight" L'ÒPERA, L'OPERETA I LA SARSUELA. Leon Ware. veu. Don Grustn. plano. (3m). L'espai temàlic de Catalunya Música BLANCAFORT: ·cançó vespral", del$ presenlat per Eulàlia Benito. Canls rnums, vol. 11. VEROl: "Qual nottel". ària de l'òpera Quim Bonal, plano. (Sm). "Attlla". 22:00 AGENDA MUSICAL Cario BergonZi. tenor. Ambrosian Singers. 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA Royal Phllharmonic Ochestra.Dir.: MÚSICA Lamberto Gardelri. (13m). Presentat per Alfred Cefaya. VERDI: "Già nella natte•. ària de Obres de COPLANO. PIAZZOLLA, 1'6pera"Otello". VILAPRINYO. SETO. TAVERNA-BfCH, GUILLEM, BOLIART i GERSHWIN Jordo Vilapnnyó, piano. CONCERT enrej¡cstrat per Catalunya Músoea el dia 21 de febrer del200f a I'Audotori eduard Toldrà del Conservatori Superior MuniCipal de Música de Barcelona. dons el cicle de concerts LA COMPOSICIO AL SEGLE XX. (69m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 A LA MANERA DE.. .. Un convida! ens proposa i comenta la música que li agrada. GuiO 1presenlacló de Joan Vives.Repelició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya Programes emesos la setmana anterior. (Ordlll d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordlll d'emiSSió: RepetiCió dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DIMECRIS, 6 DE MARÇ DEL2002 7:08 MATIN~L Música per començar el d'la presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletons informatius i agendes musicals. 9:00 BUnLETf DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI ORFILA: "Homenatge a Frederic Mompou". Montse Orlila, plano. (Sm). GROFÉ: Suite "les Cascades del Niagara". Bournemouth Symphony Orchestra.Dir.: William T. Stromberg. (22m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA LISZT: Rapsòdia hongaresa n. 2. Orquestra de la Gewandhaus de Leipzlg Dir.: Kurt Masur. (11m). BEETHOVEN: Cantata perla Mort de !Emperador Joseph 11, WoO 87. Kiri Te Kanawa. Yvonne Newman. David Barret!. Mlchaer Langdon. Cors i Orquestra Simfònica de fa BBC.Oor.: Colin Davos. (43m). NIELSEN: Stmlon~a n. 4 "l'inextingible". Orquestra Simfònica de San Franctsco.Dor. Herbert Blomstedl (36m). BERLIOZ: Reveria et Caprice per a violi i orquestra op 8. I!Zhak Pen ma n. Orquestra ds Paris.Oir.. Daniel Barenboim. (7m). SCHUBERT: Moments musocals, D.780. Radu Lupu. piano. (29m). BAX: Obertura per a una Comèdia Pocaresca. Orquestra Rlharmòmca de Londres Oir.: Bryden Thomson. (11m). STRAVINSKI: Danses concertants per a orquestra. Orquestra de Cambra Orpheus. (20m). CHOPIN: 3 cançons, op. 74 (1 al3). Elosabeth SOdersuom, soprano. Vladimir Ashkenazy, plano. (7rn). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquewal d'Edvard Grleg Sigurd Jorsalfar. tres peces orquestrals. op. 56. Reial Orquestra Filharm6nica ;l ¡¡¡;- ¡;;;¡ ....e .,9 e::· ¡¡· -- 208 ...., : :i. ¡¡¡;- e ¡;;:¡ ¡;¡· ~ e !\ d'Estocolm.Dir.: Gennady Rozhdestvenskí. (16m). Dues melodies nòrdiques. op 63. Orquestra SimfòniCa de Gòteborg.01r~ Neeme Jarví. (Sm). Danses simfòmques. op. 64. Orquestra S1mfònica de G6teborg.D1r~ Neeme J~M. (31m). 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA. ARA L'espai te~lic de catalunya Música presentat per Eulàlia Benrto. 16:00 A FONS LA MÚSICA RELIGIOSA l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Ben~o. ¡¡;¡ -= ~ -~ 9 ~t ;;"J 208 .... .,.. ::l. ..., ~ 9 f; ¡5' ;¡ -= S' 14 LISZT: VIa Cruels. Leslle Howard, plano. (29m). MARTIN: Missa per a doble cor a cappella. Ensemble vocal de Lausana Oir,: Michel Corboz. (24m). REGER: Maria Wlegenlied (Cançó de bressol de Maria), op. 76 n.5. Dagmar Schellenberger, soprano. SemJion Sklgln. piano. (2m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga cardús. 19:00 MÚSICA CORAL MARTINU: Tres cançons sacres per a veus femenines I violi. Petr Messl8reur, violi. Cor Mixt Kúhn.D1r. Pavel Kúhn. (Sm). BACH. J.Ch.F. Wachet auf. ruft dl8 Sllmme, motet per a cor i baix conbnu. Rheimsche Kantorei Das Kleine Konzert.Dir.: Hermann Max. (16m). RAKHMANINOV: Tres cants populars ruSSOS, op. 41 . Cors i Orquestra del Concertgebouw.Dir.: Vladimlr Ashkenazy. (14m). SCHÜTZ: sOsser Jesu Christ', SWV 405; Op. 12 n. S. (Simfonia sacra) Sollsles l Cor de Cambra de Stuttgart. Musica Flata.Dir.: Frleder Bernlus. (7m). WALTON: Te Deum de la Coronació. Cor Bach. Orquestra Phllharmonia.Dir.: David Wlllcocks. (9m). 20:00 BUTL.LETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:1O ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Allred Celaya. DVORAK: Rondó op. 94. Ofra Harnoy. violoncel. Orquestra Simfònica de Praga.Dir. Charles Mackerras. (Sm). WJLLIAMS "My llttle Welsh Home• (La meva pelita pàtria gal.lesa), text del mateix W. S. Gwynn W1lhams. Bryn Terlel. barfton. Orquestra de l'Opera Nacional Galesa.Dir.: Gareth Jones. (3m). SARASATE: Concert fantasia sobre un tema del Faust de Gounod. Gil Shaham, violi Jonathan Feldman, piano. (11m). LANEILERNER: "Too late now· Ben Webster. saxo tenor. Joe Zawinul, piano. Richard Davis. baix. Phlily Joe Jones, bateria. (6m). TELEMANN: Simfonia en Fa major per a cornet, trombona, viola de gamba. llauta dolça, violf, oboè, viola i balx contlnu. Conjunt barroc de lelpzig. Conjunt d'instruments de vent del CollegiUm de lelpzlg. (7m). PUJOL: Cants de Mallorca. sardana. Cobla Sant Jordi·Ciutat de Barcelona. Oir.: Jordi León lnslitutlrancès de Barcelona. 19/1111999. (Sm). GRIEG: Peer Gynt, Suite n. 1, op. 46. Orquestra Filharmònica de BerHn.Dir.: Herbert von Karajan. (15m). HAYDN: ·vado a pugnar conlento". ària de l'acte ler del drama heroic en tres actes "Armlda". Christoph Prégardlen, tenor. Concentus Muslcus de Viena.Dir.: N1kolaus Harnoncourt. {Sm). BELLINI Obertura de l'Opera "Norma·. ·o PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Pllilharmonia Orchestra.Dir.: Tullio Seralin. (6m). FARBER. MITCHELL; "Eldorado". Oonakf Byrd. trompeta. Hank Mobley, saxo tenor. Sonny Red. saxo contralt Gedar watton. piano. Waltfr Booker, baix. Billy HIOOins. bateria. (Sm). LEONCAVALLO: Final de racte segon. de l'òpera en dos actes ·Pagr~accr. José Cura. tenor. Orquestra del Concertgebouw d' Amsterdam.Oít: Riccardo Chalily. (6m). GOLDSMITH: "A new life" (Una nova vida), tema extret de la banda sonora de la pel-lfcula "El primer caballero· . (Sm). GEMINIANI: Concerto grosso en Re M op. 3 n.l. l'Europa Galante.Dir.: Fabio Blondl. (10m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de EISLER, BRAHMS, SATIE, POULENC, WEILL. BOLCOM. ARLEN i PUCCINI. Catherine Malfrtano. soprano. Robert Tweten, piano. CONCERT enregistrat per catalunya Música el dia 17 de desembre del 2000 al Gran Teatre del Uceu d10s de la Temporada 200012001. RECITAL CATHERINE MALATANO (99m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. PresentaCiÓ a càrrec d'Alfred Gelaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAll. Un programa d'Albert Mallofré. Repetició dei programa emès dissabte passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres, de 14.00 a 1S.OO)• 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per AHred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, DiJous, Divendres, de 20:1Ç a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DUOUS, 7 DE MARÇ DEL 2002 7:0S MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musiCals. 9:00 BUTLLETÍ DE NOTíCIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI FORQUERAY: La mandoline. Pere Ros, viola de gamba. Juan cartos Rivera. tiorba. {Sm). PAGAN: ·un dia vofveré", banda sonora de la pel.licula de Francisco Beltrtú. (6m) STRAUSS, R.: Mort i Transfiguració op. 24. Orquestra Filharmònica de Vlena.Dir.: André Previn. (27m}. KALMAN: "Sense les dones. la cosa no funciona", cançó de Soni de l'opereta "La princesa de les Csardas'. Tibor Szolnoki. Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya de Kaiserlautern.Dir.: Peter Falk (3m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA MENOELSSOHN: Obertura La bella Melusina. op. 32. Orquestra Simfònica de Montréai.Dir.: Charfes Dutoil. (11m). HAYDN: Simfonia n. 103, "Redoblament de timbales·. The london Classical Players.Oir: Roger Norrington. (28m). MOZART: Conçert per a piano i orquestra n. 12, KV 414. Mum~y Perahia. pianista I director. Orquestra de cambra Anglesa. (25m). RAVEL: Valsos nobles i sentrmentals. Orquestra Simfòmca de Monttéai.Dir.: Charles Outoit. (16m). BRAHMS: Trio per a VIOli. viola i piano op. 40 Kurt Guntner, violi. Ra1ner Mooo. viola. Leonard Hokanson, piano. (29m). cARCERES: "La trulla", ensalada a 4. Montserrat Agueras. soprano. Capella Reial de catalunya Dir.: Jordi Savall. (29m) RAKHMANINOV· Slmlonla Joventut (1891). Orquestra del Concertgebouw.Dir.. Vladfmlr Ashkenazy. (11m). COUPERIN,F.: Primer Concert Reial. The SmlthSonian Chamber Players.Dir.: Kenneth Slowlk. (12m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS la m~slca orquestral d'Edvard Grleg Marxa fúnebre a la memòria de Rlkard Nordraak Orquestra Simfònica de Goteborg.Dir.: Neeme J~rvi. (7m). Dues peces líriques, op. 68. Academy ol Sl Mar1in·in·the·Fields.Oir.: Neville Marnner. (7m). Arrtiga romança noruega amb vanacions. op. 51. Orquestra Simfònica de GOteborg.Dir~ Neeme Jàrv1. (22m}. Su1telfnca. op. 54. Orquestra Simfònica de GOteborg.Dir~ Neeme Jarvi. (19m). 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE l'espai temàtic de catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. tan Bostrldge SCHUBERT: "Wehmut" (Malenconia), D. 772, "Der Zwerg" (El nan), O 771. "Nacht und Traume· (Nit I somnis), O. 827, tres lleder. lan Boslridge, tenor. Jullus Drake, piano. Enregistrament fet per catalunya Música el dia 12 de febrer del 2001 a la Sala Polivalent de l'Auditori de Barcelona dins del marc del cicle "Auditori XXI Lied i cançò-Conxita Badia". (12m). BACH: "Déu ho veu clar" I "Es fa sentir la veu del pare•, rec1tat1u I ària de Ja cantata "Crist nostre Senyor va arribar al Jordà", BWV7. Jan Bostridge, tenor. Europa Galante.Dir.: Fabio Biondi. (Sm). POPULAR/ BRmEN: "Ouand J'êtals chez mon père·, "Eho! Ehol", dues cançons franceses arranjades per Benjamin Brt1tten. lan Bostridge. tenor. Brillen Slnfonla.Dir.: Daniel Harding. (4m), HANDEL: 'As sreals the morn upon the night", duet de l'acte tercer de l'oda pastoral en tres parts 'L'Allegro, il Penseroso ed 11 Moderato", sobre poemes de John Milton. Lynne Oawson, sopranos. Jan Bostridge, renor Conjunt Orquestral de Paris.Dir.: John Nelson. (6m). STRAVINSKI: Fragments de l'escena primera, de l'acte segon de l'Opera en tres actes "The Rake's Progress". lan Bostrldge. Orquestra Simfònica de Londres.Dir.: John EHot Gardlner. (7m). WERNER HENZE: "Die Gotlesanbeterin" (La que adora Déu), cançó de l'Aràbia. Jan Bostrldge, tenor. Jullus Drake, plano. (9m). 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS. l'espai temàtic de catalunya Musica presentat per Eulàlfa BenIto. Günter Wand SCHUBERT: Simfonia n.4 ïràgiea", D.417 Orquestra Simfònica de la Radiodt!1&!¡ ColòniaDir.: Gúnter Wand. (28m). BEETHOVEN· Simfonia n. 1, op. 21. Orquesl.ra Simfònica de la NDR d'Hamburg.Dir.: Giinl.er Wand. (26m~ 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Pr~ a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de dÍ\IIIIgacló musical Guió realització: Pere Burés i Àlex Robles. 20:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. FAURt: "Allegro molto moderato". pm1 moviment del Quartet amb plano n. 2,Cf, 45. Mlchel Wagemans, piano. Joaquin Palomares, violi. Paul Cortese. viola. Marçal Cervera, violoncel. (12m). CARMICHAEL, HOAGY: "Skylark" Cassandra Wilson, veu, amb Gib Wharton. Lonnie Piaxico i Dougie BCMTt (4m) ALBENIZ: Extractes de "Suite es~ "Recuerdos de viaje" i "Espanya·. Pepe i Celin Romero, guitarres. (14m¡. PERGOLESI: "Quae moerebat et dolebt "E]a mater fons amoris", "Fac ut por.¡:¡ Chrisli mortem•, tres àries d"e contnlli I'Stabat Mater. Marjana Lipovsek. Conçentus Musas i Viena.Dir.: Nltolaus Hamoncourt. (8!:~ RIMSKH<ORSAKOV: caprici espa,'!J'(I. suite op. 34. Orquestra Simfònica de Bollloi.Oir~ Alexander _Lazarev. (15m). SAINT·SAENS: Romança per a flauU 1 orquestra, op.37. Clara Novakova, flauta. Conjunt Orquestral de Parfs.Dlr.: Jean·Jacq~ Kantorow. (Sm). GARDEL: El dia que me quieras. Daniel Barenbolm. plano. Rodollo Mederos, bandoneó. Héctor Console. baix. (4m). SATIE: "Les Pantlns dansen!" (Els putxinel.lis ballen) Pascal Rogé, piano. (2m). NORUEGA: Música de les valls escandinaves: Nystev et Stiennur og Tungledh. Farvel. liii'Lisa. Bestelandl~ Knut·Heddls minne. {Sm). RAVEL: "La Vals e·. poema coreogrà'' Orquestra Simfònica del sud-oest d'Alemanya d'Sttutgart.D1r~ Geo~ Prêtre. (12m). BAROUH/KELLERil.AI "A man &a woman·. Patricfa Barber, veu i piano. Adam Crll. bateria. Charl!e Hunter. guitarra. (4'll) FALLA: Simfonia d-er retablo de Ml!!t Pedro·. Allcia de Larrocha, piano. (2m). HÀNDEL: 'Non e si vage e bello",n • l'òpera Giulio cesare Brigrtte Fassbaender. Orquestra~ de la Ràdio de Stut1gart.Dir~ Hans Git (2m). PURCELL. 0.: 'Twas Níght". Evelyn Tubb, soprano. Michael Fi!ldS. llaüt David Hatcher, viola de gamlil (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUIIYI MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de SCHUBERT, MOZART. BEETHOVEN í XOSTAKOVITX. Quartet Casals. CONCERT enregistrat per Catal U~~ Música el dia 20 de desembre del 1 l'Auditori Winterthuer· t:llla Diagooaldl Barcelona. SCHUBERTÍADA 2()0()-2.001 (72m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació' càrrec d'Alfred Celaya. 'SIÓ* n~ es 'n!a:ii IJÍÓI ~ pm 2.~ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició deiS últJms programes 0:30 l'AUDIOVISUAL Emés diumenge passat. 2:30 GRANS INTEGRAlS . Programes emesos la setmana antenor (Ordre d'emiSSió: Repebeió del Dilluns, Dimarts. Dimecres. D•Jous. Divendres. de 14.00 a 15.00) 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Cetaya Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres. de 20:1q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterlor. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIVENDRES, 8 DE MARÇ DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vlves. Recull d'obres breus. Inclou bulllelins Informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI LAMOTE DE GRIGNON, R.: Vals. Jordi Masó. piano. (4m). MOZART: Concert per a violí I orquestra, KV216. Henryk Szeryng, violi. Orquestra New Phtlharmonia.Oir.: Alexander Grbsoo. (25m). HANDEL: Surte n. 1, HWV 426. Glenn Gould, clavecl. (1Om). SCHULLER: "Triplum• Orquestra Filharmòmca de Nova YorltDir.: Leonard Bernsteln. (Sm) 10:00 AGENDA MU~ICAL 10:03 CAPSA DE MUSICA BARTOK: Danses populars romaneses, Sz 56. Midori, violi. Robert McDonald. plano. (Sm). CORELLI: Concerto grosso op, 6 n. 2. Cantilena.Dir.: Adrian Shepherd. (11m). DUKAS: Simfonia en Do M. Orquestra de ta Sulsse Rornande.Oir.: Armin Jordan. (41m). GIULIANI: Gran obertura op. 61. Angel Romero. guitarra. (Bm) BERLIOZ: "Chant sacré" (cant sagrat), balada per a tenor, cor I orquestra op. 2 n. 6 de les •g Melodies". John Mark Alnsley. tenor. Cor de I'OrqueSba Simfònica de Montréal Orquestra Simfòmca de Montréai.Oir.: Charles Out011. (Sm). PAGANINI: Concert per a violf i orquestra n. S. Salvatore Accardo. violi. Orquestra Filharmònica de Londres Oir~ Charles Dutotl. (40m). MOZART: Simfonia n. 2S, KV 173dB (KV 183) "Pebta en sol m.". The Academy ol Ancient Music.O•r" Chnstopher Hogwood. (28m). MAHLER: Rückert·Lieder. Chnsla Ludwig Orquestra filharmOnica de Ber1fn.Oir.. Herbert von Karajan. (20m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de tes últimes novetats diSCOgràliques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral de Béla Bartok Rapsòdia per a plano i orquestra, op 1 Sz.27. Zoltan Kocsis, plano. Orquestra del Festival de BudapestOir. !van Flscher (24m). Scherzo per a plano i orquestra, op. 2 Sz 28. ZoMn Kocsis, plano. Orquestra del FestiVal de Budapest.Dir: lv~n Ascher. (31m). 15:00 BUTlLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA SOLA. l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Bemto. la veu RAKHMANINOV: Vocaftse, Op. 34 n. 14. Nelly Lee. soprano. Orquestra Simfòmca de l'Acadèmia de NovosibirsltOic Amold Kats. (Sm). GLIERE: Concert per a soprano coloratura, op. 82. Joan Sutherfand. Orquestra Simfònica de Londres.011.. Richard Bonynge. (12m). BERIO: Cries ol London. Swlngle II.Dir.: Luciano Berio. (15m). GIULIANI: 4 peces per a veu 1guitarra. Antonia Ellsabeth Brown. soprano. Adriano Sebastian1, guitarra. (10m). 16:00 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. l'espai temàtic de CatalunYa Música presentat per Eulàlia Benlto. Antoni Besses SCHUBERT: Gran sonata per a plano, O 960. Antoni Besses, piano. (35m). GERHARO: Sonata par a violoncel i piano. Antoni Besses. Marçal Cervera. (16m). BLANCAFORT: Homenalge a Chaplin. Antoni Besses, piano (Sm). 17:00 LA TARDA OE l 'OIENT Programació realttzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a Wr"ec de d'Olga cardús. 19:00 CICLE DE LIED Cançons de bressol amb Angelila! Klrsthsthlager I Dagmar Scbellenberger BRAHMS: "Wiegenlíed" {Cançó de bressol). Oagmar Schellenberger. soprano. Semíion Skigln. p.ano. (2m). COPLAND: "The little horses· (Bs cavallets), cançó de bressol (Arranjament de John Williams). Angelika Kln:hschlager, meuosoprano. John Williams, guitarra. (2m). MOZART: "Wiegenlled" (Cançó de bressol), K.350. Oagmar Schellenberger, soprano. Semjion Skigin. plano. (3m). WAGNER: "Dors. mon enfanl" (Dorm, lnlant meu). Dagmar Schellenberger, soprano. Semjion Skigln, plano. (2m). MONTSALVATGE: Canclón de ouna para dormir a un negrito. Angetika Klrchschlager. mezzosoprano. Roger Vignotes, plano. (3m}. BRAHMS: "Geistliches Wiegenlied". Angelika Kirchschlager, meuosoprano. YurlBashmet, viola. Helmut Deutsch. plano. (Sm). IVES: "Berceuse• (Cançó de bressol}. Oagmar Schellenberger, soprano. Sem¡ron Skigín, piano. (1m). SCHUBERT: "W¡egenlled" (cançó de bressol), op.98 n.2. 0.498. Dagrnar Schellenberoer, soprano. Semjion Sklgtn, plano. (3m). RODGERS: "Edelweiss", de "The sound ol music" (El so de la música). Angeltka Kirschschlager, meuosoprano. John Williams, guitarra. (2m}. XOSTAKOVITX: "Wiegenlied" (Cançó de bressol), op.79 n.3 Oagmar Schellenberger. soprano. Sempon Sklgm, piano. (4m). BIZET: "Ben:euse· {Cançó de bressol). Oagmar Schellenberger, soprano. SemPon Skigln, plano. (6m). WEBER: "Lass mlch schlummem. Herzleln, schwe1ge" (Oeixa'm dormir. reietó). Angellka Klrchschfager. meuosoprano. John William s. guitarra. (1m). BRITIEN: "The nurse's song" (Cançó de la dida). op.4 t n.5 de "A charm ol tufiables". Dagmar Schellenberger, soprano. Semjion Skigin, plano. (4m). DVORAK: ·oobru noc·, op. 73 n 1 dels ·ouatre lieder en estil popular" Oagmar Schellenberger. soprano. Semjlon Skigin, p~ano. (3m). BAlAKIREV: W~nlied" (Cançó de bressol). Oagrnar Schellenberger, soprano. Semíion Skigin, piano. (2m). MENDElSSOHN: 'Bel der W.ege• (Al bressol), op.17 n.6. Oagrnar Schellenberger, soprano. Semjion Skigin, ptano. (3m). HA'tON· • All through the mg ht" (A través de la mt). Angelika Kln:hschlager, meuosoprano Jonathan Rees. violi. Oave Oaniels. violoncel. Roger Vlgnotes. piano. (2m). WOLF: "Wiegenhed" (Cançó de bressol). Dagmar Schellenberger. soprano. Semjion Skigin, piano. (3m). FALLA Nana. cançó de bressol de les Set cançons populars espanyoles (Transcripció per a guitarra de Miquel Uobet). Angelika Klrchschlager. mezzosoprano. John Wllliams. guitarra. (2m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya MOZART: Pnmer mov1ment de la simfonia n. 38, KV 504 "Praga•. Orquestra de Cambra d"Europa. Oli~ Nikolaus Harnoncourt. (19m). REISFELD: •Mem klemer grüner Kaktus• (8 meu pebt cactus verd). Arranjament de Oaryl Runswick. The King's Stngers. (2m). CHAPI: Preludi de "La revoltosa". Orquestra de Cambra Alnglesa.011.: Enrique Garcia Asensio. (Sm). STRAUSS, R.: "lch danke. Fraulein", duet de l'acte prrmer d"Arabella. René Aeming, Arabella , Barbara BonnflY, Zdenka. Orquestra Ftlharmòmca de Viena Oir~ Chnstoph Eschenbach. (10m). CHABRIER: Fesla polonesa, extreta de t'òpera còmica "Rel contra la seva voluntat•. Orquestra de la Sutsse Romande Otr.: Ernest Ansermet (Sm). KARGEIWELLS: "From here to eternity", Chris Woods, saxo contralt Gerry Wi¡jgins, piano. Major Holley, baix. Ed Thigpen, bateria. (6m). WAGNER: "Oich selige Frau (...)", ària de l'acte ter de l'òpera La Walquiria, Siegfried Jerusalem. Waltraud Meler. Orquestra Filharmònica de Berlln.Dir.: Claudlo Abbado. (17m). BRITIEN: Slnlonielta op. t. Octet de Viena. (15m). LAI: ''Bililis''. (4m). NIETO: "Azucenas y nieve·. tema de la banda sonora de Ja pel.licula '"El perro del hortelano", de Lope de Vega (amb "Ballo de"Cigni", de Giacomo Splardo). Alfonso Ordieres. concerttno. Arcala Minuta.D11.: José Nieto. (Sm). MOLTER: "Adagio", del Concert n. 2 per a trompeta i cordes en Re M. Wynton MarsaliS, trompeta. Orquestra de Cambra Anglesa.. Oir.: Raymond Leppard. (Sm). OESYLVAIBROWNiliENDERSON "The best things •n life are free•. Budd Johnson, saxo tenor. Chartle Shavers, trompeta. André Persiam, piano. Roland Lobligeols, batx. Otrver Jackson, bateria. (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:D4 as CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Cetaya. MÚSICA DE CINEMA. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Gatalunya.O~r.: Maunce Jarre. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 6 de novembre del1998 al Palau de la Música catalana. