Revista Musical Catalana. Núm. 209 Març 2002
Editorial: La música clàssica, a la cua en l'edició discogràfica / PANORAMA Temporada Gran Teatre del Liceu 2002-03. Jaume Comellas / Les Escoles al Palau acull més de 45.000 escolars. RRMC / Dotze propostes al cicle Concerts en Família a l'Auditori. RRMC / Concert de Tarda al Palau, una proposta de música d'abast popular. RRMC / Mikrokosmos: Quin miracle!... Pere Artís / Tangents: Versió de cambra. Jordi Maluquer / Del seu affm.: Joan Pons. Jaume Comellas / El cicle de música antiga a Badalona. Maria Gratacós / Crítiques. Jaume Camellas, Jordi Maluquer, Francesc Taverna-Bech i Robert Benito / El Cor Jove de l'Orfeó Català compleix quinze anys. Josep Vila i Casañas / TEMA Iniciació musical / Suscitar emocions, desvetllar interès. Albert Torrens / Apte per a tots els públics. Pep Gorgori / Desenvolupament de l'emoció i percepció en els infants. M. Carme Triadó. MUSICALIA Harry Christophers. Representant de la millor escola anglesa de la música antiga. Mònica Pagès i Santacana / Nicolas McGegan amb el Cor de Cambra del Palau i l'Orquestra de Granada, Gerhard Oppitz i Jorge Mester amb l'OBC, Matthias Goeme, Valeri Gergiev, Bach Collegium Japan i J.C. Malgoire. Lluís Trullén / L'aportació de Benejam al violinisme català. F. Taverna-Bech / Katia Kabanova. Domènec Gonzàlez de la Rubia / L'animal a l'esquena. Projecte de dansa amb visió de futur. Ester Vendrell. Música encreuada. Eduard V. Patsi / SCHERZANDO. Cesc / LLIBRES - CONCERTS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
aun a música ~~i~~~ evis a usica ca a àh el somni s'està fent EL PALAU DE LA MÚSICA DEL SEGLE Y 3a ÈPOCA ANY XIX MARÇ 2002 Consell Editorial: Pèhx M1llet (President), Montserrat Albet, Josep M. Bricall, Josep M. Busquets, Josep Caminal, Salvador Cardús, jordi Casas, Joan M. Clavaguera, Gregori Estrada, Gabriel Ferrer, joaquim Garrigosa, Joan Guinjoan, Carles Guinovart, Teresa Lloret, Joan Matabosch, Xavier Montsalvatge, Jordi Mon tuli, Ramon Muntaner, Ramon Pla i Jordi Rueda. ------------------------------------------------------------------------------------------------ per RRMC • per RRMC Dotze propostes al cicle Concerts en Família a l' • A W A W A W A W Temporada 2002-03 al Liceu Secretaria de Redacció: Teresa Martínez Publicitat: Couverl Park, S.L. Pg. de Sant Joan, 25, 3r 2a Tel.: 93 245 21 11 08010 Barcelona Les Escoles al Palau ~- Concert de Tarda al Palau, una proposta de música d'abast popular per RRMC Mikrokosmos: Quin miracle! ... per Pere Artís Tangents: Versió de cambra per jordi Maluquer Del seu affm.: Joan Pons per jaume Came/las El cicle de música antiga a Badalona per Maria Gra/acós • per jaume Came/las, jordi Maluquer, Francesc TavemaBecil i Robert Benito • Iniciació musical A W per Albert Terrens Crítiques El Cor Jove de l'Orfeó Català compleix quinze • per josep Vila i Casaflns .......................................... ---.... --............................................-............................................................................................... -· ··-··· ......................................................... . -~~ - TEMA .. .,, ,. .. ••.,., .~. ... "~ .... -~ .s.I ",. 1.. ·- . ....................... ... --~·-·· '... .!¿, ~ .. ~· ._ ~··· _, ~ $ W $ W ~ . ', ~ . ~~1 •• ~· Suscitar emocions, desvetllar interès Apte per a tots els públics per Pep Gorgori Desenvolupament de l'emoció i percepció en els per M. Carme Triadó ........ ···-· .............................................................................................................................. ........................................................................ ....... Harry Christophers. Representant de la millor anglesa de la música antiga MUSICALIA raLtluJa mísira!rr1isla miiSiral ralalana sant Francesc de Paula, 2 08003 BARCELONA Tel.: 93 295 72 00 Fax: 93 295 72 1O $ ~vww.paluumusica.org ~-- L'aportació de Benejam al violinisme català per F. Tavema-Becil - Katia Kabanova per Dombrec Gonztílcz de la Rubia Harry Christoplters 1 • A ~- per Mònica Pagès i Santaama W W E·mad: revlsta®palnumuslcn.org articles publicats • "Catalunya Músk~/Revista CaLllana" exptl'Sben només l'oph\i6 dels seus autors. ¡..hiska/Revisla Musical Catalana" no lllanlindrà corre>pondèncin amb els autors . d'originals no cn~.lrregats . e del eJ\Vlilts e.pont.\nlamenl a la Redacció. les reproduccions autoritzades, VEGAP, Barcelona 2002. • Les Escoles al Palau acull més de 45.000 escolars Disseny: Ferran Sendra Col·laboren en aquest n ú m ero: PERE ARTfs, ROBERT BENITO, CESC, JAUME COMELLAS, JOSEP CRIVJLLÉ I DOMÈNEC GONZALEZ DE LA PEP GORGORJ, ]UU GRANDlA, GRATACÓS I MONLLOR, JORDI MALUQUER, MÒNICA PAGÈS I SANTACANA, EDUARD V. PATSI, TAVERNA-BECH, ALBERT TORRENs, M. CARME TRIAOÓ, LLUfS TRULL~, ESTER VENDRELL I JOSEP VILA I CASAÑAS. La música clàssica, a la cua en l'edició discogràfica ...........PAN6RAM:A........... ...Ji,~i~~~di~~~~~~T~·~¡:;~·-d·;ïü~;~-2óoï:ò·3·······... Consell de Direcció: Pere Artís (editor), Pere Surés (coordinació amb Catalunya Música), jaume Comellas (direcció periodística) i Lluís Millet (direcció musical) Preimpressió: Ormograf, S.A. Impressió: Agpograf, S.A. Distribució: Distribarna, S. A. Dipòsit legal: B-34.432/83 ISSN: 1136-7458 O EDITORIAL L'animal a l'esr¡wma. Projecte de dansa amb visió de futu per Ester Vendrell Música encreuada W per Eduard \1. Patsi • per Cesc ................................................................................................................................................................................................................................... SCHERZANDO LLIBRES-CONCERTS G / e,- concert de tarda al palau VIII Temporada 2002 dilluns, 8 abril 2002, 19 h dilluns, 6 maig 2002, 19 h The lUack & White Gospcl Singers Banda Municipal de Barcelona Karlua AzLwva, fJI<IIltJ Alfon., Rcvcrté Casas, director Ct'J'flt'/ I II<'J.:rU 'fit,I/1/(1/S fl.',/11111 """tu. tiJ. h.. Lt'mh :n I. :>tr.t\ '"'k) 11111111'1clg. f'(ltr \\ Pi~[OO l:'ngfl.çh Folk \OIIR \trr/e H \·augh.tn \\'illi.un' 1ht• Red l'om•, \ Copi. nu C1111Cert Jll!r a ¡mmo r 1115/ntlll<'lll' de 1'<'111 dilluns, 22 abril 2002, 19 h Orquestra Lírica Catalana Cor Jove de l'Orfeó Català t1 rin llfll per/ili- ·111 I dilluns, 13 maig 2002, 19 h Ro'a \1atcu. prwm J u n Pla1ao la, tenur Llu i' Sintc ,, h m/u'' Capella \' irelai jordi Reguant, director Albert Argudo, drrector Factoria Mascaró ettl'.> tf,• .<w:wtftl 1 d1rersos ji·agmt'IITS Joan Serra i Quim Serra, dt• Pctblu )UI'IIZlihctl directot:~ c:mus 1 tiflllsf!s del Nt lltft.\'t·llwut "" temps de Ct~r!es l' dilluns, 29 abril 2002, 19 h dilluns, 3 juny 2002, 19 h Cobla Simfònica de Catalunya Orquestra Simfònica del Vallès joan I.luís '\loraJeda. ·/iret or ,\ardalll'~ 1 mus tea per el U liti 1 du!'.' ObrC'S tl .f josé Antonio Sainz Alfaro. direttor colile.\ GarrC'Ia C )a/6, ,11 ~adt•rm, R. \'¡/udesau )ut1q11im 'l!rrll ¡ • Cith sfn di' peJ.Iil:ufes* Se/ecciv de lt•í mi/Iors ha,ules (Ol/ores <;rrnJ F . .lfartilte.:: 1 Comm Venda d'abonaments: del 13 al 20 de març de 2002 • preus: 30,24 € (5.032 ptes.) i 36,72 € (6.110 ptes.) Venda de localit at s: a partir del 26 de març de 2002 • preus: 5,60 € (932 ptes.) i 6,80 € {1.131 ptes.J Informació i venda: Pola u de la Músicn Catalana, Sant Froncesc de Paulo, 2 • Tel. 93 295 12 00 La VIII Temporada <(Concert de tarda al Palaw> és copatrocinada per: Organitza: F'lNJ)¡\CIÓ ORFEÓ CATALÀ- l'ALAU OE LA MÚSICA CATALA.\ o\ F UI'ID A C IÓ IUNOACOÒ ~AGRUPACIÓ MÚTUA • O lti'EÓ CAl AI.A rAl AU DE LA MUSICA egons que acaba de fer públic l'Associación Fonografica y Videografica Española (AFYVE), l'any 2001 la indústria fonogràfica va facturar a tot Espanya un total de 624 milions d' euros (uns 1O1 bilions de pessetes), amb un increment de 25 milions d'euros respecte de l'anterior. Aquestes xifres contrasten, per bé que no excessivament, amb les que va donar l'SGAE en la darrera edició del MIDEM celebrada a Canes, segons les quals s'havia produït un descens del 2%. En tot cas, el matís és fins a cert punt irrellevant i no hi insistirem. Sí que ens importa, tanmateix, el fet que del total de vendes, només un escàs 5% (exactament el 4,99%) pertany a la música clàssica, mentre que la resta és ocupat pel pop, internacional i estatal, amb gairebé el 80%, i altres estils de música no culta. Si hom extrapola el guarisme al nombre d'enregistraments, resulta que la música culta només ha col·locat menys de 3 milions dels 7 3.260 milions de còpies que s'han venut. Xifra més aviat inflada tenint en compte que normalment els enregistraments de música culta són més cars que els de música popular. El resultat confirma una vegada més el problemàtic diagnòstic que es 1nanté sobre el sector discogràfic culte, perdut des de fa massa temps en un carreró en el qualla manca d'idees, l'explotació excessiva dels noms de sempre, amb la consegüent absència de risc, i els processos de concentració d'empreses, i per tant d'idearis creatius, entre altres elements, estan perpetuant una realitat que porta camí d'encrostar-se. De passada, no cal dir-ho, les dades també reflecteixen el nivell de sensibilitat de la societat espanyola pel que fa a la música. La música clàssica, a la cua en l'edició discogràfica Liceu 2002-03 Més ,iuncions, més espec~adors i mé? gruix znterpretatzu ..J?.~!J~_Y.M.~_ÇS?.~~-~-~?.. DOTZE TÍTOLS OPERÍSTICS, AMB 105 REPRESENTACIONS, 26 MÉS QUE L'ANY PASSAT, LA POSADA EN ESCENA DE LA MEITAT DE LA Tetralogia WAGNERIANA, EL RETORN DE PLACIDO DoMINGO, EL DEBUT AL FOSSAT LICEÍSTIC DE JESÚS LÓPEZ CoBOS I LA POSADA A LA VENDA DE 16.000 LOCALITATS MÉS PER AL PÚBLIC NO ABONAT CONSTITUEIXEN ELEMENTS DESTACATS DE LA PRÒXIMA TEMPORADA DEL GRAN TEATRE DEL LICEU QUE S'HA PRESENTAT RECENTMENT. Placído Domíugo H om manté una estructura molt semblant a la precedent, amb canvis més perceptibles en l'aspecte quantitatiu més que no en el qualitatiu i en l'estructural. Així, hom ha incrementat el nombre de títols que s'oferiran en 1 més -12 contra 11-, tot mantenint-ne 2 en sessió de concert -Els Pirineus i Oedip-, per bé que e! nombre global de representaClons s'incrementa de manera notable, en passar de 79 a 105. La dad~ és significativa i fa que, en con¡unt, i al marge de les sessions e~colars, hom arribi a 144 sesSions, respecte de les 122 de la temporada anterior. Increment que alhora afavoreix la posada en marxa de les al·ludides 16.000 localitats més i l'horitzó de 25.000 abonats, 4.000 més que la temporada ara en curs. El nombre de localitats que es posaran a la venda és de 356.372. Aquests guarismes confirmen el context d'eufòria, tan a flor de pell, de l'entorn liceístisc, que està superant les expectatives més optimistes. I a més ho fa a un ritme d'increment accelerat. En el pla pressupostari, hom passa del6.600 als 7.704 milions de pessetes, amb un increment de gairebé ellS%. Els ingressos per recursos propis -bàsicament venda de localitats- és previst que sigui de 2.512 milions de pessetes, que no abasten a cobrir el cost de la parcel·la artística -2.762 milions de pessetes-, amb un dèficit en aquest paràmeh·e de 200 milions de pessetes, sensiblement igual al de la temporada anterior. Encara en el capítol econòmic, observem que l'esmentada parcel-la artística suposa gairebé e] 36% del total del pressupost, mentre que la temporada anterior era del 28%. na programació que no inclogui cap títol del repertori verístic, cap del francès, cap Donizetti, un sol Rossini (i dels més aviat secundaris) i que obri amb una obra ban·oca, i a més anglesa, allò que no es pot dir és que sigui convencional. En tot cas, tampoc no es percep en el conjunt de títols una línia clara, uns criteris específics o uns idem·is concrets. J si hi són, no els sabem veure. Però això no impedeix que l'enfilall dels 11 títols que passaran per l'escenari liceístic no ofereixi al-licients importants. I sobretot si en alguns casos, a l'interès U de dues etapes, de la Tetralogia del títol s'afegeix els de les exwagneriana, en aquest curs amb ó. materialitzaci la en pectatives Das Rheingold i Die Walküre, un en Aquí, no cal dir-ho, destaca que ens permetran aplegar cand'un retorn lloc força destacat el tants de tant de pes artista tan transcencom Falk Struck¡¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡¡¡;¡iii¡\ ¡;.¡¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡¡¡;¡ dent com Placido man, Elisabete FRÜHBECK DE Domingo, encara Matos i Deborah DIRIGIRÀ URGOS B que La dama de Polaski. Tots sota picas no sigui una la direcció del tiEL Requiem DE obra que ha martular Bertrand de BERLIOZ. cat especialment -la repetida Billy la seva trajectòria. del qual a absència una Però sí que és temporada la de presentació la obra capaç de mostrar els miJiors ens resulta poc comprensible- , i recursos d'aquest cantant. Cal amb l'aHicient molt important de afegir que estarà molt ben acomsengles dramatúrgies de Harry panyat per l'excel·lent soprano Kupfer, un dels grans realitzadors que és Sol veig Kringelborn europeus dels darrers anys. Dra-magnífica intètpret d'Eu gen matúrgies procedents ni més ni Onieguin a] Victòria- i de la menys que de la Deutsche Oper Elena veterana il-lustre i segura de Berlín. Obratzsova. Hom recupera la molt ben acollida versió escènica de Mestres ambé té un interès acuCabanes d'Aida, amb un equip sat la reposició d'un tívocal molt solvent: Daniela Dessí, tol tan extraordinàri aFabio Armiliato, Joan Pons, Roment rodó com Ariadne berta Scandiuzzi, Elisabette Fiauf Naxos, que a més comptarà rorillo i Stefano Palatchi. amb la presència d'intèrprets imOrfeo ed Euridice és una bellísPiecAdrianne com portants. obra, tanmateix exjgent i sima Robert i Gruberova Edita zonka, amb els delers identificada poc Dean Smith. de l'òco1wencional públic del Il viaggio a Reims de Rossini cas, tot En pera. és un altre títol que sigui benvinguda presenta se'ns si a més compta com a destacat, ja HAURÀ HI amb un elenc que és poc habiMENYS SESSIONS I artístic tan distintual i a més compMÉS VARIETAT AL git com el que entarà amb l'atraccapçala Antoni CICLE DE BALLET. tiu fonamental del Ros Marbà -que ja esmentat debut identifica cada de López Cobos a al Liceu presència la casa i amb María munamb compta i èxitamb un Bayo i Josep Bros encapçalant el -recortatge d'Andrea Homoki repartiment. dem el seu magnífic muntatge de Norma és sempre una obra Die Frau ohne Schiitten. molt desitjable en tota prograThe fairy queen ens permetrà mació, i el debut d'Ana María gaudir del rigorós treball de l'EnSanchez, cantant prou estimada glish National Opera, ja constaa Barcelona, hi esdevé un atractat en l'edició actual, amb aquesacomboiaben tiu afegit. Estarà ta encantadora obra del més imDolora da per la impressionan t portant dels compositors barrocs Zajick. Cal afegir que amb 15 reanglesos, tot i que 8 funcions potpresentacions constitueix, gairebé ser li vindran una mica gran. amb tot seguretat, el títol més reCelebrem que la línia encetapresentat en una sola temporada da enguany amb La fattucchieal Liceu. ra de Vicenç Cuyàs es confirmi No cal dir que és important la amb Els Pitineus, obra de PedreU, versió, encara que siguj per mitjà T Antoni Ros Mnrbà que com tantes altres seves està tan oblidada; comptarà amb dues veus joves de gran categoria -Ofèlia Sala i Angeles Blancas-i direcció que ha de satisfer tot· hom, d'Edmon Colomer. Don Giovanni mereix un apart per raons exh·arutístiques òbvies. I això, sigui en el sentit que sigui. sempre resulta dolorós. No in· sistirem en tot el que representa que no s'ofereixi en sessió d'a· bonament -¿vol dir que encara hi ha categories d'espectadors?-. però que quedi clar que dol. Lawrence Foster podrà aban· donar feliç la seva estada barce· lonina tot oferint Oedip de Ge· orge Enesco, en versió de concert. un títol que li ha donat moltes sa· tisfaccions i que esperem amb molt interès. Amb la "seva'' OBC i veus tan notables com Esa Ruut· tu nen i Marjana Lipovsek, el di· rector nord-americà podrà mou· re's amb suficiència dc recursos. J a s'ha fet esment a alguns dels directors musicals. d~· maturgs i produccions mes remarcables. Afegim-hi. en aquest recorregut, que la pro· cedència d'un teatre tan seriósi inquiet com La Monnaie ens per· met un marge ampli de confiança pel que fa al muntatge d'Ariadnt auf Naxos. Friedrich Haider. banda, Michael Schade -tenor- i Rusell Braun -baríton- i. de l'altra, la soprano lnga Nielsen i el baix baríton Rober Hale. Sense desmerèixer, és ciat~ dos cantants del relleu de Felicity Lott i Gosta Winbergh. El Foyer una vegada més oferirà aquesta mena d 'intel-ligent contraprogramació, amb un ca ràcter a cavall entre la didàctica i la il·lustració, d'un interès notabilissim. la mena de contrallum dels títols que vertebren la programació resulta gratificant i constitueix una aportació molt individualitzada i creativa. Bertrand de Billy bta ues >ria 3S-i lo!· Jart ries. gui, in· ·nta tl'a· ·ara r ¡?-, 1an· rce· Ge· rert espòs de la Gruberova, és un director no excepcional però sí d'ofici i competència contrastats. La producció de Norma és la mateixa que es va oferir a l'exili del Teatre Victòria i Gilbert Deflo signa la ja coneguda i excel·lent dramatúrgia de La dama de picas, que comptarà amb la batuta de Kirill Petrenko. Suposem que la propensió a la magnificència en els muntatges tan pròpia de Mario Gas es tornarà a fer evident en Ja coproducció Liceu-La Maestranza de Jl viaggio a Reims que, com hem dit, comptarà amb la batuta de López Cobos. E ntre els 6 concerts que s'oferiran - un dels qu.als l'habitual cloenda del Concurs Francesc Viñas-, destaca la versió del Requiem d'Hector Berlioz que dirigirà Rafael Frühbeck de Burgos, amb el tenor Charles Workman, l'Orquestra i el Cor del Gran Teatre del Liceu i el Coro de la Comunidad de Madrid. Després seguirà un concert amb la soprano Petra-Matia Schnitzer i el tenor Peter Seiffert amb el director Sebastian Weigle i repertori alemany - Wagner, Beethoven, Flotow i Korngold. Peter Schneider dirigirà la soprano Karita Matila amb l'orquestra de la casa en Ja seva dissortadament so litària presència a la temporada. El programa és dedicat a Strauss. Nata)je Dessay, cantant que viu un moment important de la seva car- rera, serà dirigida per Christophe Rousset en un programa Mozart que clourà aquest apartat. Vuit recitals comprenen aquesta parceJ.la que obre Teresa Berganza amb la seva filla Cecília Lavilla Berganza; parceJ.la que una vegada més aplega un conjunt de veus destacades de la lírica internacional. Remarquem de manera especial les actuacions de Ramon Vargas, també pel fet de ser desconegut al Liceu, la del baríton Bo Skovhus -impressionant Billy Budd-, la de Malia Gulegina i les que oferiran, d'una T res companyies: Ballet Gulbenkian, Alvin Ailey Dance Theater i Nederlands Dans Theater configuraran 16 representacions -20 en la temporada actual-, en una línia estètica que, en termes generals, se centra en una contemporaneïtat assumida amb obra de coreògrafs molt importants dels darrers temps, com Alvin Ailey, Jiri Kylü1n i el nostre Cesc Gelabert, que estrenarà, amb el ballet Gulbenkian, una coreografia basada en l'o bra Charmes de Frederic Mompou. Esforç artístic perceptible AL MARGE DE CRITERIS DE PROGRAMACIÓ DE TÍTOLS I TAMBÉ D'UNES DIRECTRIUS ARTÍSTIQUES MESTRES, ASPECTES ALS QUALS EN PART JA HEM FET REFERÈNCIA, RESULTA FORÇA CLAR QUE HOM s'HA ESMERÇAT DE MANERA ESPECIAL EN EL QUE PODRÍEM ANOMENAR "EQUIPAMENT" ARTÍSTIC DE CADA PRODUCCIÓ I DEL CONJUNT DE LA TEMPORADA. VIST EN CONJUNT, ES PERCEP UNA SUPERIOR CONSISTÈNCIA RESPECTE DE L'ANTERIOR, I DE FET CADA PROPOSTA COMPTA AMB UN NOTABLE GRAU DEGARANTIES. TANT PEL QUE FA A VEUS, COM A BATUTES I PRODUCCIONS s'OBSERVA UNA CLARA VOLUNTAT D'ENLAIRAR EL N IVELL GENERAL I ALHORA EVITAR RISCOS "CONTESTATARIS", COM ELS QUE DE MANERA INCÒMODAMENT SOVI NTEJADA s'HAN MANI FESTAT EN LA TEMPORADA ACTUAL. No CAL DIR QUE HO CELEBREM EN LA MESU~ QUE AJUDA A DONAR COS A AQUEST TOT, DIA A DIA ME~ PODERÓS I PRESENT A LA SOCIETAT CATALANA, QUE ES EL NOSTRE TEATRE LÍRIC. Les Escoles al Palau acull més de 45.000 escolars en la 16a temporada ....P..