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT RepetiCió dels últims programes 0:30 MÚSICA CORAL Emès d•mecres de la setmana passada. \ 1:30 MÚSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Ounarts a les 19:0011). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos 1a setmana anteriOr (Ordre d'emissió: RepetiCió del Dilluns, Otmarts. Ounec•es. Dijous. Divendres. de 1400 a 1500). 3:30 El S GUSTOS REUNITS Presentat per Allred Cetaya. Programes emesos la setmana anteriOr. (Ordre d'em1ssió: RepetiCió dels programes de 01lluns, Dimarts. Oimecll!S. Dijous. Drvendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emtssió: Repetició dels programes de Dilluns, Otmarts, Dimecres, DijOus. Divendres, de 10.03 a 13.00). DI55ABTI, 9 Dl MARÇ DEL2002 8:00 MATINAl Música per comença¡ el dia presentada per Pilar Subir$. Recull d'obres breus. Inclou buUielf de noticies I agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC Àries da Georg Friedriç.h Hl ndel Oeborah. (Tres ànes de l"oraton). Oavtd Thomas. baix. Philharmonla Baroque Orcllestra Oir.: Nicholas McGegan (10m). Orlando. {Dues ~ries de i'òpera). Davtd Thomas, baix. Philharmonia Baroque On:hestra.Oir.: Nicholas McGegan. (11m). Estner. (Tres ànes de l"oratori}. David Thomas. baix. Phrlharmonia Baroque Orchestra.Oir.: NiCholas McGegan, (9m). Ezio (Tres àries de I" òpera). Oavid Thomas. baix. Philharmonia Baroque Orchestra.Dir.• Nicholas McGegan. (15m}. Tolomeo. (ària de l"òpera). David Thomas. baix. Phllharmonla Baroque On:hestra.Olr.: Nicholas McGegan. (3m). Acls I Galatea (Una àrla de l'òpera) David Thomas. baix, Phllharmonla Baroque Orchestra.Oir.: Nlcholas McGegan. (4m). 11:00 MÚSICA PER A COBLA OLTRA. "Arborada", "Mfgjorn", sardanes. Cobla de cambra de Catalunya.Dir.: Manuel Oltra. {9m}. SERRA, JOSEP: La artesiana. polka. La rnariposa, americana. Cobla Mediterrània Oir.. Jordi León. (Sm). JOAN LAMOTE DE GRIGNON: La rosa del lolló. Cobla Sant Jordi. Cobla Ciutat de Barcelona. 01r.: Jordi León. (Sm). DANSES TRADICIONALS CATALANES: Ball de Ballestes de la Plana de Vte. Ball de Coques de Prades. Cobla Sant Jordi.OIG Jordi León. (6m). RUERA: "Al nostre Garreta", sardana. Cobla Sant Jordi Ciulat de Barcelona. Oir. Concepció Ramió Diumenge. (Sm). HAVART. ¡Oié Aragón! Cobla Sant Jordi.Otr.: Jordi León. (3m). GARRETA: "Llicorella". sardana. Cobla Sant Jordi Ciutat de Barcelona. Oir.: Anton. Ros·Marbà. (Sm). PERICH: SOin!e d'èté, vals. Cobla Sant Jordi. Oir.: Jordi León. (4m). CASALS/COSTA: Sant Martl del Canigó, sardana Cobla Mediterrània. Cobla Sant Jordi. Cobla La Principal del Llobregat. Coral Polifònica de Puig·Reig.Oir.: Ramon Noguera, (Sm). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Surés i Alex Robles.Repeltció del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de fes útttmes novetats diSCogràfiques aparegudes al mercat, a ~ ..-- ~ a ....,, ¡¡;¡· 208 ;:;1 :::J. ¡s. El ~. 2. ¡¡;] E: ¡ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ~ = .... ..5! a ...., ""'' ¡¡· 208 .... ::::! ...asa: s; §.: ~ ........= 16 càrrec de Montse Aguilera Resum dels millors programes de la setmana 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga BRAHMS: Obertura per a un festival acadèmic. op. 80. Phllharmonia HungaricaDir.: Kurt Redel. (10m}. CORY/CROSS: "lleft my heart in San Franclsco·. Red Garland, piano. Leo Wright, saxo. Chris Amberger, baix. Eddie Moore balena. (Sm). HAYDN: Ouart moviment de la Simfon~a n. 104 "Londres". Orquestra del Royal Concertgebouw.Oir.: Nikolaus Hamoncourt. (7m). ROGER: "La classe de mates·, de l'obra ·un dia d'escola". Harmonia Quintet de Vent. (3m). SCARLATTI. D.: Allegro de la sonata, L. 186, Vladimir Horowitz. piano. (3m}. SIBELIUS: Vals Trist. Orquestra Simfònica de Londres.Oir.: Colin Cavis. (6m). RAKHMANINOV: "Biagosloven esi, Gospodi" fragment de les Vespres. op. 37. Cor de Cambra de Sl Petersburg.Dir.: Nikolai Korniev. (6m). BACH: Concert de Brandem burg n. 1, BWV 1046. Acadèmia de Música Antiga de Berlin. (20m). DU KAS: L'aprenent de bruixot (Versió per a dos pianos d'Alexandre Rabinovltx). Martha Argerlch. Alexandre Rablnovltx, pianos. (10m). FRANCHOMME: Gran Vals. op. 34. Anner Bylsma. Violoncel. L'Archibudelll & Smithsonian Chamber Players. (Sm). STEINEAIWILLIAMS: Tema de la banda sonora de la pel.lícula "Now, voyager". ltzhalc Perlman. violi. Boston Pops Orchestra.Dir; John Wilf131lls. (Sm). ELLINGTON: "In a sentimental mood" Scott Hamilton, saxo tenor. Chris Aory, guitarra. Phil Aanigan. baix. John Bunch. plano. Chucl< Rlggs, bateria. (Sm). LULLY: Obertura i Preludi de la nit d'"EI triomf de l'amor". MuSICíl Anllqua de Colònia.Dir.: Reinhard Goebel. (9m). BEETHOVEN: Kyñe de la Missa en Do M. Audrey Michael, soprano. Lllia Bizlmeche· Elslnger, mezzosoprano. Markus SchaeHer, tenor. Mlchel Brodard. baix. Cor i orquestra Gulbenklan.Dir.: Michel Corboz. (Sm). NIELSEN: Minuet del Quintet de vent, op. 43. Qu1ntet de vent de Bergen. (Sm). STRAUSS, J.(l~.: "Vida d'artista•. vals op. 316. Orquestra Filharmònica de Viena.Dir.: lorin Maazel. (1Om). TXAIKOVSKI: "La meva marona", "Marxa dels soldadets", "La nina està malalta", "El funeral de la nina•. "La nova nina", "Dolç somni" de l'Àlbum pels infants, op. 39. Marina Rodrlguez. piano. (Sm). LISZT: Rapsòdia hongaresa, n. 2. Orquestra de la Gewandhaus de Lelpzig.Oir.: V~clav Neumann. (1Om). COPLAND: "Unco!n Portrait' (Retrat de Uncoln). Samuel L Jackson, narrador. Orquestra de St. Luke.Dir~ James Levine. (16m). MOZART: Adagio i fuga per a quartet de corda, KV 546. Gldon Kremer, Daniel Phillips. violins. Klm Kashkashian, viola. Yo Yo Ma, violoncel. (7m). McHUGHJFIELDS: "Exactly like you". Dlzzy Glllesple, trompeta. Stan Getz, saxo tenor. Oscar Peterson, piano. Herb Ellis. guitarra Ray Brown, baix. Max Roach, bateria. (Sm). 17:00 GRANS OBR.ES Presentat per Ignasi Piñol. MENOELSSOHN: Romances sense paraules. Luba Edlina. plano. (130m). SCHUBERT: Quartet de corda n.14, "La Mort i la Donzella", D.810. Quartet Melos. (40m}. 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallotré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE..... Un convidat ens proposa I comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan Vives. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga. Programes emesos la setmana antenor (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). S:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 10 DE MARÇ DEL2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlletí de noticies i agenda musical 10:00 CONCERT BARROC ALBINONI: Concert per a oboè en Do M op. 9 n. 5. Frank de Brulne, oboè. The Academy ol Ancient Music.Dir.: Christopher Hog\Vood. (9m). VIVALDI: Concert per a oboè, corda I baix continu, en la m.. RV 461. Alfredo Bernardlni, oboè. Zefiro.Dir.: Alfredo Bernardini. (9m). ALBINONI: Concert per a dos oboès op. 9 n. 3. Frank de Bruine, Alfredo Bernardini, oboès. The Academy ol Ancient Music. Oir.: Christopher Hogwood. (1Om). VIVALDI:: Concert op. 11 n. 6. RV 460. Frank de Bruine, oboè. The Academy ol Ancient Music. Cristopher Hogwood. (10m). ALBINONI: Concert per a oboè i corda, op. 9 n. 2. Paul Goodwln. The Klng's Consort.Oir.: Robert King. (12m). 12:17 GUIA MUSICAL La Informació il·lustrada sobre els concerts 1l'activitat música! de la temporada.Un espai presentat per Pilar Sublrà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les úHimes novetats discogràfiques aparegudes aJ mercat, a càrrec de Montse Aguiiera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna MaJagarriga. BACH: Concert per a clavecí i corda, BWV 1058 ~transcripció del concert per a violi BWV 041). The Engllsh Concert. Solista I director: Trevor Pinnock. (14m). HAYDN: Quartet de corda op. 103 "Inacabat". L'Archlbudelli. (11m). GARCIA LORCA: Tres cançons de les •cançons espanyoles antigues": "Las morillas de Jaén" "Zorongo·, "Los cuatro muleros·. Ginesa Ortega. contaora. Orquestra de Cambra del Teatre Uiure.Dir.. Josep Pons. (Sm). JOPLIN: Dos ragtimes. Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya, Kaiserlautern.Dir.: Klaus Arp. (3m). SRAHMS: Tercer moviment de la Sonata per a violoncel i piano n. 1, op. 38. Anne Gastinel, violoncel. François· Frédéric Guy, plano. (6m). GLIÈRE: Obertura "Holiday at Fergahana·. op. 7S. Orquestra Filharmònica de la BBC.Dir.: Vassily Sinaisky. (9m). ELLINGTONJRUSSELL: ·oon't get around much any more•. Harry "Sweets• Edison, trompeta. Benny Carter, saxo contralt Ben Webster, saxo tenor. Oscar Peterson. plano. Herb Ellls, guitarra. Ray Brown. baix. Alvin Stoller, bateria. (3m}. GÒNIMA: Obertura I ària a duo "M4s llegue venturossa" de la cantata "Ha del clelo". Marta Rodrigo, soprano. Jordi Domènech, contratenor. Camerata Catalana XVIII. (6m). SATIE: La bella excèntrica. Orquestra de Concerts Lamoureux.D~r.. Yutaka Sado. (10m). SCHUMANN: Allegro, op. 8. Karl Engel, piano. (1Om). XOSTAKOVITX: Tercer moviment de la Simfonia n. 8, op. 6S. Orquestra Simfònlca de Londres.Dir.: André Previn. (6m}. BRUBECK, DAVE: "Strange meadowlark". Dave Brubeck, piano. (Sm). TELEMANN: Música aquàtica, obertura en OoM• 11 Fondamento.Dír.: Paul Dombrecht. (24m). SCHUBERT: "Morgengruss• (Petó al mati). lied del cicle "La Bella Molinera·. Andreas Schmidt. barlton. Rudolf Jansen, plano. (4m}. BEETHOVEN: segon moviment de la Simfonia n. 9. op. 125. Orquestra Simfònica de Xicago.Dir.; Georg Solti. (12m). FiELD: Andante inèdit. Mlceal O'Rourke, plano. (7m). RIMSKI·KORSAKOV: Cançó del mercader indi, del quadre quart de l'òpera Sadko Gegam Grigorian, mercader. Cor I Orquestra Kirov de St. Petersburg.Dir.: Valery Gergiev. (5m). FAMBROUGH, CHARLES: "Andrea·. Charles Fambrough, baix. Donald Harnson i Joe Ford. saxos. Steve Turre, trombó. Bill O'Conell. piano. Bobby Broom, guitarra. Ricky Sebastian. bateria Steve Berrios. percussió. (7m). MENDELSSOHN: Últim moviment de la simfonia per a corda n. 7. Concerto Kòln. (7m). STRAUSS: Anna. polka, op. 137. Quartet Alban Berg (31. 17:00 TEMPORADA D' PERA VERDI: Falstalf, òpera en tres actes. Bryn Terfel, bariton. Anatoli Kotscherga, baix. Anthony Mee, tenor. Enrico Facmi, tenor. Adrianne Pieczonka, soprano. Thomas Hampson. barlton. Dorothea Roschmann, soprano. Oaníil Shtoda. tenor. Larissa Oladkova. contralt i SteUa Doutexls, mezzosoprano. Cor de la Ràdio de Berlin. Orquestra Rlharmònica de Berlin Oir.: Claudlo Abbado. (113m). BDC19933 20:03 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorlna. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musicals d'interès. Presentat i conduit per Joan V'IVes. i realitzat amb la colaboració del Consell Català de la Música. 0:04 NOCTURN Musica per acabar ellfta. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats dlscogràOques aparegudes al mettal ¡ càrrec de Montse Agullera. Resum ~ millOrs programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició dei programa emès la sttmr¡ anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga. Programes emesos la setmana antuil (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, • 14:00 a 17:00). • 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anteriX (Ordre d'emissió: Repetició deis programes de Dilluns, Dimarts, Dimeat Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00¡ DILLUNS, 11 DE~ DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia p~ per Joan V'wes. Recull d'obres ble:ls Inclou butlletins informatius i ageM'$ musicals. 9:00 BUfiLETÍ DE NOTÍCIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI PAISIELLO: Concert per a mandolinl, corda I ctavecf en Mi b M. U. Orlandl. I Sollsti Veneti.Dir.: C. Sermone. (15m). SCHINDLER·MAHLER. A.: "Bei dlr~t traut• (Al teu costat, tot és amor), lie6 (versió per a orquestra). Iris Vermillion, mezzo-soprano. Orq-.1!!:1 del Royal Concertgebouw Dir.: RICQ't Chaílly. (2m). MENDELSSOHN: Simfoma per aao n. 10. Orquestra de Cambra Anglesa.Otr~ William Boughton. (7m). RUERA: Trlptlc Laietà: Barcelona·IJ ciutat. Barcelona· El port, Barcelom-11 muntanya. Jordi Masó. (15m). PURCELL: From rosy bow'rs. Nancy Argenta, soprano. Nlgel Nortll guitarra barroca. Richard Boothby, Yi:ll de gamba. Paul Nlcholson. clavlcèmti (6m). 10:00 AGENDA MUSICAl 10:03 CAPSA DE MÚSICA VILLA·LOBOS: Bachianes bras• ;res n 5. Barbara Hendricks. soprano. Violoncel.hstes de la RoyaJ Phllhaml1l Orchestra.Dir.: Enrique Batiz. (10m) MOZART: Simfonia n. 31, KV 297 'Pa' Orquestra Reial del Concertgebolll'l.lill. Nikolaus Hamoncourl (23m). BRAHMS: Trio amb clarinet. op. 114 George Pieterson. clarinet Membres ili Trio Beaux Arts. (25m). RAKHMANINOV: Rapsòdia sobre tnill:'l de Paganini, op. 43. Julius Katchen, plano. OrquestJa Filharmònica de Londres.OIL Adnl!l Boult (22m). BACH: "Herr Jesu Christ, du hóci1S!lS Gut" (Senyor Jesucòst. bé sup¡em~ cantata BWV 113 per al segon dlutl'~ després de la Tñnital Magdalena Kozena, soprano. M¡Jt Padmore. tenor. Stephan Loges. bl!l t; Monteverdi. The Eflglish Baroque Sololsts.Dir.: John Eliot Gardlner. (2511:' RAVEL: Sonatina. Phlllppe Entremon~ piano. (12m). OVORAK: Variacions simtonlquesop.11 Orquestra Nacional Escocesa Dir; N!tl Jarvi. (21m). CANÇONER DEL DUC DE CALàBIIlA Villancets amatoris (Monr d'amorí~pella de Ministrers. (11m).• ~ HANDEL: Concert per a oroue 1 n. S, Op. 7. (HWV310). ~ !rr¿:¡ 1mres I W;:a¡ . les ga. .nif¡¡¡ 1ge,d! nleli:l I PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA S1mon Preston The EngliSh Concen.Oir~ Trevor Pmnock. (12m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats diSCOgràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aouilera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral de 861a Bartok SUite op. 3 n. 1. Sz 31. Orquestra Simfònica de Detrort.Dir Anta! Corall. (36m). 15:00 BUTUETi DE NOTiCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA NOVA MÚSICA. l'espallemàtlc de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. WALTON: Obertura Portsmouth Polnl Orquestra AlharmOnlca de Londres.Oir.: Leonard Slatkln. (Sm). SIMPSON: Quartet de corda n. 3. Ouartel Delmé. (20m). HODDINOTT: Noctls Equl. escena per a violoncel i orquestra. Mstislav Rostropovitx. Orquestra Simfònica de London.Oir.: Kant Nagano. (21m). 16:00 A FONS LES VERSIONS DE REFER~NCIA. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benrto. MsUslav Rostropovitx HAYDN: Concert per a violoncel, Hob. Vllb:1. Mstislav Rostropovitx, violoncel. Academy os St. Martln-in·the-Fields.Oir.: lona Brown. (24m). HAYON· Concert per a VIOloncel. Hob. Vllb:2 Mstislav Rostropovitx, violoncel. Academy ot St. Martm-in·the·Aelds.Dir.: lona Brown. (24m). HAYON: Trios n. 2 i 4. "Londres·. J. P. Rampa!, flauta. I. Stern. violí. M. RostropoVftx. \11oloncel. (7m). 17:00 lA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres 01ents. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA ANTIGA TAVERNER: Missa Gloria Tibi Trlnltas The SlxteenDir.: Harry Christophers (41m). TALLIS: 4 Anthems. The Tallis Scholars.Oir.: Peter Philips. (13m). 20:00 BUTLLETi DENOTiCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Ceiaya. BACH: Concert per a violi i orquestra. en la m. BWV 1041. Kenoedy, violi Orquestra Filharmònica de Berlin. (14m) JENKINS, GOROON "Thls is all i ask". Aip Phillips, saxo tenor. Howard Aiden. guitarra. (Gm). BIZET: "Farandote• de la Su1te n.2 de ¡·Aifesiana". Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya de KaJserlautem.Oir.: Peter Falk(4m). WAGNER: Transcripció per a piano del preludi de "Els mestres cantaires·. Glenn Gould, piano. (10m). COPlAND: Fanfara de l'home corrent. Orquestra Simfònica de Detroit.Dir.: Anta! Dorati. (4m). HERRMANN: Interludi i "The memory waltz" dos temes de la banda sonora de la peHicula "The Snows ol Kllimanjaro·. Orquestra Filharmònica de Londres. Dir.: Bernard Herrmann. (11m). MORISSffiE I BALlARD: "All I Really Want" (Tot el que realment vull). Arranjament de Mathew Barley. Viktoria Mullava, violi. Sleve Smíth, guitarra. (Sm). HAYON: "Andante". lloo moviment de la S1mfonia n. 103 "Redoblament de timbales·. Solistes Europeus, Luxemburo.Orr.: Jack Mattin H3ndler. (10m). WEBER: "Moto perpetuo·, arr. per Raymond Leppard. Orquestra de Cambra Escocesa.Oir.: Raymond Leppard. (Sm). LAMOTE DE GRIGNON, R.: "Vaas" dels "Preludis a l'amic absent". Jordi Masó. piano. (4m). ARNE: Obertura de "La Màscara d'Alfred' Philarmonia Baroque Orthestra.Oir.: Nlcholas McGegan. (lm). MILHAUO· "Brazile1ra·. per a violoncel! piano. Wolfgang Emanuel SChmidl, violoncel. Gerald Fauth, plano. (2m). ARNOLO: Serenata per a guitarra i cordes, op. 50. Cralg Ogden. guitarra. Northern Slnfonla.Dir.: Richard Hicko~. (Sm). ALBENIZ; "Eritaña", de la suite Ibèria. Rafael Orozco, plano. (Gm). SCHUMANN: • A l'estrella de la nit", duel op.103 n.4. Edlla Gruberova, soprano. Vesselina Kasarova, mezzosoprano. Friedrich Halder, piano. (2m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA TEMPORADA DE l'OBC. Presentació: Alfred Celaya. UGETI: Atmosphères. BEETHOVEN: Concert per a violi i orquestra, op. 61. SCHUMANN: Simfoni n. 2, op. G1. Pinchas Zukerman, violi. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya.Dir.: Lawrence Foster. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dl3 8 de març del2002 a l'Auditori de Barcelona EL VIOÚ DE ZUKERMAN. TEMPORADA OBC 2001fl002. 23:45 NOCTURN Musica per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat 1:30 CICLE DELIED Emès divendres passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetfcló del Ollluns. Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:1~ a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DIMAR1'5, 12 DE MARÇ DEL 2002 7:08 MATINAL Mús1ca per comença¡ el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI HOTTETERRE: Suite en si m. Valéne Balssa. Jean Pierre Pinet. flautes. (14m). POULENC: "Les anlmaux modèles" (Els animals models), sune d'orquestra. Orquestra de la Societat de Concerts dei Conservatori de Parrs.Oír.: Georges Prêtre. (21m). BRAHMS: •o Helland, reiss die Hlmmel aur. motet per a cor a cappella, op. 74 Cor de la NDR. Hamburg.Dir.: Günter Jena. (Sm). TURINA Dansa de l'opera·Jardln de Oriente·. op. 25. Albert Gwnovart. piano. (Sm). 10:00 AGEHDA MUSICAL 10;03 CAPSA DE MÚSICA ROSSI NI: IIBarbiere d1 SM¡¡Iia. (Fragments de l'acte 11). Luigi AJva. Enzo Oara. Teresa Berganza. Hermann Prey. Paolo Mootarsolo. The Ambroslan Opea Chorus. Orquestra Simfònica de loodres.Ou.: Clauàio Abbado. (30m). BEETHOVEN: Simfonia n. G. op. 68 "Pastoral·. Orquestra del Segle XVIII.Dir.: Frans Brüggen. (41m). BACH: "Singet dem Herm ein neues Ued" (Canteu al Senyor un cant nou). motet BWV225 Bachcor Stockolm. Concentus Muslcus de Viena. Dir.: Nikoiaus Harnoncourt. (13m). GLAZUNOV: Concen per a plano I orquestra, n. 1 op, 92. Slephen Coombs, plano Orquestra Simfònica de la BBC Escocesa.Oir.. Martyn Brabblns. (31m). TELEMANN: Obertura seguida d'una suite tragicòmica. TWV 55:022 Acadèmia de Música Antiga de Berlin. (15m). FRANCI<: Les Eòlides. poema s1mfòmc. Orquestra Simfònica de Basilea.Drr.: Armin Jordan. (11m). TUR INA: Variacions clàssiques. op. 72 Manuel Guillén. violí. Luis Rego. piano. (10m). COPLAND: Ouiet C1ty. Orquestra Filharmòmca de Nova YorltDir: Leonard Bemstein. (11m) 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aouilera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral de B61a Bartok Concen per a violi 1orquestra n. 1, Sz 36 (pòstum). David Olstrakh. violf. Orquestra Simfònica de la Ràdio de I'URSS.Oir. • Gen nadi Rozhdestvenskl. (20m). Dos retrats. op. 5 Sz. 37. Míhàly Szúcs. YioiL Orquestra Filharmònica de Budapest.Dlr.: Mlklós Erdélyi. (13m). Dues imatges, op. 1OSz 46. Orquestra Philharmonla.Oir.: Hugh Wolft (18m). 15:00 BUTLLETi DE NOTiCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espai lemàbc de Catalunya Música presentat per Eulàlia BeOIIo. Josep Maria Mestres Ouadreny 16:00 A FONS L'OPERA. L'OPERETA I LA SARSUELA. l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia BeOIIo. DIFERENTS AUTORS: SELECCIÓ DE CANÇONS I ÀRIES D'OPERES: "Dorm1, bella". "A vuchella", "l'ulhrm canzone·. ·Malinçonia. ninfa genble", ·o sole mio", "Pecdlè". Jaume Aragall. Amparo Garcia CJUells, piano. (23m). VERDI: "0. dalli scami...". Aria de M1na de l'Acte 11 d·Aroldo". Montserrat Caballé. Orquestra Urica de Ràdio França.01r~ Gian·franco Mas10i. (11m). GIOROANO, LEONCAVALLO. PUCCINI: Selecció d'àries de les òper~s • Andrea Chérnier". "I Pagltaccl". "Zalà", "11 ta barro" Joan PQns, barllon. Orquestra Simfònica de Bar~;elona I Nacional de Catalunya.Oir.. Antonr Ros Marbà. (21m). 17:00 lA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d.e d'Olga Cardús. 19:00 MUSICA DE CAMBRA MENOELSSOHN Sonata per a violoncel i piano, op. 58. Hennk Brendstrup. Cathenne Edwards. (26m). ZEMLINSKY: TriO per a Clarinet. Violoncel i p¡aoo op. 3. Eduard Brunoer, cl.l rinel David Geringas. viOlonceL Gerhard Opp1tz. p131lo. (29m). 2000 BUnLETÍ DENOTÍCIES 20:04 AGEHDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. SIBELIUS: 'Andante (ma non troppo lento), segon moviment de la Simfoma n. 1,op. 39. Orquestra S1mlònica de Londres.Oir. S1r Colin Oav1s. (10m). WALTHER: Sonata en Sol M. 