~~-~s;.. DURANT SETZE ANYS EL CICLE EDUCATIU LES ESCOLES AL PALAU HA APROPAT LA MÚSICA I L'ARQUITECTURA D'AQUESTA SALA DE CONCERTS SINGULAR A MILERS D'ESCOLARS DE TOT CATALUNYA A PARTIR D'UNA SÈRIE DE PROPOSTES ARTÍSTIQUES ORIGINALS PENSADES PER A ALUMNES D'EDATS COMPRESES ENTRE ELS 3 I ELS 16 ANYS. eu programes -incloent-hi la novetat d'enguany, el programa Pop-Rock a prop- configuren aquesta temporada, que va començar el passat gener i acabarà al març. De fet, el cicle no són només les audicions al Palau, sinó que aquestes tenen un abans i un després. Un cop adjudicades les sessions (per rigorós ordre de demanda) a les escoles, els mestres assisteixen a una sèrie de seminaris de preparació a càrrec de la directora artística del cicle, la pedagoga Eulàlia Antonès, en què se'ls proporciona tota la informació i els recursos per treure el màxim de profit a l'audició, que tindrà un seguiment posterior a l'escola. El programa En fan Titella, adreçat a infants a partir de 3 anys, compta amb 16 audicions i és produït pel Centre de Titelles de Lleida (amb text de Joan-Andreu Vallvé i música de Poire Vallvé). Els més petits hi descobriran un món de sons a partir de les aventures d'en Jan i un grill al mig del bosc. Aquesta activitat es complementa amb el lliurament del conte i el disc compacte de l'espectacle. La cançó més bonica del món, per a escolars de 4 a 7 anys, proposa un viatge musi- D Pop-Rock a prop és e/ nou programa pedagògic que s'ha i11corporal a les audicions d'enguany cal a partir de les tonades popu- lars catalanes. L'espectacle, del qual es fan 8 audicions, és interpretat per la Camerata de Cançó Tradicional, sobre un text de Miquel Desclot. El cistell d'aire va, per a escolars de 4 a 7 anys i amb 10 audicions, combina la cançó i la dansa popular catalana, i és interpretat pel grup Solistes de la Costa i l'Esbart Sant Cugat, amb la direcció de Joan Serra. Trencadís de cançons, també per a escolars de 4 a 7 anys, és un espectacle amb cançó, dansa i poesia, i una bona dosi de fantasia sonora i visual. Amb 12 audicions, és interpretat per la companyia Factoria Mascaró, amb guió de Joan Figueres i Quim Serra i direcció de Joan Sen·a i Quim Serra. L'Orquestra de Cambra de Granollers, dirigida per Francesc Guillén, intel'preta el programa L'orquestra es presenta, adreçat a escolars de 8 i 9 anys, que amb 6 audicions introdueix l'alumne a l'estructura d'una orquestra i a tot el que en pot sorgir. El pro- grama Tocs de cobla, interpre· tat per la Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona, l'Esbart Ciutat Comtal i la Colla Gegantera del Pi (presentat per Carles Lobo sobre un guió de Joan Josep Blay, i amb 6 audicions) és tota una festa sonora i visual per descobrir el perquè de la cobla, la formació orquestral genuïna catalana, ide la sardana, la dansa catalana. a volta al món en 80 ins· truments, per a escolars de 1O i 11 anys, fa un recorregut musical pels mitjançant ins· continents cinc carac· percussió de truments guió Amb terístics de cada indret. i presentació de Carles Lobo, cl programa és interpretat per Per· cussions de Barcelona, amb Jor· di Vilaprinyó als teclats (i arr~· jaments), i compta amb 8 aud1· cions. jazz en viu... Swing!, per a escolars de 12 i 13 anys, introdueix el jove públic al món d~l jazz com a punt de partida a di: verses formes musicals obertes. I a ritme de swing. Amb 6 audi· L cions, aquest progratora artística del cicle, ma és interpreta t per Eulàlia Antonès, va EN AQUEST A SETZENA TEMPOR ADA la Barcelona Jazz Orexplicar en roda dc HAURAN GAUDIT D'AQUESTES AUDICIO NS questra, amb idea mipremsa que "les lfnies UN TOTAL DE 4 5.080 ESCOLA RS (SOBRE MÉS ginal i guió d'Oriol bàsiques del cicle pasBordas i Carles Lobo. DE 125.000 P ETICION S), PROCEDE NTS DE sen per consolidar els Els Clàssics del segle 343 ESCOLES D'ARREU DE CATALU NYA programes i anar-lo xx, amb 4 audicions, (1 15 ESCOLES DE LA CIUTAT DE BARCELO reno11ant amb noves és un programa propostes que tinguiu NA, 200 DE LES COMARQ UES DE BARCELO adreçat a joves de 14 continuïta t de treball NA, 3 DE LA CIUTAT DE GIRONA , 11 DE a 16 anys. L'Orquesa l'escola, tot buscant LES COMARQ UES DE G IRONA, 3 DE LA tra Simfònica del dissenys amb continVallès, dirigida en CIUTAT DE T ARRAGO NA, 4 DE LES guts, objectius i treball aquesta ocasió per COMARQ UES DE TARRAG ONA I 7 DE LES previ, tasca que culXavier Casadem unt, COM ARQUES DE LLEIDA) . mina amb l'audició al ofereix un panorama Palau". musical actual, conLes Escoles a l Palau textualitzat amb la soés un cicle organitza t i cietat del moment. Finalmen t, la direcció d'escena de Marta Alepatrocina t conjuntam ent per la novetat d'enguany, el programa many i la col·labora ció del grup Fundació Orreó Català-Palau de Pop-Rock a prop (4 audicions ) juvenil Carambola. la Música i la Fundació "la Caiintrodueix els alumnes de 14 a 16 El cicle es completa amb les vixa", amb la col·labor ació tecanys al pop i el rock més intersites arquitectòniques al Palau de nològica de Fundación Telefóninacional, des d'Elvis Presley a la Música, que enguany són 55. ca. També hi col·labore n el Conl'actualitat, passant pels Beatles, sorci del Palau de la Música els Stones, Stevie Wonder... i els ot això vol dir que en Catalana, el Departam ent d'Enestils que en deriven: sou!, heavy aquesta setzena temposenyamen t de la Generalit at de meta!, reggae, ska, techno, disco, rada hauran gaudit d'aCatalunya , l'Institut d'Educac ió etc.; tot amb el suport visual que questes audicions un tode l'Ajuntam ent de Barcelon a, fa referència a la història i la cultal de 45.080 escolars (sobre més l'Àrea d'Educac ió de la Diputatura i els fets socials que convide 125.000 peticions ), proceció de Barcelona , Nestlé "Kitvien amb aquestes músiques . El dents de 343 escoles d'arreu de Kat" i Condís Supermer cats. El conjunt The Props, creat expresCatalunya ( 11 5 escoles de la ciupressupos t per a aquesta temposament per a aquesta audició, intat de Barcelona , 200 de les corada és de 492.830 euros (82 miterpreta el programa amb direcmarques de Barcelona , 3 de la lions de pessetes) . Per a més inció i argument d'Antoni- Olaf Saciutat de Girona, 11 de les coformació i contacte amb l'orgabater, guió de Carles Lobo, marques de Girona, 3 de la ciunització es pot consu ltar l'adreça producció d'Emma Masferrer, astat de Tarragon a, 4 de les cod'intemet www.pala umusica.o rg sessoria artística de Joan Vinyals marques de Tarragona i 7 de les o bé escriure a l'adreça electròi escenografia de Gina Cubeles, comarque s de Lleida). La direcnica: escoles@palaumusica.org. T pre· utat utat 1 del ) S(} .ay,i fes· ·irel ació i de ~. iliS· >lars re· ¡pels ins· Dies: 27, 28 d'abril, 1, 4 i 5 de maig de 2002 Categories: A. fins a 28 anys- B. fins a 19 anys- C. fins a 15 anys- D. fins a 11 anys Organitza: CENTRE D'ESTUDIS MUSICALS DEL BERGUEDÀ "L'ESPILL" CI Ciutat, 16, Ir . 08600 BERGA - Tel/Fax 93 82139 53 - concurspiano@espill.net Amb el suport: GlS= 'UC5~~ zanuy r .. Uil $ S~ Dotze propostes al cicle Concerts en Família a l'Auditori UN TOTAL DE DOTZE PROGRAMES COMPRÈN EL CICLE CONCERTS EN fAMÍLIA PROMOGUT PEL SERVEI EDUCATIU DE L'AUDITORI, QUE ES DU A TERME DES DEL PASSAT 16 DE GENER FI NS AL PROl'ER MES DE JUNY. edicat gairebé íntegrament a nens i nenes d'edat infantil, el cicle mostra una variada gamma de conceptes que hom pretén oferir a un públic en el qual els pares comparteixen la promoció de l'interès per la música amb els seus fills i en bona mesura n'esdevenen coparticips. L'objectiu incideix, doncs, en una línia d'esforç a favor del públic futur, en aquest cas a partir d'un segment d'edat obert que s'inicia molt d'hora. Marcel Casellas, al capdavant d'una banda de 29 multiinstrumentistes, diligeix el programa titulat Els sons de la terra, amb l'intent d'aconseguir la immersió en les sonoritats tradicionals catalanes. Albert Gumí és el responsable del programa titulat Músiques que es toquen, que ofereix un recorregut per diferents estils musicals servits en diversos conjunts per un total de tretze instrumentistes. Wimoweh és el tercer programa; dirigit per Jordi Vallespí i Francesc Pagès i està obert a nens -es diu- a partir de sis mesos d'edat, i se subtitula ''Els camins de la veu". Es tracta d'un viatge sonor amb setze cantants per diferents indrets i moments i amb diverses maneres de cantar. L'actor i dramaturg Quim Lecina dirigeix l'espectacle Vides de Picasso. La proposta es basa en el text homònim de Josep Palau i Fabre, per mitjà del qual hom pretén mostrar les diverses intetrelacions amb les arts. En definitiva, es h·acta d'un concert escenificat en el qual el text de Palau i Fabre s'immergeix en el concert. D Britten. Guia d'orquestra per a joves és el cinquè programa, i està Fes-La Sonar! és el títol del probasat en l'obra que apareix al magrama que dirigirà Francesc Llon· teix títol. David Giménez dirigirà gueres, basat en una formació in· aquesta tan pedagògica compositegrada per instrumentistes joves ció del compositor anglès al capde nivell elemental i mitjà selec· davant de l'OBC, mentre que el cionats d'acord amb una convodramaturg Joan Josep Abe11an catòria oberta. La Barcelona Sini dramatúrgia la de cura tindrà fonietta, que diri· també amb la geix Francesc col·laboració de Llongucres, ofe· joves instrumen~ DEÉS CICLE AQUEST '? rirà el programa tistes de l'Escoamb Cantates la Oriol MartoDICAT A NENS I NENES bainfantils, cors rell. D'EDATS INFANTILS, A sat en obres de PARTIR DE SIS MESOS Josep-)ordi Llooa mateiVOL ES guetes i Calí en TAMBÉ I D'EDAT, xa OBC l'avinentesa del verteIMPLICAR ELS PARES. centenari del seu brarà el ~ ~ naixement. sisè programa, Cantà nia, 43 mi· titulat La màquina amb Yoli Pastit· segons 31 i nuts orquestral, dirigit per Josep Vicent, prograpenúltim del títol el és xef simfònic que oferirà un recorregut amb compta que iniciativa una ma, nosals 6ns XIX segle mitjan de des música d'Antoni-Olaf Sabater. lle· tres dies. El violinista Pere Bardagí tra de Joan Banil, guió i adaptació dirigirà el programa Sant jordi a d'Eduard Màrquez i direcció mu· l'Auditori, basat en instruments de sical de Pep Prats. Es tracta d'un corda tant en la dimensió estrictaprograma que hom realitza con· ment acústica com en l'electrojuntament amb professors i alum· acústica. Musicalment hom recornes dels cicles mi~à i superior de rerà, en justa correspondència, a primària i que eclosionarà amblJ!i obres de característiques formals concert d'un grup de 850 cantal· diverses. Per la seva banda, Albert res. Gumí també dirigirà el programa Finalment, Cantà nia pares, ta1 La casa de vent i de fusta, muntat com indica el títol, és una propo:-' amb l'objectiu de facilitar el gaudi ta dedicada als pares i una m~J>. individual i col·lectiu de la música complement de la seva ded1Ci' de en directe i cercant l'apropament al cicle. ció públic. el i l'instrumentista entre L Concert de Tarda al Palau,una proposta de música d'abast popular .J?.~!.__~_ç l proLlooió i& joves ,elecmvo1 Sin· di ri· 1cesc ofe· rama amb 8, ba· ~s de Lloo- lli en a del ~~ Sêtl !.)mi· ¡asti~ ~gra- t amb :r, Ut'- ~taciê 5mu· d'un con· :~lum· orde ~bun :mtai· 1s,tal o~ mena ~ca- __ _ UNA VEGADA MÉS EL CICLE CONCERT DE TARDA AL PALAU OFEREIX AL PÚBLIC CATALÀ UNA PROPOSTA CARACTERITZADA PER LA VOLUNTAT o'ATENDRE UN TIPUS DE PÚBLIC POC FAMILIARITZAT AMB LA MÚSICA CULTA, TOT PER MITJÀ D'UN ENFILALL DE CONCERTS D'UN ATRACTIU PLANER I AMB UN MARCAT CARÀCTER POPULAR, SEMPRE EN UN CONTEXT DE QUALITAT I TAMBÉ AMB UN AMPLI ESPECTRE DE GÈNERES. A ixí, enguany hom acull gospel, sarsuela, concertisme per a cobla, concertisme per a banda i música tradicional culta. Es tracta d'una varietat molt ben pensada i d'un innegable atractiu. El cicle l'iniciarà el conjunt The Black & White Gospel Singers, format per vuit membres (Emmanuel Piene Djob, Didier Petis Likeng, Sylvain Prada, Marie-Madeleine Prothon, Rachel Ratsizafy, Joel Rhino, Kalim Sanchez i Sammy Devauchelle), que ens situaran en el tan gratificant món del gospel i dels espirituals negres. Serà el dia 8 d'abril. Dues setmanes més tard, el dia 22 -sempre en dilluns i sempre a les set del vespre- l'Orquestra Lírica Catalana, el Cor Jove de l'Orfeó Català i tres exceJ.Ients cantants -la soprano Rosa Mateu, el tenor Ton Plazaola i el baríton Lluís Sintes- oferiran una selecció de cors, romanses i conjunts de sarsuela sota la direcció d'un músic que domina molt bé el gènere. Ens referim a Albert Argudo. EI dia 29 d'abril, la Cobla A dalt, In Banda Municipal de Barcelona; a sota, In soprano Rosa Mateu i el director José Antcmio Sóinz. de Alfaro, tots ells i11teruene11 ni cicle Concert de Tarda al Palau Simfònica de Catalunya, que dirigeix Joan Lluis Moraleda, aportarà el concertisme de cobla basant-se en un aplec d'autors que uneixen alta categolia musical i sentit popular. Ens referim als Garreta, Conrad Saló, Serra pare i fill, el mateix Moraleda, Borgunyó, Viladesau, Martínez Conún, Saderra i Grivé. El dia 6 de maig Alfons Reverté Casas dirigirà un concett que protagonitzarà la Banda Municipal de Barcelona amb la pianista Karina Azizova i un programa que inclou obres d'Stravinsky, Piston, Vaughan Williarns, Lendavai i Copland. El dia 13 de maig la CapeUa Vrrelai que dirigeix Jordi Reguant i La Factoria Mascaró que dirigeixen Joan i Quim Serra in- terpretaran un programa titulat "Cants i danses del Renaixement a la cort de Carles V": música d'arrel popular per bé que pouada cinc-cents anys enrere, d'un notable atractiu. inalment, el dia 3 juny es clourà aquest cicle, que organitza la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana, amb l' Orquestra Simfònica del Vallès, que sota la direcció de José Antonio Sainz de Alfaro oferirà un programa dedicat a repassar fragments de música de peJ.Lícules. Com sempre, hom hi estableix una política de preus molt còmoda i a la fi tot es manté amb una molt exacta coherència global. F Edmon Colomer, nou director de l' OSV f . l e.... . mzrac Quzn o fa gaire vaig tenir el privilegi d'assistir a una de les sessions d'enregistrament, a l"Auditori, de la cantata Concert desconcertant d'Antoni Ros Marbà i Miquel Desclot, el qual (juntament amb el de Tiraut lo Bla11c, del mateix Ros Marbà i Núria Albó) configurarà el CD que TVC Disc editarà conjuntament amb Catalunya Cultura i Catalunya Música i sortirà al carrer a final d'aquest any. Al capdavant de I'OBC, Ros Marbà assaia fragments de la cantata (estrenada el 1987. en la XX Trobada del Secretariat dc Corals Infantils de Catalunya): el "Violoncel", la "Percussió". !"'Arpa·· i la conclusiva "Cançó dels menjaires". i en matisa passatges. Prop de les cinc entren els 160 nois i noies pertanyents a diverses corals del Secretariat (altres 160 d'altres corals enregistraran demà passat el Tirant) i s·acomoden al lloc que els pertoca. Ros Marbà els diu que la sessió del matí "ha anal molt bé" t els avisa que "ara anirem pel 'Violoncel'" tot demanant-los de ''respirar bé" i de cantar "ben lleugeret''. A la sala. els directors de les corals. Montserrat Rosés, coordinadora general del SClC, i Maria Martorell. funaadora del Secretariat i punt de referència bàsic de l'entitat. Fins a set vegades el .. Violo/Ice/" comenta, en veus dels cantaires. que "Com que em queia la panxa i feia cull van posar-me a dieta de verdura./ Però guardar la línia és tot tortura! que jo rhe de guardar dins el bagul.·· Descans... Pere l3urés m'acompanya a la sala on el productor Antoni Parera i Fons i el tècnic de so Albert Moraleda intercanvien impressions amb Ros Marbà sobre els resultats dc Ics diverses preses. En comentar-li el mèrit de tot plegat, Ros Marbà em diu: "Aquests directors de corals són admirables! ... ·· Novament a la sala, es repeteix tot el procés amb els altres fragments previstos per avui... Aquesta sessió (i les posteriors del Tirant) és la conclusió d una feina que fa mesos que dura: estudi dels cors, sessions periòdiques dels responsables amb Ros Marbà (una d'elles, el dia de la Mare de Déu d'agost a Calonge!). assaigs corals intensius i els quatre dies d'enregjstrament. Qui ho diu, que els miracles no existeixen? Homes 1 dones de poca fe: aquí en teniu un! Perquè aquells que la tenen en allò ~ue fan (el SCfC) han aconse~it un prodtzj: fer quadrar agendes complicades (dè Ros Marbà, de l'OBC i de l'Auditori) i obtenir una complicitat col·lectiva per dur a terme un projecte la fase fina del qual cauria en plenes vacances de Nadal. I, tot això. graciosament. sense caixets, lloguers ni altres paraulotes lletges ... Amics del SCIC: gràcies pel vostre exemple! N dmon Colomer serà, a partir de la temporada vinent, el director titular de l'Orquestra Simfònica del Vallès, tot substituint qui ho ha estat durant els darrers cinc anys, el també barceloní Salvador Brotons. La renúncia d'aquest s'ha produït pel fet que a partir d'ara pensa potenciar dc manera especial el seu vessant de compositor, que li ha comportat significatives satisfaccions. i no per causa de cap mena de trencament traumàtic -recordem que també ha deixat la titulatitat de la Simfònica de les Balears. Així, ben al contrari, continuarà vinculat a la formació vallesana en qualitat de principal director convidat. Edmon Colomer, actualment titular de l'Orquestra de Picardia, lloc que continuarà mantenint, obre d'aquesta manera una nova època a la formació vallesana. en la qual hom pretén mantenir una línia de continuïtat en el progrés; línia que ha mantingut des del seu inici el 1987 i que s'ha accentuat en els cinc anys de guiatge de Brotons. El repte de Colomer és important i alhora atractiu. La Simfònica del Vallès, única fonnació privada a l'Estat, cada dia més s'ha fet mereixedora del reconeixement d'amplis sectors de la societat catalana i, de mica en mica -potser massa mica de mica-, de les institucions. I sobretot ha fet quelcom tan important com esdevenir eina imprescindible en el tauler de l'existència musical del país. No oblidem que és l'única orquestra simfònica que actua genuïnament com a nacional, en el sentit que arri- E ba a totes Ics necessitats, i no pas d'u· na ciutat, sinó de tota la nació o del tot el país català. I ho fa oferint pro· grames atractius, venent literalmenl el fruit de la seva tasca, treballant en unes condicions dures i amb un gran esforç i generositat i, a més, millorant cada dia que passa el seu nivell de qualitat. Amb un pressupost que no arriba als 300 milions de pessetes anuals, amb unes subvencions institucionals que amb prou feines en suposen el 20%, la seva és una tasca oberta al lliure mercat però amb l'inconvenient que aquest mercat té la competència, inttínsecament desavantatjosa, de les formacions institucionals, per a les quals els nivells de subvenció són per· centualment tres vegades superiors. ............................................................................ Els concerts de Caprabo al Palau compleixen 1Oanys l cicle de concerts amb què l'empresa Caprabo obsequia els se~ clients va arribar a la desena edició el passat febrer. S'hi van ofenr un total de 14 sessions, a les quals van assistir 28.000 perso~e~ de tot Catalunya. Els concerts van ser a càrrec de l'Orquestra Simfom· ca del Vallès, l'Orfeó Cata là i el Cot de Cambra del Palau de la Música Catalana, que amb direcció de Salvador Brotons van interpretar obres de Berlioz, Saint-Saens, Katxatulian a la primera part i Yivaldi, Handel. Txaikovski. Bizet, Wagner, Strauss i Verdi a la segona. Aquests concerts són organitzats conjuntament amb la Fundació Or· feó Català-Palau de la Música Catalana. E Cinquantenari de Joventuts Musicals d'Espanya mb motiu d'aquesta celebració, Joventuts Musicals d'Espanya, amb la col· laboració de Televisió Espanyola, ha iniciat un cicle de concerts (des del passat 23 gener fins al 20 març) que amb el nom de Música Estudio tenen lloc a la pinacoteca de Madrid Estudio Doctor Fourquet- 29. Tots els intèrprets són guanyadors de ptimers premis del Concurs Permane nt de joves Intèrprets. Així en una sètie de concerts gratuïts (a les 20,30 h, presentats pel crític Víctor Burell), hi han dut les actuacions de l'acordionista Gorka Hermosa, el grup vocal Musica Reservata de Barcelona, l'arpista Luisa Domingo, el trompetista Esteban Batallan (amb Alina Pociute al piano), la guitarrista M. Esther Guzman, la violinista Elena Mikhailova (amb José Enrique Bagaría al piano), el pianista Javier Perianes, el violoncel·lista Asier Polo (amb Marta Zabaleta al piano), el clarinetista Isaac Rodríguez (amb Mireia Fornells al piano) i el Quartet Casals. El darrer concert, aquest 20 de març, és a càrrec del baríton David Menéndez, amb Rubén Femande z al piano, i la violinista Eva León, amb Weicong Zhang al piano. Aquest cicle ha estat estructur at com una sèrie de televisió que serà emesa posteriorment per La 2 de Televisió Espanyola. TANGENTS Versió de cambra A Tercera edic ió del cicle Nou s Repertori s Mús ica XXI E 'u· del b~ en ran ant de 'ba 315, tals el al <ent :in. les les Jer· rs. ······ eus erir hes ~ni· ,ica ;de el, Or· E l fenomen de la programa ció repetitiva, a preu raonable i interpretad a per conjunts discrets no és fàcil d'analitzar. Veiem com deu o dotze mil persones acudeixen a sentir un Carmina Burana interpretat per veritables desconeguts, o bé omplen concerts d'unes peces conegudíssimes interpreta des per orquestre s de sensibilitat no adient. O com s'omplen sales o esglésies per sentir el Requiem de Mozart ··········· ··· ··· ········· ·· ·· ······ ·········· ··•······· ·· ··· ·········· ··· ·· o de Verdi o l'oratori El Messies de Handel. Una part dels espectad ors assoleixen el que pretenien i estan disposats a repetir o, potser amb el temps, a aventurar-se a convocatòries menys convencionals. D'altres se senl passat 5 de febrer començà salvatge; i un altre de Xavier Pagès, ten defrauda ts per la manca de qualila tercera edició d'aquest ci- bariton, i Pilar Guamé, piano, amb cle amb un recital de piano obres de R. Lamote de Grignon, tat i queden ja vacunats per al futur. r a quatre mans a càrrec de M. Mercè Tonents , Montsalv atge, uns tercers poden quedar gratamen t Lourdes i Lluís Pérez Molina. que Frank Marshall, Morera, Joan Cosorpresos en trobar unes qualitats van interpretaT obres de Manuel melles, Oltra, Manuel Valls i que no esperaven. Valls, Enric Granado s, Francesc Toldrà. Tavema-Bech, Albert Guinova rt i Volia parlar d'aquest darrer supòAquest març tenen lloc la resta Antoni-Olaf Sabater. de concerts que complete n el ci- sit i referir-me al segon dels quatre El Set concerts més complete n el cle. El dia 5 serà el tom de Josep Messies que es van interpret ar el pascicle, que té com a finalitat pre- Fustet~ clarinet, i )ordi Camell, piasat mes de desembre a Santa Maria sentar les obres editades de com- no, que interpret en obres de Jesús del Mar. Malgrat que m'hauria agrapositors catalans del segle xx i XXI. Rodtiguez Picó, Jordi Cervelló, RaEntre aquestes obres cal destacar fael Grimal (estrena), Guinjoan i dat sentir com a solistes l'Antoni Coles recentment editades Trio per a Brotons. El dia 12, solistes de mas, la Mireia Pintó i l'Enric M. Cascanyes de Joan Albert Amargós , l'OBC interpret en obres de Teretignani, aquell dia, precisament, canSuite canalla de Manuel Valls, sa Borràs, Amargós, Albert Sm·dà taven uns aliTes. Amb unes veus no Pentàmer de Francesc Taverna- i Alejandro Civilotti. El dia 19 diBech i Cinc sorpreses d'Antoni - versos alumnes de postgrau de gaire adequades al gènere oratori, OlafSabater, com també l'estrena l'Escola Luthier ofereixen el seu malgrat que em va an-ibar a emociode Romança de Rafael Grimal i En concert amb obres de David nar la desolació dc la veu del tenor, la aldea d'Enric Granado s (inèdi- Padrós, Jordi Cervelló, Brotons i ta fins fa poc). Les obres de Ta- Ruera. I finalment, el darrer con- }on Piazola, ressonan t gairebé indeverna-Bech, Sabater i Granado s cert, el 26 de ma¡;ç, és a càrrec de fensa en el gran espai. En canvi, el són per a piano a quatl'e mans. Wiliy Michel, violí, i Ka tia Michel, conjunt instrumental era excel·Ient Al febrer s'hauran esdeving ut piano, amb obres de Lluís Bene- -l'Orquestra Exaudi Nos, formada tres concerts més a càrrec del Duet jam, Lluís Bosch, L. Diéguez, Carper una mescla de joves músics vieSinígisis (Rafael Dengra , violí, i Iota Garriga, Montsalv atge, TaYorgos Arguiriadis, guitarra), amb verna-Bech, Consuelo Colomer i nesos i catalans amb una concertino extraordi nària, Fanan James, i la obres d'Hams, Jaume Torrent, Ta- Xavier Turull. verna-Bech, Xavier Tu rull i Salvasolvència del Cor Lieder Càmera. La Tots els concerts tenen lloc a dor Brotons; un altre a càrrec de l'audHori de l'SGAE a les 20,30 h. direcció exquisida. matisada, mantesolistes de l'OBC amb obres de El cicle és organitzat per Joventuts nint sempre el control de Joan GriXavier Gols (tot ~mmemorant el Musicals de Barcelona i les editomalt va arrodonir la nit. Amb la decentenari del seu naixemen t amb rials musicals Clivis i Boileau, amb la interpretació de Quinlet; n Re, el pah·ocini de l'SGAE i la Funda- cepció per a alguns implícita en les de recent edició), Brotons i Mont- ció Autor. versions dc cambra: un "Al-leluia" contingut per l'obligació de reservar lr C .....