'Imitació del Cucut" Musica Anhqua de Colònia.Oir. Reinhard Goebel. (8m). HENSEN!SILVERS: "Nancy wlth the laughing !ace• (Nancy amb la cara riallera). Tete Montoliu. plano. ~m). BARRY· "The Lloo In loter", tema pnoclpal de la banda sonora de la pel.llcula. Veus de l'Acadèmia Monteverdiana. Orquestra dirigida per John Barry. (3m). DEBUSSY: Cançons de Bilrtls. Renée Aeming. soprano. Jean-Yves Th1baudet, piano. (9m). CARTER. BENNY: "When lights are low". Scolt Hamilton, saxo tenor. John Bunch. plano. Dave Green. baiX. Steve Brown. bateria. (Gm). VIVALOI: Concert op. 8 n. G. RV 180 "li placere·. G1uliano Carm10no1a. v1oli solista Sonatort de la Gioiosa Marca. (9m). WALOTEUFEL: Amor i primavera. vals. Orquestra filharmònica Eslovaca.Oir.: Kurt Redel. (4m). _ MENDELSSOHN: Uitim moviment de l'octet. op. 20 Conjunt Hausmustk de Londres. (6m). CARMICHAEL. HOAGV: "One moming in may". Dusko Goykovich. fiscorn. Bob Oegen, piano. lsla Ecklnoer, baix. Jarrod Cagwin, bateria. (Sm). DONIZffil: ·u dolce suono"/"Ardon gl'incensl", ària de l'òpera Lucia de Lammermoor. Edltha Gruberova. Orquestra de Cambra de l'Òpera de BudapestDir.: Friedrlch Halder. (12m). SARAJEVO: Paxarico tu te llamas. Jordi Savall. YaJr Dalai. Begoña Olavlde. Xavrer Dlaz. Pedro Estevan. (Sm). MORALEOA: A trenc d'alba. sardana. Cobla Sant Jordi.Ciutat de Barcelona (4m). SCHUBERT: Rondó per a violi i orquestra. 0.438. Gidon Kremer. Orquestra de Cambra d'Europa (14m) 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. CONCERT DE PASODOBLES. Banda Municipal de Baicelona.Dir.. Josep Mut CONCERT enreg1strat per Calatunya MúSica el dl3 1 de ju~ol del 2000 a ta Plaça del Rei de Barcelona dins el FESTIVAL D'ESTIU GREC'2000. (102m). 23:45 NOCTURN Mus1ca per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 A lA MANERA DE.... Un convidat ens proposa I comenta la música que li agrada. Guió I presentació de Joan Vives. Repetició del programa emès dlssab1e passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous. Divendres, de 14 00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per AHred Celaya. Programes ~ ..... ·;! a ~;¡· ~ ~. ~ e ~- 2. ~ .... m PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Simon Colston Anlhony de Rival. John Vickers. Trevor Owen. Brian Harvey. Roy Massey i Paul Trepte. orgue. Cor de la Catedral de Worcester.Dir.: Donald Hunl (44m). 17:00 LA TARDA DEL'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MOSICA CORAL MOZART: Kyrie, KV 341. DIMECR.ES, 13 DE MARÇ Cor Monteverdi. Solistes Barrocs DU 2002 Anglesos. Oir~ John Eliot Gardiner. (Sm). 7:08 MATINAL BERUOZ: Quatre obres per a cor. Música per començar el dia presentada Bruce Brewer, tenor. Jean·Phllippe per Joan Vives. Recull d'obres breus. Courtis. baríton. Cor de l'Orquestra Inclou butlletins informatius I agendes Nacional de lió. Noei Lee. piano. Conjunt musicals. instrumentai.Dir.: Bernard Tetu. (14m). 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES BACH: "Lobet den Herrn. alie Heiden·. 9:06 MATINAL molet BWV 23.0. EL GRAN REPERTORI Cor de Cambra RIAS. Akademle tOr Alte BACH: Concert per a violi, BWV 1042. Musik Berlln.Dir.: Reoé Jacobs. (7m). Jaap Schr6der, violi. The Academy ol POULENC: GlOria, per a soprano, cor I Anclent Muslc.Dir.: Chtlstopher Hogwood. orquestra. (17m). Kathleen Batlle. Cor del festival de COPLANO: El saló Mèxic. Tanglewood. Orquestra Simfònica de Orquestra Simfònica de Baltlmore.Dir.: Boston.Dir.: Seííi. Ozawa. '24m). David Zlnman. (12m). 20:00 BUTLLETI DE NOT CIES PIAZZOLA: Contrabajisslmo. 20:04 AGENDA MUSICAL I Salonlsti. (12m). 20:10 ELS GUSTOS REUNITS KAPSBERGER: Canario 1Bergamasca, del Presentat per AHred Celaya. llibre quart de la tabulatura per a BRITIENIBERKELEY: Sune Montjuic, op. chítarone. 12. RoH Uslevand, tíorba. Eduardo Eguez. Orquestra de Cambra Anglesa. Oir.: guitarra. Brtan feehan, chitarrone. Guido Steuart Bedtord. (13m). Marini, orgue i clave. Lorentz Ouftschmid, HENDERSON. f.: "Solt winds". violone Pedra Estevan. percussió. (Sm}. Eric Alexander. saxo tenor. Jarnes 10:00 AGENDA MUSICAL Rotondi. trompeta. Chartes Earland. 10:03 CAPSA DE MÚSICA orgue. Peter Bernstein. guitarra. Joe SARASATE: Aires bohemiS, op. 20. Farnsworlh, bateria (Sm). Anne·Sophie Mutter, violi. Orquestra BACH I MOZART: Preludi i fuga. KV 404a• Levine. James Filharmònica de Viena.D1r. Trio de corda de Paris. (6m). (Sm). BOCCHERINI: "Amorosa", darrer LLIBRE VERMELL DE MONTSERRAT: moviment del Oiverlimento Terzo en la "Emperadriu de la ciutat joyosa•. M. Conjunt vocal i instrumental Hespêrion Plccolo Concerto Wien. (6m). XX.Dir.: Jordi Savall (7m). COPELAND: "Rapa· Nuí", tema principal MAHLER: Simfonia n 5. de la pel.llcula. (4m). Orquestra filharmònica de V1ena.Dir.: BRUCKNER: "Bewegt, nicht zu schnell", Pierre Boulez. (72m). primer moviment de la Simfonia n. 4, HANDEL: Concert per a orgue i orquestra, "Romàntica". op. 7 n. 4, HWV 309. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Simon Preston. The Engllsh Concert.Dir.: Colònia.Dir.: GOnter Wand. (18m). T(evor Pinnock. (16m). MERCERIWHITING: "Too marvelous for MENDELSSOHN: Trio amb plano n. 2, op. words". 66. Bucky Pizzarelli, guitarra. Peter Trio Borodln. (33m}. Appleyard, vibràfon. Bernard Purdie, VILLA·LOBOS: Concert per a guitarra i bateria. Alien Vache, clarinet. Michael petita orquestra. Moore, baix. Pepe Romero, guitarra. The Academy ot Enregistrament fet al Makor de Nova St Marlin·ln·the·Aelds.Dir.: Neviile Yor1<, el 26 de febrer del 2001. (Sm}. Marriner. (19m). STRAUSS, R.: 'September", dels quatre BACH, CPh. E.: Phyihs und Thirsis, últims lieder. cantata per a soprano. tenor, dues flautes Eva Marton. Orquestra Simfònica de i baix continu. Wq 232. Toronto.Dir.: Andrew Davis. (4m). Rosmane Hotmann. Nigel Rogers. Hans· PIAZZOLLA: Cançó de Leonora. Cancó Martm linde. Christoph Huntgeburth. d'amor de leonora. Rolf Junghams. Phoebe Carrai. (1m). Astor Plazzolla. bandoneó. fernando 13:00 NOU PUNT NOU Suarez Paz, violí. Pablo Zinger. piano. Presentació de les últ1mes novetats Paquito D'RiVera. saxo i clarinet. Andy discogràfiques aparegudes al mercat, a Gormlez. contrabaíx. RodoHo Alchourrón, càrrec de Montse Aguilera. guilarra elèctrica (Sm). 14:00 GRANS INTEGRALS BRUCH: Tercer moviment del concert per la música orquestral de B61a Bartok a violí i orquestra n. 1, op. 26. Quatre peces per a orquestra. op. 12 Sz Isaac Stem. violí. Orquestra de 51. Philadelphia.Dir.: Eugene Ormandy. Orquestra Filharmònica de Budapest.Dir.: (9m}. Mlklós Erdélyl. (24m). COPLAND: "Hoe-Down", últim dels quatre El prlncep de tusta, suite op. 13 Sz 60. episodis de dansa de "Rodeo". Orquestra de l'Estat Hongarès. Dir.: Adam Orquestra Simfònica de Detroil.Dir.: A. Fischer. (26m). Dorati. (4m). 16:00 BUTLLETI OE NOTICIES JOBIM, ANTONI OCARLOS: "Un grand 15:04 AGENDA MUSICAL amor". 15:10 A FONS Stan Getz, saxo tenor i el seu quartet. LA MOSICA, ARA. L'espai temàtic de Enregistrament fet al "New Morning" de Catalunya Música presentat per Eulàlia Paris el 1982. (Gm). Benilo. GERSHWIN: "Somebody Laves Me". 16:00 A FONS Kiri Te Kanawa. The New Princess Theater LA MOSICA RELIGIOSA. L'espai temàtic Orchestra.Dir.: John Mc Glinn. Eulàlia per presentat de Catalunya Música (4m). Ben ito ALBERT: feelings. Gaêlle Vandernoot, arpa. (4m). MARTINU: Ouaire Cançons a la Verge. Cor Mixt Kühn.Dir. Pavel Kühn. (11m). MOZART: Canon "Bona Nox· KV 561. Chorus Viennensls. (2m). SAINT·SAENS: Missa a quatre veus. op. 4. emesos la ~mana antenor. (Ordre d'emissió: Repet1ció dels programes de Dilluns. Dimarts. Dtmecres, Ot¡ous. OMndres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE M0SICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: RepetiCió dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous. DIVendres. de 10.03 a 13.00). ;¡ = S' .... a ~ ~¡¡· 208 ~ _., = ¡;;:;· ¡¡¡¡- e = ~- §!. s e: ....~ 18 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS OE CATALUNYA MOStCA Presentat per Alfred Celaya. Obres de RUIZ OE RIBAYAZ. FERNÀNDEZ DE HUETE. DE ZAl.A Y GALDIANO. DE TEJADA i MARTIN I COLL. Javler sainz. arpa. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 12 de maig del 2001 al Palau Centelles de Barcelona. XXIV FESTIVAL DE MOSICA ANTIGA DE LA FUNDACIÓ 'LA CAIXA' Música espanyola per a arpa del segle XVIII. (SOm). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'AIIred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Allred Celaya. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres. Di¡ous. Divendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA OE MOSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emiSSió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DUOUS, 14 DE MARÇ DEL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI BEETHOVEN: Sonata per a plano 1violi, op. 24. "la primavera•. Gldon Kremer. violi. Martha Argerlch, plano. (24m). KANDER: 'Cabaret", del musical 'Cabaret" Gllllan Scalicl. veu. Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya de Kaiserlautern.Oir.: Peter Falk (4m). BORRÀS, T.: Torrent, op. 146. Quartet de bec "Frullato". (14m). SIBELIUS: El Festl de Baltasar, suite op. 51. Orquestra Simfònica de GOteborg.Dir.: Neeme Jarvi. (14m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA WEBER.InVJtacló al vals. op 65 (orq. Berlloz) Orquestra Nacional Russa. Dir.: Mikhall Pletnev. (11m). RAVEL: Concert per a plano I orquestra en Sol M. Martha Argerich, plano. Orquestra fllharmOnica de Berlln.Dir.: Claudio Abbado. (21m). MENDELSSOHN: Simfonia n. 5 'Reforma", op. 107. Orquestra Filharmònica de Vlena.Oir.. John Eliot Gardlner. (28m). CHOPIN: Scherzo n. 2, op. 32. Evgeny Klssln, plano. (10m). BEETHOVEN: Missa en Do M, op. S6. Emilija Markova. Llli]ana Parachlkova. Chrlsto Kamenev. lvan Petrov. Cors Rodlna. Orquestra FllharmOnlca de l'Estat de Sofla.Oir.: Constanlln lliev. (48m). TXAIKOVSKI: Variacions sobre un tema rococó, op. 33. Mstisiav Rostropovi1Jc, violoncel. Orquestra Filharmònica de Berlin.Dir.: H. van Karajan. (21m). MOZART: "Voi avete un cor fedele", n de concert KV 217. Maria Bayo, soprano. Orquestra Simfònica de Galícia.Dir.: Vlctor Pablo Pérez. (8m). MILHAUD: Aspen Sérénade. op. 361. Jean·P1erre Rampa!. flauta. Pierre Pie!l«. oboè. Jacques lancelot, clalinet Paul Hongne, fagot. Pierre Thibaud, trom~ Gêrard Jarry, violi. Serge Collat. viOla Mlchel Tournus, violoncel. Jacques Cazauran, contrabaix. (15m) 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral de Béla Bartot Suited'"EI mandarí meravellós", op. 19 Sz 73. Orquestra Philharmonia.Dir.: NeemeJir\¡ (20m). Suite de danses, Sz. 77 Orquestra de l'Estat Hongarès.Dir.: JM!ol Ferencsilt (17m). 15:00 BUTLLETI DE NOTÍCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. L'espai temàtiC d! Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. Fellclty Lott SATIE: "Je te veux" (El vull). vals cantaL Felicíty Lott. soprano. Graharn JohllSOil piano. (4m). OEUUS: '1ñe bird's story", ·let springtime came•. 'li pleure dans moo coe ur". tres cançons per a orquestra feflcíty lott. soprano. Royal Philharmonic Orchestra.Dir.: Eric fenby. (10m). ROSSINI: "Le Gittane" (Les gitanes). felicity Lott, soprano. Ann Murray. mezzosoprano. Graham Johnson, plano. Enregistrament fet per Catalunya Músle! el dia 30 de maig del 2001 al Gran Teatrt del Liceu dins de la temporada Gran Teatre del Liceu 2000·2001. (6m). MENDELSSOHN: ' Neue Uebe" (Nou amor), op. 19, n. 4. Feliclty lott, soprano. Graham Johnson plano. (2m). STRAUSS,R.: "Muttertandelei", op. 43.n 2, "Meinem klnde", op. 37, n. 3. "Wíegenlled", op. 41 , n. 1, ""Das bachleln", op. ss. n. 1, quatre lleder all'll orquestra. fellcity Lott, soprano. OrquestraNacional Escocesa.Dir.: Neeme Jarvi. (11m). POULENC: Cinc poemes de Max Jaca!l Felicity Lott. Pascal Rogé. (Sm). DEBUSSY: "la mort des amants' . melodia sobre un poema de BaudelaiR. felicíty Lott, soprano. Graham Johnson. piano. (3m). 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS L'espai telllàtt de Catalunya Música presentat per Euü Ben ito. Gunter Wlind BRUCKNER: Primer moviment de la Simfonia n. 4 ·Romàntica". en Mi b'·' Orquestra Simfònica de la RàdiO de Colònia.Dir.: Gunter Wànd. (18m). BRAHMS: Simfonia n. 3, op. 90, en fill Orquestra Simfònica de la NDR d'Hamburg.Dír.: Gunler Wànd. (36m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realinada a partir deleS • peticions dels nostres oients. Presentaol a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Burés I Àlex Robtes. 20:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. FAYS: Vals de Paris. Sextet de Raphael FaY5. (2m). CASTELNUOVO·TEDESCO: Tercer moviment de la sonatina per a flauli í guitarra, op. 205. Michel Moraguès, flauta. Stephan PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ia \l. a 19 !lli Schmidt gurtarra {4m). WAGNER: El val)(ell fantasma. Obertura. o111uestra del Concertgebow.Dir~ Edo de waast {11m). HOIIEGGER: Tercer moviment de la Sf11110nia n. 2. Tonhalle·Ortllester ZúòcltDir.: David Zínman. {Sm). VIVES: Ouo de "la generala" Montserrat Caballé, soprano. Bemab6 Martí. tenor. Orquestra Simfònica Dir.: Eugenlo M. Marco. (Sm). SAIIITE COLOMBE: Concert per a dues violes "le Retour". Ch. Corn. Jordi Savall, baix de viola. (Sm). SIBELIUS: Finlàndia, op. 26. amb cor d'homes. Cor d'homes Laulun Ystavat. Orquestra Simfllnrca de Golhenburg.Ofr.: Neeme Jàrvi. (9m). BELL! NI: "Ah! per sempre lo tl perd el". cavatina de l'escena I, acte I, de l'òpera en tres actes "I Purltanl". Renato Capecchl. Magglo Muslcale Fiorentino.Dir.: Richard Bonynge. (Sm). LONG: Paraules del sol. Chanticler. (Sm). BLAY: Cavatil\8 i "Tras-vals", per a trio de tenores. Jordr Molina. Jaume Vllà, Josep Glspert, Jordi Molina.tenores. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 26 de febrer del 2000. al Palau de ta Músita Catalana. de Barcelona. El GRAN VIRTUOSISME DE lA TENORA. (6m). BERLIOZ: El camaval romà. obertura op. 9. Staatslrapelle Dresden.Dir.: Sir Colin llavis. (10m). HAMUSCHIBERGMAN: "The way we Y/ere•, ("Tal como eramos"), tema de la pel.licula. Frankie Vaughan. (3m). CHOPIN· Balada n. 1, op. 23, en sol m. ~dimlr HorowiiZ, plano. (10m). HANDEL: Sonata de l'anthem de Chandos n. 5 'I will magnlly thee". Orquestra The Sixteen.Dir.: Harry Chrlstophers. (4m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22;04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de MANUEL VALLS I JOSEP MARIA MESTRES QUADRENY. Vol Ad LlbHum.Dir.: Jordi Rossinyol. C~NCERT enregistrat per Catalunya Musrca el dia 4 de juliol de 1997 al Teatre Adrià Gual de Barcelona, dins el FESTIVAL D'ESTIU GREC'97. (57m). 23:45 NOCTURN Mústca per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últrms programes 0:30 l'AUDIOVISUAL Emès drumenge passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (~rdre d'emiSsió: Repetició del Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous. DÍ'Iendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 El S GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes e?Jesos la setmana anterior (Ordre demrssiO: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Drvendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició dels · P~rames de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dr¡ous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DMNDRU, 15 Dl MARÇ DEL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan V'rves. Recull d'obres breus. lntlou butlleuns informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTÍCIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI PIAZZOLLA: "Oblivion". per a guitarra. José lurs Blelto. {5m). ROSSINI: "Siete voir. sextet de l'òpesa 'la Cenerentola". Deborah linn Cole. Oana Andra Ewa Podies, lars Letlrnir. Martin Bruhns, Bemd Hofmann. Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya de Kalsertautem.Drr.: Peter Fa!k {4m). BACH: Sonata trio, BWV 1029. en la m (transcripció per a vio H. viola i baix continu). Conjunt instrumental "The Rare Fruits Councll". (13m). KODALY: Hary Janos. suite per a orquestra. James Earl Barnes, olmbalon. Orquestra Simfònica de Montreai.Dir.: Charles Dutoit. (24m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA RIMSKI-KORSAKOV: Obertura de l'òpera "la promesa del Tsar". Orquestra Nacional Russa.Dic Mikhall Pletnev. (7m). RAVEL: le Tombeau de Couperin. Orquestra Simfònica de MontréaJ.Dir.: Charles Dutoil (15m). KHATXATURIAN· Mascarada, ballet Orquestra Simfònica de Londres. John Georgiadis, vioii.Oir.: Stanley Black. (17m). BEETllOVEN: Concert per a piano i orquestra n. 3, op. 37. Alfred Brendel, piano. Orquestra Filharmònica de Vlena.Oir.: Simon Ratlle. (37m). LOCKE: "Audi, Domine, clamantes ad te·. moteL Cor del New College, Oxford. The Partey ol lnstruments.Dir.: Edward HigginbOIIom. (1Om). MARTIN I SOLER: Camonette. Teresa Berganza. José Miguel Moreno. guitarra. (15m). BRAHMS: Sextet de corda n.1, op.t B. Membres del Quartet Alban Berg i de l'Amadeus Ensemble. Enregistrament fet a la Konzerthaus de Viena. el30 de gener de 1990. (42m). MANFREDINI: Concerto grosso op.3 n.9. Capella lstropolltana.Dir.: Jaroslav Krcek. (7m). CARISSIMI: El judici de Salomó. Gabriell Consort & Players.Dir.: Paul McCreesh. (11m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral de Béla Bartok Concert per a piano n. 1, Sz 83. MauòllO Pollini, piano. Orquestra Simfònica de X'rcago.Oir.: Claudio Abbado. (25m). Rapsòdia per a violi i orquestra, n. 1 Sz. S7. Gil Shaham, violí. Orquestra Simfònica de Xlcago.Dir.: Pierre Boulez. (11m). Rapsòdia per a violi i orquestra, n. 2 Sz 90. Dénes Kovacs. piano. Orquestra Simfònica de Budapest.Dir.: Janos Ferencsik. (10mt 15:00 BUTLLETI DE NOTfCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA SOlA. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. la trompeta BACH: Simfonia en Fa M, BWV 1071. Marie-Ciaire Alaln, orgue. Guy Touvron, trompeta. (14m). MOLTER: Simfonia concertant per a trompeta, dos oboès, dues trompes i fagot. Wolfgang Basch. trompeta. Han de Vries i Bart Schneemann. oboè. Vicente Zarzo r José Zarzo, trompa. Frans Robert Berkhout. fagot. {10m). HONEGGER: S101fonla n. 2 per a orquestra de corda I trompeta Orquestra Nacional de França Oir~ ~ries Munch. (21m) 16:00 A FONS ElS INltRPRETS CATAlANS. l'espai tematic de Catalunya Músrca presentat per Eulàlia Benilo. Carles Trepat ARCAS: Colección de Tangos. Carles Trepat. gurtarra. (Sm). CASTELNUOVO-TEDESCO: "la Gurtarra·. segona de les cançons del Romancero gitano, a partir de l'obra de Garcia Lorca. Cor de Cambra del Palau de la Música. Carles Trepa!. g011arra.Drr.: Jordr Casas. (4m). JOSt: Sonata. Carles Trepat, guitarra. (18m). llANAS: Concert per a guitarra i corda. Carles Trepat. guitarra. Orquestra de Cambra Anton Webern.Dir José Luis Temes. (20m). MOMPOU: Impressions Intimes. Cartes Trepat, guitarra. (Sm). 17:00 lA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partrr de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 CICLE DE LIED CHAUSSON Poema de l'amor i del mar, op. 19. Gérard Souny. bariton. Orquestra de Cambra de Ja Radiotelevisió belga.Dir.: Edgard Doneux. (27m). BERLIOZ: Irlanda. op. 2. Thomas Hampson. b.lrilon. Geoftrey Parsons, piano. {24m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:1O ELS GUSTOS REUNITS P~esenlat per Alfred Celaya HANDEL: "Shlle amare·. àna de Tolomeo. Gloria Banlilelll, contralt l'Europa Galante.Drr.: Fablo Brondr. (4m). GERNER I BURKE: Misty (Arranjament de Matthew Barley). Vlkloria Mullova. violi. (2m). DEBUSSY: "Diàleg del vent i del mar" Animat i tumultuós, fragment simfònic de "El Mar". Philharmonla Orcheslra.Dir.: Mlchael TIIson Thomas. (Sm). MENDELSSOHN: Romances sense paraules, llibre Vil op. SS. luba Edhna, plano. (14m). Temes de la sèrie de dibuixos "Katnlp Kollege•. Orquestra de la Warner Bros.Dir.: cari Stallmg. (Sm). HUMMEL: "Allegro con spírito", del Concert per a trompeta i orquestra en Mi bM. Wynton Marsalts. trompeta. Nabonal Philharmonic Orchestra.Drr.: Raymond leppard. (10m). FAURE: "Tendrement", per a violoncel i PlanO. Wolfgang Emanuel Schmidt, vroloncel. Gerald Fauth, piano. (3m). BERKELEY: Primer moviment del Concert per a guil3rra i orquestra. op. 88. Craig Ogden. gu•tarra. Northem Sinfonia.Dir~ Rrchard Hrckox. (Sm). BACHII.EWIS: "Precious Joy", basat en el corai"Jesu ble•bet meine Freude" (Jesús, que la joia quedi en ml). (Arranjament fet per John Lewis). The Modern Jazz Quartet. (:im). BEETHOVEN: Allegretto en Mib M, Hess 4S. Trio Beaux Arts. (4m). LUNA: "Paxarin tú que vuelas", ària de la sarsuela la picara molinera. PJacldo Domingo. Orquestra Simfònica de Barcelona.Oir.: l. A. Garcia Navarro. (5m). BACH, C.Ph.E.. Primer moviment del concert per a clavecí f orquestra H 405 (Wq 3). Mrklós Sp~nyi. clavecf. Concerto Armonico Oir~ Péter Szuts. (7m). GOUNOD: Cavailna de "Faust'. Allredo Kraus, tenor. Orquestra del Ta.tre NaCiOnal de l'Opera de Paris.Oir.: MIChelangelo Veltri. {6m). "Gosht", i "Anònim venecià", dos temes de pel.llcoles interpretats en guitarra. Romero lglesias, guitarra. (7m). GERSHWIN, I; "S' wonderful", "Embraceable you!". Barbara HendrickS, veu. Guidhall Strings/Paul Bateman. GeoHrey Keez.er. Ira Coleman. Ed Thigpen. (9m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Alfred Celaya BEETHOVEN: Fantasia coral, op. 80. Simfonia n. 9, op. 12S. Albert Atenelle, plano. Anne Schwanewilms. soprano. Aoa Moreno Lasalle. soprano. Raquel Plerotti, mezzo. Joan Cabero, tenor. Franclsco Vas, tenor. Mlchael Volle, baix. Orfeó Catal~. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Dir.: Lawrence Foster. 23:45 NOCTURN MuSica per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nif Repetici9 dels últims programes 0:30 MUSICA CORAL Emès di(llecres de la setmana passalla. 