---- ---- ---- ---- ---- ---- t tota l'especta culadtat possible al " ~rri2enda. Al proppassat número de la nostra publicació, a la columna "GI' · " fi 1 LI d l' cJ t pet Mikr~~osmos" (pàg. ll), sortí erròniament tTanscrit el nom de qui dirigí ona ma · uny e es a ' · ~ versto d'Ho sap tothom i és profecia de Narcís Bonet. La directora fou exemple, d'una versió Richtcr. bntset:rat Bonet, no pa~ Mariona Bonet. D'al.tra ban~a. el títol de l'art!c!~ sd~ re Gtlbert Bécaud (pag. 6) havia de dir "Gtlbert Becaud, la desapancw un dels darrers monstres d'escena". Camerata XXI, un exemple a les comarques tarragonines J a fa més de deu anys que l'Associació Conjunt Orquestral Camerata XXI treballa per a la formació musical i orquestral dels joves a les comarques de Tarragona. L'any 1990 un grup de joves músics i professors va començar una tasca per tal que els estudiants de música poguessin integrar-se en el context d'una orquestra. A més de voler fer bona música, defensaven tenir un projecte pedagògic clar i sòlid. A parer meu, això és el que els ha fet avançar. La coherència en un projecte transparent, amb uns objectius per aconseguit; amb una sòlida dinàmica de fets, i l'entusiasme i el sacrifici que exigeixen aquestes accions els ha fet esdevenir un punt de referència en el món musical català. Sobretot en el camp de la formació i a les terres de Tarragona. Es diu que. actualment, el Conjunt Orquestral Camerata XXI és considerada una de les entitats més interessants de les seves característiques arreu de Catalunya. Si el fet de poder fer música en el context d' una orquestra requereix una formació prèvia, el Conjunt Orquestral Carnera ta XXI ha anat articulant la seva activitat entorn de colònies musicals i d'estades de trebaU. Programacions docents que han anat guanyant la disposició d'alumnes, de pares, d'escoles i de conservatoris. També s'hi han d'afegir els cicles de música de cambra, fets a Reus, i el curs de música de cambra, com a accions complementàries. D'aquesta manera han tingut el reconeixement d'institucions públiques i privades, entre les quals cal esmentar, com a exemple, els ajuntaments de Tarragona, Reus i el Vendrell, o la Diputació de Tarragona, lot signant convenis de col-laboracló per incloure'ls en les seves programacions musicals: temporades dels teatres Bartrina i Metropol, al Festival Internacional de Música Pau Casals i el Cicle Música als Patis. Tot plegat els ha permès tenir una estructura estable i professional i un calendari continuat. Directors d'orquestra com Jordi Mora, Rinat Ibragimov i Alfons Reverté; intèrprets com Evgeni Grach, Roel Dieltiens, Mark Friedhoff, Josep M. Roger i molts d'altres han deixat la seva petja en els joves que han anat conformant les diverses formacions orquestrals. A hores d'ara són més de cent setanta nois i noies; a part dels cent cinquanta que han passat per les colònies musicals. Cal no oblidar que tot això passa a les comarques de Tarragona i que gairebé una quinzena d'aquests joves músics continua la seva formació en orquestres d 'alt nivell, estades a l'estranger i comencen a moure's en l'àmbit professional. Són els resultats més evidents. La tossuderia dels qui han anat portant el Conjunt Orquestral Camerata XXI no els ha d'impedir renovar objectius, i obtenir bons re· sui tats. La seva és una con. tribució inestimable al món musical del país, que mal. grat les mancances de polí. tiques, d'estructures i de miljans, fan que a poc a poc es camini cap a una nonna. lització. Mancances que també senten en la seva pròpia for· mació, però que no els priven, alhora, de continuar sent un prestigiós referent. Juli Grandia Paper de Música ha convocat la desena edició del Curs Internacional de Música de Cambra de Capellades, que tindrà lloc del 22 al 3 I de març. El curs és impartit per Rasvan Neculai, vio· /once/; Marius Sima, violí; Afina Company, violí; Viorel Tudor, viola; Suzanne Bradbury, piano; Camelia Sima, piano; [osé Luis Costi/lo, anàlisi; i Víctor Morera, osteopatia. Hi poden participar ftrups de cambra formals, o bé Instrumentistes sense t::rup, de corda, de corda i piano, 1 de vent amb corda ilo piano. El programa inclou classes de cambra, ta· llers d'anàlisi musical. tallers de reeducació postura/ i tallers de tècnica instrumental. Per a més informació: tel. 93.801.21.03 (Sr. Enric, feiners de 10 a 14 hi de I 5 a 19 h). Aie: enric@romanyavalls.com DEL SEU AFFM. Sr. Joan Pons, il·lustre cantant, amant de les seves arrels Estimat amic: Dos o tres esdeveniments, fins a un cert punt propers en el temps, fan que m'adreci a vostè per felicitar-lo de manera especialment càlida, perquè crec que defineixen un o uns aspectes de Ja seva personalitat molt valuosos. Aspectes que l'embolcall més evident que protegeix dc manera natural personalitats de l'envergadura - i és ben clar que no em refereixo a Ja física- de vostè impedeixen de posar en evidència. I que, segons com, qui sap si no són els més autèntics i valuosos. Parteixo del fet de la seva esplèndida -¿podria ser altrament?- actuació en el curs de l'acte de lliurament dels premis literaris que promou l'Obra Cultural Balear. Tothom sap quin tipus de significació cultural i identitària té aquest esdeveniment i la particularitzada, i segons com poc còmoda o políticament incorrecta significació. Vostè va ser-hi i la seva presència vol dir quelcom o força coses respecte de l'escala de valors a la qual manté fidelitat. Això, de retruc, m'ha recordat que en el decurs de la festa de fi de curs de la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música celebrada fa uns quants anys, vostè va voler que en un acte d 'aquelles característiques l'acompanyés la Capella Davídica de Ciutadella, en la qual va començar a can- tar i a la qual va estar vinculat també el seu pare. És una mostra, també, que tradueix i confirma un substrat de valors i de fidelitats de connotacions inequívoques. Finalment, però no tancant res, hi ha l'enregistrament del CD Cançons i amics, esplèndid recopila tori de mú· sica popula1~ de música arrelada en el seus afectes culturals més íntims, a la qual vostè manifesta una devo· ció i una estima total; amb un lliurament absolut, com si es tractés de l'actuació operística més oripellada i transcendent. I a més, ho fa acompanyat per un conjunt de cantants procedents del camp de la música no culta. Mercès, senyor Pons, per aquesta lliçó de fidelitat i d'estima dels valors més propis; per aquests gestos tan carregats de transcendència, en els quals demostra, com ho han fet sempre els homes més grans, que sense arrels no hi ha tronc ni brancam i que la manifestació d'a· mor i d' identificació amb aquestes arrels no en fa min· var, ans al contrari, potencia la grandesa dels protago· nistes. Una lliçó massa excepcional, massa isolada, massa poc atesa en el nostTe entorn; tot sigui dit de passada. Del seu affm. Jaume Comellas 1 El cicle de música antiga a Badalona er MARIA GRATACÓS _p______ ···----·································---FA CINC ANYS, DES DEL MATEIX CoNSISTORI, EL SERVEI DE CULTURA VA VEURE LA MANCA D'ESPAIS PER FER MÚSICA, TOT I LES GANES DE FER COSES QUE HI HAVIA A LA CIUTAT. mb el seu auspici, un grup de professors del Conservatori de Badalona van fer la proposta d'engegar un cicle de música antiga a Badalona amb l'objectiu que la gent de la vila tingués l'oportunitat de conèixer la música d'altres èpoques i entrés en contacte amb músics que treballen a Badalona o fora de Badalona, que són catalans i que són coneguts arreu, tots figures importants en el panorama internacional. L'objectiu era que el públic potencial que hi havia a Badalona, estudiants de música, amants de la música, poguessin anar a un concert a prop de casa i que no calgués que es desplacessin fins a Barcelona per fer-ho. EI primer cicle proposava donar a conèixer un repertori, uns instruments, unes maneres d'interpretat~ i uns criteris de fer música diferents dels que la gent estava acostumada a conèixer a les grans sales de concerts. Badalona obria les portes a aquesta música. La tria de l'espai de cada concert es fa tenint en compte la sonoritat de la música, del repertori triat. Només així pot haver-hi una qualitat sonora. Pensant en això, per exemple, Assumpta Coma, al capdava.nt de l'organització del cicle, exphca que si és una música intimis~a. es fa a l'església de les Carmelites. Per a una major direcció del so d~Is i~stru!llents, sense que es perdt a I espa1 i, per tant, que els cantants puguin escoltar el retorn a temps, és millor emprar l'auditori del. Museu d'Història, i per a una m~Jor amplitud o reverberació, és mtllor l'església de Santa Maria. Les esgl~si~s ~e Sant Josep i la Divina ProVJdenc1a són altres espais triats. La quarta edició, l'anterior, també va comptar amb l'escenari del Teatre ~?rrilla. Així doncs, la programacJo d: cada cicle s'ha fet pensant hn un crtte~ acústic, no estètic, i hi da un espat per a cada concert i caa concer~ només pot tenir lloc en un determmat espai. A Mantserrat Tarrent intervingué en la primera edició d'aqul!st cicle Des del primer cicle han passat per la ciutat solistes i grups de renom en el món de la interpretació de la música antiga. Si bé en un pdncipi s'havia delimitat el temps a la música que va de l'època medieval al barroc, aquest plantejament es va veure ampliat de seguida per la necessitat de no ser massa resttictius. EI concepte de música antiga abraçà llavors des de la música medieval fins a la romàntica, passant per la renaixentista, batToca i de l'anome- LA TRIA DE L'ESPAI DE CADA CONCERT ES FA TENINT EN COMPTE LA SONORITAT DE LA MÚSICA, DEL REPERTORI TRIAT. NOMÉS AIXÍ POT HAVER-HI UNA QUALITAT SONORA. nat període clàssic. La mus1ca romàntica ja és una música antiga, en el sentit que el segle xx hi hagut moltes coses i aquella és una música que és lluny dels nostres dies. Els intèrprets que vénen són especialistes en una detetminada època o presenten el seu treball sobre un autor determinat. L'organista Montserrat Torrent, el Trio Unda Maris, Alexander Polo i Willem }ansen van ser els que estrenaren Ja primera edició. L'any següent van venir l'Orquestra Barroca Catalana, el grup Virelai Capel·la, amb música dels cançoners del Renaixement, Josep Maria Roger amb l'obra per a pianoforte de Ferran Sor; Pere Ros i Juan Carlos Ri vera portaven el barroc francès, i David Moroney va fer barroc f1·ancès i alemany. EI novembre de 1999 )ordi Savall va inaugurar el tercer cicle com a solista amb una misceJ.Iània d·autors: Josep Benet i Marju Vatsel van interpretar el cicle de La bella molinera de Schubert, el Cor Aurica va cantar polifonia dels segles XVI i xvu. i van tancar el cicle de concerts Jan Willem Jansen i }ean-Pirre Canyac amb el ban·oc de diversos països. La quarta edició del cicle va homenatjar Bach amb quatre instruments ben diferents: la guitarra de Carles Trepat, l'ensemb/e barroc La Cetra amb cantates pwfanes, el violoncel de Lluís Claret i el piano d'Emili Brugalla amb les Variacions Gold- berg. I enguany, cinquena edició, hi han actuat Jaume Cortadellas, Xavier Blanch, Elena Borderias, Josep Borràs, Jordi Reguant, amb un concert integrat per obres del segle xvru; Farràn ]ames i Marju Vatsel amb sonates per a piano i violí de Mozart; la Capella de Ministrers amb cançons dels trobadors, i Arianna Savall, que va cloure el cicle amb un concert dedicat a l'arpa passant pel repertori medieval, renaixentista i barroc hispànic. La tria del repertori acostuma a respondre a una proposta de l'intèrpret que el Conservatori avalua. Els professors poden proposar un intèrpret que vingui al cicle si el repertori que està preparant en aqueU moment pot resultar atractiu o fonamental per al cicle. I públic ha rebut amb moltes ganes aquest cicle de concerts. Els organhzadors destaquen la bona acollida i, sobretot, el fet que sigui una acollida molt càlida per als intèrprets, alguns dels quals ja parlen de tornar-hi perquè s'hi ha trobat còmodes, a gust. En el decurs d'aquests cicles ha anat augmentant el nombre de públic i s'ha format un públic fidel, que repeteix. Cal destacar el fet que programes difícils, com les Variacions Goldberg, van fer un ple absolut i que Ja gent havia de restar dreta perquè no s'h i cabia. Curiosament, és un programa molt especialitzat. I a la gent els va agradar molt. Amb vista a properes edicions esperen ampliar els espais o l'espai del concert i la programació. Però a hores d'ara ja estan preparant un altre cicle, el de música contemporània. E L'eclecticisme com a virtut Brillant espectacle Palau 100. Cürzenich Orchester Koln. Yung Wook Yoo, piano. Dir.: fames Conlon. Mozart, Wagner. Palau de la Música Catalana. 17 de gener de 2002. Cobla, Cor i Dansa al Palau. Esbart Dansaire de MoUel Direcció: Joan Vallbona. Montsalvatge, Oltra~ populars. Palau de la Música Catalana. 19 de gener de 2002. per F.T.-B. .. a quarta temporada del cicle Cobla, Cor i Dansa s'ha inaugurat amb un èxit inqüestionable. El públic va emplenar gairebé del tot la sala del Palau i l'espectacle que s'oferí va assolir nivells coreogràfics d'alta espectacularitat i interès, tot i que atenint-nos a criteris d'exigència, ens hauria agradat o satisfet que la música, en ges coreogràfics de I'Esban Dansaire de Mollet hi ha una línia artística força interessant, ja que no es tracta solament de conservar una tra. dició popular, sinó que es tre· balla per sintonitzar l'aspecte històric amb les exigències i els p lantejaments artístics de la dansa actual. D'alguna manera la disciplinada actuació de l'Esbart assoleix una po· sitiva llibertat de moviments que li permeten desplegar comptes de limitar-se a l'emissió d'uns enregistraments no sempre satisfactoris, s'hagués mterpretat amb un conjunt de músics actuant en viu. Tanmateix, aquesta és una qüestió q ue no va innuenciar en la brillant tasca coreo$ràfica que, amb la direccio de joan Vallbona, va desplegar l'Esban Dansaire de Mollet, però sí que, per a futures edicions del cicle, seria convenient trobar la solució per possibilitar la presència en viu de la música, amb la qual cosa es di~­ nificaria aquesta sèrie d'activitats que es dediquen a la música i dansa populars de Catalunya. Certament, en els muntat- atractives figuracions core· ogràfiques que atorguen es· pectacularitat i veritable poder narratiu al que expressa Ja música per mitjà d'una ges· ticulació que no cau ni en l'a. crobàcia gratu1·ta, ni en el for· ~u?sme purament tè~nic. És aoo com les concepc1ons co· reogràfiques d'Albert Sans per a la música del Cant es· pi ritual de Montsalvatge, o bé les de Joan Vallbona de Pagesos i senyors amb músi· ques de Manuel Oltra van seduir el nombrós auditori que també va aplaudir els mun· tatges de gran i elegant dina· misme d'aquests dos coreògrafs i de M. del Mar Bonet sobre músiques i danses tn· dicionals maUorquines. L en cert, resulta difícil i àdhuc impossible oferir quelcom de nou en Les lectures d'obres tanconegudes i treballades com són la Simfonia K. 318 i el Concert jeunehomme de Mozart. o bé en passatges tan difosos com els de La Valquíria ("Cavalcada de les Valquíries··, "Comiat de Wotan" i "El foc màgic") i d'El capvespre dels déus ("Mort de Siegfried", "Marxa fúnebre" i "Escena final") de Wagner. Amb tot, cercar la novetat o el tret que personalitzi la interpretació d'aquestes obres no ha de constituir la finali tat de qui Les toqui, en tot cas el que s'ha de procurar és oferir-ne una lectura clara i explícita del seu contingut i alhora precisa de la seva intencionalitat. I potser l'èxit de Conlon, de Wook Yoo i de l'orquestra de Gürzenich de Colònia va radicar precisament en l'objectivitat traductiva que van aplicar en l'execució del programa referencial. Efectivament, la música de Mozart B va manifestar preciosisme sense alambinaments exagerats tant en el vessant de la puntuació com en el del curs rítmic. Tant orquestra com solista van saber dialogar amb emoció i elegància sense entrar en efusions "sensibleres" i sentimentals. Així, en la Simfonia i en el Concert vam poder escoltar la subtilesa i simplicitat constructiva del verb mozartià, mentre que l'orquestra alemanya, dirigida amb mesurat gest per Conlon, va oferir una bella imatge sonora del món mític que s'evoca amb Ja música, entre descriptiva i filosòfica, de Wagner. Fins a cert punt, el caràcter eclèctic amb el qual es va desenvolupar el concert va posar de manifest aquella virtut que és Ja d'emocionar-se encara davant d'uns textos ben coneguts, actitud que desitjaríem percebre més sovint en les actuacions dels intèrprets i conjunts de categoria excepcional. ..............................................................................................................................................................................................................................................- ' Jesús García La gesta d'Angel Avuimúsica. Àngel Jesús García, violí. Albert AtteneUe, piano. Amargós, Benejam, Bertran, Cervelló, A. J. García, Manén, Montsalvntge. Centre de Cultura Contemporània de Barcelona. 16 de gener de 2002. per F.T.-B. ot i reconeixent que el programa s'inscrivia amb certa complaença a l'exaltació del lluïment virtuosístic com a gairebé única motivació del concert, no pas per això hem dc deixar de remarcar la tasca brillant del violinista Àngel Jesús T Garcia. Veritablement, pocs deuen ésser els violinistes capaços, com A. J. García, d'afrontar sense fa tiga un seguit d'obres tan plenes de malabarismes com les que eU va proposar. Ben cert, en altres casos, davant un seguit d'artificis com el que, deixant de banda un Tema amb variacions de Moisès Bertran o bé el Caprici I de Joan Manén, es manifestava en la majoria de les obres, només se t'ofereix la solució dc marxar de la sala... I tanmateix, malgrat la insistència en els efectes virtuosíst ics, e ls rep tes d'agilitat diabòlica o bé de superar la capacitat humana en enrevessaments de digitació, la interpretació d'Àngel jesús García -acompanyat puntualment i també amb meravellosa sensibilitat pel pianista Albert Attenelle- va reclamar la nostra atenció constant i emocionada, pet la qualitat musical d'un di~ curs no exempt de comuru· cativitat, ni tampoc de ten· sió express iva. D'algun• manera en l'estil sempre precís, mai descentrat, _ben mesurat i calibrat en ~~Anà· mica j pulsió rítmica d n· gel Jesús García vam es~ol: tar la veu i l'art d'un vwh humà. Aspecte que d'alguna manera l'accent emocional de l'obra de Cervelló, com també la personalitat de la música de Xavier Montsal· vatge, ens sorprenia, jun.tament amb la faceta creatnt del mateix violinista. e ~ J bart una :res. R T I e A Fredor brillant o una diglòssia irresoluble L'Orfeo de Claudio Mo nteverdi. Llibret d'Aiessandro Striggio. Montserrat Figueras, Fu rio Zanusi, Arianna Savall, Sara Mingardo, Cécile van .de Sani, Antonio Abe.te, Francesc Garrigosa Adriana Fernandez. La Capella Retal de Catalunya. l c Co~ce rt des Na tions. Direcció musical: Jordi Savall. Direcció escènica; Gilbert Deno. Coreografia: Anna Casas. Producció: Gran Teatre del Lice u. Liceu. 2 de febrer de 2002. i SO· Ira· ; !re· ~eete per J. COMELLAS . :iesi :s de ma. ació . PO· enls egar ore· 1 es· :po- essa ges- ~l'a· for· ~. Él )C<r )ans tes· 1e, o a de ¡úsi· ose· que ~un­ lina· !reti- onet tra- per \lis· tuni· ten· runa pre fben (inà· 'Àn· 1 ·col· ~oli ¡una onal e.om lida tsal· rnta· til1 J ordi Savall ha posat damunt l'escenari del Liceu la versió dc L'Orfeo de Monteverdi que ens havia donat a conèixer fa gairebé deu anys. amb poques variants pel que fa a la proposta escènica i dramatúrgica, gairebé imperceptibles en la memòria. Una memòria que. en tot cas, ens remet a una imatge global més feliç que no la que ens ha ofert ara la reposició. I amb això em refereixo a la totalitat de l'espectacle. No al disseccionament parcial de cadascun dels components. Em costa d'analitzar i establir amb un mínim de suficiència el perquè d'aquesta dob le imatge, que en definitiva reflecteix un més que possible e nv~­ llimcnt, amb el pus dels anys, de la primigènia versió, o del concepte que representava. Intentant pouar en l'anàlisi, crec que en el fons hi ha un problema d'una certa diglòssia entre els dos apartats fonamentals. En aquest sentit, hom no pot oblidar que l'obra de Monteverdi va ser concebuda per a uns marcs i uns contextos de receptors profundament dissemblants del que constitueix un escenari i un aforament tan dimensionats com els del Liceu. Per tant això, o més ben dit allò: comportava una dimensió intimista, una proximitat i unes possibilitats vivencials d'intèrprets i de receptors molt diferents, profunda~ ment diferents. La distància entre les dues realitats de base crec que ha pesat mol! o força en la capacitat de comunicació -mot cabdal en el c.ontext- de la riquesa dc 1obra de Monteverdi. Per- què els recursos esmerçats per ponderar-la, per rectificoreografia d'Anna Casas. derat de manera oberta car-ne els efectes, probaEm doldria que quedés, i, en defini tiva, per aquest blement han resultat insufide l'escrit, una consideració deix de treba ll l'igorós i cients. Així, pel que fa al d'aquest Orfeo parcial i esde classe que manifescomponent escènic, hom biaixada. Ni per descompta sempre a llò que emerha d'elogiar el fet de situar tat es poden obviar els geix de l talent de Jord i els intèrprets gairebé semcomponents de grandesa Savall. Però una cosa no pre a la part més avançada intrínseca del conjunt de la ha de desqualificar l'altra. dc l'escenati, el recurs enproducció. Una grandesa La sensació de diglòsginyós i alhora imponent que passa per l'alta categosia irresolta o irresolud'un gran mirall frontal, ria del conjunt instrumenble, ateses les condiciamb el qual es pretenia dotal. també per la del conons. emergeix indefectinar una imatge de penetrajunt solista canor cansiblement. ció dels espectadors en el ......................................................................................................................... mateix escenari. Tanmateix, la grandiositat d'aquest escenari, de la seva boca i alhora l'estatisme segut·ament d'impossible solució que presideix gran part de les dues hores que Cor i Orquestra del Gran Teatre del Liceu. Barbara Bondura l'obra, constitueixen ney, soprano. Kurt Azesbergcr, tenor. Robert Hale, baix. Direcció: Bertrand de Billy. Gran Teatre del Liceu. 7 i 9 de factors molt determinants. febrer de 2002. Per la seva part la parcel·la musical ha potenciat d'una manera q ue ens ha per J.C.C. tica, però evitant els tons més semblat especialment acucolpidors, justament per sada, la dimensió més p ura, n el marc de la prograd ramàtics. Es tracta d'una la més fidel possi ble a la mació concertística, els música quintaesscnciadament lletra de l'obra i de l'època, equips artístics del Gran clàssica, de melodies de volaTeatre del Liceu acaben d'oamb uns tempi molt lents, da ampla, de desenvolupafetir l'oratori laic dc Franz )oment fluid i rotundament graamb un cantar pla d'un seph Haydn, La Creació, una tificant a l'oïda. academicisme -si es volobra que pel que fa a continBertrand de Billy en va fer exemplar en la seva perfecgut no permet cap mena de una traducció intel·ligent, en ció global, però al capdasorpresa. Creada a l'època de potenciar al màxim els recurvall no exempt de caure en maduresa dc l'autor. deslligat sos de què disposava. La seva el risc de la fredor i. també dels vincles amb la família Esno va ser una versió personal. molt important, de la difiterhazy i amb l'experiència asen el sentit de pretendre imcultat de comunicar -torsolida en les seves fructíferes posar uns criteris rotunds, nem al mot- l'essència poèi tardanes estades a Londres, sinó que va ser d'un acadeon va conèixer l'obra de 1-liinmicisme amb unes· notables tica de l'obra. Per això, del, aquesta composició és dosis de transcendència espequan s'escapava alguna d'una riquesa musical excepcialment pel costat de la briguspira una mica per lliure, cional. Corals. àries i conjunts llantor, d'un cert vernís que com la càlida i ex-pressiva basteixen un teixit de pàgines mirava l'espectacle. sense trair -un altre concepte impord'una extraordinària bellesa i mai l'essència de l'obra. Vam tant- intervenció de Sara substantivitat en un context semir una aproximació molt Mingardo en el paper de mancat de dramati~mc. d'agrair a l'esperit del comMissatgera o el cant més Haydn i el llibretista Gottpositor austríac, sense comobert de Francesc Ganigofried van Swicten fan un reponents esputis, ni en el sencon·egut pel procés dc creació sa, l'espectador agraia tot tit de l'absència ni en el de la del món tot prenent com a bavoluntat d'anar més enllà. I allò que tenia d'alenada viaixò es traduí en un discurs se ell'elat biblic. Però acabant talitzad ora. O, molt espenatural, brillant i a la fi un just en el moment previ al concialment, les magnifiq ues apurat sentit -insisteixo en flicte entre els dos primers és· intervencions dels cors, l'expressió- de la intel·ligènsers humans. Això comporta d'una gran consistència. cia. Un quadre de solistes d'uun context argumental falaCom així mateix va resultar na notable categoria tots ells guer, més procliu a l'elegia que gratificant, al marge de i el bon moment del cor, van al pathos dramàtic. L'obra l'estricte aspecte musical o ajudar-hi de manera molt detranscorre de manera plàcida. tenninant. canor, la fresca i deliciosa amb una gran riquesa cromà- Haydn en una bona versió liceística E Direcció creativa de Mas Un grup amb personalitat OBC. Alba Ventura, piano. Direcció: Salvador Mas. Casablancas, Rakhmàninov, Xostakóvitx. I:Auditori. 12 de gener de 2001. Concerts al Convent de Sant Agustí. Grup Haiku. RosaM. Fer. rer, soprano. Cèlia Goozàlez, flauta. David Sanz, guitarra.). Homs, R. W. Williams, F. J. López, f. Corigliano. M. Valls. Con. vent de Sant Agustí (Barcelona). 25 de gener de 2002 .. _per F.T.-B. _ incerament, caldria dedicar més ate!'lció a aqut;Stes agrupac1ons cambnstiques que mal¡p:at la modèstia són tanmateiX ambicioses, ja que són precisament les que fan la majoria de les estrenes d'obres noves i, alhora, les que ens permeten escoltar partitures injustament oblidades malgrat una qualitat inqüestionable. El ~up Haiku és un exemple d aquests conjunts que sembla treballar per profunda vocació i convicció en la difusió d'unes obres de sortida dificil i de les quals fan la lectura més acurada possible. La ser prano Rosa M. Ferrer J>?SSeeix una bella veu de considerable volum, té la valentia d'afrontar obres de dilicil acceptació i no s'espanta del risc que això comporta amb vista al seu èxit personal. També la flautista Cèlia Gonzàlez accepta aquest risc i interpreta amb suggerent expressivitat els penta~rames que ha analitzat prèviament sense estalviar hores de treball per trobar el sentit veritable i exposar-lo amb suggeridores coloracions instrumentals. Mercè Puy, la tercera integrant del grup Haiku, és una rapsoda de veu càlida i clara dicció que envolta el recital del text poètic d'una atmosfera màgi. ca. En aquesta ocasió Mercè S per F.T.-B. inccrament i sense prejudicis, vam seguir amb veritable interès i ens vam entusiasmar amb la versió, puntualment memoritzada, de la Simfonia núm. 5 op. 47 de Dmnri XostakóVltx que va oferir Salvador Mas en la seva actuació amb l'Orquestra Simfònica de Barcelona. Traducció que, ben certament hauria pogut estar signada per qualsevol de les grans batutes internacionals amb qualsevol d'aquells conjunts estel·lars que a vegades passen per la nostra ciutat sense cap altre propòsit que omplir una jornada de les seves gires per aquest món àvid de sensacionalísmcs i poc inclinat a escoltar veritable música ... En primer lloc, Salvador Mas, tant en Xostakóvitx, com en Ics obres de Casablancas i en la de Rakhmàninov, va tenir la virtut de fer sonar en tota la seva magnificència i com un veritable .. Stradivarius simfònic" el nostre r.rimer conjunt orquestra . Fusta, metall i corda amb l'afegit de la percussió van unir-se en una unitat admirablement equilibrada, a la vegada que deixava escoltar Cie cadascuna de les respectives veus la seva indestriable personalitat. La Cinquena Simfonia, com la seva Setena, són obres cabdals del catàleg de Xostakóvitx, ja que el com~ositor hi deixa que la seva anima, el seu pensament, s'expressi amb total llibertat prop d'uns drames que el colpeixen. En Ja Setena serà la CJUeltat d'una guerra motivada per l'afany dc dominar el món; en la Cinquena serà com una reacció de desen~any davant d'una societat 1 d'un poder que intenten sotmetre Ja seva llibertat d'expressió com S a artista, i ob1igar-lo a seguir unes normes purament polítiques del totalitarisme anorreador de la personalitat. Veritablement són moltes les vivències i reflexions que Xostakóvitx expressa per mitjà de Ja seva música, la qual, per la complexitat motivica o temàtica, resulta difícil de contrastar i exposar en un discurs coherent, àgil i contrastmt. I és aquí que Salvador Mas va mostrar la seva habilitat per no caure en el melodrama efectista i també per evitar l'accent altisonant del discurs sonor. Admirable va ésser la seva manera de cohesionar el text en un fluir d'emocions, en la disposició d'un joc entre tensió i contemplació d'un paisatge anímic d'inevitable sentit h"àgic quan hom el condemna abocat a la uniformitat a causa d'una política que pretén igualar el sentir d'un poble. Escoltar amb aquesta concepció la música de Xostakóvitx va constituir un privilegi i tota una lliçó interpretativa. Ben cert, Mas també va exposar amb indiscutible mestratge els imaginatius i acolorits artificis de la interessant partitura de Benet Casablancas i va acompanyar amb encert l'actuació d'Alba Ventura en les briUants i bellíssimes variacions que Rakhmàninov va compondre per a la seva Rapsò- dia sobre un tema de Paganini, una partitura en la qual l'accentuat mimetisme quant a gesticulació de la pianista, no va ésser suficient per conferir credibilitat a l'apassionament expressiu que dóna vida als seus virtuosístics pentagrames, tan iJ.Iustratius, d'altra banda, de la personalitat d'un compositor per escriure encara sorprenents formulacions sense sortir-se dels motlles tonals. Puy no va participar en el con. cert, però en canvi hi va actuar a títol de col·laborador, el ¡0: ve guitarrista David Sanz, un altre músic jove convençut d'a. questa línia que exigeix audàcia per trobar nous repertoris treballar-los í buscar-hi la se~ va veritable vocació creativa disposat sempre a integrar-s~ en concerts en què la nova música sigui programada, i tot defugint com és lògic, llocs comuns i llargament explotats. Per aquesta raó el concert va tenir una especial vibració de signe vital que captivà l'aten· ció de l'oient pel que tenia d'emoció humana. Soprano, flautista i guitar· rista van obrir el programa amb l'audició d'una obra hermètica i d'elevat registre vocal com és el cicle Mrs. Death de foaquim Homs, consti· tuït per quatre poemes de Sal· vador Espriu en què el com· positor amb auster lirisme contribueix a remarcar la re· flexió espriuana sobre la mort. Van seguir unes belles cançons de Vaughan Williams per a veu i flauta de contorns més ama· bles, per passar a continuació a sis interessants peces per a flauta i guitarra de F. J. López i seguir l'audició amb 7res cançons populars irlandeses per a veu i flauta de John Co· rigliano i acabar el concert amb una sòlida versió de les Nou cançons sefardites pera veu. flauta i guita"a de Ma· nue! Valls. ·····················································································-···················..··········- --...... Música de Pedrell a la XV Cicle de Música a la UB. Grup instrumental Renaixenç.. B. Lòpez (sop.), Escolania del Col·legi Sagrat Cor de Ban:eJo. na. Felip PedreU. Paranimf de la UB. 24 de gener de 2002. _ .eer R. BENITO _ a investigació musicològica catalana ha tingut en la seva relativa curta història grans noms que amb tenacitat ens van descobrint músiques si no desconegudes, potser amagades pel pas del temps i la sobrevaloració de musi~ues foranes. Amb motiu de I any en honor de l'arquitecte Puig i Cadafalch s'ha celebrat dins del XV Cicle de Música a la UB el concert que clausura les ce1ebracions dedicades a aquest deixeble del constructor de Palau de la Música escollint obres de diferents gèneres del L pare de la musicologia cat~· Jana, Felip Pedrell. Desp~s d'una breu i claririvident m· troducció del professor de la UB, F. Cortès, sobre les per· sonalitats i relació entre Pe· drell i Puig en el sentit de ser pioners als camps de Ja e~· ció i recuperació del patri· moni, va començar el gènere més lleuger, la música de saló, amb dos nocturns en la for· mació cambrística de violí, violoncel i piano i un últ~m per a piano solo de cla.ra tn· nuèocia alhambrista tnter· pretada amb gran encert_pcr I van Ruiz. Ellied catals 1'3 més enllà de la cançó JJ?PU· lar o de taverna barmomtt.a· Suggestiva programació ~ D· Temporada OBC. Orquestra Simfònica del Gran Teatre del Liceu. Rainer Küchl, violí. Dir.: Bertraod de Bílly. Wagner, Pfitz. oer, Beethoven. L'Auditori. 27 de gener de 2001. _eer F.T.-B. _ :on- :uaJ; I jo• un d'a. tdà· llis, 1se- iva, r-se mú- 1deco- 'ats. tva ?de leo- d'e- .taruna lbra stre De· 1S1i- SaJ. :lm· >me 1 re- iOr!. ;ons veu ma- ~ció er a opez 'l'res ~ses Co:ert ¡les e!U Ma- La Didone a Montpeller La col·laboració de l'Orquestra titular del Gran Teatre del Liceu en el cicle simfònic de l'Auditori, no solament va tenir èxit sinó que també va revelar veritable interès en interpretar al costat de la semlre admirada i ben difosa elena Simfonia de Beethoven, dues obres ben desconegudes per al públic actual: l'obertura Faust de Wagner i el Concert per aviolíi ortuestra de Hans Pfitzner. De a primera, podem dir que és una dcà~na on Wagner, al marge e a seva dependència estètica de la música de Beethoven, ja comeoça a donar senyals de la seva krsonalitat i mostra la seva abilitat per dotar la seva música d'atractiva coloració orquestral i convincent estiJ narratiu, dues qualitats que el compositor destacava amb veritable mestratge. Del complex i difícil Concert per a violí i orquestra, op. 4 ens va interessar el des plegament. És així, com Pfitznet· planteja el lògic contingut virtuosístic de manera que, evitant el pur lluïment instrumental, s'endinsa en una pro~le~?à~ca purament mustcal, ¡a stgut per crear diàlegs contrastants entre solista i orquestra, contraposicions rit- miques i tímbriques, i mitjançant una goderosa fantasia i admira Je audàcia per amalgamar idees d'acusada personalitat, crea un curs sonor de gran força expressiva no sempre fàcil de seguir ber l'oient. Fins a cert punt l'o rà fa la impressió d'ésser una mena de novel·la sonoritzada, on una munió de personatges no solament conviuen i evolucionen, sinó que també entren en conflicte en una lluita constant. Ben cert, el solista no ho té gens fàcil i amb tot el violinista Rainer Küchl va oferir una brillant versió d'aquesta obra ~ue, a més de poderosa i bel a sonoritat, exigeix imaginació i tremp fantasiós per donar-ne una puntual interpretació. Potser va ésser també en aquesta obra que el director titular de l'or~uestra del Liceu va trobar e seu punt dolç per destriar amb notable mestratge tot el material que estructura aquesta pàgina concertant força original del repertori violinístic. Entusiasme i també alegria de fer música van ésser les qualitats amb les quals Ja centúria simfònica del Liceu va afrontar la lectura de l'emblemàtica Setena Simfonia en la Major de Beethoven, i és, segurament, la maneta de trobar o d'identificar-se amb el contingut emocional de l'obra. ................................................................................................................................. Universitat de Barcelona ~ ata· >rés in¡e la :¡er- Peser tea- tri· aere ¡a]Ó, {or· olí, tim da amb més o menys encert d'aquí que el segon bloc deÍ C<?ncert fos dedicat a aquest g~nere amb tres composiCtons del cicle La Primavera amb text de F. Matheu i interpretades per la sorrano Begoña López de bel fraseig i gran expressivitat, acomranyada des del ~ano be catedràtic de Ja B, F. onastre! sempre atent no sols a seel' ~ant sinó a aportar emocto continguda d'aquestes obres. El concert va con~loure amb quatre obres dedtcades a l'escena amb textos de Balaguer i Verdaguer. ~n_un arreglament del mustcoleg F. Bonastre es va interpretar la "Cançó de l'Esteln d j" . bò~ orsera de caràcter stm he E s Pirineus. I amb tres peces singulars pensades re•r per a obres teatrals de caràcter ben distin,t com l'arcaïtzant "Himne a Venus" de Ja tragèdia Saffo, l'idil·li místic "Jesús als pecadors" de clara influència francesa i l'intermedi coral "Evohé" pertanyent al poema dramàtic La festa de Tibulus per a veus blanques recreant una bacanal romana es va tancar aquest concert fruit de l'esforç de la investigació i de l'aposta per ampliar des de la interpretació els conceptes de la música que es tenen del període de la Reinaxença catalana. Benvinguts siguin eis esforços nascuts de Ja Ü·lusió i el rigor científic, com també esperem futures interpretacions d'aquesta nova agrupació instrumental que porta el mateix nom Reinaxença. . La Didone de Francesca Cavalli. Ll&>;:t de Francesca Busen~llo. Les Talens ~ques. Cors de l' ra de Montpeller. Juamta Lasca~ro (O~ one). ~opi Lethipuu (Enea). lvan LudJow O~rba). Dtr. mustcal: Cgrtstophe Rousset. Dir. escènica: Eric Vtgner. Producció de l' pera de Lausana. Òpera de MontpeUer. Opéra Comédie (Montpeller). 20 de gener de 2002.. _Eet J. MALUQUER A questa és la darrera òpera programada per Henri Maier, actualment intendent de l'Òpera de Leipzig. A partir d'ara la programació ja és del nou di rector delegat, Christoph Seufer! e. La característica ha estat fins ara que Montpeller sempre ha fet una programació diferent. Així com en una sèrie d'altres òperes llroperes -Tolosa, Oviedo, Bi bao, Sabadell- es fan els titols de sempre, els que porten públic, a MontpeUer, tot omplint, han apostat sempre per la programació diferent: s'hi ha pogut veure, i ja fa temps, per exeÓJe, un Orfeo de Haydn o la enoveva de Schumann. Es va redescobrir de la mà de William Christie tot el repertori barroc de Charpenticr, Lully, Rarneau, l'escenificació esplèndida de les òdceres de Monteverdi pel tàn em Gilbert Deflo-Orlandi i Ja di recció musical de René }acobs. El Montsegur de Landowski, etc. I La Didone, una òpera de Pier Ft·anoesco Caletti -que va adoptar el cognom CavaJü en agraïment al seu protector, el magistrat Federico Cavalli- entra dintre dels paràmetres anunciats. Es tracta d'una de les primeres ò~eres del codaositor, molt ella -estrena a deu anys abans de La Calisto- i on en una harmonia constant, se serveix la història però amb pocs fragments musicals especialment destacats. És Ja història de la vídua Dido, fidel al seu marit mort, que manipulada per Venus, per garantir la bona rebuda a Enees, supervivent de Troia, s'enamora d'ell. Quan Mercuri li ordena que segueixi el seu camí cap a Itàlia, on ha de fundar un regne, l'abandona sense gaire raroblemes i Dido, en una bel a escena de desesperació, es queixa de la seva sort. Com sembla obligat per l'època. l'~ra hi posa un final feliç iferent de l'Eneida on s'inspira: Dido decideix conformar-se amb el seu etern pretendent Iarbes, vist l'amor que li demostra. Aquesta representació serveix per demostrar la vivaci- ¡;;¡ tat musical de Christophe ~ousset i els seus Ta1ens Lyn~ues -que estaran en resi ència a partir d'ara a l'ÒFïera de Montpeller- i la conirmació d'una soprano exceJ.Ient, la colombiana Juanita Lascarro, perfecta en les seves intervencions vocals i escèniques. També el tenor finlandès Topi Lethipuu i el baríton format a Anglaterra lvan Ludlow van cantar molt bé. L'escenografia i vestuari són per oblidat~ d'autèntica pobresa material i conceptual -el cor amb calçotets i samarretes de color, pures rebaixes del Printemps- però l'acció teatral és reeixida, amb unes escenes amoroses de Dido i Enees realment cinematogràfiques. Quan surti aquesta crònica s'haurà ref¡resentat ja el Pelléas et Mé isarzde de Debussy en una posada en escena de Yannis Kokkos i la direcció musical d'Armin fordan i, a primers de març es contrasta amb un Pel/eas y Melisanda de Vicente Pradal sobre textos de Pab1o Neruda. A l'abril hi ha una Madame Butte'fy i a partir del 25 d'abri Der fasager de Weill-Brecht pels solistes i cor de l'Òpera Junior d'aquella ciutat. Segueixen, pel maig, 7 representacions -a Montpeller és insòlit- de Don Giavanni. El 7 i 9 de juny l' Ubu Opera, adaptació musical de Vincent Bouchot, per acabar la tem porada el 27, 29 i 31 de juliol amb el Ri na/do de Handel dirigit ni més ni menys que per René Jacobs. ¡¡;¡- .5! .... a ;i' el' 209 <;! ::0. sa el @: ~ = .... El Cor Jove de l'Orfeó Català compleix quinze anys .... ...P..~~.L.~~--~-ç~.?.