1:30 MUSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana antenor (Drmarts a les 19:00h). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del DiUuns, Dimarts, Dlmecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:1q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició defs programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 1'3.00). DISSABTE, 16 Dl MARÇ DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Sublrà. Recull d'obres breus. Inclou butlletí de noticies i agenda musical 10:00 CONCERT BARROC Àries de Georg Friedrich Hllndel Vtvl, tiranno, ària de Rodelinda. Drew Minter. contratenor. Philharmonia Baroque Orchestra.Drr~ Nicholas McGegan. (Sm). Quatre àòes d'Orlando. Drew Mrnter, contratenor. Phtlharmonia Baroque OrchesmtDit: Nieholas McGegan. (22m). "Va tacito• i "Non è si vago.• dues àries de l'òpera "Giulio Cesare·. Drew Minter. contratenor. Philharmonia Baroque Orchestra Dic Nicholas McGegan. (9m). "Vrvl, tiranno· I"Agitato da fiere !empeste•, dues àries de l'òpera "Riccardo Primo• Orew Mrnter. contratenor. Phrlharmonia Baroque Orchestra.Dir : Nicholas McGegan. (11m). "Amor nel mlo penar", ària de l'òpera "Fiavlo" Drew Mlnter, contratenor. Philharmonla Baroque Orchestra.Oir.: Nicholas McGegan, (Sm). 11:00 MUSICA PER A COBlA SADERRA: "llac encantat", • Una rosella". "Somni". sardanes. Cobla Principal de la BisbaLOir.: Francesc Cassú. (14m). CRISTAU: Galop de carnestoHes (pas-doble. galop). ¡;¡ ¡;o = .... a -~ = ::::!.' ¡;¡ 208 ~ :s. ¡e. e e; ¡¡¡· ¡;;¡ E = 19 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ....., .... = = S' ~ e ~~· 208 ~ · a se ...., = §i íii E El: .... CObla Pnncipal de la 81sbaiOir.: Francesc Cassu. (4m). OLTRA: Vlrgffiana . sardana per a dues cobles i t•mbales. Cobla de Cambra de Catalunya. Oir: Jesús Ventura i Barnet. (Sm). HAVARl AmiCal. foxtrot. Enamorada. bolero. Cobla Mediterrània. Dir.: Jord1león. {6m). TOLDRÀ: Salou. sardana Cobla Sant Jordi.Dir.. Jord• León. (Sm). BALL DE GITANES: A la testa. Contradanses Cobla Principal de la Bisbai.Dir.: Francesc Cassú. (6m). ALBERT I RIVAS: "Garreliana·. sardana. Cobla Sant Jordi Ciutat de Barcelona.Dir.: Concepció Ramló I Diumenge. (4m). PUJOL: Sant Jord1triomfant, poema per a cor I cobla. Cor Jove de l'Orfeó Català. Cobla Sant Jordi.Oir.: Conxita Garcia I Jordi León. (Sm). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització Pere Burés i Àlex Robles.Repetició del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presenta! per Carmina Malagarriga. WAGNER: Obertura de Rienzt Orquestra SimfòniCa de Basilea. Dir.: Armin Jordan. (12m). STRAVINSI<I: Pnmera part de "La consagració de la primavera·. Orquestra Simfònica Alemanya de Berlín.Dir.: Vtadimir Ashkenazy. {17m). ROSEIHARBURGIARLEN: "!t's only a paper moon· (Només és una lluna de paper). Count Baste, piano. Zoot Sims, saxo tenor. John Heard. baix. Louis Beilson. bateria. (Sm). BACH, J. Ch.: Primer moviment de la Simfonia concertant. T. Vlll/6. Concentus muslcus de Viena. LeonhardtConsort. (Sm). BAYNES: Destiny. Thomas Füri, Lorenz Hasler. violins. Ferenc Szedl~k. violoncel. Béla Szed~k. contrabaix. Werner Glger. piano. (7m). MENOELSSOHN: Magnificat op. 69 n. 3 Cor de Cambra d'Stuttoart.Dlr.: Frieder Bernius. (11m). GIULIANI: Gran popurri per a flauta i guitarra, op. 53. Mlkael Helasvuo. Jukka Savi¡oki. (10m). KROMMER: Sextet de vent en Mi b M (Sestetto Pastorale). Consortium Classicum. (11m). ELGAR: Salut d'amour, op. 12. Gil Shaham. violi. Orquestra de Cambra Orpheus. (3m). TIGER OKOSHI: "Two sides to every story". Tiger Okoshi, trompeta. M•ke Stem, gu1tarra. Gil Goldstein. piano. Dave Holtand, baix, Jack DeJohnette, balena. (Sm). RAVEL: "Malaguella", "Habanera·. dos fragments de la Rapsòdia Espanyola. Orquestra Simfònica de Londres.Dir.: P1erre Monteux. (Sm). RAKHMANINOV: Preludi en sol m, op. 23 n. s. Vladlmir Horowltz, piano. (Sm). "Loch Lomond" (Llac Lomond), cançó tradicional escocesa. Moira Anderson. soprano. Cor de l'Orquestra Nacional Escocesa. Orquestra Simlòmca de la BBC Escocesa.Oir.: John Currie. {4m). ROSSI NI: Sonata per a corda n. 3. Nova Orquestra de Cambra de Berlin.Dir.. Mfchael Efxleben. {13m). HUMMEL: Quart moviment del quartet de corda. op. 30 n. 2.. Quartet de corda Delmé. (Sm). OFFENBACH: BarcaJOIIa, del ballet "Galté parisienne" (!:alegria parisenca). Orquestra Simfònica de Pit1sburg.Dir.: André Prevín. (3m). BRAHMS: Tres quartets vocals, op. 31. Edith Mathis, soprano. Brig11te Fassbaender, contralt. Peter Schreier, tenor. Dietrich Fischer·Dleskau, baríton Karl Engel, piano. (11m). GLAZUNDV: Serenata n. 1, op. 7. Orquestra Royai Philharmonic.Dir.: Yondan1Buit. (5m). HEFTI, NEAL: "Splanky" Count Basie, plano. Fip Richard, trompeta solista. Louis Bellson. bateria. Conjunt instrumental. Enreglstrament fet a Estocolm, et 9 d'agost de 1962.. (4m). MOZART: Concert per a trompa i orquestra, KV 417. Lowell Greer, trompa. Orquestra Barroca Philharmonia.Dir.: Nicholas McGegan. (13m). ALFVEN: "Aquí tens el meu cor", lied. Barbara Bonney, soprano. Antonio Pappano. piano. (3m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Ignasi Plñol. MONTECLAIR: Jephté, tragèdia lírica Jacques Bona. Sophie Daneman. Claire Brua. Nlcolas Rivenq. Mark Padmore. Les Arts Rorissants.Dir.: William Christie. {150m). 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A lA MANERA OE..... Un convidat ens proposa i comenta la musica que li agrada. Guió i presentació de Joan Vives. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels Oltfms programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparègudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició dei programa amés la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge. de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE M0SICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repellel6' dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 17 DE MARÇ DEL 2002 8:00 MATINAl Música per començar el dia presentada per P1lar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou buUietl de noticies i agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC VERACINI Sonata VI per a flauta i baix continu F. Brúgoen. flauta de bec. G. Leonhardt, claveci. A. Bylsma. violoncel. (10m). BACH: Triple concert. BWV 1044 S. Standaoe. violi. L. Beznos1uk, flauta. T. Pinnock. clavecl. The English Concert.Oir.. Trevor Pinnock. (22m). BARSANTI: Sonata per a flauta de bec 1 continu, op. 1 n. 6. Arcadia. (12m). SCHICKHARDT: Concert en re m. Rlcercar Consort. (9m). 12:17 GUIA MUSICAL La informació ll·lustrada sobre els concerts ll'act•vitat música! de la temporada. un espai presentat per Pilar Sublrà. 13:00 1-lOU PUNT NOU . Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga. GERSHWIN: Obertura de •stnke up the band". Orquestra de la Ràdio dei Sudoest d'Alemanya, Kaisertautern.Oir.: Klaus Arp. (7m). SCHUBERT: "An die Musik",lied D. 547 (Arranjament per a violoncel i piano). Mischa Ma1sky. violoncel. Daria Hovora. piano {3m). ·u Duello", lentasia sobre Vivafdl i ta música cella. Conjunt barroc "Le Ortanelle delia Pieta·. Diferents solistes de música celta. (Sm). SCRIABIN. Segon moviment del Concert per a piano i orquestra, op. 20. Garrick Ohlsson, piano. Orquestra Filharmònica Txeca. Dir.: Libor Pesek. (9m). BACH: ·Gerne will ich mich bequemen· (Em conformaré de bon grat), ària de baix de la primera part de "la Passió segons sant Mateu". Dietrich Henschel, baix. Orquestra del Collegium Vocale.Dir.: Phllippe Herreweghe. (4m). MENDELSSOHN: Peça de concert per a clatinet l corno dl bassetto, op. 113. Thea King, clarinet. Georglna Dobrée, corno dl basseHo. Orquestra Simfònica de LondresDir.: Alun Francis. (Sm). BRAHMS: Primer moviment de la S1mtoma n.4, op.9B. Orquestra Filharmònica de Viena.Oir.: Leonard Bemstein. (13m). DYLAN, BOB: "Biowln' 1n the wind". Stanley Turrentine, saxo. Shirley Scott, orgue. Jimmy Ponder, guitarra. Bob Cranshaw. baix eléctric. ldris Muhammad, bateria. (Sm). DJTIERSDORF: Pnmer moviment de la Simfonia en MiM. Orquestra F•lharmònlca Oradea.Oir.: Romeo Rimbu. (5m). POULENC: "Les chemlns de l'amour· (Els camins de l'amor). Angela Gheorghlu, soprano. Malcolm Martmeau, piano. (4m). PLA: ·concierto favonto•. per a dues flautes 1 corda Capella de Mmlstrers.Dir. Cartes Magraner. (14m). DVORAK: "Oumka: andante con moto", 2n mov del Quintet per a piano i corda, op.81. Elisabeth Leonskaja, plano. Quartet Alban Berg. (14m). CARMICHAEIJMERCER: "Skytart". Qavid Newman. saxo. Bnan Carrott, vibràfon David Leonhardl P13110. ~ Novosel. baix. Winard Harper. bater.z. {Sm). PFITZNER: Schel'lO per a orquestra. Orquestra Simfònica de Bamberg Dw. Wemer Andreas Albert. (11m). ROSSINI: "lo so ch'hai buon core·, tt¡: de l'òpera "la Scala di Seta" Eva Mai. soprano. Bruna Praticò. tra~ Orquestra Simfònica de la Ràdio de Múnic.Dir.: Marcello Viotti (9m). MARTYNOV: Moviment 111 de ·corne ill' Gldon Kremer, violi. Kremerata Salta. (Sm). HAYDN: Concert per a piano i orques11¡ Hob. XVIII:1 1. Evgeny Klssln, pjano. Virtuosl de Moscou.Dir.: Vladimlr Spívakov. (2()nl PORTER, COLE: "Miss Otis regrets". Carmen McRae, veu. Dízzy Gillespie, trompeta. Marshall Otwell, plano. Ed Bennett, baix. Joey Baron, bateria Enregistrament fet al Greal American Music Hali, de San Francisco, el lSde juny de 197S. {Sm). BALAKIREV: Obertura sobre tres tem~~ russos The Philharmonia.Dir.: levgeny Sv~~ (9m). "Muntanyes del Canigó", cançó tradicional catalana harmonizada per Nadal Puig. Cor Ueder CàmeraOir.: Josep V"aa.ll:'; 17:00 TEMPORADA D'OPERA BELUNI: I Puritani, Opera en tres 3dl5 Edita Gruberova. Justin Lavender. 8:.'1 Kim. Francesca Ellero d'Artegna. i($ Lyttlng. Cor de la Ràdio de Baviera Orquestra de la Ràdio de Mumc.Ov; Fabio Luisi. (164m). 20:03 L'AUDIOVISUAl Un programa d'Àiex Gori na. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musial d'interès. Presentat i conduït per Jo¡n Víves, i realitzat amb la colaboracl6d~ Consell Català de la Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes n01-etats discogràfiques aparegudes al men:t.r càrrec de Montse Agullera. ResUill dà millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emés l.l stn anterior. (Dissabte i diUmenge ates 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina MalagarriGl Programes emesos la setmana ant!i'11 (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Oiumenqe. è 14:00 a 17:00). S:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana antat\): (Ordre d'emissió: Repetició dels uns. Dimarts. o.I!1ICI! programes de om Dijous. Divendres, de 10.03 a 13 00) P E'I'ICIONS tH: J,o\ 'l'A RilA llE r;on;NT: 1i-1Hon: 93·202-35-35 Fa.<: 93-306·92Al l E·Mail: tnrdth.lrluit·ntlJ.·cutrnclio.I'Otn Frrt¡Oo'm·ir• do• Calalunyn Mü•ir• ,.., .. I'ODIUrtt Ur> (F" l· llaix Ebre, :\1onmò i rub~NI d'Eb•··· 102.5 . .... ..... Ah n: 97.:1. Pr ioral: 92.2. Ah Camp, S aix Camp, Bai>: r ..... ~on<n tl• ~nrl><·,rA I TIU'~&¡~uor•: 105. 1. Da.íx P~oed:s:. l05.9; Gorrí':'" '"· ~otcu~ra. Pln <l ' l 'r_!l•ll, So·~:~orro, Segrià i l rseU: 91.9. Goorraf: 91 .9.•Ait P ened¡.,, ~~~·~ 1 20 o ll~r(tlo~tlao lO.!. I. S u." Llubr~¡¡•l. Barreloo.,.. "all~• Or-ddt'ntalo Vall.,. On.,utaJ: IOL., , \lnrc••noo•: 9 6.•11Hll.5. O..,nn: 100.5. Sotsoo...: 89.7. Gl""D"' 1'1> I' F.• IAJo): cu,, 7. l.o S t•h a: 9 (o.7/88 . 7. Baix Empordà: 8 7.8/96. i. Alt Empordà i Ro·•~tlúo <)0.8187.61');¡ , 1/9(o. 7. G11rrul1Ca: 97. 1. Ripoll~: 100.51105.8. (fldol" ___. 88. I. \h l''l<ttl: 88 .(>. P~tUaroo J11>•à i PaU.... Sobirà: 88.6 . Val d ' \ ran: 92.8/10 1.2. si de la in~titució i que tingué cura de l'administració del Palau i dinamitzà la 'ida musical urbana), etc. Com a membre de junta 'isqué de prop tot el procés que menà a la designació del Palau com a Monument Historicoanístic d'Interès Nacional ( 1971) i les obres de restauració que se'n seguiren. Puntualment ho anota\'a al seu dietari. amb subtils al·lusions estèliques i sociològiques: "29 d'octubre de 1972. Fa unes quantes setmanes. Paig poder contemplar -i meral'ellar-me'n- el nou aspecte del Palau de la Música Ca- n. -Di: baritt de IUesln, Creuer mediterrtmi de I'Orj116 Cnlnlil (1970). Arribndn ni port dv I'Aigttl!f. U uls M. Mil/ri i Tomils Gnrcés (dretn). Al dnrrere, Ernt'SI Tell Els contactes s'iniciaren amb l'estrena per l'Orfeó (11 de març de 1928) d'El camí de Siena de Manuel Blancafort, sobre el poema homònim 9 de Garcés. El mateix any, en el Concert de Sant Esteve, fou estrenada la Cançó de bressol de la \lerge 10 de Lluís M. Mi llet, amb la qual el fill del fundador de l'Orfeó féu el debut com a compositor coraJ. 11 (Cal notar que, en aquest mateix concert, s'estrenà també El rústec villancet, igualment de Lluís M. Millet, compost sobre un poema de Josep Carner, una obra musical esdevinguda clàssica en el món coral català.) Seguiren, en el temps, l'estrena (9 de desembre de 1934) de Cançó de l'amor primera 12 i de Balada, 13 obres del compositor Josep Marimon - director de l'Orfeó El Roser-, que havien estat premiades en un concurs convocat per la Fundació Concepció Rabell i Cibils. vídua Romaguera. A questa relació fou represa amb l'assentiment de Garcés a pariicipar en l'Àlbum d'Homenatge a Lluís Mil let, arran del silenciós Cinquantenari de l'Orfeó Català ( 1941), amb el poema Record de Nadal, 14 escrit ell937 durant l'exili a Saint Sulpice-la-Pointe: aquell assentiment era un exponent de militància cívica i cultural en una hora esquerpa per a Catalunya. Un altre fou la sol·licitud d'admissió com a soci de l'entitat, el gener de 1948, proposada pel president i pel director de l'Orfeó, Joaquim Renart i Lluís M. Millet, respectivament. En aquesta segona època de l'Orfeó, novament foren interpretades obres corals escrites sobre poemes seus. (l, tant les d'ara com les d'abans, represes en diverses ocasions en el decurs dels anys.) Concretament, en un Concert de Socis (13, 15 i 18 de novembre de 1967) s'estrenaren Pregària 15 i Amor meu 16 dc Jaume Dot ras Scrrabe!Ja, composicions guardonades en el concurs convocat per l'Orfeó el 1963. I, com un pas més en la seva implicació institucional. de 1969 a 1975 Tomàs Garcés formà part de la junta directiva de l'entitat, amb el càrrec dc bibliotecari Il. Era una incorporació valuosa, en línia amb l'opció que havia impulsat anys enrere el president Fèlix Millet i Maristany: la integració a l'equip directiu dc ligtii'CS del món cultural (Jordi Carbonell, Albert Manent. Joan F. Cabcstany, Manuel Valls, etc.). A més de l'exercici del càrrec, Garcés intervingué decisívament en molts aspectes dc la vida de l'entitat: la modificació dels estatuts ( 1970), l'orientació de la Circular i de la G_uia Musical, el viatge a l'Alguer ( 1970), l'establiment de l'rnstrumcnt jurídic que havia dc regular les relacions entre l'Orfeó i Fòrum Musical (una entitat de serveis sorgida en el talana. després de la m!leja a què ha estat sotmès aquest estiu. Sala. passadissos. l'estíbul. encara feien fortor d'amoníac. S'hi lleieu serradures escampades. Però tot resplendia. Tants d'anys de fr1.u¡iieutar el local i resulta que la pols i el greix acumulats 110 e11s deixaven r•eure la riquesa dels mosaics i les ceràmiques. l'esplendor dels vitralls. El que ara e11s és ofert és talment el resultat d'una pacient restauració. L'art modemista, emi1wflfment fioral, es mostra sobretot eu la Pa riada decoració de les columnes. L'ull s'lli encanta. En els rel'oltons de/tercer pis, mosaic entre mosaic. lluen els noms d'una sèrie de músics eminents. Beethoven, Alo::art, Bach. 1/ünde/. hi són, és clar. Bralmts no hi és. Haydn. tampoc. Ni \'il'aldi. No els lw11ia arribat l'hora. I Vagner. sí. El seu nom, a dintre, i el seu bust-un bust espectacular. teatral- en una balconada, ran del xamfrà. \let aquí, penso. Ulla mena de document desenterrat. Un document que ens diu. a trul'és dels noms glorificats d'aquells músics, quin gust domi11a1'a ara fa seixanta-cinc anys a Catalunya. "17 El senyoriu que presidí la seva vida presidí també la seva acció a l'Orfeó. El recordo amb pas silent. correctíssim en el tracte, ponderat en l'argumentació, respectuós amb tothom, amb la discreció com a divisa ... La seva obra literària ens és -per a molts- imprescindible. El seu exemple humà. impagable. NOTES I. Tomàs Garcés, Vint cançons i altres poemes. Barcelona: Aymà editor. 1949, pàg. 13 i 14. 2. Tomàs G!lrcés, Vint cançons i altres poemes. Barcelona: Aymà editor, 1949, pàg. 17 i 18. 3. Tomàs Garcés, Paisatges i lectures. Barcelona: Catalònia, 1926. 4. Tomàs Garcês, Prosa Completa. ff. Barcelona: Columna, 1991, pàg. 39. 5. Tomàs Garcés. Prosc1 Completa. t/. Barcelona: Columna. 1991 ' pàg. 50 i 5 I. 6. Tomàs Garcés. El temps que fuig. Barcelona: Laertes, I 984. 7. Tomàs Garcés, Prosa Completa, I. Barcelona: Columna, I 988. pàg. 239 i 24-0. 8. Tomàs Garcés. Pro.ça Completa. I. Barcelona: Columna, I988. pàg. 221. 9. D'El SOTil/li. 1927. JO. Provinent del recull "Cançó de "'Jadal" incorporat a Grèl•ol i molsa, I 953. Il. Així ho comentà la "Revisra Musical Caralana": "Seguia Canço de bres~ol de la Verge, t•strcl/11 de Llws M. Mil/et. El jove compositor. filt del director venerat de l'Orfeó Català, qui amb aquesta obra fa el seu debut t'li el repertori de cançons corals. ha musicat mis J'c•rsos de Tomàs Garcés de faisó IIU!Sirít•ola: amb accents de dolor i de tendresa canta fa l'erge la se1•a cançó de bressol plena d'ang_oi,.:a; en les l'Cus destrament treballades. e11 la melodia d'un sabor melangiós encisador. en la fusió de timbres sap plasmar lam/Jt! les notes adoloride~ de la 11eu de la Mare qui a•etlfa el Di111 Infant, ple de temences, [dc forma} que els 11ersos d'en Gan·é.ç, per obra i gràcia de/músic que els ha animal:. adquireixenu1111 l'Olor ple~w de misteri i de dolor punyent [ ... } (RMC núm. 301, pàg. 251 26). 12. Dc Vint cançons, 1922. 13. D'El sc•11yal, 1935. 14. Tomàs Garcés, Obra poètica. Barcelona: Editorial Selecta, 196 I, pàg. 203. 15. D'El caçador. 1947. 16. D'El caçador, 1947. 17. Tomàs Garcés. Prosa Completa. I. Barcelona: Columna, 1988. pàg. 175 i 176. Tomàs Garcés i ellied per MANEL CABERO i PUEYO Pianista QUAN RECORDEM LA FIGURA D'UN POETA, A MlÍS DE LA SEVA PRESÈNCIA EN ELS MONS CULTURAL I LITERARI, HEM DE PAI{LAR TAMBÉ DE LA SEVA INFLUÈNCIA COM A fNSPIRADOR DE NOMBROSES COMPOSICIONS MUSICALS BASADES EN ELS SEUS POEMES. LA INVESTIGACIÓ DEL PATRJMONI MUSICAL CATALÀ DES D.E L'ÒPTICA MUSICAL ENS RBMET A DADES D'ESTILS, TENDÈNCIES I COMPOSITORS, 1 ELS POETES QUEDEN EN SEGON TERME. DES DE L'ÒPTICA POÈTICA ENS DÓNA UNA PANORÀMICA HJSTOJUCOMUSICAL MOLT INTERESSANT I CUJUOSA, JA QUE EN ALGUN CAS, FINS I TOT, REFLECTEIX L'EVOLUCIÓ MUSICAL DEL REPERTO.RI VOCAL A PARTIR DE LES COMPOSICIONS BASADES EN L'OBRA O'UN SOL POETA. n l'any del centenari del naixement del poeta Tomàs Garcés, estudiant en concret la seva poesia musicada per a veu solista i piano m'agradaria començar parlant d'un aspecte més cultural que musical però que és històricament remarcable. Tomàs Garcés podria ser l'únic o un dels pocs poetes catalans que té musicat integrament per a veu i piano un llibre de poemes publicat, en concret el primer recull del poeta, Vint cançons, editat en primera edició l'any 1922. En el seu moment diversos músics havien ja musicat poemes d'aquest llibre, i va ser l'any 194 7 que el mateix poeta va completar les poesies no musicades, amb encànecs a diversos compositors coetanis i va editar una edició de bibliòfil amb il·luslracions dc Ramon Rogent. Aquest volum de vint cançons (encara que algunes ja s'havien estrenat) el va interpretar complet per primera vegada, al seu domicili de Barcelona, la soprano Conxita Badia, acompanyada al piano pels mateixos compositors: M. Blancafort, N. Bonet, J. Comellas, R. Llates, J. Llongueres, ). Manén, LI. M. Mil1et, F. Mompou, X. Montsalvatge, J. Serra, E. Toldrà i J. Zamacois, amb l'excepció deM. Valls i F. Pujol (que va morir el 1945). Això va ser el dia 14 de març de 1948. La segona audició va ser al Teatre Comtal el mateix any i amb els mateixos intèrprets. Segons Ja família del poeta, no hi ha constància de cap audició musical completa fins al passat any 200 I, en què qui subscriu aquestes ratlles, juntament amb la soprano Mireia Casas. l'han interpretat a Barcelona (11 Cicle de Lied Català) i Lleida (Universitat), com també amb una fórmula diferent (també a Barcelona, al Col·legi de Metges) consistent en Ja lectura de 10 poemes i la interpretació musical dels I O restants, durant els actes per commemorar el centenari del naixement del poeta. Un altre fet anecdòtic que ens fa retrocedir en el temps: el dia 26 de novembre de l'any 1926 es va fer al Palau de la Música el primer concert del primer cicle Els Poetes i els Músics, sota els auspicis d 'Els Amics de la Poesia, conesponent als anomenats '·Concerts blaus". La ptimera sessió fou dedicada a Tomàs Garcés, amb la interpretació de L'ombra de/lledoner d'E. Toldrà Ua estrenada anteriorment), l'esh·ena de E 208 28 88 Programa demà del concert privnf en q11è s'estrenà la versió musical de les Vint cançons. -·------- ll·lustrndó de Ramon Rogent I Ocançons dels compositors següents: E. Toldrà, J. SaJ. vat, J. Serra, X. Gols, j. Llongueras, ). Pahissa, F. Pujol i A. Vives. i la lectura de sis poemes més. Els intèrpret~ Conxita Badia (soprano), Eduard Toldrà i Josep Carn~ nais (pianistes) i Adrià Gual (lector), amb la presène12 de tots els compositors. En aquest ptimer cicle van se· guir concerts dedicats a J. M. de Sagarra, }. Camer, A Mestres. El novembre de 1927 va començar el segon e~ cie, tot combinant també cançons conegudes, estren~ i lectura dc poesies, del qual em consten per programa les sessions dedicades a J. Maragall i Mn. Jacint Verda· guer, i la intenció de dedicar-ne a C. Arderiu, Guerau de Liost i A. Guimerà. Parlant dels actes anteLiors ja he fet esment de diver· sos compositors. Amb els noms de Ll. Albert, T. Buxó. A. Coma, M. Garcia Morante, J. Jané, S. Margenat il. Massià, queda completada la llista de tots els autorl de les 57 cançons localitzades (d'editades n'hi ha real· ment poques, per manca de reedició o simplement edició). Observant tots aquests noms, veiem que ja des de jove T. Garcés va ser conegut pels músics del moment fins a anibar als nostres dies. amb la composició d'.