~~-?. Director de l'Orfeó Català ERA L'ABRIL DE 1986. A INICIATIVA DE L'ALESHORES DIRECTOR DE L'ORFEÓ CATALÀ, SlMON }OfiNSON, AL PALAU ES RECUPERAVA UNA TRADICIÓ QUE S'HAVIA INTERROMPUT FORÇA ANYS ABANS, LA DE TENIR CORS FILIALS AMB L' OBJECTIU DE FORMAR ELS FUTURS CANTAIRES DE L'ORFEÓ. Es CREAREN TRES CORS INFANTI LS DE DIVERSES EDATS I UN COR JUVENI L. LA DIRECCIÓ o' AQUEST COR JUVENlL FOU CONFIADA A QUI ENCARA AVUI N'ÉS LA TITULAR, CONXITA GARCIA. ls cantaires hi ingressaven a l'edat de IS anys. Amb el temps, però, els cantaires d'aquest cor van ana1· creixent i es veié la necessitat de dividir el grup en dos: el Cor Juvenil, amb edats compreses entre 15 i 18 anys, i el Cor Jove de l'Orfeó Català, amb cantaires a partir dels 18 anys d'edat. Aquesta remodelació va produir-se l'any 199 1, just quan l'Orfeó Català celebrava el centenari de la fundació. L'any 1999, la creació de l'Escola Coral va suposar un nou canvi en l'organigrama coral de la nostra institució. Els tTes cors infantils es reagrupaven en dos: els Petits de l'Orfeó Català, de 8 a lO anys d'edat, amb una funció d'iniciació a la música i al cant coral, i el Cor Infantil de l'Orfeó Català, de 10 a 16 anys d'edat. amb l'objectiu de fer concerts i dc proporcionar una formació vocal i musical completa als seus cantaires. Així mateix, el Cor Juvenil endarrerí l'edat d'ingrés als 16 anys i es fusionà amb el Cor Jove per constituir definitivament un únic grup. Per primera vegada s'establí també un límit d'edat per formar-ne part: 23 anys les noies i 25 els nois. Aquest límit, però, s'aplica amb flexibilitat per respectar necessitats i circumstàncies de detenninats cantaires que encara no poden comprometre's al ritme de compromisos dc l'Orfeó Català i també per mantenir un equilibri entre les diverses cordes. Fou també per raons d'equilibri numèric que la tardor de l'any 2000 es va crear el Cor de Noies de l'Orfeó Català. Aquest és un grup paral·lel al Cor Jove que permet resoldre la des- E proporció numèrica entre nois i noies cantaires en aquesta franja d'edat. alhora que enriqueix la nostTa oferta coral amb un repertori específic amplíssim. Una altra novetat que ha aportat al Cor Jove l'Escola Coral ha estat la incorporació de classes dc cant en l'activitat formativa dels cantaires. Les sopranos Mireia Bonet i Cristina Sebastian, les mezzosopranos Elisenda Arquimbau, Montserrat Bertral i Yordanka León i el baríton Esteve Gascón formen l'equip de professors que té cura d'aquestes classes. La presa de consciència dels cantaires de com n'és, d'important, tenir cura de la veu pròpia, respectar els seus processos de creixement i ajudar a alliberar-la és un dels objectius prioritaris de la nostra Escola Coral. Una conferència oferta per la cantant i doctora foniatra Cori Casanova el passat 14 de gener, va ser seguida amb gran interès pels cantaires del Cor Jove, els quals van poder enriquir els seus coneixements sobre la fisiologia de la veu, els processos de canvi, la higiene vocal i la importància d'una bona tècnica. L'activitat del Cor Jove en aquest any d'aniversari està sent intensa i variada. El passat més de juliol iniciaven la celebració del quinzè aniversari amb una estada de 4 dies a Las Palmas de Gran Canària, convidats per l'Orquesta Simfónica I sia de la Palma, per interpretar amb ells diverses obres del compositor canari Luis Cobiella dins del marc del Primer Festival de Teatre, Danza y Música lsla de la Palma. Durant la present temporada 200102, el Cor Jove ha fet concerts al Palau de la Música Catalana, a Òdena, a Tarragona i a Salou, on ha ofert un programa a cappe/la i amb acompanyament de piano integrat per obres com el Quarteta pastora/e i 11 carnevale de \lenezia de Rossini, el Beati quonmrl'ia d'Standford, l'O Magnum Mysterium de Victoria, l'Exulta te justi de Viadana o el Lord, for thy tender merey's sake de Farrant-Hilton. entre moltes alt~. La música catalana constitueix també una part important d'aquests repertoris. Durant molts anys, l'Olga Claret \a ser la pianista titular del Cor jove. o~ del setembre de 2001 ho és en josep Bufom. En la darrera edició del tradicional Concert de Sant Esteve, el Cor Jove va presentar, sota la batuta de la directora titular, Conxita Garcia, una composició d'un dels compositors anglesos oc· tu als més interpretats en el món coral internacional: el Gloria de John Rutter, una obra escrita per a cor mixt, orgue, grup de metaUs i percussió. ntre els projectes immedia~ dd Cor Jove, en destaquem la par· ticípació al cicle Concerts de Tarda al Palau, amb un programa dedicat als cors de sarsuela e: proper 22 d'abril. Els acompanyarà l'Orquestra Simfònica del VaUès i el• ditigirà Albert Argudo. Així matei.'interpretaran el Te Deum de Berlioz. juntament amb el Cor La Fuga i l'Or· questra Diaula sota la direcció d'Alfon; Reverté, els dies 7, 8 i 9 de maig ala basílica de Santa Maria del Mar de Bar· celona. Un intercanvi amb el Coro Jovcnde la Fundación Príncipe de Asturias d'~ viedo, que dirigeix José Angel Em~tl, es materialitzarà en una propern vm· guda d'aquest cor a Barcelona el proper 4 d'abril. El nostre Cor jove té pit· vist d'anar a Oviedo el proper mes de setembre, el cap de setmana dc la Mercè. Ben segur que aquesta ~xpe· riència musical i humana arrodomrala celebració d'aquest amversari. Per molts anys! E INICIACIÓ MUSICAL Conèixer i estim_ar la m_úsica mal ~ v~ ;to,poOC· )ral rter. rue, ls nostres dies, és una afirmació comunament admesa que, en la formació integral d' una persona, la música hi té -o hi hauria de tenir- un rang equivalent al d'altres matèries. Tanmateix, aquest principi -com a tal- ha costat prou que anelés en la consciència d'una societat - la nostra-, en què, de segles, la música ha estat vista de manera generalitzada com una opció docent i discent complementària. Si s'ha arribat on som és perquè ha fruitat la dedicació, teòrica i pràctica, de la llarga tradició pedagògica a Catalunya, seguida avui dia, amb criteris actuals, per instàncies diverses. Totes elles, amb un punt de partida coincident: conèixer -i, doncs, estimar- la música ha de començar des de la infantesa, de manera progressivament acordada a cada es- tadi temporal. Aquest és el Tema del mes que proposem als nostres lectors; un tema en el qual s'imbriquen conceptes propis de la psicologia (l'emoció, l'interès, la conducta, la percepció, l'evolució psicofisiològica, etc.) i la praxi concreta (les audicions estructurades amb propòsit docent, la pràctica coral, el sorgiment de possibles vocacions musical, etc.). Els dos vessants són tractats com escau: amb la transcripció de les opinions de persones qualificades dels mons docent, coral i organitzatiu i amb l'aportació tèorica de M. Carme Triadó, titular de la càtedra de psicologia evolutiva de la Universitat de Barcelona. El resultat és un aplec prou suggeridor perquè -aoo ho creiem- susciti l'interès de tots els qui estan interessats en aquest punt bàsic de la formació humana. Suscitar en1ocions, desvetllar interès de la pràctica coral, de la qual deriven múltiples guanys: educació de la veu i de l'oïda, sentit del ritme, musica/i. tat, respiració co"ecta, atenció, memòria, bon gust, vivèn. cies emotives, solidaritat col·lectiva, etcètera." EN EL PRIMER CONTACTE DELS MÉS JOVES AMB Una de les persones que té una experiència més com. EL MÓN DE LA MÚSICA N O NOMÉS INTERVEpleta en el camp de la direcció de cors infantils a casa nosNEN ELEMENTS ESTRICTAMENT ARTÍSTICS. tra és Enriqueta Anglada . Fa més de quaranta anys que MULTITUD DE FACTORS, DES DE LA PREDISP OSIva començar a treballar en aquest món, tot coincidint amb la creació del Secretariat de Corals Infantils de Catalu· CIÓ PERSONAL FINS A L'ENTORN FAMILIAR I nya (SCIC), l'entitat que, des de Bavors ençà, agrupa les SOCIAL, CONDICIONEN LA RESPOSTA INDIVIcorals infantils del país. La directora vigatana recorda que DUAL I COL·LECTIVA DELS INFANTS DAVANT "hem fet una feina substitutòria, perquè en aquell mo· DEL FET MUSICAL. ment aquest aspecte de la música no es considerava en absolut". I afegeix: "Però ara veig que a les escoles estre· balla molt, i també als conservatoris i fins i tot als audi· ap reacció no pot ser consfderada reeixida si toris, que programen aquest tipus de cicles especialitzats. no suscita emoció." Maria Angels Gabarró, exTot això, abans, era impensable." directora de l'Escola Oriol Marotrell, de corals infantils i professora de música, coneix bé les Enriqueta Anglada també és una defensora convençu· da dels beneficis de la introducció del cant dificultats i les satisfaccions que comcoral en la formació musical dels nens: porta el no sempre fàcil procés d'en"Considero que és un sistema esp/èn· senyament de la música als més pe- ~ "No HI HA CAP did, tot i que no és un camp ampli, tits. Amb ella, parlem sobre la imsinó un complement." I, coincidint plantació d'aquesta disciplina a les LLENGUA QUE S' APRENMaria Àngels Gabarró, creu que amb escoles de primària i comentem l'eGUI A LLEGIR AMB UNA "la coral, a més, té altres avantatges a xistència dels cicles de concerts per HORA DE DEDICACIÓ A més de l'estrictament musical: desen· a nens i joves que es duen a terme a LA SETMANA." volupen la sensibilitat, aprenen a fre· les diverses sales de concerts barceballar en equip, se'ls dóna una discí· lonines. "Aquestes activitats enri- ~~~~~~~~~~~~y~ queixen la formació a les escoles", plina i suposa una millora somàtica. Ajuda en molts aspectes de la vida iw· ens diu. És un fet que la manera d'enmana i és una cosa molt integradora". senyar música ha canviat molt, especialment des de la implantació de la LOGSE. Però l'espai que li reserven a fa setze anys que milers de nens omplen cada tem· els plans d'estudis encara és insuficient: "No hi ha cap porada la sala de concerts del Palau de la Música per llengua que s'aprengui a llegir amb una hora de dediassistir als espectacles del cicle Les Escoles al Palau. cació a la setmana.'' Gabarró creu que "l'èxit en el desvefllament de la sensibilitat musical no està subjecta, Els concerts, concebuts expressament per a ells, te· estrictament, a una programació, sinó a la forma com nen lloc en dies feiners i en horari matinat i la iniciativa són presentades les obres. Per tant, cal vetllar per com gaudeix de molt bona salut. "Quan va començar aquest se suscita i es condueix el desenvolupament de l'interès cicle", ens explica Eulàlia Antonés, responsable de l'or· dels infants i dels joves perquè els faci desitjar escoltar ganització del cicle, "a l'escola hi havia el BUP, amb una una obra concreta i, alhora, hi trobin gaudi estètic, preassignatura de música de dues hores setmanals i un con· misses imprescindibles per continuar en el progrés dels tingut bastant sòlid. Però aquest contingut es feia molt seus coneixements musicals". Alhora, subratlla Gateòricament i no hi havia la pràctica de fer audicions en barró, ''l'especialista hi té un paper importantíssim". directe. Quan vam muntar aquests concerts, els profes· Una d'aquestes especialistes és Eulàlia Antonés, disors ens ho van agrair moltíssim perquè els donava uns rectora de l'escola de música Diau1a de Barcelona, perecursos enormes". Els diversos tipus d'espectacles, que dagoga i responsable de la programació del cicle Les en principi anaven destinats a nois i noies de catorze~ Escoles al Palau. Antonés recorda que "fa molts anys, setze anys, es van anar ampliant a poc a poc fins aam· la música s'ensenyava d'una altra manera, amb mol. bar a les franges actuals, entre tres i setze anys. ta voluntat i insistint-hi molt". Però, segons eUa, "la L'organització de tot aquest engranatge comporta, lo· música no està feta per escoltar. sinó per gaudir. Per gicament, una feina considerable de preparació i de pro· tant, la formació en teoria musical ha de venir després ducció. Una tasca que comença en el mateix moment en del gaudi personal cert. Mai a L'inrevés». què s'elabora la programació. Maria Àngels Gabarró, que "Escoltar mtísica és només una manera de la vivènporta sovint els seus alumnes al Palau, creu que "és con· cia de la música, no pas el tot de la formació musical", dició bàsica de qualsevol programació que se sustenti en ens diu Gabarró. I continua: "En aquesta educació, res la coneixença aprofundida dels trets bàsics de cada e~a( no substitueix la interpretació musical per mitjà del i dels principis pedagògics que hi han de ser aplicats. A1~1 cant, perquè l'instrument vocal amb què exercir-lo és doncs, ha de tenir en compte les característiques evolutl· inherent a la persona. D'aquí l'extrema importància ves dels receptors, els seus possibles coneixements mu· per ALBERT TO~NS C J tisada segons quin sigui el nivell sociocultural familiar", diu Maria Àngels Gabarró. Més concretament, Eulàlia Antonés distingeix entre dues franges d'edat molt clares. "D'una banda, explica, ''els nens de tres a dotze anys, que ho reben fantàsticament bé. Els més petits queden absolutament embadalits. Sabem que els passen coses per dins, però no es belluguen pas, es queden escoltant, com quan la mare els explica un conte. Quan són una mica més grandets, de vegades, els veus incorporats a la cadira i picant de mans -potser, fins i tot, massa-. Això vol dir que hi ha una necessitat de participar, de ficar-se dins de l'espectacle. Nosaltres no volem que l'actitud al Palau sigui dolenta en el sentit de portar-se malament, però tampoc no volem petits estaquirots a la cadira que no es belluguin. Si les reaccions estan controlades, no hi veiem cap mena de problema." n canvi", continua, "a partir de dotze i fins a setze anys ja hi ha actituds personals, de grup, sicals previs i també el currículum vigent". Aquests cricerts rebutjos que són normals eu aquesta edat teris són justament els que Eulàlia Antonés considera a -tot el que tingui a veure amb la imatge de la l'hora d'idear els espectacles: "Mirem quines són les nevida de l'adult provoca rebuig-, malgrat que escolten cessitats de cada franja d'edat. Busquem temes bàsics de i que estem segurs que no els desagrada. Però les actil'educació musical a l'escola -per exemple, la cançó potuds externes no responen a les internes: sabem que pular catalana, perquè és la música que molts nois gaudeixen d'un determinat els nens poden sentir a casa, o la dantipus de música, però la societat-el sa, com a relació i coordinació del cos seu entorn- no permet segons quiamb la música-, i a partir d'aquí elanes respostes. De totes maneres, " CAL CREAR MELÒborem els diversos programes. Cada quan parlem amb els mestres, MANS AMB UN ALT NIuna de les cançons que semblen simveiem que els alumnes després, a plement espectacle és pur contingut obVELL MUSICAL, CREAR classe, sí que són capaços d'exjectiu musical. " pressar i de comentar, i la resposta UNS MÍNI MS DE CONLa mateixa meticulositat amb què es és molt positiva. La prova és que VIVÈNCIA AMB LA prepara la programació s'aplica a l'houn any rere l'altre tenim ple. Si no ra de seleccionar els artistes. "Tots els MÚSICA" ... fos així, els mestres no s'atrevirien espectacles del programa són producpas a portar-los, perquè a aquesta cions pròpies. jo busco tot l'equip de edat, certament, és diftcil". gent -intèrprets, coreògrafs, ballarins-. El resultat de tanta feina feta és que Aquesta gent ja sap on va i normalment estan molt rela"abans, anar a un concert amb una criatura era imcionats amb el món de la pedagogia; per tant, trepitgen pensable. I ara, no només poden anar a un concert, un te"eny que coneixen", ens explica Eulàlia Antonés. sinó que poden distingir entre la fusta i la corda i la Però l'assistència dels nens al Palau és només una peveu i el metall, de manera que ho veuen d'una manetita part de tot un procés d'assimilació del fet musical: ra tangible", diu Eruiqueta Anglada, que hi afegeix: "Fem un seminari anterior en el qual expliquem els es"S'ha avançat molt en aquest aspecte, i ho trobo fantàspectacles i donem material per treballar a l'escola. Molts tic. fo sóc optimista perquè veig que ara la canalla té alumnes, quan vénen, ja coneixen algunes obres i les han molts mitjans per entrar més directament en contacte treballades. l després, a l'escola, tenen recursos per poamb la música. " der continuar-ho fent. Si la música està ben treballada Malgrat això, els objectius que es marca Eulàlia Ana l'escola, es crearà afició, podrem tenir melòmans. " tonés encara van més enllà: "Hem de fer melòmans També és cert que, com diu Antonés, el sol fet de visitar amb un alt nivell musical, crear uns mínims de conespai emblemàtic del Palau de la Música ja és significavivència amb la música que crec que en altres paisos tiU: "Hi ha molts nois que és la primera vegada que hi d'Europa ja han aconseguit. Hem de despertar voca~~~nen, i això pensem que té un valor afegit a la part mucions noves, que la gent aprengui a escoltar i tingui caSical". pacitat de ser crítica." E ;:u· !ml ns: ~- ¡li. mt ¡ue sa ?11· ~e- ca. ili· m· :lef 3U. te· iva est r· 110 ·n· olt e11 es· I: L a satisfacció és la nota dominant en totes les parts implicades en l'organització d'aquests concerts. "La valoració del Palau és molt bona", continua explicant-nos la programadora. "Portem setze tem- P?rades; per tant, les coses funcionen. Vam començar am.b SIS co~c~rts i ara en fem vuitanta. No es pot dir res millor qu~ a1xo. La demanda és brutal: aquest any han quedat vu1ta~ta mil alumnes sense poder-hi entrar, i n'han entrat crnquanta mil." Pel q~e fa a la resposta dels alumnes, "evidentment, cada franJa d'edat reacciona d'un mode similar, reacció ma- En aquest sentit, Maria Angels Gabarró parla en termes més generals, ja que, segons la seva opinió, "allò important és, tot simplement, que els infants i joves aprenguin a estimar la música: conèixer-la, respectar-la, conrear-la; La resta -descobrir vocacions-, si ha de venir, ja vindrà ... ". Al capdavall, com diu Antonés, "com més coses puguin saber, més podran gaudir. I una persona que és capaç de gaudir amb La música i de tenir-hi una molt bona relació no només és més culta, sinó que és possible que sigui una persona socialment més tractable, molt oberta a tot, que tingui ganes de compartir i vulgui participar en altres coses de la societat". Apte per a tots els públics ~r PEP GORGORI LES AUDICIONS PER ALS MÉS PETITS s'ELABOREN AMB MOLTA CURA, TENINT SEMPRE PRESENT UN OBJECTIU FONAMENTAL: FER MÉS ACCESSIBLES ELS CONCERTS I DESPERTAR LA CURIOSITAT PEL MÓN DE LA MÚSICA, SENSE PERDRE DE VISTA LA QUALITAT QUE S'EXIGEIX QUAN S'ORGANITZEN CICL:E!S "PER A ADULTS". L'ELECCIÓ DE L' ARGUMENT O EL TEMA CENTRAL DE CADA CONCERT, LA SELECCIÓ DELS MÚSICS QUE HI HAN DE PARTlCJPAR I ELS MATERIALS PEDAGÒGICS ESPECÍFICS SÓN ELEMENTS BÀSICS PER ACONSEGUIR -COSA CERTAMENT DIFÍCIL- QUE ELS NENS I LES NENES ESTIGUiN ATENTS DURANT GAIREBÉ UNA HORA SEGUIDA. L'EXPERIÈNCIA DEMOSTRA QUE AIXÒ ÉS POSSIBLE. quest art, permetre descobrir-la com a goig". La idea. al capdavall, no és gaire lluny de les super· uall vénen nens a sentir assajos de l'orproduccions de Hollywood, que fa temps que saben com deixar els nens clavats a la butaca cada Nadal. "Si questra, entren i queden impactats per la sala, pel so de l'orquestra ... Però de seguivas al cinema i 110 ets especialista en cinema, ¿pots se· da veus que un minut o dos més tard, soguir bé w1a pel·lícula? I si no ets especialista en mú· bretot st és una obra clàssica, comencen a parlar, sica i vas a un collcert... , ¿segueixes bé el concert?" A partir de preguntes com aquesta, el servei educatiu de perquè han agafat el compàs, la sonoritat i La tonalitat, i els comença a sernblar tot igual, perquè no l'Auditoti, amb l'Assumpció Malaganiga al capdavant. es planteja quina és la millor manera de fer anibar la tenen prou coneixements per captar tots els elemúsica a un públic poc habituat als con· ments." Per a Ja directora del servei educatiu de l'Auditori, Assumpció certs clàssics, i que necessita una mi· ca d'ajut per seguir millor el fil d'allò Malagarriga, aquest és el gran repque passa a l'escenari. La premissa te que han d'afrontar aquells qui ELS PEDAGOGS DESvolen fer de la música un bon enés aplicable a públics molt hetero· TAQUEN EL PAPER DELS treteniment per als petits, i els no genis, però de moment, les majors PARES A t'HORA DE DEStan petits, que tot just comencen quotes de creativitat a l'hora de re· PERTAR EL GUST PER LA a apropar-se a les sales de concerts. pensar el protocol dels concerts s'a· MÚSICA ENTRE La qüestió és trobar la manera de pliquen a les audicions per a infants ELS JOVES. fer-los més atractiva Ja música. i joves. Potser és difícil assolir èxits "Per això busquem molt el factor com el de Han·y Porter a les sales de sorpresa, per fer que calgui escoltar concerts, però la vetitat és que de vocontínuament, i alhora evitar que elements extraluntat no en manca. "Quan comences a estructurar musicals cridill massa l'atenció." concerts infantils observes quina gent va a concem. Des del món acadèmic, la professora de didàctica quina 110 hi va, què en pensa la gent que no està acos· de la música de la Universitat Autònoma de Barcetu mada a anar-hi... El que ens plantegem són altres lona Assumpta Valls recorda que "no es pot entenmaneres d'estructurar els concerts, sense baixar gens dre un aprenentatge de La música sense la vivèllla qualitat de la interpretació, però que les dinàmiques cia, i assistir a un concert en directe és una part molt siguin diferents", explica Malagarriga. important d'aquesta vivència". Per això, l'existència d'audicions pensades expressament per a un púent una ullada als programes dels concerts in· blic infantil i juvenil s'ha de veure com un pas més fantils de l'Auditmi, sobta veure com en alguns en la formació de les sensibilitats musicals que, d'acaso~ s'ofereix la po,ssi~ilitat que par~s i m.a~s quí a uns anys, ompliran (o