\. Coma. Què atreu de la seva poesia per musicar-la? Probablement la mateixa "musicaütat" dels seus versosilef imatges que ens suggereixen, però la resposta en' l'haurien de donar els mateixos compositors. Quin és e: resultat musical per a un intèrpret? Aquesta és la pre· gunta que intentaré contestar jo. onec gairebé totes les 57 cançons esmentadesi fer-ne una selecció és gairebé impossible. En totes la música (combinació de melodia i piano! potencia el sentit de cada poema d'una ma· nera extraordinària. Al mateix temps ens mostra com una sola sensibilitat (la del poeta) pot originar tal l'a· ri e tat de respostes (les dels compositors, a les qua~s ca~ dria afegir les dels intèrprets), sense que l'essència de] poema en resulti afectada. Cada compositor mostra e seu propi estil. Des d'un punt de vista têcnic el tracta· ment de la veu a vegades complica bastant la feina del C P 0 R G R .. ,...,.' re-ri thl ,.-. 11 \U...t \ .&b u.......... \ atri.. ~. , .. .,..., "' le ••, J,,:-; ~"•~ M le tnl ,¡, ~.,., JM• COIIÇOIIS .. . ''~.;;,..,,,.,. A .....~ra;.. f ...... Aquestes s611les M J.o..,- ..... ,....,.~ ,~¡,¡,._...,."" r.-.¿.,,.. A J.... m.--."'" )f..._ u-;~ J •*f1111A 7~··· " ' l'rano•.,, l'ujlll t'ctllf'; J'Hf tW .. IIfW ( .•,.(6 ,~ " '"'"""". , .,,., • .¡, 1'~'1'41H ,,,,~ff' .. H•.,.~J1d blicada són aquestes cançons, i totes compostes an1b textos de T. Garcés. l\ lelòdicament complexes i difícils per al cantant. però també per al pianista, al qual exigeix una gran paleta sonora, són tanmateL..;: set - sense exclusions- meravelles. Els textos són recreats amb subtilesa, transparència i elegbcia. amb un estil que en certa manera recorda la música impressionista. U..,.. v..l.uanl11ti•Jti. els nostres composito1·s més universals. F. Mornpou i X. Monsa lvatge, només tenim t¡lii!VII respectivament una cançó: Cançó de fira i "' C-."(I'I J•I',b/,, i11terpretar (.',"•(11 Jrl p41H. ff . Cançó amorosa. Amb Mompou "veiem" les Couxita IJ¡¡f"d" ,(, , '"'" ''",. 11/ • , , , . imatges del poeta i amb Monsa lvatge les "sentim i n...,.., Bndia, acompn11yntia olorem". Al seu costat M. Blancafort ens ofereLx sis lfl {iiV. f<'f fd t'f ic , ... ,.,.., Jr \bnud lllattrllf•>n al pia11o poemes amb el seu peculiar estil de recrear situacions pels 111nteixos i ambients, amb la qual cosa a vegades el text s'acompositors companya de la música i d'altres la música s'acomo de la cantant, ja que com passa sovint en el repet1ori panya del text. Val a dir que les versions editades liederístic, el compositor es deixa dur per la fantasia del de M. Blancafort respecten la darrera revisió del comtext i la veu com a instrument en surt afectada. En canpositor. el qual retocava sovint les seves composicions vi, el piano en totes elles, amb més o menys dificultat i hi introduïa modificacions remarcables. per al pianista, està tractat aprofitant molt bé els seus Narcís Bonet amb quatre cançons, Lluís Albert i recursos. Com a resultat tenim unes cançons belles, imRibas amb tres (de motiu religiós), Joan Llongueres portants i plaents de ser interpretades i escoltades. (l'únic compositor que escriu cançons estròfiques). Una anàlisi exhaustiva de cada cançó no és l'objecte Manuel Garcia Morante amb dues i amb una )oan d'aquest esctit, però faré una repassada general, tot esComellas, Xavier Gols, Josep Jané, Rossend Llates. mentant els trets més significatius d'algunes. Volchia coJoan Manén. Santiago Margenat iM. Valls, recorren mençar pel "Record" de J. Pahissa, cançó que amb la l'univers del poeta amb un llenguatge molt diferent i meva revisió ha estat editada per Ed. Boileau. Poc copropi, però sempre molt imaginatiu i suggerent. neguda però extraordinàtia, l'he interpretada nombroEn les tres cançons de Tomàs Buxó i Lluís M. Mises vegades i sempre amb un èxit d'acollida absolut. llet i les dues de Francesc Pujol i Joaquim Zamacois Amb el seu estil propi, Pahissa recrea admirablement, descobrim la visió d'uns músics molt més recordats com en cap altra de les seves cançons, per la seva tasca pedagògica, social i l'univers del poeta. Crec que s'hauria cultural, però que en les seves inde considerar com una de les o bres cursions en el món compositiu ens mestres dellied cata là (la poesia forvan deixar unes boniques mostres L ES CANÇONS ma part, com el cicle d'E. Toldrà, del de fina artesania musical. DEL CICLE L ombra recull de poemes de L'ombra de/lleEn les dues cançons d'Amadeu del lledoner EREN ESdoner). Com en moltes de les cançons Vives trobem un compositor difePECIALMENT ESTId'aquest repertori, l'oblit i la manca rent al de la seva música més did'edició la tenien anaconada. vulgada. Amb la Cançó del port MADES PEL POETA. Per contrast, com a conegudes, esJoaquim Serra (tan conegut en el mentaré a continuació les cinc cançons món de la cobla com desconegut del cicle L'ombra de/lledoner d'E. Toldrà per les seves cançons, de les quals (especialment estimades pel poeta), que juntament amb només té editades cinc) se'ns mostra fresc, alegre i Cançó de l'oblit (una altra joia del repertori vocal ca"veiem'' de nou les imatges del poeta. talà), Cançó de l'amor que passa i Camins de fada consNomés em queden per esmentar dues obres: l'únititueixen el binomi Garcés-Toldrà (tant fecund com el ca cançó. de les 57 esmentades al principi, de la qual Camer-Toldrà). Potser aquestes vuit peces siguin les més no he pogut trobar cap exemplar, però que va ser estrenada (segons que consta en programa) en el reconegudes de tots els poemes de Garcés musicats. Fent ferit concert d'homenatge a T. Garcés, l'any 1926: un petit parèntesi voldria recomanar als lectors que si Cançó de la rosa de Joaquim Salvat (compositor molt t~nen l'ocasió no es perdin l'oportunitat d'escoltar A l ombra de/lledoner i La rosa als llavis (l'altre cicle d'E. desconegut però amb obres molt interessants, de gran imaginació melòdica) i la cançó més recent: Cançó Toldrà, aquest amb textos de J. Salvat-Papasseit) en la de grumet, d'Agusti Coma i Alabe1t, escrita per a baix veu de tenor, encara que originalment fossin dedicai piano (veu original inhabitual en el repertori liedes a Conxita Badia, aspecte fàcil d'entench·e, per l'exderístic), guardonada en el lli Concurs de joves Comh·aordinària categoria d'aquesta cantant i la seva dispositors, l'any 1987, convocat per l'Institut Català de ponibilitat a estrenar la música dels seus coetanis, amb Serveis a la Joventut de la Generalitat de Catalunya. els quals mantenia una gran amistat. Voldria acabar aquest escrit amb un desig: tant de Joan Massià, un músic molt valorat com a violinista i bo algun lector pogués aportar matetial o informació P~dagog, que en la seva faceta de compositor va passar que hagi quedat en l'oblit. Tothom li ho agraitia exm1g desaparcebut, ens aporta set cançons. El curiós del traordinàriament. cas és que tota la seva obra vocal coneguda i, a més, pusobre textos de Gnrcés fot "f-'ltlf.I J~. I lf.td•fl• , u.,r~ \t' "•llec • 11>11111ÍIU Z.martoh ('t~,r-JIM IJI•rf, f '1111çd ll*lf,INI.oll ~."r• , f"t~llf•l ~~~ \:'a.,i torllo.ntJoal n1~ -'if>lll pcl ll l'~t~t~f'pri"' '"' D Discografia amb textos de Tomàs Garcés Emili Vendrell, VOLUM I (Cançó) Les nostres veus retrobades (vol. 5). Aria Recording (Historical Recording ref. IO13) E. Toldrà: Cançó de grumet. Cançó de l'amor que passa. Emili Vendrell, VOLUM LI (Cançó) Les nostres 11eus retrobades (vol. 16). Aria Recording (Historical Recording ref. 1023). A. Vives: ]oc d'infant. Conxita Supervía. VOLUM I (Cançó) Les nostres l'eus retrobades (vol. I 0). Aria Recording (Historical Recording ref. I OI 7). E.Toldrà: Cançó de l'oblit, Cançó de l'amor que passa. Cançons (recull de cançons dc M. Blancafort). Chantal ~ ...a = ~ ~t g 208 ~ ..................................................... ... ' Textos musicats de Tomàs Garcés Els compositors que han musicat textos (en total 57) de TOillíis Garcés són: Lluís Albert i Ri bas: Més bla11c que la gavina (Tres eucans fiques) (J 923), Aquest Pa tan blanc, Vora la marccuninamn Cançons de carrer (reculls de cançons de J. Pahissa i E. Narcís Bonet: Cançó de grumet, Cançó del port-l// ''Les bo.res que ha dut el mar", foc d'infant, Cançó de bressol. de Nadal, joc, Les campanes de Palau, L'hora de l'alba. Eduard Toldrà, música i poesia. Anna Ricci, mezzoso- Tomàs Buxó: Sota la cendra (Tres poemes de Nadal), El canu de l'Establia (Tres poemes de Nadal), coral "Camins enllà prano, i Àngel Soler. piano. Edicions Albert Moraleda ref.0495-22. E. Toldrà: A l'ombra del lledoner, Cançó de (Tres poemes de Nadal). grumet, Cançó de l'amor que passa. Camins de fada. Agustí Coma i Alabert.: Cançó de grumet. Endreça. Dalmau Gonzalez, tenor. i Liliana Maffiotte, piano. Edicions Albert Moraleda rcf.7482. E. Toldrà: Cançó Joan Comellas: Cançó indecisa. de comiat, Cançó de grumet . M. García Morante: Cançó de bressol de la mar. Balada. Cançons (recull de cançons d'E. Toldrà). Carmen Busta- Xavier Gols: Les tres besades. mantc, veu, i Manuel García Morante, piano. Audio-Visuals dc Sarrià ref. 5.1516. E. Toldrà: A l'ombra de/lle- doner, Cançó de comiat, Cançó de grumet, Cançó de bressol. La vida de la galera, Cançó de l'oblit. Cançó de l'amor que passa. Aida Vera, soprano, i Efrem Garcia, piano. Columna Música. M. Blancafort: La llum de Nadal, Cançó de l'amor Rossend Llates: Cançó de diumenge. Joan Llongueres: Cançó del port-IV •· Era de bon dematr Cançó de la nit d'agost. Joan Manén: Balada. Santiago Margenat: El foraster. Cançons (recull de cançons d'E. Toldrà). M. Lluïsa Mun- Joan Massià: joc, Esquirol, Rondalla. Amor meu, Oblit,,:¡. mor que passa. Lluís M. Millet: Cançó del port-/, Enmig dels argelaguen A l'ombra del lledoner (poesia de Tomàs Gru:cés). Ana !bar- ra, soprano, i Rubén Fernandez, piano. Perspectives-Ensayo ENY-CD-9816. M . Blancafort: Cançó de l'amor primera. N. Bonet: Cançó de bressol. J. Llongueres: Cançó de la nit d'agost. J. Massià: Amor meu. F. Mompou: Cançó de la fira. X. Monsalvatge: Cançó amorosa. F. Pujol: Cançó del caminant. f. Sen·a: Cançó del port (11). E. Toldrà: A re de Nadal, Volies perdre'!. Primavera inútil. Frederic Mompou: Cançó de la fira. Xaviet· Montsalvatge: Cançó amorosa. Jaume Pahissa: El record. l'ombra del lledoner, Cançó de comiat. Cançó de grumet, Cançó de bressol, La vida de la ~alera, Camins de fada, Cançó de l'oblit. A. Vives: Joc d'mfant. Francesc Pujol: Cançó d'enyorança, Cançó del camina111. Anna Ricci canta Frederic,Mompou i el seu entom. An- Joaquim Serra: Cançó del porf-JI ''El galleret ". na Ricci, mezzosoprano, i Angel Soler, piano. RTVE MUSICA ref. 65034. F. Mom pou: Cançó de fira. Frederic Mompou-Melodies. Carmen Bustamante, soprano, i Carlos Ccbro, piano. Arcobaleno (European Patrimony) SBCD 1502 Estereo. F. Mompou: Cançó de }ira. I Josep Jané Bagués: Cançó de vora mar. primera, Cançó (Dessobre la terra dura), foc, Les campanes de Palau, L'hora de l'alba. tada, soprano. i josep Su1inyac, piano. La Mà de Guido ref. 2033. E. Toldrà: L'oblit, Camins de fada, Cançó de l'a- joaquim Salvat: Cançó de la rosa. Eduard Toldrà: Cançó de l'oblit, Camins de fada, Cançó .li l'amor que passa, A l'ombra del lledoner (cicle), Canço~11 comiat, Cançó de grumet, Cançó de bressol, La 11idu de galera. Manuel Valls: Cançó del port- V. Per a més bibliografia sobre les cançons d' E. Toldrà, cal consultar: Amadeu Vives: Orenetes d'abril. Eduard Toldrà Joaquim Zamacois: foc d'infants, Balada del mariner, Ca~ Col·lecció Compositors Catalans, núm. 5 Manuel Capdevila i Cèsar Calmell 90 Cultura Música Oriol Martorell Generalitat de Catalunya Manuel Blancafort: Cançó, Cançó de l'amor primera, La 1/w Homenatge a M. Blancafort (obra per a cant i piano). 30 Centenari Eduard Toldrà (1895-1995) (llibret) Botanch, soprano. i Joan Amils, piano. La Mà de Cuido ref. 2026. M.Biancafort: joc. Cançó. La flum de Nadal. Morera). joan Cabera, tenor. i Manel Cabera, piano. La Mà dc Cuido ref. 2015. j. Pahissa: El record. li> Boileau-Gcneralitat de Catalunya de la nit de Sant Joan. M.Cl =- JoSEP PONS PERTANY A UNA NOVA GENERACIÓ DE DIRECTORS D'ORQUESTRA QUE JA HAN CONSOLIDAT EL SEU PRESTIGI TANT AL NOSTRE PAÍS COM A L'ESTRANGER. GAUDEIX D'UNA MADURESA ENCARA MOLT JOVE AL CAPDAVANT DE L'ÜRQUESTRA DE CAMBRA TEATRE LLIURE I DE L'ORQUESTA CIUDAD DE GRANADA, AMB UNA TRAJECTÒRIA QUE JA LI HA ESTAT RECONEGUDA AMB NOMBROSES I DIVERSES DISTINCIONS INTERNA- ClONALS QUE HAN REFERMAT LA SEVA VÀLUA ARTÍSTICA I LA SEVA EMPENTA PROFESSIONAL AQUESTA TEMPORADA L'HEM POGUT ESCOLTAR AL LICEU DIRIGINT Ln fnftucchiera, PRIMERA AUDICIÓ EN LA NOSTRA ÈPOCA, I QUE CONTRIBUEIX A ENRIQUIR EL SEU REPERTORI INQUIET, AMPLÍSSIM I REIVINDICATIU. ÉS UN TALENT ARRELAT EN LA TRADICIÓ MUSICAL CATALANA MÉS PROFUNDA I MÉS UNIVERSAL. OSEPP ONS boi· Entre Granada i el món des del Lliure per M. PAGÈS i SANTACANA 'a. atí', a uns mesos va dirigir La Fattucchiera de Vicenç Cuyàs en l'actual temporada del Liceu. Què significa per a vostè dirigir una obra que encara no es coneix? F -La necessitat de recuperar el nostre patrimoni. Això val com a declaració, abans de sentir La Fattucchiera i abans de sentir cap altra obra, avanlla lettre... Hi ha un necessitat urgent de conèixer el nostre patrimoni. Un país que es considera nacionalista hauria de vetllar extraordinàriament pel seu patrimoni. Qualsevol recuperació en aquest sentit ha de ser benvinguda i ha de formar part d'un programa en el qual s'impliquin universitats (per mitjà de tesis i de treballs d'investigació diversa) i que s'embrutin les mans Literalment, perquè quan hi ha pols és així... , i en què també hi hagi uns ajuts editorials per publicar aquestes obres i que vinguin les orquestres per poderles interpretar i establir uns programes per fer-ho possible, que s'enregistri per la ràdio i per discogràfiques que ho editin. És una roda. La millor col·lecció que s'ha editat al nostre país és l'An- tologja de la música catalana, això vol dir que ens hem de remetre a EDIGSA, a temps heroics com són els anys seixanta, i aquesta és l'única col·lecció que tenim fins ara. Evidentment, jordi Savall també ha fet un treball importantíssim de recuperació. Però convé que coneguem el nostre patrimoni i la gent que 110 pot Llegir música, que la pugui es- collar. Si anéssim a les botigues de música, ja veuríem ... Per exemple, d'El giravolt de maig, paradigma del Noucentisme, no podries aconseguir la partitura, cal anar en la tnajoria de casos a les famílies d'aquests compositors. Si el Liceu s'atreveix a programar aquestes obres, cal felicitar-lo; com el cicle de música de la Renaixença que es va celebrar . é••······· RETRAT 208 la temporada passada, que va ser extraordinari. Hi ha obres com Hespèria, que era una obra impressionant, o com Neron o Acté de juan Manén, que quedes perplex, fetes l'any 1905 i en què es troben recursos com acords per a quartes, és a dir, a més a més innovadors. Bé, són obres molt pretensioses i d'una gran factura, i ens convé conèixer-les i poder-ne tenir les partitures. Els anglesos ho han fet amb els seus autors i no estem parlant de primers nivells, com Elgar o Williams, no estem parlant de primeres figures ... Vas a la BBC i les trobes totes editades. En el cas de La Fattucchiera estem. parlant de la primera òpera no només catalana, sinó espanyola, romàntica. Es tracta d'una obra interessant, amb el gust de l'època que hi havia aquí. A França ja trobem Berlioz i també és l'època de Weber, però aquests autors encara no arriben al nostre país. Cuyàs recordaria un primer Verdi i, fins i tot, alguns elements donizzettians. Estava en aquest gust italià. Era un personatge molt jove. Va fer l'obra als 19 o 20 anys i va morir als 22 o 23 anys. Si hagués viscut més, potser estaríem pensant en Ull gran compositor. En aquesta obra trobem tota la vitalitat de la joventut. No escatima res. Agosarat amb el cor i amb les veus. jo no sé quin diapasó hi havia a l'època a Barcelona, perquè segurament era més baix; els tenors cantaven amb falset. És una partitura tibant. La rnezzo demana una tessitura gairebé de soprano i al baríton li passa el mateix. Extrema moltíssim les tessitures. -En la seva trajectòria ha destacat força per la interpretació dels compositors de1 nostre país. ¿S'ho ha proposat com un tret que el distingeixi? -No voldria ser dels directors que queden només centrats en les grans obres, les més populars, les de més èxit de públic. La música ha de ser viva i s'ha de recuperar, però també estrenar obres actuals. És un deure. Però això no El Teatre Lliure ha estat una escola en tots els sentits. Quan vam arribar al Teatre Lliure sabíem molt poc de res, aquesta és la veritat vol dir que només valgui la novetat. Hi ha d'haver un compromís. Cal comprometre's per poder fer una selecció del repertori. Pagar amb bona moneda el públic i defensar-la amb el cornpromís que cal, no només per quedar-nos amb la consciència tranquil·la. Crec que seria important crear com unes comissions de lectura que ajudessin a orientar les orquestres i que aquestes es responsabilitzessin d'interpretar-les. Si el director titular és capaç d'assumir aquesta responsabilitat, es poden crear unes comissions de programació que ajudin a augmentaria quota de música contemporània amb compromís, alhora dient que "ens hi mirarem més pel que fa al que programem"; que no es faci per ordre alfabètic per omplir l'expedient. Hi ha gent que ho/¡¡ fet i molt agosaradamem, con: per exemple Pierre Boulez quar va ser a Nova York. L'anterior ¡f. rector, Bernstein, havia promogut tota la música per a ell mf! genuïnament americana, c0,. Barber i Copland; en canvi Bou. lez canvia radicalment i apost. per Elliot Carter, per autors méi contemporanis. Ell en responia; el públic ho sabia. -¿La tasca al capdavant de l'Or. questra de Cambra Teatre Lliurt es pot dir que li ha servit pe1 practicar aquest compromís? -El Teatre Lliure ha estat un, escola en tots els sentits. Xo només musical, sinó en tots e!. sentits. Quan vam arribar al Te. atre Lliure sabíem molt pocd, res, aquesta és la veritat. Érerr. molt novells i molt il·lusionats Molt ingenus, i penso que aqtm ta ingenuïtat va ser molt bon. perquè ens vam atrevir encertecoses que segurament ara "' hauríem fet. Això ho rep, el pub li c. El públic rep la força i re nergia que puguis transmetre l'impacte de la teva energia dol: de l'escenari. Això és el que arros· sega la gent. Nosaltres teníem da· ra la nostra fe en la música ac· tual. Era tota una generació molt pro avantguarda i molt militan: amb el que teníem, quatre parli· fures i quatre discos. Quan Bar· cetona va crear la música laietana amb els grups Urbana, Mir~· sol i d'altres, La resta d'Espauy. 1 s'hi emmirallava, corn si fos : Meca. Coneixíem l'e>.:periènc:. d'alguns grups, pocs, com la Jffi don Sinfonietta, l'Ensembled Musique Conternporaine; la fr• jectòria heroica de grups del llOí" tre país com el de Ginjoan, Dia· bo/us, el Gich, tots aquests gruf testimonials.. . Nosaltres vamt1 nir la immensa sort de tenir 1111. seu estable i de poder crear Ull' temporada. És clar, encara no~~~. via passat mai. J tornaríem aaif de l'Antologia i els concerts qut feien al Tinell, que eren gaire~ com un acte polític, tant era u concert corn una exposició. Rt· cordo que en el manifest funde· RETRAT 1ol~e wz cicle monogràfic d'Ant011 Webem, !ti hal'ia wznoi xilè que resulta que era el besnét de Webem: la seva àl'ia era la filla que estal'a casada amb el soldat que traficava amb tabac i que estal'a a casa seva quan Pan assassinar Webern. Es veu que aquesta filla no parlava gaire del seu pare. Aquest besnét treballava fent nillOts de plastelina per a una sèrie de televisió i gràcies a aquests concerts va poder descobriria seva música. Vam pensar que també podria contribuir més a la comprensió de les obres, recrear l'atmosfera de l'entorn en el qual eren compostes, i per això vam fer els concerts monogràfics de la música coetània de cada autor. Però tot això ho Pam fer acabant amb deutes i buscant alternatives que ens ajudessin a eixugar aquest deute. corr quar ordi. omo. l mé• COrt: Bou9osta nnl!! mia: l'Or. u! iure t per F.? t Ull• [· So ts el! alTt· oc d. frer:: ¡nan. qu~ lbon, certe: -¿Creu que les administracions fan poc, en aquest sentit? Vostè ha estat un dels noms del món de la música que ha signat una carta en què es denuncia en certa manera la manca d'ajut dels dife~·ents governs. ·a JW ~l pu- i l'e· ~el re udalt brros· tldO· ~a OC· i moli rÍIOI~I parli· 1 Bat· aieta· Mira· cional dèiem que les obres es presentarien en concert degudament preparades, que s'assajaria tantes vegades com calgués i, entre altres principis, volíem fer veure al públic que era tan fàcil escoltar Ligeti com escoltar Bach. Deu anys més tard vam revisar-ho i gairebé ho hauríem subscrit tot menys aquest darrer punt, que el vam canviar pel següent: "ara ens adonem que és tan difícil interpretar Lígeti com interpretar Bach". I escoltar-Lo també... També sabíem que havíem de fe~ un públic nou, perquè el públtc que ja hi havia sabia el que v~lia i el que no. Va ser un públzc més del món del teatre o d'altres àmbits, gent del món de la música però que s'inicia11en. Hi havia molts estudiants de música, perquè podien escoltar molt repertori que no es tocava habitualment. No volíern arribar a l'extrem de la Societat de Concerts de Schonberg a Viena on es tocaven les obres dues vegades: "ara ja ho han escoltat, doncs, ho tomarem a tocar una altra vegada perquè ho entenguin del tot... ". I on també estava prohibida la crítica, es considerava que no calia, que no feia cap funció (i riu amb ironia ... ). La crítica, finalment, és molt subjectiva, no s'ha d'oblidar. Al Lliure no volíem ser tampoc molt radicals i fer només música contemporània. Recordo que quan vanz fer -En tots els àmbits culturals anem molt escassos. Hi ha grans projectes que tenen unes grallS dotacions, que si més no aparentment són dotacions adequades. Si poséssim al costat del Liceu, el Covent Garden, La Scala o qualsevol altre teatre, la despesa es multiplicaria per dos o per tres. Al costat d'aquests grans projectes. els ajuts per a altres entitats són mínims. -Com va sorgir la idea de fer un manifest sobre aquesta qüestió amb altres directors catalans, com Antoni Ros Marbà o Salvador Mas? Els noms que han signat aquest manifest, demostren que s'ha produït una certa diàspora dels nostres directors; ¿creu que això és cert? -En primer lloc perquè som amics i en segon lloc perquè ens estimem el nostre país. Resulta que dir-se Pons al nostre país no ven; no ven, per als nostres polítics. É::; així. Més que una reivindicació, perquè no demanem _.§••······;· R 208 res -sortosament tenim més feina de la que podem fer. ..-, pretén ser una reflexió. No som persones negati11es o que ens agradi parlar malament. Estàvem tips de parlar de certs dèficits, i volíem dir-ho públicament. La idea clau és la manca de vertebrament. el desori. La manca d'un pla ordenador. Damunt de la taula hi ha una sèrie d'elements -òpera, orquestres, ràdio pública ... -, però no hi ha un pla vertebrador. No hi ha un Llibre blanc cie com s'ordenaria, de com es planificaria per aconseguir certs objectius clars i necessaris. Hi hauria d'haver una definició: sobre l'educació, sobre les orquestres, els equipaments, el repertori, etc. Analitzar cada entitat i cada aspecte del món musical per saber com donar-hi suport, com potenciar-ho. Finlàndia és un exemple d'això i actualment és un referent en el món musical. O en més petita escala, la Corunya, on també s'ha desenvolupat molt la música gràcies al seu alcalde: l'orquestra, el Festival Mozart. el cor... J/o han anat construint, tot i que abans IlO tenien res. Com a país, què volem fer? Aquest pla ordenador no el sé veure i volíem que ens l'expliquessin perquè no el sabem reconèixer. No veiem que d'aquí a deu anys hagi de ser millor, si no s'esme/la. Si veiéssim uns punts clars on es vol arribar, podríem saber si s ·acompleixen les perspectives. És una mica "qui dia passa, any empeny". En el fons, som wrs patriotes. Resulta que això em fa sentir un patriota, perquè m'estimo el meu país i em fa mal veure que no evoluciona. Hi ha d'haver una acció de govern clara i això és el que jo no hi veig. -Des de Ja perspectiva de Granada, i de la seva orquestra, com s'entén aquesta gestió? E T R A T -Bé. de fet és poc comparable perquè parlem d'una ciutat, de Granada. L'Orquesta Ciudad de Granada ha de representar la ciutat a fora, ha rebut distincions molt preuades -ha estat l'orquestra amb més projecció internacional d'Espanya-, com el premi per la interpretació de L'ocell de foc, ha estat Premi FFFF a França, disc compacte del mes a "Gramophone" a Anglaterra i estrella delm,es a "Phonofotu m" a Alemanya. És a dir, tres grans ofendre. Fer programes adequats i gratuïts. Hi ha un concert gru. tuït a l'inici de la temporada.: qual van unes vint mil perso11e, Als "Encuentros Manuel de Fu. lla·· hi ha un lema sobre wz es. tudi específic, com per exemplt aquest any es fa l'" Europa de lli! musica/es'. nacionalismos Aquest any no hi ha Falla; hi h~ fanéJcek, Bartók, Kodtíly, Grieg. entre d'altres. La temporada que ve serà sobre La generació del27. L'any passat era sobre la biblio- premis a grans països d'Europa. Evidentment, el Lliure també s'ha distingit amb el Premi Charles Cross i d'altres; i un cas com el Savall també ha rebut molt reconeixement arreu d'Europa. Però l'Orquesta Ciudad de Granada ha estat la primera orquestra espanyola que ha tocat a La Philarmonie de Berlín. Per un costat s'ha preparat per tocar en un auditori com el que he esmentat i per gravar obres com L'ocell de foc; al costat d'això Ira de fer els concerts familiars i els concerts gratuïts als diversos barris de la ciutat. Ha d'acomplir una funció social. Facilitar que els nens hi vagin per escoltar-la amb els seus pares. Cal fer pedagogia sense que es noti, sense teca de Manuel de Falla. Nosa/· tres vam fer sonar una de /e~ obres de la seva biblioteca que e més estimava; o sobre música. poesia, on s'ha comparat la m~· sica de Falla i l'obra de Lorca, e. l'Any Lorca, i s'han fet altres rt lacions compositors-poetes qUL anomenem "Miradas": a Sh~· kespeare, Mallanné, Cocteau .• sobre fesucrist, en l'any dr mil·le11ni. f ens vam adonar que s'ha escrit molt sobre el naixe· ment i sobre la mort de fesucris! en totes Les èpoques. Aquest 0115 ha estat sobre Goethe, ho Irem fet dos anys. Maiakowski tam~ estava programat. Intentem JU· gar per al públic més inteUecfz1a' i per als més profans. La músia: barroca intentem que la facin t' . ~,········· R E T ¡uau gra. ta a: J OSEP PO NS És UNA PERSONA AMABLE, DE TRACTE EXTROVERTIT I PLANER. HA ARRI- Jnes. BAT AL CIM AGRADABLE DEL RECONEIXEMENT I DE LA FEINA BEN FETA QUAN TOT JUST DESPUNTA ALS QUARANTA ANYS I LA PERSPECTIVA DE LA CARRERA ARTÍSTICA ENCARA ES PERD EN UN HORITZÓ LLUNYÀ. S'HA SABUT FER A SI MATEIX AMB TOTS ELS RECURSOS, MOLT VALUOSOS, QUE LI HA OFERT EL SEU PROPI PAÍS 1 N'HA SABUT TREURE EL PROFIT QUE LI HA PERMÈS OBRIR LES FRONTERES AMB LA MÚSICA. CoM A BON r! fa. 1l e¡. mp/¡ re fos les", r¡¡ ho ;rie& I que ¡f 27. ib/io· R A T CATALÀ, HA SABUT CONNECTAR AMB EL duende ANDALÚS I HA SABUT ENTENDRE LA CONTEMPORANEÏTAT DES DE L'ARREL DE LA TRADICIÓ. VIU EN LA RIQUESA INTEL·LECTUAL QUE PROPORCIONA EL CONEIXE.MENT DE LA MÚSICA SIMFÒNICA I EN L'íMPETU HUMÀ QUE DEMANA LA DIRECCIÓ ORQUESTRAL. SEGURAMENT, ELS DIRECTORS D'ORQUESTRA SÓN COM ELS POLÍTICS DEL SO, HAN DE SABER ADMII\TISTRAR I CONDUIR L'ACCIÓ DE LES PERSONES. I JosEP PONS HO DEMOSTRA EN CADA PARAULA. especialistes, Hogwood i també Salvador Mas. Aquest any vénen Brww Weil, Macheda, René [acobs, e1ztre d'altres. El lema és apostar per la diversitat, intentar arribar al màxim de gent possible i a cadascú perla neurona escaient... -¿Creu que és imperant per a un director que l'identifiquin amb una orquestra, un model que d'altra banda s'està perdent? -Ara tenim un ritme de vida diferent. Potser a Nord-amèrica aquest model ha aguantat més. S'escull un titular i dirigeix gairebé tota la temporada. Si s 'està quatre setmanes seguides amb una orquestra, de vegades es té la sensació que es tensa massa la relació. Però això no vol dir res, perquè hi ha molts casos de directors que han estat molts anys al capdavant d'una orquestra i hi ha casos paradigmàtics en La història de la música en aquest segle. Ratlle a Birmingham, el mateix Ozawa. No cal eternitzarse i nosaltres no marquem el ritme del món. L'ideal fóra que anéssim amb més tranquil·litat. La continuïtat serveix per poder extreure el màxim d'un instrument. Depèn de si es té molt o poc a dir. Existeix el director que agrada progressivament a l'orquestra o el que només entusiasma en el primer contacte. -La seva formació parteix de la Coral de Puig-reig i de l'Escolania de Montserrat... -L'embrió d'aquest cor 110 ser el professor de música que vaig tenir, que era Ramon Benet, el pare de Josep Benet, el ten01: Era el mestre d'escola i el mestre de la colònia Pons i molt músic. Aquest mateix grup que va crear era també una colla sardanista que després van decidir cantar caramelles i així van començar. En Ramon Noguera era el que els ensenyava a ballar sardana i ell va ser qui va proposar als meus pares que jo entrés a Montserrat. M'ho van demanar i jo vaig dir que sí, però sense saber a què contestava. Montserrat ha estat fonamental per a mi. No només per la formació, sinó per La vivència. Allf la música és una vivència quotidiana. També les coneixences que hi vaig fer. Les obres a què tens accés, que són momssimes. Humanament també va ser una experiència forta. Després vaig ser al cor de Puig-reig i vaig començar La meva activitat fent arranjaments i música per a festes majors i després Paig passar al món de la cançó fent arrajaments per a Raimon, per exemple, en un disc sobre Ausiàs March o per a Marina Rose/I. Vaig començar eu el grup Coses i a poc a poc vaig anar fent. Érem una generació que vam coincidir en el món dels arranjaments, com Lluís Vidal, joan Albert Amargós i d'altres que ens vam trobar en aquest ambient. Per un moment l'aig pensar que seria pianista, quan tenia divuit anys i estudiava arnb l'Albert Giméne: Attenelle al Centre d'Estudis Musicals de VallPidrera. També feia violí amb en Turu/1 i orgue amb Ramon Alcaraz. Però llavors Paig veure clar que no em dedicaria a la carrera de piano i vaig començar a estudiar amb Antoni Ros Marbà i després amb josep Soler, amb qui vaig fer instrumentació. -Una formació musical totalment feta a Catalunya. -Sí, exactament. l n'estic molt orgullós. Penso que cadascú dirigeix el camí que ha de recórrer i la professió, sobretot si està en el món de l'art, s'ha de prendre com un aprenentatge continu. .f.,MWWMW;WMW ;. PRECRÍTICA Previn dirigeix Wha Chung a Palau 100 Palau I 00. London Symphony Orchestra. Kyung Wha Chung, violí. Dir.: André Previ n. Diversions de Previn, Concett per a vio/{ de Sibelius, Simfonia núm. 7 de Dvorak. Palau de la Música Catalana. 6 de febrer de 2002 (21 h). alau 100 presenta un concert que ja a priori podem considerar estel·lar, amb una formació com la London Symphony, el violí extraordina1i de Kyung Wha Chung, la violinista coreana que les últimes dècades ha obtingut èxits constants a tots els grans escenaris del món, i la batuta del director, compositor i pianista americà André Previn. Previn els daners vint-i-cinc anys ha ocupat plaça de titular de la Filharmònica de Los Angeles ( 198589), de la Simfònica de Pittsburgh (J 976-84), de la Houston Symphony Orchestra ( 1967 -70), dc la Royal PhiLharmonic de Londres ( 1985-91). de la London Symphony ( 1969-79) i la temporada 2002-03 esdevindrà director musical de l'Oslo Philharmonic. Amb un bagatge discogràfic de més de quaranta anys, que inclou concerts i èxits al capdavant de pràcticament totes les grans orquestres del món, i amb un treball com a pianista que l'ha portat a actuar al cos- P 208 Kywzg Wlza Clumg tat d'artistes com Kui Te KanaiiBarbara Bonney o Renée FleminE.· amb una destacada tasca pedag~ ca al Cu1tis Institute i al Festivald: Tanglewood, la canera de Previn¡¡. sulta incessant. Si la temporada 1999-2000 va dirigir orquestres com les de BostOil Pittsburgh, Colònia, Tòquio, a!equals cal afegir les filhannòniqu~d~ Viena o Londres, en la temporalt 200 1-02 els seus projectes inclotl(r actuacions al capdavant de la \f' York Philharmonic Orchestra. _ Pittsburgh Symphony, l'Oslo Ph· ha1monic, la gi1·a per Espanya elm.· de febrer i una nova gira europea, costat d 'Anne-Sophie Mutter pe111k· de juny i concerts amb la Dresder Staatskapelle, Vienna Philharmonk i la Boston Symphony Orchestras.E mes de gener ha dirigit l'Orchcsln de St. Luke al Carnegie Hali tot i terpretant el Rèquiem alemany_ Brahms i el mes de març -juntamt amb la Boston Symphony Orch~t!r estrenarà el seu Concert de violí. e crit per a Anne-Sophie Mutter. Torna el virtuosisme de Kissin Palau I 00. Ievgueni Kissin, piano. PaJau de la Música Catalana. 22 de febrer de 2002 (2 1 h). issin ha esdevingut un dels fenòmens musicals més extraordinaris de les darreres dues dècades. Les seves actuacions, malgrat la seva joventut, li han valgut un reconeixement unànime. Kissin va ser el paradigma de nen prodigi que sap assolir l'èxit i que des d'un primer moment va cridar l'atenció dels més grans directors d'orquestra delmoment. Nascut a Moscou l'any 1971 , va començar a tocar el piano als dos anys. Als sis inicià els estudis musicals a l'escola de nens superdotats de música de Moscou. Als dotze anys ja va interpretar de manera sublim els dos Concerts per a piano de Chopin l( 36 96 al Conservatoli de Moscou i l'any 1987 va oferir el seu debut fora de la URSS, en el Festival de Berlin. La seva interpretació aquell any del Concert per a piano de Txaikovski amb direcció de Karajan va tenir una transcendència inusitada i a partir d'aquell moment el seu nom va assolir nivell internacional. El seu debut americà va tenir lloc l'any 1990 al costat dc Zubin Mehta i la Filharmònica de Nova York interpretant els Concerts de Chopin i pocs dies després ja va debutar a la mítica sala del Carnegie Hali. L'any 1997 va actuar en el BBC Proms, tot convertint-se en el primer pianista que oferia un concert en solitari en aquest popular cicle dc concerts. Amb una agenda concertística que inclou una seixantena de concerts l'any, Kissin, ara ja en plena maduresa interpretativa. destaca -com prou coneix el públic del Palau- pel' virtuosisme, per la seva qualitat.:. so, la seva inteJ.ligència i profun~r­ musical i la seva danera actuaciC• Palau i~terpretant els Preludist· Chopin i la Sonata en Si menordc Liszt va reportar-li un reconeixeml!f unànime. Kissin, que ja ha actuatc la segona i vuitena edició de Pal< 100, ara toma al Palau en un m()lll( artístic extraordinari, que fins i tel ha valgut l'elogi de ser considero: nou Horowitz. ..§. . . . . . . .. P R EC RÍ T IC A O u Bach interpretat per l'especialista Rilling Palau 100. Bach Collegium. Gachinger Kantorei Stuttgart. Dir.: Helmuth Rilling. Passió segons sant Joan de Bach. Palau de la Música Catalana. 5 març de 2002 (21 h). mawa ming. ~agòg: jvald: !vinn ) va di· 3oston ~~~~ porat: 'clOU( la Ne; ·tra,j o PM el ml! ppea~ pelm.. •resdL pn o~ :tra5.E ::hestn tot in· any d. 1tanl\'! ~estr;. 'o/J.e- l mes de desembre de 1997 Helmuth Rilling va interpretar al Palau la Missa en Si menor de Bach, i ara en una gira de concetts que el portarà a actuar a Madrid i a Múrcia, el director alemany tornarà al Palau per oferir una obra emblemàtica de la història de la música com és la Passió segons sant Joan de E Bach. Rillingva fundar l'any 1954 el Gachinger Kantorei i l'any 1965 el Bach Collegium Stuttgart. La música de Bach, de la mà d'aquests intèrprets ha pogut escoltar-sc als escenaris i festivals més destacats del món. Lucerna, Salzburg, Berlín, Londres ... han gaudit d'unes recreacions d'una lluminositat excepcional i que a més van tenir. en l'any del tricentenari ba- chià, un fet memorable: l'edicio després de quinze anys d'enregistraments de totes les cantates i oratoris de Bach, amb un total de 173 CD. Rilling, nascut l'any 1933, va estudiar a Stuttgart. Roma i Nova York. A més de la fundació del Gachinger Kantorei i del Bach Collegium Stuttgart, l'any 1981 va fundar la lntcrnationale Bachakadcmie Stuttgart. que ofereix cursos sobre la interpretació de la música dc Bach aneu del món (el Japó. Espanya. l'Argentina. Polònia... ). i l'any 1994 rebé lïMC Award concedit per la Unesco. L'any 1995 va estrenar el Rèquiem de reconciliació. escrit per catorze compositors de països que van estar involucrats en la Segona Guerra Mundial. Cal recordar que Rilling va fundar l'any 1996 l'Orquestra Filharmònica de Galícia, una de les orquestres més destacades del panorama musical espanyol. L'any passat. a més, va rebre un premi Grarnmy pel seu enregistrament dedicat a Penderccki. Entre els seus propers compromisos cal destacar la interpretació de l'oratori jeptlté de Handel en el Festival de Salzburg. ~r. LigorioJ solista del Concert núm. 23 de Mozart Temporada OBC. Daniel Ligorio, piano. Dir.: Franz-Paul Decker. Concert per a piano núm. 23 de Mozart, Simfonia núm. 7 de Bruckner. L'Auditori. 22, 23 febrer i 24 de febrer de 2002 (21 h, 19 hi 11 h, respectivament) . ..... P.~!--~-~:.!:.... I pianista Daniel Ligorio toma a actuar com a solista al costat de I'OBC, en aquesta ocasió interpretant el Concert per a piano núm. 23 de Mozart. Nascut l'any 1975 a Martorell, ja ha actuat en diverses ocasions amb l'OSC-interpretant ta Fantasia Wanderer de Schubert/Liszt o el Concert per a piano núm. 5 de Beethoven-, les quals, juntament amb les seves actuacions en festivals. com el de Peralada o de Tonoella ~ntre d'altres de Catalunya-, han situat Ligorio co~ una de les realitats pianístiques mes fermes del nostre país. F01mat al Conservatori de Música de Barcelona amb Miquel Fané com a profes~or, Ligorio als vint anys va obtemr amb les màximes qualificacions E el grau supe1;or de piano i de música de cambra. Ligorio, però, en el decurs de la seva formació ja va obtenir diversos premis, com els aconseguits als Concursos de Joventuts Musicals de Vilafranca del Penedès. el Premi Nacional al Concurs de Piano Royal, el Premi Ciutat de Manresa, el Premi Nacional Infanta Cristina, el Premi de l'Associació Massià Carbonell, el Premi Nacional de Piano Ciutat de Manresa o el primer premi del Concurs dc Joventuts Musicals d'Espanya. La seva formació va continuar al cèlebre Royal College of Musk de Londres sota el tutelatge de Yonty Solomon. Actuacions a Alemanya. Espanya i Bulgària. enregistraments per a 1VE i TVC, solista per als concerts de la JOSC amb direcció de Pons per interpretar a Figueres, Reus i Cervera el Concert per a piano núm. 24 de Mozart. Ligolio és un pianista que ja ha hiomfat en sales tan emblemàtiques com el Palau o l'Auditoria Nacional dc Música de Madrid -actuant com a solista amb la Simfònica de RTVE. Ara amb direcció de Decker té l'oportunitat de mostrar la seva vàlua a l'Auditori amb un Concert com eJ núm. 23 de Mozart. .ti'WWW MWWWM • PRECRÍTICA Homenatge a Xavier Montsalvatge Palau 100. Orquestra de Cadaqués. Jaime Martín, flauta. Pepe Romero, guitarra. M. José Monriel, guitarra. Alícia de Larrocba, piano. Josep M. Colom, piano. Dir.: Gianandrea Noseda. Montsalvatge. Palau de la Música Catalana. 27 de febrer de 2002 (2 1 h ). .....P..~.:..~.~·..!.-.. l Palau de la Música Catalana viurà un concert amb un caire summament emoliu. El compositor Xavier Montsalvatge celebra el seu norantè aniversari. i com no podia ser altrament, la temporada Palau I 00 ha organitzat un concert homenatge a l'il·lusu·e compositor català que ha esdev ingut figura emblemàtica internacional i que ja des dc l'època del mestre Toldrà ha vist interpretar les seves obres al Palau de la Música Catalana, una saJa emparentada esh·etament amb la figura del músic, bé en el vessant de compositor. bé en el de crític. Artistes com Jaime Martín, Pepe Romero. M. José Montiel, l'Orquestra de Cadaqués -de la qual Montsalvatge és compositor resident- i el director Gianandrea Noseda intervindran en aquest concert dedicat monogràficament a la seva obra. Però E 208 i entre els artistes que lïguraran en el concert, la figura d'Alícia de Larrocha té un paper, certament. emotiu. Alícia de Larrocha va estrenar el 2 de desembre de 1953 al Palau de la Música Catalana el Concerto breve de Montsalvatge. Ara, prop de cinquanta anys després. torna a produir-se aquesta confluència artistica estel· lar d'un dels compositors més rellevants en la història de la música catalana del segle xx i una de les pianistes que ha rebut els majors reconeixements possibles. Alícia de Larrocha torna un cop més al Palau, la sala que ja la va veure néixer musicalment fa prop set dècades, la sala de concerts que ha estat íntimament vinculada a Ja seva trajectòria artística. la sala on va interpretar el Concert per a dos pianos de Poluenc al costat del compositor. Figura que ha esdevingut sinònim de Granados, Albéniz i Marshall, investida amb nombrosos doctorats honoris causa. amb els premis culturals Música francesa a la temporada de l'OBC Orquestra Nacional de Lille (Temporada OBC). Albert Attenelle, piano. Dir.: }c1m-Ciaude Casadesus. Métaboles de Dutilleux, Concert per a piano núm. 2 de Saint-Saens, L'Ascensió dc Messiaen, La Valse de Ravel. I.: Auditori. 2 i 3 febrer de 2002 (19 hi l i h, respectivament). ....P.~:--~-~:..!-.. ' Orquestra Nacional de Lille, amb direcció del seu fundador, )can-Claude Casadesus, ha estat convidada per oferir dos concerts dins Ja temporada de I'OBC. Amb un programa integrat monogràficament per obres d'autors francesos del segle x.x i el Concert per a piano núm. 2 de Saint-Saens. en el qual Albert Attenelle actuarà com a solista, l'Orquestra de Ulle tindrà l'oportunitat de mostrar a l'Auditori la seva reconeguda vàlua dins el panorama simfònic francès. Bona part de la qualitat de l'orquestra cal atribuir-la al treball del seu director i fundador, Jean-Ciaude Casadesus. Nascut a París, en una famíl ia de músics i d'artistes, Casadcsus va fer els seus estudis al Conservatori Nacional Supc- L 38 98 més rellevants del país, i el Premi Unesco de l'any 1995, a més de quatre premis Grammy i tres Edison.