hauden d'omplir) els auamb mfants de nomes srs mesos pugum assrsnr· ditoris, amb un bon nivell de preparació com a oients. hi. 1 és que "Els nens petits tenen una capacitat d'au· De fet, això ja és un gran pas, i està d'acord amb les dició molt alta, i L'únic que cal és fer-los els concerts a pretensions de les assignatures que s'imparteixen a mida", segons l'Assumpció Malaganiga, que a més ob· l'escola. La cantant i pedagoga Carme Valls ho reserva: "quan naixem, fins als tres anys, aprenem tol sumeix explicant que "a l'escola no es pot pretendre un llenguatge només escoltant!" formar professionals de la música, però sí donar uns Fins i tot sembla que la xifra de sis mesos és un for· coneixements bàsics, els necessaris per gaudir d'amalisme, perquè, si escoltem I' Assumpta Valls, ens ex· Q F PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA DILLUNS, 11 Dl MARÇ DEL2002 7:08 MATINAl . MUsiCa per començar el dl3 presentada per Joan vrves. Recull d'obn:s breus IncloU butlletins infonnatJUs 1 agendes musicalS g;OO sUTI.I.fTi DE NOTICIES 9:06 MAllNAl a GRAN REPERTORI PIAZZOLLA: ·Les quatres estacions· arranjament per a guitarra d'Agustrn eanevaro. Jad Azkoul, guitarra (17m). MOLTER: Concert n. 2 per a trompeta i cordes en Re M. Wynton Marsalls, trompeta. Orquestra de Cambra Anglesa.Dir.: Raymond Leppard. (13m). MENDELSSOHN: Himne "HOr meln Bitten" Julla Haman, mezzo·soprano. Cor de Cambra d'Stuttgart. Ensemble'76 d'Stungart.Dlr.: Frieder Bernius. (10m). FOSCARINI: Toccata per la E. Roll Uslevand. Ensemble Kapsberger. (1m) 10'00 AGENDA MU~ICAl 10:03 CAPSADE MUSICA GEMINIANI Concerto grosso, op. 3 n. 4. I Muslci. (6m}. BRAHMS: Serenata JM!r a orquestra n. 1, op.11. ~; ~: A de r;t, la n· ,¡. Orquostnl Simfònica de Viena. Dir : Gary Ber11ní. (44m). TURINA Trio amb piano n. 2. op. 76. Trio Beaux Arts. (15m). HAYDN: Stabat Mater, Hob. XX bis. Barbala Bonney. Elisabeth von Magnus. tlert>ert UpJM~rt Alastair MUes. Cor Amokl Scllónberg. Concentus Musicus V'~ena.Dir.: Nikolaus Harnoncourt. (59m}. ALBENIZ: 2 peces per a guitarra John Wilfiams, guitarra. (11m). ARENSKI: Variacions sobre un tema de Txaikovski, op. 35a Orquestra Simfònica de Londres.Oir.: John Barbtrolli. (15m) BELUNI: ·casta Diva", ~ria de l'acte pomer de l'òpera Norma. Maria Callas. Cors I Orquestra del Teatre de la Scala de Mil~. Oir.: Tuli lo Serafin. (6m). SPOHR: Faust. obertura. Orquestra Simfònica de la Radio de Berlln.Oir.: Christlan FrOhllch. (6m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats dls<:oglifiques aparegudes al mercat, a tàrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGR.ALS la musica orquestral de Bé la Bartok. Concert per aplano I orquestra, n. 2. Maurizio Pollini, piano. Orquestra Simfoolca de X'itago.Dir.: Claudlo Ahbado. (28m). Cançons camperoles hongareses, Sz 100. ()¡questra Simfònica de Budapest Oir.: AOOrts Ugeu (1Om) BOC08668 15.01J BUTU.ETf DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAl 15:10 AFONS LA NOVA MUSICA. L'espai tem~Uc de Catalunya Música presentat per Eul~lla Benrto. SCHULHOFF· Cinc peces per a quartet de cor!la. OUartet Hagen. (14m). ULLMANN: Sonata per a plano n. 7. Gregor Welchert. (23m). HMS: Scherzo triste, op. s. Orquestra Filharmònica de Brno.Dir.: lsraet Ylnon. (9m). 16:00 AFONS lES VERSIONS DE REFER~NCIA. L'espai lfmàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Ben~o. DVORAK: Concert per a violoncel 1 orquestra, op. 104. Gaspar cassadó. Orquestra Alhannòníca de Bertrn.Dir.: Hans Schmídt-lsserstedt. (37m) DEBUSSY· Sonata per a víoloncel i piano en rem. Gaspar Cassadó, víoloncel. G. von Mendelssohn Gordigiani, piano. (11m). CASSAOÓ; Requiebros. Gaspar cassadó, Violoncel. Gérald Moore. piano. (Sm). 17:00 lA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de tes peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d.e d'Olga cardús. 19:00 MUSICAANTIGA MORALES: Officium Defunctorum. La Capella Reial de Catalunya. Hespàrion XX.Dir.: Jordi Savall. (27m). CABEZON: Dues diferències. José Miguel Moreno, vihuela. (8m). MORALES: "Kyrle, Gloria, Sanctus, Agnus Del, de la Missa Vulnerasti cor meum. Orquestra del RenaixementDir.: Richard Cheetham. (21m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAl 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. DVORAK: "Allegro ma non tanto•, ler moviment del Quintet amb piano op. 81. Quartet Takacs. Andreas Haefliger. piano. (14m). HEVMANNIGILBERT: "Liebling, meln Herztasst dlch grüssen· (Amor, el meu cor et saluda) de la pel.lfcula "Ets tres de la gasolinera• Arranjament d'Emil Gerhardt. The Klng's Singers. Emil Gerhardt, piano. (3m). VERDI: Obertura de l'òpera •¡ vespri slclllanl". Orquestra Simfònica de Londres.Oir.: Claudio Abbado. (9m). BOU: "Pescadors bons catalans·. sardana. Cobla Principal de la Bisbal. (4m). RAVEL: Sonatina. MarthaArgerlch, piano. (11m). VIVALOI; Concert per a violoncel en re m, RV 407. Chrlstine Busch. vloH. Roel Dlettlens, violoncel. Rlchter Van dar Meer, violoncel 11. Ensemble Exploratlons.Dir.: Roet Oleltlens. (10m). RAKSIN, 0.: "Laura•. Joe lovano, saxo. Mulgrew Miller, piano. (Sm). BORODIN: En les estepes de l'Àsia Central. Orquestra Filharmònica de Berlín.Dir.: Ferenc Fricsay. (Gm). BEETHOVEN: Minuet del septet, op. 20. Membres del Nou Octet de Viena. (3m). TURINA: HomenaJe a Navarra, 3a peça del "Ciclo plateresca·, op.102. Manuel Guillén, víoll. luis Rego, piano. (6m). MOZART: Tercer movíment det concert per a plano n. 17. KV 453. Maria Joao Pires, plano. Orquestra de cambra d'Europa.Dir.: Claudio Abbado. (7m). UMEBAYASHI: Tema de Yumep, inclòs a la banda sonora del film "fn the moood for love• (Deseando amar). (3m). PUCCINI: ·senza mamma" de Suor Angelica. Kirl Te Kanawa. Orquestra Simfònica de Londres.Dir.: Myung·Whun Chung, (5m). SAINT·SAENS: "El rossinyol l la rosa•, vocallse de "Parysatis". Edita Gruberova. soprano. Orqueslra Simfònica de Tòquio.Dir.: Friedrlch Halder (6m). 22:00 AGENDA MUSICAl 22:04 ELS CONCERTS OE CATALUNYA MÚSICA TEMPORADA DE L'OSC. Presentació: Alfred Celaya. DVORAK: En el reialme de la natura. op. 91. O'INDY: Simfonia per a orquestra i piano sobre un cant muntanyenc francès. op. 25. COPLAND: Appalachlan Spnng, surte. DEBUSSY: El mar. Gerhard Oppitz. piano. Orquestra Simfònica de Barcelona i Naciorlal de catalunya. Dir.: Joroe Mester. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 15 de març del 2002 a l'Auditori de Barcelona. CONCERT DE LA NATURA. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetici~ dels últims programes 0:30 MUSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat. 1:30 CICLE DE l!ED Emès divendres passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 19 DE MARÇ DE.L 2002 7:08 MATINAl Música per començar el dia presentada per Joan 'fiVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius I agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI CARULLI: Concert per a guitarra I corda en La M. Par Paullkovlcs, guitarra. Budapest Strlng.Olr.: Béla Bêntalvl. (17m). HOLST: Ava Maria Cor Voci Nobili Dir.: Maria Gamborg (Sm) ROSSINI: Obertura de l'òpera "Semtramls". Orquestra Simfònica de londres. Oir.. Claudio Abbado. (12m). BlANCAFORT "Cançó de l'amor primera·. Ana !barra, soprano. Rubén Fernêndez. plano. (4m). MORALES: "Parce mlhi dOmine•, del Officium defunctorum. Jan Garbarek. saxo. The Hilhard Ensemble. (7m). 10:00 AGENDA MUSICAl 10:03 CAPSA DE MÚSICA GUERE: Concert per a soprano coloratura i orquestra. op. 82. Natalie Dessay, soprano. Orquestra Simfònica de Ber!ln.Dir.: Michael Schonwandt. (15m}. MOZART: Simfonia n. 35, KV 385 "Haffner". Orquestra del Reial Concertgebouw.Dir.: Nikolaus Hamoncourt. (23m). RAKHMANINOV: Vocallse. Op. 34 n 14. Orquestra de Filadèlfia. Dir.: Eugene Ormandy. (6m). BRITIEN: Sant Nicolau, cantata Op. 42. Anthony RolfeJohnson, tenor. Corydon Slngers. Orquestra de Camba Anglesa.Dlr.: Matthew Best. (SOm). CHERUBINI: Marxa religiosa. Orquestra Philarmonia. Dir.. Riccardo Muti.(Gm). BEETHOVEN. Sonata per a plano n. 29, op 106 "Hammerklavier". Alfred Brendel, piano. (45m). LINDBERG: Dels grans boscos. Orquestra Alhannònica d'Estocolm.Dir.. Stig Westerbero. (15m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRAlS la musica orquestral de Béla Bartok. Música per a corda, percussió i celesta. Orqueslra del Festival de Budapest.Dir.: lvan Ascher. (30m). 15:00 BUTllETf DE NOTICIES 15:114 AGENDA MUSICAl 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Bemto. JOAN SANMARTI 16:00 A FONS L'ÒPERA, L'OPERETA I lA SARSUELA. l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eu!èlla Benito. BROTONS: Fragments de l'opereta per a cor, solistes i orquestra "Abans del silenci" Polifònica de Granollers. Orquestra Simfònica del Vallès.Dir.: Salvador Brotons I Agustí VIdal. (60m). 17:00 lA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d.e d'Olga cardús 19:00 MUSICA DE CAMBRA PROKOFIEV Sonata per a violí i plano n. 1. op. 80. Gabriel Arcangel. Michel Wagemans. (30m). XOSTAKOVIlX: Quartet de corda n. 4, op. 83. Quartet Xostakovitx. (25~. 20:00 BUTllETI DE NO CIES 20:114 AGENDA MUSICAl 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. WAGNER: "Die sellge MorgentraumDeutweise...Se!lg wle die Sonne·, quintet de l'òpera "Els mestres cantaires de Nürnberg". Hannetore Bode, Eva. Julla Hamarl, Magdalena. Adolf Dallapozza, avid. René Kollo, Walther. Norman Balley, Hans Sachs. Orquestra Filharmònica de Vlena.Olr.: Gaorg Solti. (5m). BRAHMS: !ntennezzi. op.117 Radu Lupu, piano. (17m). BACARISSE: Primer moviment ( "AIIegro·Entrada") del Concertino per a guitarra i orquestra, op. 72. Narcisa Yepes. guitarra. Orquestra Filharmònica d'Espanya.Oir: R. Frühbeck de Burgos. (Sm). BACH/MOSCA/CAMP: caprfccio sopra la lontananza del suo fratello di!ettlsslmo. BWV992. Ludovica Mosca. piano. Manel Camp, plano. (9m). FAllA Balada de Mallorca. Maria Gil, soprano. Cor de cambra del Palau de ta Música catalana.mr.: Jordi casas. (Sm). BASil: El Puig del castellet, sardana. Cobla Selvatana Dir.· Jesús Santaliestra (Sm). PIAZZDllA: "Adlós Nonino·, tango rapsòdia, orquestració de tuls Bacalov. tuls Bacaiov, plano. Héctor..UIIses Passarella. bandoneó. Orquestra de l'Acadèmia Nacional de Santa GecOia. (Bm). PERGOLESI: Salve Regina en do m Claudia Schubert. Cor de Cambra de Praga. Orquestra de Cambra de Stuttgart.Dlr.: Martin Sleghart. (11m). WEILL. Obertura de "The Sitver Lake". London Slnfonietta.Dir.: Markus Stenz. (3m). TRADICIONAL MARROC: "Fangara Gangarlé". Maalem Sl Mohamed Chaouqi. (3m). lENNON/McCARTNEY: "When l'm sixty· four". "Michene·. "Yesterday". Klng'singers a cappella. Cincinnati Pops. (10m). ... ;¡ ......=- ¡;;..!!! a ;;r 209 ...~ e:¡::;· a !à. !!. ¡;;;¡ '"'" .,.. = 1 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Q ¡;;- -....= ~ e =· ;¡· 209 ~ ::::1. .., ¡;;- ~ ~ ¡¡;¡ ¡;¡¡¡;;;" ¡¡¡¡ 2 STRAUSS. 0.: "Jede Frau hal1rgendelne Sehnsucht" (Cada dona té un desig secret) Felicdy lott. soprano. Graham Johnson. piano. (4m). AUSTINISIDERS: "Siow walk". Bill Ooggett. orgue. Elvln Shepard, saxo. Billy Butler i Lamar McDamels, guitarres. Al Lucas. barx. Emmeli Spencer, bateria. (4m). SCHUBERT: "Nacht und Tràume• (Nit I somnis), D. 827 Vessellna Kasarova, mezzosoprano. Frledrich Halder. plano. (3m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ElS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. HAYON: Missa SaneU Nlcolal en Sol M, Hob XXII: Sper a 4. MENDELSSOHN: Ave Maria op. 23/2 per a tenor, cor i grup instrumental. Non Nobls Oomlne (Psalm 11 , op. 31 ). per a sor,rano, tenor, baix i orquestra. Wle der h rsch schrelt (Psalm 42, op. 42), per a soprano, cor I orquestra. Ruth Rosique, soprano. Marlsa Marlins. meno. Lambert Climent. tenor Pau Bordas, baix. Escolania de Montserrat Orquestra Ciutat de Granada. Oir. Manel Valdlvleso. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dta 4 de desembre del 2001 al l'Auditori de Comellt CONCERTS FUNDACIÓ CAIXA OE CATALUNYA 2001. (70m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya PROGRAMACIÓ Dl Nn Repetició dels últims programes 0:30 A LA MANERA DE.... Un convidat ens proposa I comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan Vives.Repeticló del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:1 Oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00) DIMECRU, 20 Dl MARÇ DR2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI CAZZATI: Caprlcc1o sopra sette note. Sanatori de la Grolosa Marea. (9m). SATIE: La bella excèntrica. Orquestra de Concerts lamoureux.Olr.: Yutaka Sado. (10m). MOZART: Quartet de corda, K.428. Ouartet Hagen. (27m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA OE MÚSICA HANDEL: Concerto grosso op. s n. 1o. Academy ol St. Martln·ln·the-Fields.Oir.: lona Brown. (14m). VERDI: "Liblam ni' lleti calle!", "Godlam...la tana", "Un di fellce", "Ebben? Che dlavol Fate", de l'òpera La Travlata. Giuseppe di Stetano. Maria caJlas. Torpolero. Cor i Orquestra del Palau de Belles Arts.Oir.: Umberto Mugnai. (11m). MAHLER: Sim1onia n. 4. Juliane Banse, soprano. Orquestra de Cleveland.DIL: Pierre Boulez. (54m). SCARLAm, D.: Sonat! K 206. Murray Perahia, piano. (Sm). HOLST: Doble concert per a dos violins i petita orquestra. op. 49. Andrew Watkinson. Nichotas Ward. City ol London Sinfonla.Oir.: Richard Hickox. (15m). BRAHMS: Ouartet amb piano n. 1, op. 25. Tamas vasary. Thomas Brandis. Wolfram Christ. Ottomar BorwitzkY. (39m). LISZT: Orpheus, poema simfònic. Orquestra RlharmOnica de Berlfn.Olr.: Zubln Mehta. (11 m). SALI ERI, F.: Simfonía en Sl b M "La tempesta di mare". I Sollsti Veneti.Oir.: Claudio Sclmooe. (10m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al men:at. a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral de Béla Bartolt Concert per a violf i orquestra n. 2, Sz. 112. Gil Shaham, violí. Orquestra Simfònica de Xicago.Oir.: Pierre Boulez. (41m). 15:00 BUTUETÍ DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA, ARA. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. CHOPIN: Concert per a plano i orquestra n.1,op.11. Cristina Casale, piano. Orquestra Simfònica del Vallès.Dir.: Alfons Revertê Casas. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 11 d'octubre del 2000, al Palau de la Música Catalana. EL PRIMER PALAU (V TEMPORADA). (40m}. CANÇONER DEL DUC DE CALÀBRIA.: Que todos se passan en llores. tn Canto. (4m). 16:00 A FONS LA MÚSICA RELIGIOSA. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. BACH: "Erbarme dich", ària de la Passió segons Sant Mateu. Andreas Scholl, contratenor. Colleglum Vocale.Dlr.: Phílippe Herreweghe. (7m). HAYDN: Les 7 últimes paraules de Crist a la creu Yannick le Gaillard, pianoforte. (49m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA CORAL HÀNDEL: Te Oeum d'U1recht, HWV 278. Felicity Palmer, soprano. Mariana Upovsek, contralt. Philip Langridge, tenor. Kurt Equiluz, Thomas Moser, tenors. Ludwig Baumann, baix. Cor Amold Schònberg. Concentus muslcus de Vlena.Dir.: Nikolaus BRITIEN: Missa Brevis. op. 63. Solistes vocals. King's Colle¡¡e Cholr, Cambridge. fan Hare, orgue.Dir.: David Willcocks. (11m). TAKEMITSU: Tres cançons per a cor mixt. Shln·Yu Kal Cholr.Oir.: Shin Sekiya. (Sm). MONTEVEROI: Laudate pueri (secondo) a 5. (Salm de "Selva Morale e Sprfrltuale"). Taverner Consort, Taverner Players 1 Taverner Choir.Dir.: Andrew Parrott. (Sm). TIPPffi: Music. Chrlst Church Cathedra! Cholr. Martln Jones, piano.Oir.: Stephen Darllnaton. (3m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Cetaya TXAIKOVSKI: Serenata melangiosa. op.2S Le11a Josefowlcz. violi Orquestra Simfònica de Montréai.Dir.: Charles DutOII. (9m). TSITSANISIXARHAKOS "Princesa del meu cor" Agnés Battsa, mezzo·soprano. Orquestra Experimental d'Atenes.Oir.: Stavros Xarhakos (4m). BRimN Preludi i fuga per a divuit instruments de corda, op. 29. Orquestra de Cambra de Londres.Dlr.: Chrlstopher Warren·Green. (9m). McHUGH/FIELOS: 'Tm In the moood for Jove". Benny Waters, saxo. Charles "Red' Richards, plano. Johnny Willlams, baix. Jackle Wllllams, bateria. VIc Juris, guitarra. (6m). MENDELSSOHN: Caprlccio brillant per a plano I orquestra, op. 22. Ronald Brautlgam, plano. Nova Slnlonletta d'Amsterdam.Oir.: Lev Marklz. (10m). MORRICONE: Tema central de la banda sonora de la pel.lfcula "La mlslón". (4m). ARNE: ·o too lovely, too unklnd", ària de l'òpera Artarxerxes. Patrlcla Spence. mezzo·soprano. The Parley ol Instruments.Dir.: Roy Goodman. (Sm). HINOEMITH: "Anale 1921: Lebhalt", 4t mov. de la Kammermusik n.1 Orquestra del Royal Concertgebouw.Oir.: Ricardo Chailly. (6m). AGUAOO· Introducció I Rondó, op 2. n. 2. en la m Eduardo Femaodez, guitarra (9m). SAINT·SAENS: Dansa Macabra. op. 40. Orquestra de Parls.Dir.: Daniel ~renbolm. (7m). HANDEL: "Amor nel mio penar", ària de l'òpera "Fiavlo". Drew Mlnter. contratenor. Phltharmonia Baroque Orchestra.Oir.: Nlcholas McGegan. (Sm). CHUECA: "Lamentes de un preso··. tanda de valses. Ana Vega Toscano. plano. (9m). ROGERS/HART: "lsn't lt roman tic?'. Guy Barker, trompeta. Bernardo Sassettl, piano. AJec Dankworth, baix. (4m). REALI; Follia Sanatori de la Glolosa Marca. (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 11 de novembre del 2000 al Palau de la Música Catalana, dins el cicle CONCERTS SIMFONICS AL PALAU 200011. CENT PER CENT VERDI. Centenari de la mort de Giuseppe Verdi. Selecció d'obertures I àries de Verdi. Judilh Borràs, soprano. Vicenç Sardinera, barfton. Orquestra Simfònica del V311ès.Oir.; Manuel Valdivieso. (74m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels Oltims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Malloln!. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetlcf6 dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:1 Oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anten11r. (Ordre d'emissió: Repellció dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres, de lOJ)J¡ 13.00). DUOUS, 21 DE MARÇ DEL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presenQd¡ per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAl EL GRAN REPERTORI BOCCHERINI: Quintet per a dos violtns. viola. violoncel i contrabaix obligat, G 339. Ensemble Concertant de Frankfurt. (20m). HÀNDEL: GlOria en SlbM per asoprano¡ corda. Gillian Keith, soprano. Solistes Barrocs Anglesos.Oir.: John Ellot Gardlner. (17m). GERSHWIN: Obertura de "Strlke up th! band". Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya, Kaiserlautem.Dir.: Klaus "" (7m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA VIVALDJ: Concert per a violi, coroa 1t:D continu. RV 271. "L'amoroso·. I Musici.Oir.: Felix Ayo. (15m). MASCAGNI· lntermezzo de "Cavalleria rusticana•. Royal Philharmonic Orchestra.Dir.. MauriZio Benini. (4m) • MENDELSSOHN: Simfonia n. 2. op. 52. "Lobgesang• (Cant de lloança). Mlchael Kaune i Norine Burgess, soprano. Christoph Genz, tenor. Gachinger Kantorel Sttutgart. Bach· Collegium Stungart.Dir.: Helmutli Rl~1nç (64m). VIÑES: Quatre homenatges per a piallo Jordi Camell. piano. (15m). BACH: Concert per a violi BWV 1056. ltzhak Perlman. Orqueslra de cambra Anglesa.Dir.: Daniel Barenbolm. (11m). STRAVINSKI: Edlp Rel, Opera·Oratorilll dos actes. Solistes vocals. Cor I Orquestra Simfònica de la Ràdio Bavaresa.Dir. Colin Davls. (SOm). DURANTE: Concert n. 4. en mi. Le Poème Harmonique.Dir.: Olivier Schneebeli. (4m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novelats discogràfiques aparegudes al mercal. 1 càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral de Béla Bartot Oivertimento Sz 113. Orquestra de Cambra Orpheus.(27m). Concert per a dos pianos, pertUssió I orquestra. Nelson Frelre, Martha Argerlch. píafWS. Jan Labordus, Jan Pustjens, pe¡tUSSIÓ: Orquestra del Concertgebouw.Oir. l)¡v'd Zinman. (27m). 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAl 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. ~espai temàlie de Catalunya Música presentat per Eulàlra Benito. Bernd Welkl WAGNER: "Waho! Wahnl Oberall Wahnl", ària de l'escena I de l'actellle! de l'Opera en tres actes Els mestres cantaires de Nurenberg. Bernd Welld. Orquestra de l'Opera de Bavlera.Dir.: Wolfgang Sawalllsch.(71D~ SAINT·SAENS: Escena 111 i únlma de • l'òpera en tres actes "Samson el Dalila PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA llCl 03¡ adi !. ~ ins, G. PROKÒFIEV: Concert per a violi n.1, op.19. Leila Josefowicz, violt Orquestra Simfònica de Montréal.Dir.: Chartes Dutoit (23m). XARHAKOS: "Hi haurà dies millors, fins i tot per a nosaltres". Agnés Balisa, mezzo-soprano. Orquestra Experimental d'Atenes.Oir.: Stavros Xarhakos. (4m) BEETHOVEN: Variacions en do menor, Wo080 Rad u Lupu, piano. (11m). PORTER; "Night and day" del musical "Gay Oivorce". Arranjament d'Emil Gerhardt The Klno's Singers. Emil Gerhardt, plano. (4m). CABEZON: "Oiscante sobre la pavana Italiana", "Oiferencias sobre la gallarda milanesa". Trio Unda Maris. (4m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA ALBINONI: Concert per a oboè i corda, op. 7 n. 9. Sarah Francis. The London Harpslchord Ensemble. (6m). GERSHWIN: Segona rapsòdia per a plano i orquestra. Cristina Ortiz. Orquestra Simfònica de Londres.Oir.: André Prevln. (15m). MOZART: Rèquiem, KV 626. Karita Mattila, soprano. Sara Mingardo, (extractes). mezzo-soprano. Michael Schade, tenor. Orqueslla Simtòn1ca de Tori de la Bryn Terfel, bañton.Cor de la Ràdio RAJ.Oir. Sergiu Cellb1dache. (10m). Sueca. Alharmònica de Berlln.Oir.: 17:0ll LA TARDA DE l'OIENT Claudio Abbado. (4Bm). l'rog!amacló realitzada a partir de les LISZT: Fantasia hongaresa. peticions dels nostres oients. Presentació Sieglred StOCklgt, plano. Orquestra de la admc de d'Olga Card us. Gewandhaus de Leipzig.Oir.: Vaclav 19:00 PENTAGRAMA Neumann. (15m). Programa de divulgació musical. Guió I BARBER: Música d'estiu op. 31. realrtzació: Pere Burês i Àlex Robles Quintet devent Reykjavik. (11m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES TXAIKOVSKI: Simfonia n.6 ' Patètica", 20:04 AGENDAMUSICAL op.74. 