• en definitiva, amb un reconeixemèt a totes les sales de concert del mór. Alícia de Larrocba ha esdevingut un vertader símbol musical del pianism: internacional, com ho van ser Anau Horowitz, Rubinstein o Richter. rior de Música de París i va iniciar la seva carrera com a percussionista. Compositor de música per al cinema i el teatre, treballa la du·ecció orquestral amb Pierrc Dcrvaux a París i Pierre Boulez a Balc. L'any 1969 va ser contractat com a director permanent a I'Opéra de Paris i a l'Opéra Comique. L'any 1971 esdevé un dels creadors de l'Orchestrc Philarmonique des Pays de la Loire, de la qual serà director adjunt fins a l'any 1976. A partir d'aquest moment funda I'Orchestre National de Lille, que passa a centrar el treball essencial de la seva activitat artística. Sota la seva direcció l'orquestra es converteix. gràcies a l'amplitud del seu repertori, la varietat de programes i els destacats cicles d'abonament de concerts, en una de les orquestres més destacades del panorama simfònic francès. Jean-Ciaude Casadesus ha dirigit l'Or- chestre National de Lille per tot Eur.· pa, els Estats Units, el Canadà, Amèfi. ca del Sud, el Japó i fins i tot, l'ml) 1985, a països de I'ÀJi·ica negraidln: el Mid-Summer Classics Festival d~ Hong Kong (agost de 1997l. L'.·. 1998 di ri geix el primer cicle del W jecte Dangcreuses Visions, dedicat ro. nogràficament a obres d'autors colt temporanis. Jean-Ciaude Casadesus. a mé5. ha t' tat invitat per dirigir les principab~ questres internacionals, tol actuam ciutats com Viena. Londres, Dresde~ll Leipzig, on Kurt Masur l'invita de 11'• nera freqüent per conduir l 'orqu~tr· del Gewandhaus. Director musicai:J: produccions operístiques a Lille. ~~ París, Ais de Provença, Orange. amo~' tols com Werther, Carmen, Les con d'Ho[flllann. Un ballo in masc/ler. Don Giovanni, Dido et Aeneas. Co fan tutte, Pelléas et Mélisande. t~ com a complement una gran prodU.:3 discogràfica, entre Jg qual sobresurobres simfòniques de Mahler i Clv et Clotilde de Bizet amb Montselfl Caballé. .ttiw•••-••t • PRECRÍTICA El piano d'Ax, al servei de Chopin Temporada OBC. Emmanuel Ax, piano. Dir.: Lawrence Foster. Rossini, Chopin, Stravinsky, Schuller. L'Auditori. I, 2 i 3 de març de 2002 (21 h, 19 h i 11 h, respectivament). .....P.~.~-1-1.-.T.... clamat com un pianista de gran expressivitat poètica, d'un lirisme brillant i d'una tècnica summament brillant, Ja carrera i el reconeixcmnt musical d'Emmanuel Ax va tenir l'any 1974 el seu punt d'innexió quan, amb 25 anys, va proclamar-se guanyador del Concurs Internacional de Piano Arthur Rubinstein de Tel Aviv. Poc després van seguir els seus èxits als Estats Units i un reconeixement internacional gràcies als seus enregistraments, avalats amb nombrosos premis internacionals. La música de Liszt, Schonberg, Piazzolla, Haydn, Chopin o Mozart forma part d'un repertori concertistic immens que ha estat portat als estudis de gravació. Durant la passada temporada aquest pianista, que ha actual en nombroses avinenteses a la ciutat de Barcelona, va actuar al cos- A tat de la Filhatmònica de Berlín amb direcció de Haitink, amb les fil. hatmòniques d'Estocolm i Hèlsinki, i ha interpretat el Concert dc Schonberg amb la London Symphony dirigida de Pierre Boulez en una gira que l'ha portat a Brussel·les, Sa lzburg, Lucema i Edimburg. Convidat a actuar amb totes les orquestres més rellevants del món, Ax ha estat un defensor de la música contemporània, i ha estrenat obres de John Adams Christopher Rouse i Bright Shen, entre altres compositors. La seva tasca com a músic de cambra la du a tenne, principalment. amb Yo-Yo Ma i Richard Stolzman. intèrprets amb els quals va obtenir un premi Grammy. Aquest pianista nascut a la ciutat polonesa de Lvov va començar a estudiar piano a l'edat de sis anys, i quan la seva família va traslladar-se als Estats Units va prosseguir els estudis a la Julliard School. Actualment Ax té la seva residència a Nova York. Bltiserensemble Sabine Meyer a Euroconcert Euroconccrt. BHisereosemble Sabinc Meyer. Sabine Meyer, clarinet. Mozart, Krommer, Beethoven. Palau de Ja Música Catalana. 4 de març de 2002 (21 h). S tenr- uw. abine Meyer ha esdevingut una de les clarinetistes més aclamades de les darreres dècades. Després d'haver estudiat amb Otto Hermann a Stuttgart i Hans Deinzer a Hanover, va proclamar-se guanyadora del concurs ARD dc Munic. Poc després f01ma pati de l'Orquestra Simfònica de la Ràdio de Bavicra i inicia una carrera com a solista intemacional. L'any 1983 entra a forma r part de l'Orquestra Filharmònica de Berlín per petició de Karajan. Però l'actitud misògina de certs professors de l'orquestra fa que hagi d'abandonar la plaça. El fet va tenir ressò intemacional i indirectament va popularitzar i reafitmar la figura dc la clarinetista. Concerts amb orquestTes com la Komische Oper Berlin, Bamb~rg Symphony, Hamburg Phjlharmomc, NDR Symphony, London Philharmo~ic, Orchestre Philharmonique de Radto France, Danish National Radio Symphony, Chicago Symphony, Montreal Symphony i NHK Symphony Orc~estra )apan; actuacions al costat de dtrectors com Claudio Abbado. Hcrbert Blomstedt, Christoph von Doh- nanyi, Charles Dutoit, Christoph Eschenbach, Yakov Kreizberg. Sir NeviHe Marriner. Kurt Masur, lngo Metzmacher o Franz Welser-Mêist, s'han succeït els darrers anys, en unes actuacions a les sales més rellevants d'Europa i Nord-amèrica, com també al Brasil, Israel i Àfrica. Com a intèrpret de carn· bra va fundar l'any 1983 el conjunt Trio di Clarone, a més d'actuar amb intèrprets de la categoria dc Barbara Hendricks, Bruna Canina, Aloys Kontarsky, 1-Ieimich Schiff, Giclon Krcmer, Sandor Vegh, i conjunts com l'Aiban Berg Quartet, el Cleveland Quat·tet. el Hagen Quartet i el Sextet dc Cordes de Viena. L·any 1988 va fundar el BHiserensemble Sabine Meyer, amb el qual interpreta amb regularitat per tot Europa i el japó. Durant la temporada 200 l2002 oferirà una gira europea amb el Tokyo String Quartet i concerts amb la Gewandhaus Orchestcr Leipzig, Danish Radio Symphon Orchcstra, Orchcstre Philharmonique de Strasbourg, Orchestre de la Suisse Romande... Ara al Palau Meyer tornarà a actuar juntament amb el Bliiserensemble en un programa dedicat a música de Beethoven, Krommer i Mozart. Biondi dirigeix música barroca italiana Ibercamera. Europa Galante. Dir.: Fabio Biondi. Corelli, Vivaldi, Scarlatti, Handel. Palau de la Música Catalana. 11 de febrer de 2002 (2 1 h). .....P.~!...~.~:.!:.... es figures dc Pabio Biondi i del conjunt rEuropa Galantc són prou conegudes al nostre país, amb constants actuacions a les principals temporades de concerts i festivals d·estiu. Nascut a Palem1, Fabio Biondi va oferir els seus primers concerts com a violinista a l'edat de clotze anys. Interessat en les interpretacions de música barroca amb critelis històrics, rany 1989 fun· da l'Europa Galantc. El seu treball mu· sicològic ha fet que oratolis com La Maddalena o Humanita e Lucifero d'Alessandro Scarlatti i obres de Locatelli et Sammartini hagin estat recuperades. Biondi va fer un dels enregistraments més espectaculars de Les quatre estacions de Vivaldi: la vivacitat dels tem· pi. la fogositat, la força i vehemència de la seva versió va impulsar el seu reconeixement intcmucional, qualitats aquestes segell distintiu dc les seves recreacions. Fabio Biondi col·labor'<J amb diverses orquestres. Ha dirigit I'Orqu.estra dc Cambra de Rotterdam i l'Orquestra de la Ciudad de Granada (temporada 199899). Ha fet gires per Israel, el Japó, diversos països d'Asia, a Austràlia amb l'Europa Galantc, i ha dut a terme una vintena d'enregistraments, dedicats a Tartini. Castello, Boccherini, Hiindel, Corclli -entre altres autors. Si bé la seva especialitat rau en la música baJToca, també ha dirigit obres de Schumann, Mendelssohn i Schube1i i música del segle xx. principalment de Francesco Malipiero. Ara al Palau, però, oferirà un programa dedicat monogràficament a autor:. ban·ocs, amb simfonies, obertures i -per descomptat- concerts de violí. pertanyents a A. Scarlatti. Hande~ Corelli i Vivaldi. L 39 99 ..m••••••••• PR E C R Í T I CA La contemporaneïtat clàssica en versió francesa Quasi una primícia d'Hams per l'OBC titol d'incís marginal direm que abans d'aquest concert de múica francesa haurem escoltat per enèsima vegada la versió sense cap novetat signada per Lorin Maazel de dues simfonies de Brahms. I afortunadament res no haurà desestabilitzat la nostra sensibilitat per emocionar-nos amb les troballes orquestrals i estètiques no del sempre estimat i admirat Ravel, sinó de Dutilleux i Messiaen, dos compositors que, amb personalitat i imaginació, han aportat susbstancials propostes al so dc la música del segle ret de la seva estrena l'a~ 1991 per l'Orquestra de C.bra Teatre Lliure, l'obra Drr vacions de Joaquim Homs és pràCl cament desconeguda a Barcelon, L'obra va ésser escdta el 1990, i arn) Memorà tia, poema simfònic per. orquestra, també de 1990, HoJT!' tanca la seva producció simfònic. La partitura està concebuda enL sol moviment d'uns lO minuts de~ rada i podem entroncar-la, tantt" intenció com en contingut, amb seva Biofonia per a orquestra qu~1. compondre el1981 per encàrrei:& l'Ajuntament de Barcelona amb m tiu del seu 75è aniversari. D 'alguna manera, aquest trípti( orquestral constitueix una biografu sonora del compositor, on reelabo!, antics temes i passatges de comJX' sicions. tant primerenques com r. cents, per recordar i narrar vivèlll:l' de la seva vida al costat de la~., esposa, la pintora Pietat Forne-, dels seus amics Joan Gomis, Jo;. Prats i especialment Robert Ge· hard ... , l'absència dels quals inter s ifiquen el to dramàtic i intimista& la seva música. Sovint en parlardf la seva obra utilitza conceptes coo: el de ''fluència" per expressar ai\lo curs coherent d'unes reaccions. oh com el de "corrent d'un riu". q.. malgrat l'aparença d'igualtat. S<' preés canviant. També parla dc preocupació de buscar en la varkt. -mai gratuïta, però sí lògica-la).; presa que capti l'atenció de l'oien I, certament, en Deri11acions, ba¡. da en la darrera peça de Nou apwr - la seva primera obra pianística dl tada el1929- Homs, des d'unam duresa inqüestionable i una trt jec tòria sempre compromesa en· recerca, ens ofereix una música r na de suggestions i emocionat d· curs d'una orqu estració verita~. ment imaginativa i sempre con·· ten t. T xx. ~ ¡¡¡¡- = = a ~ f;;' iii' 208 40 100 Hem d'agrair, doncs, a l'Orquestra Nacional de Lille i al director )efln-Claude Casadesus la valentia dc programar unes obres que malgrat la seva vàlua, avui encara suposen per al públic una certa dificultat d'assimilació. Si la història de la música del segle XX té en Debussy, Stravinsky, Bartók i Schonberg els primers i fonamentals impulsors. podem dir que en la segona meitat del segle és Messiaen qui marcarà les pautes i les línies estètiques per al desenvolupament de la nova música, a la qual-i a títol persona l- atorgarà un sentit profundament religiós en què catolicisme, c1istianisme i àdhuc un toc de panteisme es retroben per donar a la música veritable sentit d'espiritualitat cosmogònica. L'Ascensió va ésser composta originalment per a orgue el 1934. La versió orquestral, realitzada poc després, consta de quatre moviments, ja que Messiaen hi afegí un moviment inspirat en el Psalm 46 que figura com a tercera part de l'obra simfònica, la qual de manera ben explícita té el subtítol de "quatre meditacions simfòniques". La música posseeix una gran plasticitat, però tanmateix defuig del sentit descriptiu. D'alguna manera. les quatre parts (la primera i quarta, basades en l'Evangeli de sant Joan; la segona en l'oració de la Missa de l'Ascensió, mentre que -com ja s'ha dit-la tercera en el Psalm 46) poden conceptuar-se com una profunda pietosa pregària per arribar a Déu. Quant a Dutilleux, podem dir que ha estat un dels pocs compositors que en plena febre postserialista i aleatòria (vegeu Boulez, Lutoslawski, Cage i altres) va mantenir la fe en postulats propers 0/ívier Messiae11 al tonaUsme, i s'erigí de fet en el continuador, no en l'epígon!, d'Stravinsky, Bartók o Hindemith, tot aportant amb subtils concepcions contrapuntístiques i f01ma ls noves possibilitats per al desenvolupament del món de la tonalitat. Aquesta pot ésser una raó del silenci i la indiferència amb què ha estat rebuda la música d'aquest compositor nascut el 1916, ja que resultava quelcom incòmode per a creadors de tall avantguardista. Efectivament, Dutilleux sembla compondre la seva obra prescindint de sistemàtiques preestablertes i de fórmules dictades per certes modes, només es guia per la seva inspiració i la seva idea estètica, tot perseguint amb exigència l'expressió més fidel al seu pensament. Metaboles va ésser composta l'any 1964: la partitura ens revela la personalitat dc Dutilleux a l'hora de desenvolupar fórmules contrapuntístiques o bé d'establir relacions harmòniques, aspectes que sap posar de manifest per mitjà d'una orquestrasense sofisticacions ció brillant rebuscades. Orquestra Nacional de Lille. Albert Attenelle, piano. Jean-Ciaude Casadesus, direcció. Dutilleux, Saint-Saen s, Messiaen i Ravel. L'Auditori. 2 i 3 de febrer de 2002 (19 h i J 1 h, respectivament). Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Katia N~ vell, violí. Franz-Paul Decker, di· recció. Homs, Mendelssohn. Strauss. L'Auditori. 15, 16 i 17dt febrer de 2002 (2 1 h, 19 h i I! ~ respectivament). . &••··-··;· PRECRÍTICA ms La clemenza di Tito, epígon mozartià del model metastasià ~ ____p~~J_Ç:Ç_-____ _ l'an. eCam a De¡¡. pràcti. :elom 1, i ant e per¡ Hollll fònic-.:. 1 en U' r ded~ tant f!' amb quer. F.tl: nb OLtrípt. ograt ~lalxr ¡omill :omr~ vènciè ~a set ¡nesa.. F· jor rt Ger· ; intèli ilÍSia~ 1rlardt es COli r aixíd JS,O~ ~-. qUt t, se&· la dà ranet:: -la ser l'oier s, ba.~ apw rea-. tnarr. ¡r¡ [13 ¡·a, en I rea ro na1 di: ritaK cons~ QUAN EL DIA 6 DE SETEMBRE DE 1791 ES VA ESTRENAR La cle- menza di Tito AL ThATRE NACIONAL DE PRAGA, A MOZART LI RESTAVEN EXACTAMENT TRES MESOS MENYS UN DIA DE VIDA. TRES MESOS EN ELS QUALS ENCARA VA ESTRENAR La flauta màgica I VA TREBALLAR INTENSAMENT EN EL SEU CABDAL Requiem. bra escrita per encàrrec de Ja cort, d'antuvi acusa dos tipus de condicionaments: el temàtic, amb l'obligat tribut als valors de Ja monarquia absoluta, i el crematístic, conseqüència de l'apurada situació econòmica del compositor. I encara s'hi podria afegir un tercer: el decadent estat de salut Malgrat tantes dificultats, tant de ròssec, tanta obstrucció al fluir natural de la creativitat, res no va impedir que eJ compositor salzburguès escrivís una obra d'una considerable substància musicaL La constatació em sembla oportuna a l'hora dc considerar aquesta òpera, que, amb tot, no forma part de les més estimades. El fet que no arribés al Liceu fins ni més ni menys el mes de desembre de 1963 resulta ben indicatiu. La c/emenza di Tito, pel que fa a l'argument, constitueix una mena d'epígon del model metastasià. La necessitat de basar-se en un argument que exalcés, tal com s'ha apuntat, la bondat de la institució monàrquica, va menar a recórrer a un tema de Mctastasio servit en el llibret per Caterino Mazzola. Una sèrie d·'esdeveniments situats a la cort de l'emperador Tito, de base eminentment amorosa, serviran perquè s'anibi a un final en el qual es manifesta la magnanimitat més O absoluta de l'emperador, capaç de perdonar els seus trai'dors i tot el que faci falta. Res de transcendent en aquest sentit. i molt de funcionaL E I pro.blema morfològic o formal de La clemenza di Tito , en el pla musical, és que constitueix una mena d'amalgama d'òpera barroca, bufa i seriosa, i això, obligadament, la despersonalitza. Observem que dos dels perSOJJatges masculins principals són encomanats a sengles veus femenines, mentre que el principal masculí, a un tenor lleuget: El fet és força indicatiu. Amb tot, l'obra conté moments d'un atractiu notabilíssim. àries i conjunts que al marge de permetre el lluïment dels protagonistes masculins i femenins, tenen una substantivitat musical inqüestionable. Àries com "Deh, se piacer mi vuoi" de Vitellia, "De piú sublime soglio" (Ti to). ''Parto, parto, ma tuben mio" (Sesto), "Tardi s'avvede'' (Publio) "Se all'impero" (Tito), "Se altro che lacrime" (Servilia), "Non piu di fio ri" (Vitellia) i els dos conjunts que tanquen el primer acte i el final de l'òpera són d'una rotunda bellesa i, cal insistir en això, d'una gran envergadura musicaL Hom ha programat aqut!st títol en versió de concert, fet gens LA so¡mwo Mon/serral Martí serà St•roilw t:ll aquesta versi6 concerta lli de l'òpl!ra de Moznrl inhabitual, que ara arribarà en un repartiment impüttant, del tot impresci ndible en aquestes condicions. El tenor Deon der Walt serà Tito; la soprano Julia Varady, Vitellia; Jennifer Larmore serà Sesto; Montserrat Martí, ServiHa; i Simón Orfila, Publio. El titular del teatre, BertTand de Billy, serà el responsable d'aquesta producció, que pel que fa a la seva parcel·la comporta força risc, ateses les caractetístiques: la indefinició estilística apuntada. La clemenza di Tito (versió concer tan t) de Wolfgang A. Mozart. Llibret de Caterina Mazzola sobre una obra de Metastasio. In tèrprets: Deoo van der Walt, Julia Varady, Jennifer Larmore, Montserrat Martí, Heidi Brunner i Simón Orfil a. Orquestra i Cor del G ran Teatre del Liceu. Direcció: Bertrand de BiJiy. 27 de febrer i I de març (20,30 h) de 2002. I per Eduard V. Pa tsi Música encreua 2 ;;;¡ <» = ~ 9 ¡:;;;' ~· 208 4 s 6 7 8 9 10 li H oritzontals 1. La timbala més grossa ho és i tambol'i més petit també. 2. Escola de Música d'in 2 Originals. Un advocat sense la 1---+-mera. 3 3. Nadia Boulanger. Les millors f---i-musicals, per molt divines que blin, també ho són. 4~-~-~-+--+--+--+--+--+--4. El que Robert Gerhard deia après de Schonberg. 5 ~~--+--+--r-1--+--5. Bíblia acceptable per a totes confessions cristianes. Un Fa 61---+--germànic. 7 1---!-----, 6. I quan Gerhard va explicar el havia après, aixi el vam titllar 8 (al revés). Un Sir anglès f---+---+--7. Sergei Diaghilev. La primera h·a d'assaig. El ptimer · ta de la secció. En Pere i el llop. lO se Pere ni el llop. 8. L'inici palindròmic de la 11 que em van donar a primer d mania. Una de les obertures de caixa del contrabaix. A l'època de Bach n'hi havia molta; i de la negra, la gent s'hi moria. 9. Qui l'ha perdut, no sap on va. No és pas fora, però és al revés. 10. Les estacions més famoses són de Vivaldi, però aquest també en va fer unes en format oratori. La nota no apareixia al poema de Guido d'Arezzo. El final de la societat d'autors. 11. Notable. Els que es dediquen a fer arbres genealògics de les paraules. Verticals 1. Un alemany que, després de fer una escocesa i una italiana, va fer la corresponent reforma mentre somniava una nit d'estiu. 2. La part més sensual dels instruments de vent. 3. Poseu-hi una nota miserable, misericordiosa, mimètica, misteriosa, mística i militar. El que cantava "La na e movile" ho era. Uns ulls britànics i del revés. Música encreuada de gener 2002 (núm. 207) 4. La regió que va inspirar la meitat de les notes de Dvorak i de Smetana. La inscripció apolítica que hi ha a la porta del Museu Diocesà de TaJTagona. S. Una vibrant. Unió Catalana d'Excelsos Directors. Abans de desaparèixet~ el pobre funicular ja s'havia quedat així. 6. Calendari farcit de dades astronòmiques, gastronòmiques, autonòmiques, còmiques, etc. Les costes de Garraf. Mozart, Mendelssohn, Mahler o Maradona. 7. "Paritaven" a València i del revés. El més espectacular és el de pit. 8. Explico un conte del revés. Jo sempre havia dit "la princesa del cigró", però estava equivocat. 9. El que hem de fer quan trobem un ritardando. Sense número. Un Mi angloge1mànic. 1O. Vegetació enmig del desert. Sacs de gemecs del revés. 11. Nota avocàlica. Temperades. Solucions en el número següent HELENA MATHEOPOULOS Plticido Domingo. Mis personajes, mi vida Editorial: Ediciones Robinbook. Col·lecció: Ma Non Troppo. L a figura gegantina de Placido Domingo desvetlla inevitablement una gran expectació. Convertit en una mena de rei Mides de la lítica intemacional, és capaç d'irradiar suggestions positives arreu amb el més lleu gest. El llibre que ens ocupa no es pot considerar ni molt menys un llibre deflllÍtiu sobre aquest artista. És una obra que explota l'al·ludida capacitat del cantant madrileny i ho fa des d'una perspectiva alhora còmoda i atractiva. Des de la dels personatges que ba interpretat en escena en el decurs d'una trajectòria de ni més ni ~enys quaranta hiperactius anys. A partir d'una succinta visió biom·àfica o· ' l 'autora, una reconeguda experta en l'ofici de tractar grans noms de la lírica, situa el lector davant d.e la percepció, i una m1ca de la història del cantant respecte d~ c~da personatge. Ni més 01 me.nys setanta, que no ~ol dn· que siguin títols, Ja que en algun es fa referència a més d'un paper. Helena Matheopou- los introdueix en cada cas alguns aspectes de la història de Domingo amb cada tipus operistic, opinions de companys de repertori i del mateix Domingo, per passar immediatament a deixar la veu de manera exclusiva al tenor, que els dissecciona, en mostra la seva visió i les seves vivències amb ell. No es tracta de lliçons magistra ls, sinó d'explicacions sense més pretensió d'aprofundiment que la pròpia d'una conversa informal de tertúlia. Tanmateix, la manera com Domingo situa cada personatge, la percepció d'aquests i l'acumulació de vivències interessants, fins i tot sent mostrat en un to col·loquiat, té un atractiu indiscutible. Perquè ofereix una còmoda, renovada i rica visió de la cosmologia lírica universal des de l'autolitat indiscutible de l'intèrpret. Per això el llibre ha de complaure especialment els afeccionats a l'òpera en un sentit molt ampli del gremi: aqueUs "operaferits" conspicus, especialment els admiradors de Domingo; els qui han seguit la seva dilatada i transcendent carrera i els qui senten per ell una demostrada idolattia. Al final s'ofereixen uns quants apèndjxs útils, com la llista de papers secundatis que ha interpretat, amb el lloc i la data, els papers plincipals que ha cantat només en conceti, discografia i, sobretot, la llista exhaustiva d 'òperes i personatges, juntament amb els llocs i les dates en què els ha interpretat. L'edició és luxosa i acurada i arrodoneix la imatge d'obra que cerca -i que ben segur trobarà- una àmplia audiència. Té atractius de sobres per aconseguir l'objectiu. J. C. C. ROGER NICHOLS Vida de Debussy Editorial: Cambridge University Press, Madrid 2001. E ls llibres de biografies normalment resulten de lectura atractiva. Una altra cosa, però, és que a més resultin interessants. Terme aquest molt obert que ens caldrà precisar. En efecte, en el cas que ens ocupa, "interessant" vol dir que el llibre ofereix una intel·ligent conjunció d'informació, anàlisi i estil o creativitat literària. D'aquesta manera l'autor ens ofereix la imatge de Claude Debussy en tota la seva complexitat. Ben altrament del que s'esdevé moltes vegades en aquests tipus d'obres, hom avança abastant en tot moment el tot -humà i creatiu- del compositor francès. Malgrat que el fil conductor sigui, per descomptat, l'obra, les composicions, per mitjà d'aquestes, del seu procés de concepció i realització, de les pelipècies que en van comportar l'estrena, les crítiques i la resposta del públic, assistim a una visió global de l'existència del compositor. Els seus estats d'ànim, les seves relacions personals, els seus conflictes més íntims -des dels amorosos als pecuniaris-, les relacions familiars ... L'existència de Debussy, com la seva mateixa música, va tenir més d'impressionista que d'e- xaltació romàntica. I el mèSlit de l'autor és mostrar-nos, amb un tractament literari molt fi. molt impressionista -si volem-, molt imperceptible -l'estil que hi és però que no és nota-. aquesta ànima, aquesta interioritat que és l'essència del personatge. Roger Nichols ens subministra d'aquesta manera la impressió que en el seu llibre hi és realment Debussy en la seva totalitat. El procés de creació de les obres, els dubtes, les angoixes, les iHusions, les decepcions i les opinions que li mereixen, en aquest sentit resulten d'un interès especial. I també, molt important. l'acurada i selectiva tria de referències específiques: ca11es, crítiques, escrits, opinions d'arnies, familiars, coHegues. .. El llibre ens fa viure de manera intensa aquestes obres i estic segur que el lector viurà d'una faisó molt més intensa i molt enriquida des de La Mer al Prélude a l'après midi d'un faune o aquesta òpera tan poc representada que és Pélleas et Mélisande. Pel'què hem tingut ocasió de penetrar en la seva intimitat creativa més total, més plena. Servidor més de la paraula i del concepte que no de la imatge, el capítol iJ·Iustracions és d'una gran austelitat i més que discreció pel que fa a la qualitat de les reproduccions, tot allunyant-se, segurament de manera deliberada, del model de "llibre d'estampes''. També són escasses les reproduccions d'exemples de partitures. Ben altrament, Ja sovint molt útil bibliografia és molt completa. El llibl'e va destinat a un ampli segment de lectors, aquella legió d'afeccionats selectius que viuen la música per damunt de la manifestació immediata hedonística i també per estudiosos que vulguin tenir una visió global i integradora de la figura del músic francès. J. c. c. 208 DANSA ÒPERES Fi deli o de Lud,~ig van Beethoven Febrer 2002 dia 28 Anton Ros Marbà Heoke Goerhartll. Isabel Manar. John Trelea>len. Alfred Muf1. Franosco Vas. Real Filharmonia de Gahcia Cor del Gran Teatre del Liceu La clemenza di Tito •nNHI"%• de Wolfgang Amadeu s Mozart Març 2002 dia 1 Bertrand de Billy. Deon van der Wall, JuUa Varady, Jennlfer Larmore, Monlserrat Martí, Heldi Brunner i Simón Orlila. Katia Kabanova Compañía Nacional de Danza Febrer 2002 dia 23 a les 17.00 h Arcangelo Música: Arcangelo Corelli Coreografia: Nacho Ouato Lamento Música: Henryk Górecki Coreografia: Nacho Ouato RECITALS Roberto Scandiuzzi Març 2002 dia 18 Elena Prokina Març 2002 dia 24 Dmitri Hvorostovski Maig 2002 dia 24 de Leos J ro.tacek M arç 2002 dies 17, 21, 25 i 27 Sylva1n Cambreling • Christoph Marthaler • Anna Viebrock. Fesll'i8l de Salzburg I Théatle du Caprtole. Angela Denoke I Elosabete Mates, Jane Hensche~ Ra1ner Trast, Peier Stralul. Hubert Delamboye. Henk Smit, Dagmar Peckova Frédenc Calen. Crisbna Obregón. Claudoa Schneider 1Mercè Ob10L Lady Macbeth de Msenk de Dmitri Shostakovitx Maig 2002 dies 16, 231 26 Alexander Anlss•mov • Ste1n Wlnge • Beneit Duga1dyn. Gran Teatre del Liceu I Théatre de la Monna1e. Nadme Secunde I Jayne Cassefman, Chrlstopher Vcntris I Jeffrey Dowd, Franclsco Vas, Analoh Kotscherga, Groham Clark, Evgen1 Nesterenko, Maxim Mikha1low, Mireille Capella, Nino Surguladze I altres. Tristan und lsolde o ner d e Richard Wae VENDA DE LOCALITATS VENDA D ' ENTRADES O ServiCaixa 902 33 22 11 servicaixa.com Taquilles del Liceu: la Rambla, 51·59 08002 BarcQiona De d1lluns a divendres, de 14.00 a 20.30 h Telèfon d'informació 93 485 99 13 Juliol 2002 dia 6 Bertrand de Billy • Alfred Kirchner • Annetle Murschetz • De Nederlandse Opera Deborah Polaski I Jane Eagten I Sue Patchell, L10ba Braun I Hetdi Brunner, Thomas Moser I John Treleaven, Falk Struckmann I Alan Held, Eric Halfvarson I Falk Struckmann, Wolfgang Rauch, Francisco vas i altres. Die Zauberflote L a flaztta màgica de Wolfgang Amadeu s Mozru·t Juliol 2002 dies 18, 19, 20, 22, 23, 24, 25, 26, 27128 Josep Pons • Joan Font (Comediants) • Joan Guillen. Festival Mozart de A Coruña I Fesllvallnternac1onal de Música y Danza de Granada Ofèlia Sala I Gabnete Rossmanith, Milagros Poblador/ Tina Schlenker, Deon van der WafV Marcel Reijans, Wolfgang Rauch I Oliver Z~g. Remhard Hagen/ Matlhlas Hólle, Robert Holzer, Olatz Saítua, Francisco Vas, Marra Rodrlguez, Mireia Pmtó, ltxaro Mentxaka ' altres. PROGRAMACIÓ AL FOYER Saint·Saens i els seus contemporanis •En ocasió de Henry VIII• Gener 2002 dia 19 El mite d'Orfeu a la música •En ocasió de L'Orfeo• Febrer 2002 dia 1 5 «The divine Sarah• Març 2002 dies 7 i 9 Homenatge a Sarah Bernhatdt Sara Walker Música de cambra de Leos Janacek «En ocasió de Katia Kabanova• Març 2002 dia 16 Els italians a París «En ocasió de La Favorite• Abril 2002 dia 5 Música a la Unió Soviètica •En ocasió de Lady Macbeth de MsenkMaig 2002 dia 1 2 Homenatge a Conxita Badia i Anna Ricci Maig 2002 dia 30 El jove Richard Wagner •En ocasió de Tristan und Iso/de• Juny 2002 dia 27 PROGRAMACIÓ INFANltL Pere i el llop Seguei Prokófiev Març 2002 dia 23, 10.45 h Oies 25, 26 i 27, 10.45 h i 12.45 h OrquestJ:a Simfònica i Cor d el Gran Teatre d el Liceu 0 Gran Teatre del Liceu BAR.CELONA (BARCELONÈS) 21h Auditori OBC Katia Novell, violí. Dir.: Franz-Paul Decke.t Homs, Mende~ Strauss. 22h Sta. Maria del Mar Cor Jove de l'Orfeó Català (patrocinat per l'Aliança). Dir.: Conxita Garda. Repertori 11 cnppelln. 19 h Palau Cor Ueder Càmera. Adolf ~iano. Dir.: Josep Vua i Casañas. Haydn, Rossini, Brahms, cançons populaiS i ·clonals catalanes. (Cobla, Cor i Dansa a1 Palau). 19h Auditori OBC. (Segona audició). llh Auditori O BC. (Tercera audició). 11,15 h Orfeó Gradenc Orquestra de Cambra Amics dels Oàssics. Dir.: Joan Palet Jbars. (Amics dels Clàssics). 11,30 h Aliança Poblenou Banda Municipal de Barcelona. Mateu Caballé, marimba. Dir.: Josep Caballé. Bernstein, Creston, Prokófiev, RespighJ. 18,30h Ateneu Barcelonès Claudia Rodríguez, ~rano. Ryei Abe, mezzosoprano. Marie Maletxova, piano. Vivaldi, ozart, Granados, Montsalvatge, Toldrà, Dvorcík. (Associació Massià-Carbonell). 19,30 h Casal del Metge Andrei Gravilov, piano. Chopin, Scriabin, Ravel, Prokófiev. (Societat de Concerts de Barcelona). 18FEBRER 21h Auditori Gianluca Cascioli, piano. Bach, Schumann, Beethoven. (Jbercamera). 20FEBRER 21 h Palau Quartet de la Filharmònica de Berlín. Suck, Mozart, Brahms. (Euroconcert). 22FEBRER 21 h Palau Ievgueni Kissin, piano. Bach-Busoni, Schumann, Mussorgski. (Palau 100). 21 h Auditori OBC Daniel Ugorio, piano. Dir.: Franz-Paul Decker. Mozart, Bruckner. 22h CCCB Duet Wiek Hijmans, guitarra elèctrica, i Anna McMichael, violi. (v Cicle Internacional d'Influències Musicals). 1SFBBRER 16FEBRER 17FEBIU!Il 23FEBRER 24FEBRER 19 h Palau Cobla Sant Jordi- Ciutat de Barcelona. Cor Albada. Jordi León i Es teve Nabona, directors. Concert d'homenatge a Manuel Oltra. Oltra, R. Lamote, Serra, Saderra. (Cobla, Cor i Dansa al Palau). 19h Auditori O BC. (Segona audició). 20,30h Arco I ris Bar Wiek Hijmans, guitarra eléctrica, i convidats. (V Cicle Internacional d'Influències Musicals). llh Auditori OBC. (Tercera audició). 11,30 h Aliança Poblenou Banda Municipal de Barcelona. Dir.: Rafael Grimal. Verdi, Ponchielli, Khatxaturian, Bizet, Saint-Saens, populars catalanes. 18h Palau Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra. Cor de Noies de l'Orfeó Català (amb el mecenatge de BSCH). Maitrise de Radio France/Choeur de Jeunes Filles. Dir.: Manuel Valdivieso. Mozart, Haydn. (Els Diumenges al Palau). 27FEBRER. 19 h Auditori Pepita Sellés Elsa Forges, soprano. Ticià Riera, piano. Gasf.arini, Handel, Mozart, Schubert, Strauss, Fauré, Montsalvatge, Mati de Salvador. 19,30 h Casal del Metge Orquestra de la Societat de Concerts de Barcelona. Enrique Telleda, bandoneó. Joan Vergés, guitarra. Leonardo Bottaioli, piano. Dir.: Melani Mestre. Piazzola. (Societat de Concerts de Barcelona). 21 h Palau ~uestra de Cadaqués. Jaime Martín, flauta. Pepe Romero, $"Ïtarra. María J Montiel, soprano. Alícia de Larrocha, piano. Dir.: G1anandrea Noseda. Montsalvatge. (Palau 100). 1MARÇ 21h Auditori O BC. Emmanuel Ax, piano. Dir.: Lawrence Foster. Rossi ni, Chopin, Schuller, Stravinsky. 2MARÇ 19h Palau Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona. Sergi Alp is te, violí. Dir.: Salvador Brotons. Toldrà, Vilamanr.à, Brotons, Martínez Com ín, Cohi Grau. (Cobla, Cor i Dansa al Palau . 19h Auditori OBC. (Segona audició). llh Auditori OBC. (Tercera audició). 11,30 h Aliança Poblenou Banda Municipal de Barcelona. Coral La Lira (dir.: C. Grébol). Carles Prieto, baríton. Dir.: Josep Mut. Uorens, Garcia. Nadal Moraleda, Camps, Manent, Martínez Valls, Morera, Mut. 18h Palau Orquestra de Cambra Gonçal Comellas. Cristo Barrios, clarinet. Dir.: Gonçal Comellas. Handel, Mozart. Cervelló, Haydn. (Els Diumenges al Palau). S MARç ~ ·~ la ~~· 208 ::;! ::l. ~ e ~. íiJ ~ ...= -········ 19,30h Casal del Metge Polish Piano Trio. Beethoven, Debussy, Txaikovski. (Societat de Concerts de Barcelona). 4MAR.Ç 21h Palau Bliiserensemble Sabine Meyer. Mozart. Kromme~;. Beethoven. CE\U'ClCOncr¡jf S MARÇ 21h Palau 7MARÇ 21h SGAE Raimon Garriga, piano. Tavema-Bech, Balada, Ribas, Casablancas ' Padrós, Bertran, Stravinsky. (Avuimúsica). S MARÇ 21h Auditori O BC. Pinchas Zukerman, violí. Dit.: Lawrence Foster. Ligeti, Beethoven, Schumann. 22h cecs Orkest de Volharding. Andriessen, Loevendie, de Vries, de Jong. (I Cicle Intemcional d'úúluències M u sicals). 19h Palau Cobla La Principal de la Bisbal. D it:: Francesc Cassú. Bamossell, Viladesal\. C. Saló, Ferrer, J. Cassú, F. Cassú, E. Saló. (Cobla, Cor i Dansa al Palau). 19 h Auditori OBC. (Segona audició). llh Auditori O BC. (Tercera audició). 11,30 h Aliança Poblenou Banda Municipal de Barcelona. Dit:: X. Casademunt. Bernstein, Gershwi11, Granados, Falla. 19,30 h Casal del Metge Rustem H airoudinoff, pi ano. Bach, Schu man n, Rakhmàn inov, Xos· takóvitx. (Societat de Concerts de Barcelona). U MARÇ 21 h Palau Matthias Goeme, baríton. Eric Schneider, piano. El viatge d'l1ivemdt Schubert. (Palau 100). 13MARÇ 21h Sta. Maria del Mar Cor de Cambra de Praga. Orquestra Filharmònica de Pardubice. LVemerova, soprano. K. ~va,mezwsoJ:rano. P. Brslik. tenor. L Hrachovec,11m Dit:: Jaroslav Krc Missa de Teresa e Haydn, Requiem de Mozart (UI Cidt de Concerts a Barcelona/Cicle de Música Sacra). 14 MARÇ 21h Sta. Maria del Mar Corde Cambra de Praga. Orquestra Filharmònica de Pardubice. L Vemero~'l, soprano.~va. mezzosoprano. P. Brslik, tenor. i Hrachovec, baix. Dir: Requiem de Mozart. Missa ex Fa de Caldara. (m Cicle deG» Jaroslav certs a Barcelona/Cicle de Música Sacra). lS MARÇ 21h Auditori OBc.GedlaniOppitz,piano.Di:t:JmgeMesteJ:Dvorak,d'lndy,Copland,Oebuso) 21h Sta. Maria delMar Cor de Cambra de Praga. Orquestra Filharmònica de Pardubice. L Vemero11, soprano~arova, mezzosoprano. P. Brslik, tenor. 1 Hrachovec, baix. Dir: Missn de 1èresa de Haydn, Requiem de Mozart. (m Cicle deG» Jaroslav certs a Barcelona/Cicle de Música Sacra). 21,30 h Palau 19h Auditori O BC. (Segona audició). 19h Casin et d'Hostafrancs Banda Municipal de Barcel ona. Dir.: Josep Mu t. Vives, Granados, Martínez Valls, Domingo i Sabater. llh Auditori O BC. (Terecera audició). 11,15 h Orfeó Gracienc Orquestra de Cambra Amics dels Clàssics. Dit.: Joan Palet. 11,30 h Aliança Poblenou Banda Municipal de Barcelona. Dit.: Josep Mut. Vives, Granados, MaJIInez Valls, D omingo i Sabater. 18h Palau Jordi Massó,~ano. Granados, Lamote de Grignon, Casablancas, MoDI' pou, Ruera, · op in, Schumann. (Els Diumenges al Palau). 21h Auditori Corde Cambra de Praga. OrquestraFillwmònica de Pardubice. L V~ soprano. K = v a . mezzosoprano. P. Brslik, ten01: 1 Hrachovec, baJX. ~ JaroslavKrc Missn de Teresa de Haydn, RequiemdeMozart (DJ CicledeÜ' certs a Barcelona/Cide de Música Sacra). 21h CCCB Solistes de l'O BC-qu artet de per cussions. Guinjoan, Sardà, Charltí, Benguerel, Puértolas. (Avuimúsica). 19,30h Casal del Metge Manel Camp i Ludovica Mosca(!cianos. Bach, Rameau, Couperilt Telemann, Scarlatti. (Societat de on certs de Barcelona). 21 h Palau La Grande Écurie et la Chambre du Roy. Dit.: Jean-Claude Malgoitt Carissimi, Charpentier. (Euroconcert). 9MARÇ lO MARÇ Q = ¡¡¡" ~ ..,¡ 5I ~' §;f 208 .., :::: ¡:;:::;· ..... 5I el ;¡· ;;¡z s¡;;;- ...= 16 MARÇ 17 MARÇ lS MARÇ 20MARÇ 48 108 Bach Collegium. Gachinger Kantorei StuttÍJart. S. Rubens, soprano. L 0anz, contralt M Ullmartn, tenot:J. Taylru; tenot:S. oak.baix.M.E.l.assen,baix.Dit Helmuth Rilling. Passió segolls santJoan, BWV245 de Bach. (Palau 100). Orfeó Català (patrocinat per Fundació Caixa Penedès). Mercè Sanch.ís iJosq¡ Surinyac, piano. Dir.: Josep Vua i Casañas. Música per a cor i pi¡nt cançons tradicionals nadalenques i 11 Cllppella. 1 -········ 21h Auditori Orquestra del Teatre Mariinsky de St. Peters burg. Alexander Toradze, piano. Dir.: Valery Gergiev. Xostakóvitx, Mahler. (Tbercamera). zsMARÇ 19 h Palau OSV. _Cor Lieder Càmera. Francesc Garrigosa, tenor. Xavier Fomel# trompa. Dir.: Salvador Brotons. Britten. (Concerts Simfònics al Palau). 24MARÇ 21 h Palau Orquesta Ciudad de Granada. Cor de Cambra del Palau de la Músi ca Catalana (patrocinat per Fundació Caixa Catalunya). Solistes vocals. Dir.: Nicol as McGegan. Beethoven. (Palau 100). 26MARÇ 21h Auditori Cor de Cambra de Praga. Orquestra Filbannònica de Pardubice. L Vemerova. soprano. K. Bytnarova, mezzosoprano. P. Brslik, tenor. I. Hrachovec, baix. Dir.: J aroslav 1<rcek. Missa de Teresa de Haydn, Requiem de Mozart. (m Cicle de Concerts a Barcelona/Cicle de Música Sacra). 21MARÇ 21 h Auditori Cor de Cambra de Praga. Orquestra Filbannònica de Pardubice. L Vemerova. soprano. K. Bytnarova, mezzosoprano. P. Brslik, tenor. I. Hrachovec, baix. Dir.: Jaroslav Krcek. Missa ex Fa d'A. CaJdata, Requil!lll de Mozart. (m Cicle de Concerts a Barcelona/Cicle de Música Sacra). 22h CCCB Karen Walwyt\ piano. Coleridge, Perl<inson, Baker, Mrusalis, Dickerson. Hailstork. (v Cicle Internacional d'Influències Musicals). 21h Auditori Cor de Cambra de Praga. Orquestra Filharmònica de Pardubice. L Vemerova. soprano. K. Bytnarova, mezzosoprano. P. Bmlik, tenor. I. Hrachovec, baix. Dk: Jaroslav Krcek. Missa er Fa d'A. Caldata,Requiem de Mozart. (m Cicle de Concerts a Barcelona/Cicle de Música Sacra). Teatre Jardí Canneu de Bizet. Dir.: Manuel Valdivieso. (Òpera a Catalunya). Auditori J. Maragall Orfeó Català (patrocinat per Fundació Caixa Penedès). Mercè Sanchís i Josep Surinyac. piano. Dir.: Josep VJ.lai Casañas. Música per a cor i piano, cançons tradioonaJs nadalenques i acappella. Con. tCed). DCil, elho- lesau, 28MAR.Ç hwiJ, Xos- !mde FIGUI!IU!S (ALT EMPORDÀ) 9MAilÇ 21h GAVÀ (BAIX LLOBREGAT) 9MAilÇ 21h GRANOLLERS (VALLÈS ORIENTAL) lO MARÇ 20,30 h Teatre Auditori Cannen de Bizet. Dir.: Manuel Valdivieso. (Òpera a Catalunya). LLEIDA (SEGIUÀ.) Jtlle!' 21FEB.RER 21b Auditori E. Granados Cor de Noies de f Orfeó Català (amb elmecena~ de BSCH). Ma!ò:ise de Radio France'Otoeurde jeunes Filles. Josep Surinyac. ptana. Dir.: Uuís Vtlamajó i Toni Ramon. Repertori de cor i piano. 21MARÇ 21,30h Teatre Principal Canmm de Bizet. Dir.: Manuel Valdivieso. (Òpera a Catalunya). >iano tado!, M¡¡!Í· M~ lgoiJt. MANRESA (BAGES) lOFI!BRER 19h Conservatori Orquestra de Cambra de Granollers. Dir. Francesc GuiUén. Història d'im soldat d'Stravinsky. (Concert inaugural del :xvn Premi Ciutat de Manresa). 17FI!BRER 18h Conservatori Mireia Pintó, mezzosoprano. Vladislav Bronevetzky, piano. Concert dels guanyadors del :xvn Premi Ciutat de Manresa. REUS (BAIX CAMP) 2FI!BRER 22h Teatre Fortuny Paco Ibañez. 12MARç 21h Teatre Fortuny Cannen de Bizet. Dir.: Manuel Valdivieso. (Òpera a Catalunya). SABADELL (VALLÈS OCCIDENTAL) 27FI!BR.ER 21 h La Faràndula Canne11 de Bizet. Dir.: Manuel Valdivieso. (Òpera a Catalunya). lMARç 21 h La Faràndula Cannen de Bizet. Dir.: Manuel Valdivieso. (Òpera a Catalunya). 3MAaç 18 h La Faràndula Cannett de Bizet. Dir.: Manuel Valdivieso. (Òpera a Catalunya). SANT CUGAT DEL VAI.LtS (VALLÈS OCCIDENTAL) 16MARÇ 21 h Centre Cultural Cannen de Bizet. Dir.: Manuel Valdivieso. (Òpera a Catalunya). Hotel Gran Sitges OdeóCatalà(patrocinatperFwldacióCai.xaPenedès).MerreSanchísiJasep&uiny¡; piano. Dit: Josep Vila i Casañas. Música per acori piano, cançons tradiòonalsmclalenques i a Cilppella. SITGES (GAJUlAF) tO MARÇ 19 h TERRASSA (VAI.LtS OCCIDENTAL) 17FEBRER 18h Centre Cultural Balletdel'ÒperadeBordeus.Dú:artísticCll.arlesJude.(FundaòóCaixaTetllrQ). 21 FEBRER 21h Centre Cultural OrquestraBeethovenhalledeBonn.RosaTorres-Pardo,piano.Dir~Man:Soulàt 9MARÇ 21 h Centre Cultural IT Dansa. Dir. artística: Catherine Allard. (Fundació Caixa Terrassij, 10MARÇ 18 h Centre Cultural IT Dansa. Dir. artística: Catherine Allard. (Fundació Caixa Terrassa). 14MARÇ 21h Centre Cultural Orquestra Simfònica i Cor de la Filharmònica de Craiova. M. Lluisl Muntada, soprano. Jord i Ricard, baríton. Dir.: Joan Grimalt. Rèqm ale-~11any, op. 45 de Brahms. (Fundació Caixa Terrassa). 21 h Teatre Atlàntida Cannen de Bizet. Dir.: Manuel Valdivieso. (Òpera a Catalunya). Beethoven. (Fundaòó Caixa Tenassa). VIC(OSONA) ... s = = '¡;;¡ E3 23 MARÇ ~' ¡¡;¡· 208 r----------------------------------------------------------------------------- -------------- catalunya música 1revista musical catalana CATALUNYA MUSICA I REVISTA MUSICAL CATALANA CI Sant Fance.s c de Paula, 2 - 08003 B arcelona Butlleta de domiciliació bancària Senyors, els agrairé que amb còrrec al meu compte/llibreta atenguin els rebuts que els presentarà el Consorci del Polou de lo Música Catalana, pel plpment de In meva subgçripció a "Catalunya Música/Revista Musical Catalana". Titular compte: _ Banc/Caixa:_ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ __ __ _ _ _ _ _ _ _ _ __ __ _ __ Signatura: ------------------------Agència:...___· - Adreço agència:__._ _ _ _ _ _ _ _ __ Codi postal i població: - · - - - - -... ----·--- ----·--·------·-------- (tal omplir les dades correctament) Butlleta de subscripció ---===--= Nom i cognoms del subscriptor: ---··-··-..---·-·-- ·-~~.::_:~:----~·----·--.. Adreça: - - - -..-· Telèfon: - - - Codi postal i població: Professió: _ _ _ _ _ __ _ Desitjo subscriure'm a partir del número: Amb la quota anual de 25,24 eu ros. Faré efectiu l'import mitjançant domiciliació bancària (o bé t.a ló bancari adjunt, a favor de "Catalunya vista Musical Catalana"). Per subscripcions n l'estranger, consulteu el preu. so IlO 1 Música ¡ Consorci del Palau de IJ Música Les seves dades seran in<Orporodes als fitxers del Grup Palau de la M6slca (Orfeó Catall, Fundació Orfeó CataU-Palau de la pot eu.r dr tots els el« IS d'accés. na), an~. seu"! ~r de Sant F~ de Paula, 2, de Bucdona. CP 0800l, per fer-ne la gutló general, I ea aquesta adreça ceHxló 1 oposoc:oo. ~- - ---------------- -- ---- - - -- --- - ----- - - - --- - ---- ---- --- --- ------ ---------- ---- ----- --- - --·· · 1).