20:10 ELSGUSTOS REUNITS Orquestra Klrov.Dir.: Valery Gergiev. Presentat per Altred Celaya (48m¿. 20:15 TRANSMISSIÓ DIRECTE liCEU SCH NBERG: Tres cançons populars per TRANSMISSIÓ EN DIRECTE. Temporada a cor mixt, op. 49. 2001-2002. BBC Slngers.Oir.: Pierre Boulez. (11m). JANACEK: 'Katla Kabanova", òpera en t111s actes, DVORAK: Polonesa, B. 100. Orquestra Simfònica de Oetroit.Oir.: Antal Angeta Oenoke. EUsabete Matos. Jane Doratl. (Sm). Henschel. Rainer Trost. Paler Straka. Orquestra Simfònica del Gran teatre del 13:00 NOU PUNT NOU liceu. Dir.: Sytvaln Cambrellng. Presentació de les últimes novetats 23:40 NOCTURN discogràfiques aparegudes al mercat, a Múslca per acabar et dia. Presentació a càrrec de Montse Agullera. càrrec d'Alfred Celaya. 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral de Béla Bartok. PROGRAMACIÓ Dl NIT Concert per a orquestra, Sz 116. Orquestra Philharmonla.Oir.: Hugh Wolff. Re¡ietieió dels últims programes 0:30 L'AUDIOVISUAL (39m). Emès diumenge passat. 15:00 BUTlLETf DE NOTICIES 2:30 GRANS INTEGRALS 15:04 AGENDA MUSICAL Programes emesos ta setmana anterior 15:10 A FONS (O!dre d'emissió: Repetició del !lllluns, LA MÚSICA SOLA. L'espai temàtic de Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres. de Catalunya MOslca presentat per Eulàlia 14.00 a 15.00). Ben ito. 3:30 ElS GUSTOSREUNITS Fagot Presentat per Alfred Celaya. Proorames OEVIENNE: Quartet per a fagot i trio de enmos la setnnana anterior. (Ordre corda, op. 73 n. 1. d'emiSSió: Repehei6 dels programes de Ktaus Thunemann, fagot Thomas Dmuns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Zehetmalr. violi. Tabea Zimmermann, Divendres, de 20:10 a 22:00) viola. Christoph Henkel. violoncel. (14m). 5:30 CAPSA OE MÚSICA GLINKA: Trio patètic per a plano. clarinet Programes emesos la setmana anterior I fagot en Re m. (Ordre d'emissió: Repetició dels L Tlmofeeva, plano. V. Sokolov, clarinet. P~ogrames de Dilluns, Dimarts. S. Krasavln, fagot, (16m). ~rmec(es, Dijous, Divendres, de 10.03 a GUINJOAN: Concert per a fagot i conjunt 3.00). Instrumentat. Grupo Circulo. Oomlnlque Deguines, DIVENDRES, 22 DE MARÇ lagot.Oir.: José luls Temes. (16m). DEL 2002 16:00 A FONS 7:08 MATINAL ELS INT~RPRETS CATALANS. L'espai Música per començar et dia presentada temàtrc de Catalunya Música presentat per Joan Vives. Recull d'obres breus. per Eulàlia Benlto. Inclou butlletins Informatius 1agendes Gerard Claret musicals. BACH: Sonata n. 1, BWV 1001. 9:00 BliTl.LETI DE NOTICIES Gerard Claret, violi. (17m). 9:06 MAllNAL VIVALOI: Concert n. 1, op. 8. RV 269 "La ~RAN REPERTORI Primavera" (Les Quatre Estacions). Christ! LudWig James King. Bemd weild. cors de la Ràdio de Bavlera OJquestia de 1a Ràd1o de Munlc.Dir.. Gi\ISellpe Patané. (15m). ABRAHAM LEHAR: Dues àries d'opereta. 8emlf Wetkl, baríton. COr I Orquestra Sunfònica de l'OR F. (7m). LEONCAVALLQ: "M1mi Pinson la biOOdinetta", final de l'acte IV de l'òpera en quatre actes La Bohème. AJe)randrina Milcheva. Lucia Popp. Bernd Welld. Franco Bonlsolli. Alan Titus. Orquestra de la Ràdio de Munlc.Oir · Hei!IZ Wallberg. (6m). WAGNER: ·wehel Wehe m1r del Qu,all", escena d'Anlortas, de l'acte Ier de I òpera Paisifal. Bemd Welkl. bariton. Cor I Orquestra del Gran Teatre del Uceu.Oir.: Uwe Mun~. Enregistramenrt fet per Catalunya Musica el dia 26 de febrer de 1991 al Gran Teatre del liceu. RECITAL WAGNER. (10m). 16:00 AFONS ElS GRANS DIRECTORS. L'espai temàtic de Celalunya MOslca presentat per Eulàlia Benito. SERGIU CELIBIDACHE HAYON: Simfonia n 94, "La sorpresa". Orquestra Filharmònica de Berlln.Dir.: Sergiu Cellbidache. (25m). DEBUSSY: Jeux. Orquestra Filhannònlca de Berlfn.Oir.: Sergiu Celibldache. (16m). P!IOKOfiEV Romeu i Julleta, op. 64 Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra Solista i Director. Gerard Claret~Om). TOLD - Quartet en do m "Per l'art• (arranjament de Gerard Claret). Orquestra Nacional de Cambra d'AndonaDir.: Gerard Claret (21m). TURINA: La oración del torero, op. 34. Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra.Dir Gerard Claret. (9m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 CICLE OE UEO MAHLER: "Des Knaben Wunderhorn", (El Corn de l'Abundància) Dietrich Ascher·Dieskau, barlton. Orquestra Alharmònica de Berlln.Dir.: Daniel Barenbolm. (48m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:1O ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. SCHUBERT: "Oie M§nner sl nd méchant• (Els homes són malèvols),lled O. 866. Marie McLaugh"n. soprano. Roger Vignoles. plano. Enregistrat per Catalunya Música el dia 25 d'agost de 1995 a la canònica de Santa Maria de Vilabertran dins del marc de la tercera temporada de la Schubertfada. (2m). SCHÓNBERG. "Peripeteia", 4a de les Cinc peces per a orquestra. op.16 (versió 1949). Orquestra del Royal Concertgebouw.Oir.: Rlcatdo Chailly. (2m). STRAUSS, J. Obertura de "La gallina cega•. Orquestra Johann Strauss de Viena. Dir.: Willi Boskovsky. (9m). BURWELUPARISH: "Sweet Lorralne", John Pizzarelli, veu I guitarra. Beeny Green, plano. Chrfstlan McBrlde, baix, (3m). HAYON: Segon moviment de la simfonia n. 101, "El rellotge•. Orquestra del Royal Concertgebouw.Oir.: Nlkolaus Harnoncourt. (9m). VILLA-LOBOS: Sonata fantasia n. 1 (Oésespérance). Claudlo Cruz, vlolf. Nahlm Marun, plano. (9m). DEBUSSY: "Dansa" (orquestració de Ravel) Orquestra del Royal Concertgebouw.Dir.: Ricardo Challly. (Sm). SMETANA: Últim moviment del trio amb plano, op. 15. Trio Beaux Arts. (9m) GARNER/ALLEN "Solrtalre". John Hlcks, plano. Owayne Oolphln, contrabaix. Cecil Brooks 111, bateria. (5m) BALANYA: Pescadito del Can!Abrico. Josep Maria Balanyà. plano. (Sm). BEETHOVEN: Rondó a capriccio op. 129 Evgeny Kissln. plano. (Sm). PONCHIELLI: "Suicfdlo!" ària de l'òpera "La Gioconda" Maria Callas, soprano. Orquestra Simfònica de ta RAl de Toñ.Oir.: A Simonetto. (Sm) RAIMON: "D'un temps, d'un pafs" Raimon, veu. (3m). GLAZUNOV: Obertura solemne, op.73. Orquestra Nacional Russa.Oir.: Mfkhall Pletnev. (9m). RANDAZZO/WEINSTEIN: "Golng out ol my head". tndla, veu. Count Bilsle Orohestra. (4m). WAGNER: "Einsam In tn1ben Ta gen", somni d'Eisa del primer acte de l'òpera "Lohengrln". Birglt Nilsson, soprano. Philharmonla Orchestra.Oir.: Leopold ludwig. (6m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Cetaya. ,\ Obres d'SCARLATTI. CIMAROSA. BELLINI. VERDI. MAHLER FALLA i GINASTERA Alícia Nafé. mezzo. Manuel Garcia Morante. piano. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 16 d'agost del2001 a l'Auditori Pau Casals, dins el XXI Festival Internacional de Música Pau Casals. (71m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA CORAl Emès dimecres de la setmana passada. 1:30 MÚSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Dimarts a tes 19:00h). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres. de 20·1 Oa 22:00). 5:30 CAPSA OE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetíctó dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DISSABTE, 23 DE MAR~ DU.2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou bulfletf de notrcles i agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC PURCELL: "Corne ye sons ot art", oda per l'aniversari de la reina Mary l'any 1694. Emlly Van Evera, soprano. nmothy Wllson. contratenor. John Mali< Alnsley, Charles Oanlets, tenors. David Thomas. baix. Taverner Consort Cholr and Players.Oir.: Andrew Parrolt (26m). HANDEL: "Eternal Source of Light Olvine•, Oda per a l'Aniversari de la Reina Anna. Gllllan Asher. soprano. James Bowman, contratenor Mlchael George, baix. Cor del New College d'Oxford. The Klng's Consort. Oir.: Robert King. (29m). 11:00 MÚSICA PER A COBLA GIL I MEMBRAOO: Glossa del Mariner. Cobla La Principal de La Blsbai.Dfr.: Francesc cassú. (4ml FERRER: Portal de l' ngel i COm una espiga. sardanes. Cobla sant Jordi.Dir. Jordi León. (1Dm). SOLÀ: Espurnes d'oblit i d'enyor. Cobla Rama de Farners. Oir.: Joaquim Solà. (Sm). GARRETA.: Somni dolç, sardana. CObla Barcelona. (2m). DANSES TRADICIONALS CATALANES: L'espanyolet del Bergadà. Cobla sant Jordi.Oir.. Jordi León. (Sm). MARTINEZ COM[N.: Ofrena a Violetes del Bosc I Missatge a l'amic, sardanes. Cobla Principal de la Bisbal. Oir.: Francesc Cassú. (11m). HAVART: Amor de nineta, vats. Desesperada. bolero Cobla Medllerrànla.Oir.: Jordi León. (7m). VILAMANYA.: Ripoll. vila comtal, sardana. Cobla Principal de la Bisbat. (4m). BORGUNYÓ.: Comiat, sardana. Cobla la Nova Vallès. (Sm). 12:00 AGENDA MUSICAl 12:03 PENT4GRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Burés 1Alex Robles.Repellcló del programa emès dijous passat. Q S' ¡¡¡¡- ~ a e:;' ¡¡;¡· 209 ;;I :::3. e Eil e; ¡¡;¡· ...~ = 3 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 13:00 NOU PUNT NOU Presentaci6 de les últimes novetats discogràfiques apareoudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera Resum dels millors programes de la setmana 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga BEETHOVEN· Primer moviment de la Simfonia n. 1, op. 21 Orquestra Sim!Onica de la NDR d'Hamburg.Dir.: Günter Wand. (9m). N'DOUR, Y; Life (Arranjament de Mathew Barley) Viktoria Mullava, violi. Mathew Barley, violoncel. Paul Clarvis. Collin Currle I Sam Walton, percussl6. (6m). ROSSINI: ritrovarla lo gluro•, àira de l'Opera "La Cenerentola". Juan Oiego Flórez, tenor. Cor I orquestra simfònica de Milà Gluseppe Verdi.Dir.. Rlooardo Challly. (6m). BLACKBURN, LDU: "Blues Ior Eurydlce". Lou Blackburn, tromb6. Fteddle Hlll, trompeta. Horace Tapscott, plano. John Duke, baix. Leroy Henderson, bateria. (Sm). SCHUBERT: Primer mov1ment de la sonata per a plano n. 19, D. 958. Paul Lewls. plano. (11m). ELGAR: "In the South", obertura da concert op. 50. Orquestra filharmònica de Viena.Oir.. John Ellot Gard~ner. (20m). BRAHMS: Primer moviment de la sonata per a VIOli i piano. op. 108. Pierre Amoyal, violi. Frederic Chlu, piano. (9m). RIMSKI·KORSAKOV: "El conte del prfncep Kalender". segon fragment de la suile simfònica "Scheherazade", op. 35. Orquestra Simfònica d'Atlanta.Dir.. Robert Spano. (12m). ARLENIMERCER~ "My shinlng hour·. Wendell Harrlson i el Mama's Ucklng Stick Clarinet Ensemble. (3m). MOZART: Simfonia n. 10, KV 74. Concenlus muslcus de Viena.Dir.. Nlkolaus Harnoncourt. (Bm), DVORAK; Primer moviment del quintat de corda, op. 77. L'Archlbudelli. Marjl Oanllow, contrabaix. (11m). STENHAMMAR; Segon moviment del concert per a plano n. 1, op. 1. lrène Mannhelmer, plano. Orquestra Simfònica de GOteborg.Oir.: Charles Dutolt. (Sm) KÀAKWAINLO: "Haave rakkaudesta" (Un somni d'amor), tango, Malli Salminen, baix. Orquestra Simfònica de Jyvàskyla.Oir: Riku Niem!. (4m). HAYON: Últim moviment del Quartet de corda, op. 77 n. 1, Hob.III:Bt. Quartet Festetlcs. (5m). VIVALDI: Concert de cambra, RV 95 "La pastorella·. Taverner Players.01r.: Andrew Parrott. (9m). MENDELSSDHN: Variacions serioses. op. ·sr. : ...= ..:;! 5I !l:;' ¡;¡· 209 ...= ::l. ::e ¡¡;; ¡¡;¡· = ~ e!. E 54. 4 Jean·Yves Thlbaudet, p~ano. (11m). JOHNSON, J.J · "Pinnacles·. J.J, Johnson, trombO. Joe Henderson, saxo. Tommy Flanagan, plano. Ron Carter, baix. Billy Hlgglns. bateria. (7m). BRUCKNER: Segon moviment de la simfonia n. 9 Orquestra Alharmònlca de VlenaOlr.• Claudio Abbado (1Om). FALLA: "Seguidilla murciana", "Jota", dues de les "Set cançons populars espanyoles•. NOrla Chocp Mampel, soprano. Christlan Locussol. guitarra. (Sm). FAIN/KAHAL: "l'li be seelng you". The Lew Tabackln Quartet. (Sm). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Ignasi Piñol BACH: Passl6 seoons St. Joan. BWV 245. Mark PadmDfe, tenor. Mlchael Volle, baix. Sibylla Rubens, soprano. Andreas Scholl, contratenor. Sebastian Noack, balx. Dominik Wòmer. baix. Malcolm Bennett, tenor. Cêçfle Kempenaecs. soprano. Cor i orquestra del Collegium Vocale de GantDir.: Philippe Herreweghe. (111m). ROSSINI: Stabat Mater Katia Rlcciarelfi i Lucia Valentini Terrani, sopranos. Dalmau Go~ez, tenor. Ruggero Raimondi, baix. Cor i Orquestra Philarmonia.Dir.: Garlo Maria Glulini. (64m) 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE ..... Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan Vrves. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repeticló dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repeticí6 del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 11l:OOh). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Garmina Malagarriga Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repeticí6 dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 24 DE MARÇ DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlleU de notrcies I agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC MARINI: Pass'e mezo in 10. partl. Doi Violíni, e chltarone, op. VIII. Conjunt Romanesca. (12m). FARINA: Sonata tenJa delta la Morella à 3. Concentus Musicus de Viena.Dir.: Nikolaus Hamoncourl (13m). MARINI: Languir per un bel volto The Consort ol Musicke.Dir.: Anthony Rooley. (Sm). FRESCOBALDI: Quatre "Canzoni" instrumentals. 11 Teatro alia Moda. (15m). MARINI: Alia luna. Accademia Claudio Monteverdi de Venècia.Oir.: Ludwig Hirsch. (6m). 12:17 GUIA MUSICAL La informació il·lustrada sobre els concerts i l'a.ctivitat músical de la temporada.Un espai presentat per Pilar Subirà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmins Malagarrlga. BACH: Simfonia de l'Oratori de Pasqua, BWV249. Orquestra de l'Època de la 11· lustracló.Dir.: Gustav Leonhardt. (4m). TRAOICIONAUMcFERRIN: Hush llttle baby. Bobby Mcferrin. Yo Yo Ma, violoncel. (3m). MENDELSSOHN: Scherzo, segon moviment de la música d'escena "El somni d'una nit d'estiu", op. 61. Orquestra del 5eo1e XVIII Oir; Frans Brüggen. (Sm). OONIZffil: "Chí ml frena in tal momento", sextet de l'Opera "Lucia di Lamermoor·. Joan Sutherland, Lucia. Luclano Pavarotti, Edgardo. Sherrill Milnes. Enrico. Nicolai Ghiaurov, Rafmondo. Ryland Oavies, Arturo. Huguette Tourangeau, Alisa. Orquestra i Cor de la Royal Opera House, Covent Garden.Oir.: Richard Bonynge. (4m). ELLINGTON: "Star-erossed Jovers· Oanell Barenbolm, plano Conjunt Instrumental. (4m). BRAHMS: Obertura Tràgica, op 81. Orquestra Simfònica de Xicago.Dir.: Georg Solti. (13m). MARENZIO: Lamentabatur Jacob a 12. Capella Saneu Mlchaells.Dir.: Erlk van Neve!. (4m). MORENO TORROBA: Intermedi de la sarsuela "La marchenera·. Orquestra de Cambra Anglese.Dir.: Enrlque Garcfa Asenslo. (6m). SMETANA: Polques de salO, op. 7. William Howard, piano. (11m). GEMINIANI: Concerto grosso n. 1 en re M. (a part1r da les sonates per a violi op. 5 de Corelll). The Academy ol Anclent Music.Dir.: Andrew Manze (10m). SCHUBERT: Tercer moviment del Quartet de corda n.15, op.161, 0.887. Quartet Alban Berg. (7m). MOZART: "L'amerO. sarO costant e•, d'"ll re pastora" K.208. Emma Kirkby, soprano. Christopher Hlrons. violi solista. The Academy ol Ancienl Music. (6m). GLINKA: "Kamannskaya", fantasia sobre dues cançons tradicionals russes . Orquestra Filharmònica de la BBC.Oir.: Vasslly Slnaisky. (7m). RUERA: A l'entorn de ia porxada, sardana. Jordi Mas6, plano. (Sm). SIBELIUS: Primer moviment de la Simfonia n. 1, op. 39. Orquestra SimfOnlca de Londres.Dir.: Colin TOLDRÀ: "As florlftas dos toxos", cançó gallega. VIctòria dels Angels, soprano. Gonzalo Soriana, piano. (3m). HANDEL: ·water Musrc· (Música aquàtica}, suite n 2. Llnde·Consort. Dir.: Hans·Martln Unde. (10m). BOWMAN: "East olthe sun·. Malt Renzi, saxo tenor. Jimmy Welnstein, bateria. Masa Kamaguchl, baix. (Sm). SAINT-SAENS: Faetont, poema simfònic op. 39. Philarmonla Onchestra.Dir • Char1es Dutort. (1Om). BRAHMS: Tres cançons, op. 42 Cor de la NOR, Hamburg. Gernot Kahl, piano. Dir.: Günter Jena (10m). BEETHOVEN: Tercer moviment del concert per a violi I orquestra, op. 61. Gldon Kremer, vioH. Orquestra de Cambra d'Europa.Dir.: Nlkolaus Harnoncourt. (10m). HAYON. Últim moviment del trio amb plano n. 44. Trio Wanderer (Sm). STRAUSS, J.: Polca del molinet, op. 57. Orquestra Filharmònica de Viena. Dir.: Carlos Klelber. (3m). STRAUSS: Frühllngsleler, lled op. 56 n. 5. Karita Mattlla. soprano. Orquestra Slm!Onlca de Londres. Oir.: Michael Tilson Thomas. (3m). 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA GOUNOD Romeu I Julleta, Opera en cinc actes. Alfredo Kraus. Catherine Malfrtano. JOií Van Dam. Gino Ouilico. Ann Murray. Gabriel Bacquier. Cor Regional MidiPyrénées Cor i Orquestra Nacional di!l Capitoli de Tolosa.Dir.: Michel P~ (156m). 20:03 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musicals d'interès. Preserrtat i conduit per Joan Vives, i rearrtzat amb la colaboracl611!1 Consell Català de la Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats dlscogrèfiques aparegudes al me11:<1t.1 càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emês la satmn anterior. (Dissabte i diumenge a ~ tO:OOh). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malaganiga. Programes emesos la setmana antsro (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge. de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anteo:t (Ordre d'emissi6: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. D1mecres, Dijous, Divendres, de 10.001 13.00). DILI.UNS, 25 DE MARÇ DEL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presanladl per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI DVORAK: Cinc danses eslaves del op. 41 Orquestra del Festival de Budapest.();!. lvan Ascher. (23m). VIVALDI: Stabat Mater. Jochen Kowalski, contratenor. On¡~ de Cambra del Concertgebouw.Dir; Vottorio Negri. (19m). GRANADOS: "Andalusa·, peça de les ·oanses espanyoles", op.37. Pepe Romero i Celin Romero. guitlii!S. (4m). BDC00113 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA LULLY: Primera suite de "Le boorgeOs gentl!homme· . Le Concert des Nations.Oir; JordiSl41 (22m). HAYDN: Trio per a flauta, violí I~ n. 4, Op. 38. Barthold Kuijken. Sigiswald Kuijkefl. Wleland BRUCKNER: Simfonia n 6 (versi6 original). Orquestra Simfònica de la Radio~ CoiOnia.Dir.: Günter Wand. (53m). JANACEK: Concertino per a plano I conjunt de cambra. AndrAs Schilf. Elmar Schmld. KJaus Thunemann. Radovan Viatkovic. Jiri Panocha. Pavel Zejfart. Mlroslav Sehnoutka. (15m). BACH: Oratori de Pasqua BVN 249. Monlka Frlmmar, soprano. Rall PopJre!l. contratenor. Christoph Prégardien, tel# David Wilson·Johnson. baix. Cori Orquestra de l'Època de fa 11· lustraci6.Dir.: Gustav Leonhardl (44~+ SATIE. Parade, ballet. Nova Orquestra de Londres Oir.: Rol1lll Corp. {15m). - ..•ast l'f. jj. ~~ ~ ;k¡¡¡ llall jd;j PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ANÒNIM: 3 cançons populars angleses (Xlii·XVII). Alfred Oeller. contratenor. Desmond Dul)fé. llaüt (6m). 13:00 NOU PUNT NOU Presenlació de les últimes novetats óiSCOCJràfiques aparegudes al mercat. a càrreC de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS ta músiCa orquestral de Béla Bartok Co!Urt per a piano n. 3. Vladimlr Ashkenazy, plano. Orquestra Filharmònica de Londres.Dir.: Georg Solti. (24m). eoncert per a viola i orquestra (completat i orquestral per Tlbor Serly, 1949) Hong·Mei Xtao, viola. Orquestra filharmònica de Budapest.Dir.: Janos Kovacs. (22m). 15:00 BUTLlET( DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 AFONS LA NOVA MÚSICA. L'espallemàtlc de Calalunya Música presentat per Eu la lla Beono. HINDEMITH: Sonata per a viola I plano (1939). Paul COrte~. Jordi Vllaprlnyó. (24m). AMARGÓS Sonata per a flauta I plano (1979). Jaume Cortadellas, flauta Llu ls Vidal, piano. (20m). 16:00 AFONS LES VERSIONS DE REFER~NCIA. L'espai tesMtic de catalunya Música presentat per Eu~lia. Benito. BACH: Contert per a violf I orquestra n. 2 8VN 1042. Yehudi Menuhln, violf. Orquestra SimfOOlca de Parfs Dir.: George Enesco. (18m). CHAUSSON· Poema per a vlolf I orquest/a, op. 25. Yehudl Menuhln. Orquestra Simfònica de Parfs.Dir.: George Enescu. (16m). BACH: Doble concert per a dos violins i corda, BWV 1043. Vehudi Menuhln, Georges Enesco, violins. Orquestra Simfònica de Parls.Dir.: Pierre Monteux. (16m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir da les peticions dels llostres oients. Presentació acàrrec de d'Olga Card6s 19:00 MÚSICA ANTlGA GESUALDO: Responsoris de l'ofici de tenebres del Dissabte Sant. The Tallis Scholars.Dir.: Peter ALLEGRI: Miserere. The Tallis Scholars.Dir. Peter Phllllps. (13m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya DVORAK; Primer moviment del quintet amb PQOO op. 81. And1ú Schlff, plano. Quartet Panocha (13m). GREEKIBROWNIHOMER: ·sentimental Jllllme(. Cor del Taller de Músics. Francesca Paülío, soprano Dir.: Xavier Garriga (Sm). PIAZZOLA: Primer moviment de la Tango Suite. \'/alter Feybli I Daniel Erol guitarres (Sm). ' ~liNKA; Pas de quatre, dansa extreta de Iópera Una vida per al tsar". Orquestra Simfònica ''Txalkovskl" de la Ràdio de Moscou.Dir.. Vladlmlr Fedosseiev. (6m). MEYE~BEER: "O PS!ldlso", ària de l'acte IV de 16pera !.:Africana. Enroo Caruso, tenor. (4m). VIVALDI: Concert per a violi, violoncel, 1continu, RV 544 "li Proteo ó sia 11 oal rovesclo" 11 Giardlno Armonlco.Dir.: Giovanni Antonlnl. (10m) ~~UJCA & VALVERDE: Tango i Xolls de ran Vta". = Victòria dels Angels. Orquestra Nacional d'Espanya.Dir.: Rafael Frúhbeclc de Burgos. (6m). BRAHMS: Quart moviment del sextet de corda n. 1, op. 18. Quartet Amadeus. Cecil AronoWitz, viola. Wllltam Pleeth, violoncel. (10m). FAURE: Gançó de bressol per avior. i orquestra, op. 16. Rodolfo Bonuccí. Orquestra Filharmònica de la ciutat de Mèxlc.Dir.: Enrique Batiz. (4m). ELLINGTON: That Doo·wah Thing, de "lt Don't Mean a Thlng lf lt Aín'! Got That Swlng·. Adaptació de Luther Henderson. Clark Terry, trompeta. Bobby Watson, saxòfon. Joshua Redman, saxófon. Joe Lovano, saxòfon. Regina Carter, violi. Gerl Alien, plano. Lewls Nash, bateria. Peter Washington, contrabaix. Orquestra Simfònica de la ciutat de Blrmlngham.Dir.: Slmon Ratlle. (9m). BRIDGEWATER/PAPADIAMANDIS: "Heartache caravan". Dee Dee Bridgewater, veu. Conjunt Instrumental. (Sm). BJ0RKIMENDOZA: "New World", tema de ta pel.iicula "Bailando en la oscurldad". Bl6rk, veu. (4m). LISZT: Cor del Vaixell Fantasma de Wagner. Jorge Bolet, piano. (Sm). GOUNOD: "Serenata• (cançó de bressol). Dagmar Schellenberger, soprano. Sem¡10n Skigin, plano. (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA TEMPORADA DE L'OBC. Presentació: Alfred Celaya. BERLIOZ: Beatrice et Benedlcl AMARGÓS: Concert per a trombó baix (estrena). BRAHMS: Simfonia n. 1, op. 68. Raul Garcia, trombó baix. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Dir. Gilbert Varga. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a carrec d'Aifted Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels ultlms programes 0:30 MÚSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat. 1:30 CICLE DE UEO Emès divendres passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 1S.OO). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetteió dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dt}ous, Divendres, de 20:1Q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Oro re d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 26 DE~ DIL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius I agendes musicals. 9:00 BUnLETf DE HOTfCIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI RIMSKI·KORSAKOV: Obertura de la Gran Pasqua Russa. Orquestra filharmònica de Nova York.Dir.: Yuri Temirkanov. (16m). CHAMINAOE: "l'éte• IL'~). ~~ (Esperança). •Je voudrah tuf .n ~ (Voldria ser una llor), tres~ Anne Soffe von 0111!1, me:zzmcc,r~, Bengt forsberg, piano. (8m) DUSSEK: Concert per a piano I Ofi;:lf~ enMib M. Jan Novotoy. Orquestra de~ ce Paroubice.Dir Ubor PR- (221::?. 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA MOZART: Diverttmento en Si b U, ~ 137. Academy Chambcr Ensemble. (15111). WEBER: Polonesa brillant per a péVJo I orquestra op. 72 (Orquestració lm pe: Franz Liszt). Gerhard Oppltz, plano. Orques11a Simfònica de la Radio de Bavlefa.DiJ.; Colin Davis. (10m). STRAVINSKJ: Suite de •i'OceU de fOC. Orquestra del Royal Concertgebotm.Oi.. Riccaroo Chailly. (29m). HAYDN: Quartet amb ttauta op. 5 n. 3.. Hob II:D10. Barthold Kuijken Slglswald Kuij)(en. François Fernandez. Wietand Kulpa (15m). BERNSTEJN: West Stde Story. (5elecxi6) Klri Te Kanawa. Josep Carrms, T;r~ Troyanos. Kurt Ollmann. Marylin Home.. Cor i Orquestra.Dtr.; Leonaro llemst!b. (SOm). BACH: Sonata per a violi I claveci S'IW 1016. Reinllard Goebel, violi. Robert Híll. ctaveci. (15m). SIBELIUS: Karelía. surte op. 11. Orquestra Filharmònrca de Beltn.IN.: tl von Karajan. (17m). BRAHMS: cant de les parques, per a cu i orquestra, op. 89. Cor Filharmònic de Praga Orqcres!ra Filharmònica Txeca. Dir Gíuseppe Slnopoli. (9m). 13:00 NOU PUNT HOU Presentació de les últimes nove1a1s discogràfiques aparegudes al metta!. .a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartet s de oorda de Haydn. Quartet de corda op. O(Hob.f1:6). Quartet Aeolian. (18m) Quartet de conta op. 1 n. 1 (Hob.l11.1). Quartet Aeolian. (17m). HAYDN: Quartet de corda 011. 1 n. 2 (Hob.lll:2). Quartet Kodaly. ~19m). 15:00 BUTLLET DE NOTfCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. L~ temàtic de Catalunya Música presaitat per Eulàlia Benito. MIQUEL ROGER 16:00 AFONS L'OPERA, L'OPERETA llA SARStllA. l'espai temàlic de Catalunya M.isi:a presentat per Eulàlia Benito. USANDIZAGA: Fnlgments de b SlnDe4a "Las Golondrinas·. VIVES; FraQ:ne:ts òt la sarsuela "Dolla Franclsqcètl". PENELLA: Fragments de ta.susoeb ~ Gil de Alcal.i". Atzuko Kudo, sopraoo Sl.~ ~ tenor. 11\aki Fresan, bartton. Cor 1St f\:òReig. Orquestra Ciutat de ~lt:. Albert Argudo. Enregistrament fet per Gatll'~ ~ el dia 15 de juny de 199011 Ptl.lr.lósll!. Musica Catalana. Juny~ • l'Orquestra. GRANS TtMES DE, t.I.:M N lA SARSUELA (selecti6). t3Sm).. MORENO TORROBA: fnrgmtJ;i¡l•lbi sarsuela "La Marchenera·. Gt~mt Fragment de la sarsuet3 'M~'II~. BARBIERI: Fragment de li Slluriil "8 barberillo de Lavap~s· SERAAM'l: Fragment de la sarsuela "la tiii'ICI.'IA M olvido" Alnhna Arteta, sopr¡no. Cor i~~ Simfònica de ta RTVE 0!1 ~ E~~ ~nsJo. (13m). f1.8111 u "1mlil ~ll:ijll!,i· r iP'~¡¡iij;'¡(•¡l_t:.lft@ill1<f.:¡¡,tflr';1h1 [<!;~ ~Gl~ (!ijls rtlltlit~c\l{l!lli,S . .Pi~Jl!rll>t &ar.~.llh1\ttt:UI)[~t"~n~. J.#lllt 1R.lr.illlt 111!~. ~:"'i1ñt •1' !il. rtlMI)f :vo:·a1;JW~. «~:Ull Jllll(lll(.<ll l':ilMl111i1!1l!ll1n ~~~ lf(.(umoo~ ,_t~nll nf-'IJ •.w.:lt.nf..m:·fm'{Ul~ ~-(~G~IW ~:U iU$ ':l,ll}ïllll>R'Ilrutll~ lt'!:mnmt !)RI! !íllll.tlf :t;.~~¡·A:. lll!m ~lrJtll!:H !114;. ~' ~11111tt'lilaYP1t:»ti1r. IIRntiJ. (:r.IIJIIllltunMt'.tlli·; ,P:ilJI< ,,1lh1!JJi< !Ull' ~ttr:!'J\.(tlillj). ~);ili];~ lTiúOIIOldlc:iblll!U¡.¡JlfnllJ}l 11llt'11tmlllt.ttl~. il4lllúllllf11l «<fUUa(¡¿; ~IWonlM• \tl't11!'.lflll [(qJi1llJ'NJll~ttim~.abíf.ll&l ~ .•ll~:l&ll\itil.¡tutll!lnu:;.O)qlllll$tr.• !illlt•lltltlli1dt&lill!:ttlltctb· ~'lli:ltr.Blfr.. (ln1111Jte <!Ult~: (Olnl) f.l!!lt¡f¡TJI, If~!R/1· 'l(latJ)(fllè' IF.Ie;• IS,Uiutl¡,WtU• I~Uif1lttt1Bllsí&I!JmVItta. Cllll<r,¡, i:l!OO. .t.Qil'Jt,, 'IOllliJ8Í.(.{JWH\!11h. uJitmili!tlt. G:t' ~ttllmlr•. :lii).'Ul..;l!)nnll?~r. IMI!r:tt ((ilnl). ~¡ ;GJITilm: 9.1iTIJml!! C!lllll" •r"'ntul)lll àlt 11! Jl!;/l¡¡I:[!Jrr. ~ ~~('ml~. ~~.... A!tr~ro•ar...un ;t\ixlro.a~e r~l1t!llft!lnru WU!IIa-ffillti(!II'SliQl.9!11J)r'd11Jl.\Jle~ tce ~ltl mnmmoomr Lie:CilllllB:> tr"..Ql.l!$0r,. !DmsmmreAlrllm!!Ltlbnll. ea:t:·O.EN! "P.blrmn.mi!!JJO)•maimnt e;:r.çr.¡• llllr.:!r ll Utlrm ntn'IIOlllll'.tlll l ~Jll!ll'l' .PRilll•uDmlll!SttF•n.ffiu!J;. n. "'!inl¡Hr-...dmf' 1.~ fr:!l!ttllll OWUil r.lti¡u¡s;rre l!'jl:ar.nr.nu:a úf .tranmmr.:·Slmmnffiat!Je. (llr:n:l ~~ "!lulll ~t!lm:lllnillC' (t.Jm!a:~r.:iil il.elT ll•I)Uiarrm:¡¡ I!JI¡¡:- tt¡ Gilultm!l'.1 Jrnllllillàòll&llrl011911 .1ll:l:rt;uu..: 161m). Cilill!'lUt5;- '!ñt1t1Ullllrffi' dWitesllsmunes .tnur,EJru;, fmlmilliii!!ROll, J)lffiiiD. iliinl) $Ditl.lwil1\liGI:IRJimw·1011)11.91m11ulll!mal, lt1)l!W 'lïnmonU" #.lll!l!•lllllll•lf$,"1 ,t~utfmtrrttllelieilt!li[J)Ir., ~U!'•tlllt• ~·lllmmm. (lllnl) EJERSWIIII!IIIi 'll!DI/Jlt!SIIuw~to:oslll}\l" ;Jrnfn\I:IDIIlllllluJrij ttmnMí.l!imleffilY.f'IJ. Dli:l'lQ•ltm llutiJf¡ ·Tihumsnmimmllll!à\•rtlt), ~EtWt l#linlldlnllll!; fllll!ltn.lllnl'\•' '.B~rlllllt,•nufllrrm IDmar !lò1tlftm:l; tllln. 1(!¡¡;1e lllihlliUITt, .lllttlllll! (('Jm¡ :stSríi!llll: :lllmnrlr1111Ynnwrtt,aJI1lrurte-. cc:¡; !l:J. I:Jlll<tr.JI~'Illl!Jlllf' OIIJIU!Q)iiQfrque¡!Ul! ~ JJ¡ur.!lll,,¡nrmu, (l)r¡¡u¡Stm :51mtfuria;.¡s;!«l!liYV,UJr,:.íllwrrr·'nn~ (!lrij ~"ll/ll'I~."Ulfealtr1tt?J~ • ~··Ir'l\m·'!Wl''IIJIJIIIOJl ~jllmiJJr.®; 'Y.lutlluw ·lln~. ~ Mllillllllll VJU!Ií f!lluJ:(lJIB'.'i$; ~Ul.JUillllll :JII!IIIlll¡ IJ)IUIU; ((!}ni), MEl.~· 'fflt ~lltt I Wr..Ql t1llflili1111'..mill1b l:tQnlm¡!!I<tfT~. ~lli !irlqll!lf.!¡ UJIUfr !JJQUflll!ttadle bliiJm~ 'Si:lll!lit:l!llfl!t .lff:fknllllíiJlt. SilllJIIIJ1fltll. ~IIZflllh,.{ílJltJ! r.;~~v~. !O!Jrt.'lllll QJ¡¡,l1l;. n ~ -u~·. !Cf.t~til:!Um l\llWUflilJ¡, (¡,).'jlllfll!ll; ~!1111, lalllll·11èlilllt. í6Jni> tMit ~lbkiliii$Qhk ~~ llll~~lmQT#MWIYIIi fl¡."fS~ ~t'l!!lllrllln,tft;lrfltflllltl~ ~~Jrhl; ~te QJI$-llt. 'Wl•' ~;'llit$\ ~llt!l SlmiJJI!@J¡ ®JtNI.QtMl, lt~ 111fv:Bll})!J.&ll41 1 lul;!tJtll .Jibfito,I!Jiifrlll. lf(,r/t!ff1llllll!l1r, ~-::UJt.JPflltlll ICA'IJ~ lt•lfll~l>ilm illlfr!l;;lftl~.lli'l\1 Wmrl!l<'atl~ ,. •IJ::tlJIIli:r~l<!lllJ¡~ t!!:lil!fJlllf••'lll '$;llll~tl1'1lfiMJ1l~!r~¡. r.llfri!; 1Í.'<i~1b 11): ·~1l.~1Wfl;llt \'iil®J'!f¡fffi. (11jl¡"¡rJl ..... ,., ;;- .e !! ~ ..... -·..,._ ¡:~ ~ : ! I ~ ~: ....¡:g.~...., ~- PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya 15:10 A FONS LA MÚSICA. ARA L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels 6lllms programes 0:30 A LA MANERA OE.... Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Gu•ó i presentació de Joan VNes.Repetlcló del programa emés dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dilous, Divendres, de 20:1 qa 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, DIJous. Divendres, de 10.03 a 13.00). TURINA..: sevillana (Fantasia), op. 29 Femando Espi, guitarra. (6m}. ULH.: Dlvertimento Quatre vents (quartet de clarinets). (13m). LOBO.: lamentacions del profeta Jeremies. Música Reservata de Barcelona Dir.: Bruno Tumer. (19m). GUERAU.: Marionas. Alfred Femàndez, guitarra barroca. (5m). 16:00 A FONS LA MÚSICA RELIGIOSA. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia ~nlto. VICTORIA: Responsoris de Tenebres (Oficis de la Setmana Santa). segon i tercer nocturns de Dissabte Sant. The Slxteen.Dir.: Harry Chrlstophers. (22m). DELALANDE: Tercera lllç6 de tenebres del dimecres sant, per a veu i baix continu. lsabelle Desrochers, soprano. Mauricio Buraglia. tiorba. Nima Ben Oavid, viola de gamba Pierre Trocellier. clavecl i orgue. (18m). WAGNER: Parsifal (Encantament del Divendres Sant). Orquestra Simfònica de BasíleaDir.: Armin Jordan. (12m). BOt:07092 17:00 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les petiCions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA CORAL GORECKI: Epitafium, per a cor mixt I grup instrumenlal. The National Phílharmoníc Choir. Orquestra Simfònica Nacional Polonesa a Katowlce.Oir.: Jan Krenz. (5m). PURCELL: My heart is indlting, Anthem. Klng's College Choir, Cambridge. Leonhardt-Consort.Oir.: Gustav Leonhardt. (17m). BRAHMS: Cant fOnebre. op. 13. Cor i Orquestra Simfònica de la Radio de Baviera.Oir.: Bernard Haltlnk. (Sm). TALLIS: Gaude gloriosa Del Mater. The Slxteen Cholr.Dir.: Harry Christophers. (17m). PUCCINI: Dos cors d'òpera. (Madama Butterfly i Turandot). Cor i Orquestra de la Royal Opera House. Covent Garden.Dir.: lamberto Gardelll. (Sm). 20:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. JOBIMNINICIUS: "Si todos fossem iguals a voce·. Maria Creuza. Vinicius de Moraes. Toquinho, guitarra. Mario "Mojarra" Femandez, contrabaix. Enrique "Zurdo" Roizner, bateria. (3m). KHATXATURIAN: Tercer moviment del concert per avioli. Ruggiero Ríccí, violí. Orquestra Fílttarmònica de Londres. Dir.: Anatote Fistoulari. (11m). BACH: Cor Inicial de la Passió segons Sant Joan, BVN 245. Cor Monteverdi. Solistes Barrocs Anglesos. Dir~ John Eliot Gardiner. (9m). GRIFFIN, JOHNNY: "Corne wlth me·. Johnny Griffln, saxo. Martlal Sola!, piano. (Sm). BRAHMS: "Obertura per a un festival acadèmic", op.BO. Orquestm Filharmònica de ~rlin.Dir.: Nikolaus Harnoncourt. (1Om). JARAINERUOA: "Va parte el galgo terrible". Vlctor Jara. veu i guitarra (2m). GUINOVART, C.: Ouejlo, per a flauta i guitarra Montserrat Gascón. Xavier Coll. (10m). ~nlto. -...= ..., S' ~ e .... =' ¡;¡· 209 ~ ~S' e ~ ~· Q E: ...ê: 6 DIMECRES, 27 Dl MARÇ DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vrves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals 9:00 8UTllETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI COUPERIN: Tercera L11çó de tenebres del Dimecres Sant Patrícia Petibon. Sophle Daneman, sopranos. Les Arts Flonssants.Dir.~ William Christie. (12m}. HAYDN: Simfonia n. 7, "El migdia". Orquestra Barroca de Frelburg. (27m}. MARTUCCI. Nocturn, op. 70 n. 1. Orquestra Filharmònica de la Scala.Dir.: Rlccardo Muti. (7m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BIZET: Carmen, Suite n. 2. Olquestta Filharmònica de Nova Yorl<.Dir.: Leo nard Bernslein. (22m). BEETHOVEN: Simfonia n. 3, op. 55 "Heroica". Le Concert des Natlons.Dir · Jordi Savall. (44m). BRiffiN: Cançons de Cabaret. Delia Jones, meua-soprano. Steuart Bedford, plano. (15m). DOPPLER: Fantasia pastoral hongaresa, op. 26. Karl-~rnhard Sebon. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Berlfn.Dir. Uros lajovlc. (11m). HAYON Missa de la creació, Hob. XXI1:13 "SchOpfungmesse·. April Cantelo. Helen Watts. Roben Tear. Forbes Robmson. Stephen Cleobury, orgue. Cor del St. John's College, Cambridge. Academy ol St. Martin·lnthe-Fields.Dir.: George Guest. (46m). BALAKIREV: ROssia, poema simfònic. The Phllharmonla.Oir.: levgeny Svetlanov. (15m). PURCELL: Sonata n. 12, Z 801. London Baroque. (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartet s de corda de Haydn. Ouartet de corda op. 1 n. 3 (Hob.lll:3). Quartet Kodaly. (16m). Quartet de corda op. 1 n. 4 (Hob.lii:4). Quartet Aeollan. (21m). Quartet de corda op. 1 n. 6 (Hob.lll:6). Quartet Aeollan. (20m). 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGEND~ MUSICAL CHAPI: Duo de Fellpe i Mart Pepa de la sarsuela "la revoltosa·. Ana Maria friarte. mezzo-soprano. Manuel Ausensl. baríton. Gran Orquestra Simfòmca Oir.: Ata61fo Argenta. (Sm). HENDRIX. JIMI: "Angef". The Gil Evans Orchestra. (4m). MORERA: "La Sardana Gran•. "la Calma del mar", cançó tradiCional catalana harmonrtzada per Enric Ribó. "Ton pare no té nas·. cançó tradicional mallorquina harmonrtzada per Baltasar Biblloni. Cor Albada Oir: Esteve Nabona. (9m). SCHUBERT: Tercer moviment de la sonata "Gran Duo•. op. pOst. 140, O812. Sviatoslav Richter, Benjamin Britten. duet de pianos. (Sm) MASSENET: "Ah I mon courage m'abandonner•:oul, c'est moll Je reviens!", de l'acte lller de l'òpera en quatre actes "Wherter". Angela Gheorglu. Roberto Alagna. Orquestra Simfònica de Londres.Oir.: Antonlo Pappano. (Sm) 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS OE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de MOZART, GRIEG. PUEYO I TOLDRA. Conjunt Instrumental de Girona Oir.: Càndid Rodriguez. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 22 de juliol del 2001 al Claustre de Sant AgusU de Peralada. dms el cicle de concerts CLAUSTRE DE SANT DOMÈNEC. del FestiVal de Peralada 2001. (64m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últ1ms programes 0:30 CATALUNYA JAU. Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès dissable passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous. Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Célaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 20.1 Oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres. de 10.03 a 1300) DUOUS, 28 Dl MARÇ DEL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius I agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI AMARGÓS: Tango catala. COLL. X.: Tango i Chacarera. MONTSALVATGE: Havanera. Montserrat Gascón, flauta. Xavier Coll, guitarra. (13m). ZELENKA. lamenlaclons del profeta Jeremies: Dijous Sant. René Jacobs. Kurt Wldmer. Instrumentistes de la Schola Cantorum BasiUensls.Dir.: René Jacobs. (20m). REGER: Serenata, op. 141. Peter-Lukas Graf, flaula. Sandor Vegh, violi. Rainer Moog, viola. (15m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA TELEMANN: Concert per a oboè d'amor, corda I clavecl en la M lajos Lencsés, oboè d'amor. OrquestT¡ de Cambra del Sud-oest d'Alemanya "Pforzheim".Oir.: Paul Angerer. (15m¡. STRAUSS. R..: Dansa dels set vels de Salomé. filharmònica de Berlin.Oir.: Herbert WG Ka raja n. (1Om}. STENHAMMAR: Simfonia n. 1. Orquestra Simfònica de Gòteborg Oit; Neeme Jarvi. (50m). LECUONA: Quatre danses cubanes. José Luis Fajardo, piano. {11m). LECLAIR: Sonata per a corda op. 4n. 5. The PurceJI Quartet. (15m). FAURE: Rèquiem, op. 48. Kathleen Battle, soprano. Andreas Schmldt, barfton. Cor I Orquestra Phitarmonla.Dir.: CaJ1o Maria Giulini. (42tn¡ BARRIOS: La Catedral. Narcisa Yepes, guitarra. (Sm). BOYCE: Concerto grosso en mi m. Cantilena. Dir.: Adrian Shepherd. (11m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de fes últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartet s de corda de Haydn. Quartet de corda op. 2 n. 1 (Hob.111:7). Quartet Aeofian. (20m). Quartet de corda op. 2 n. 2 (Hob.lli8J Quartet Aeoli~21 m). 15:00 BUTLL DE NOTÍCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. L'espai te!NlX de Catalunya Música presentat per Eulàlia ~nilo. Cheryl Studer BARBER: Quatre cançons. op. 13 Cheryt Stude~ soprano. John Browr.irl¡ piano. (1Om). MENDELSSOHN: "Hear my prayer, O God", himne per a soprano i cor amb text de W Bartholomew. Cheryl Studer. soprano. Ambrosian Singers. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Ion Marin. (9m). BACH I GOUNOD: Ave Maria, melodia sagrada adaptada del primer preludi del "Clave ben Temperat". Cheryl Studer, soprano. Orquestra arm. Simfònica de Londres.Dir.: ton M (2m). das Einsamken femer "In WAGNER: Waldes (...)",ària de l'acte li de Lohengrin. Cheryl Studer. Waltraud Meler. Orquesln Rlharmònlca de Bertln.Ofr.: Claudlo Abbado. (14m). MOZART: "E Susanna non vien·, "Dolt sono i bei momentí", recitatiu i atia de l'òpera bufa en quatre actes Le noll!tl Flgaro, KV 492. Cheryi Studer. Orquestra Alharmòrolcadl V~ena.Dir.: Claudio Abbado. (6m). BERNSTEIN: "A Simple Song",l'liiMtl salm de ta "Missa" Cheryt Studer, soprano. Ambrostan Singers. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: lon Marin. (4m). 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS. L'espai~ de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. SERGIU CELIBIOACHE SCHUMANN: Simfonia n.1, op.38 "Primavera". Orquestra Simfònica de la RAl de Milà.Dir.: Sergiu Celibldache. Enregistrament fet a Mnà el1968. (JJm). WAGNER: ParsifaJ, encantament del Divendres Sant Orquestra Filharmònica de Munic.Oir Sergiu Celibldaohe. (13m). STRAUSS,J.(II): Contes dels boSCOS de VIena. op. 326. Orquestra Nacronal de I'ORTF.Dir.: SeriiU Cellbidache. (16m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de ~ peticions dels nostres oients. Prese a càrrec de d'Olga Cardús. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Ira ). llG .5. 2m) 19·00 PENTAGRAMA • ~ de dtvulgació mustcal Guió I realització: Pere Burés i Àlex Robles. zo:OO BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Prese1rtal per Alfred Celaya. HAYDN 'Wilh verdure clad" de "la Creació" Emma KirkbY. soprano. Ttle Academy ol Ancient Music. (Sm). Ot.TRA: Rapsòdta per a plano I cobla. Albert Gulnovarl. Cobla Med«erranla Dir.: Jesús Ventura. (10m). WEBER: "Agnus Dei", de la Missa solemnis n. 1 "Missa del caçador". SOlista vocal. Cor i Orquestra Simfònica de Bamberg.Dir.: Horst Steln. (Sm). PIAZZOLLA: Mllonga Laca. Michelangelo'70. oulnteto Nuevo Tango. (Gm). USZT: Del bressol a ta tomba, poema simfònic, S107. Orquestra Simfònica de Nova Zelanda Dir.: Michael Hal~sz. (14m). ROSSINI: Oh, quanta son grate le pene d'amoret (duettino). Membres de "le Lleder Quartett" CMstial1 lvaldi, plano. (3m). ELUNGTONIMILLS: "In a sentimental mood". 8alah Vaughan, veu. Orquestra. (4m). TUBIIt Tercer moviment del concert per abalalallia i orquestra. Emanuü Slleynkman, balalalka. Orquestra Simfooica «re la Ràdio Sueca.Dir.: Neeme J3M. (1m). BACH: Alia i variació n. 1 i 2 de les 'Variacions Goldberg • W!lhP.Im Kempff, piano. (Sm). HE\JBERGER: "lm chambre séparée" aria de rope11!ta "El ball de l'òpera·. Btsabelh Schwarzkopl, soprano. PhHarmonia Orchestra.Dir. Olta AOOrmann. (3m). COPLANO: Fanfara de l'home comú. Orquestra Filharmònica de ta Ciutat de ~c.Oir. : Enrique Bétiz. (4m). STAAVINSKI: Scherzo fantàstic Orquestra del Royal Concertgebouw.Oir.: Alccardo Challly. (12m). McOONALO/HANLEV: "Indiana". Earl Hlnes (plano) i la seva orquestra. (2m). PUACElL: "Sound the trompet", de !Alme ye sangs ol art, de l'Oda per l'Aniversari de la reina Mary. Eórta Gruberova, soprano. Wynton Marsalls, trompeta. Orquestra de Cambra Anglesa.Dir.: Raymond Leppard. (3m). SERRA: "Remembrança•, sardana. Ricanl Viladesau, tenora. Cobla Principal de ta Bisbal. (3m). PARRA: "Graclas a la vida". lfl!lleta Parra. veu 1 guflarra. (Sm). BEETHOVEN· "Wonne der Wehmut" (Del~ de la malenconia), lied. C!vistoph Prégardien, tenor. Andreas S!aier. forteptano. (2m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22;04 ElS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Alfred Celaya. CONCERT ~nregtstrat el dia 22 de març di 1994 aI Església de Sant Felip Neri de Bartelona. CONCERTS DE QUARESMA D'EUAOCONCERT. = s vocals. Schola Gregoriana de ona.Oir.: Ramón Noguera (11m). 23:45 NOCTURN Mú51ca per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repeflcló dels últims programes 0:30 L'AUDIOVISUAL Emès diumenge passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos ta setmana anterior Ò~'emissió: Repetició del Dilluns, 14_00 a• ~1~jes, Dijous, Divendres, de 1 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres. Dijous, Divendres, de 20: 1~ a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00) DIVENDRU, 29 DE MARÇ DEL2002 S:OO MATINAL Música per començar el dia. Recull d'obres breus. Inclou butlleU de noticies i agenda musical. 10:03 CAPSA DE MÚSICA MILHAUD: Le boeuf sur te tolt, ballet op. 58 a. Orquestra Filharmònica Txeca.Dir.: Ubor Pesek. (15m). BIZET: "Jocs d'Infants", petita suite op.22. Orquestra del Concertgebouw d'Amsterdam.Dir.: Bernard Haítink. (11m). MOZART David Penitent. KV 469; cantata per a dues sopranos, tenor, cor i orquestra. Krisztina Laki i Nicole Fallien, sopranos. Hans-Peter Blochwitz. tenor. Cor de Cambra d'Holanda. la Petrte Bande.Dir~ Slgiswafd Kuijken. (47m). BACH,C.Ph.E.: Sonata per a viola de gamba I baix continu, Wq 136. Paola Pandolfo. Rinaldo lXAIKOVSKI: Concert per a piano i orquestra n. 2, op. 44. Emil Guilels. Orquestra Simfònica de I'URSS.Oir.: E. Svetlanov. (39m). SCHEIN: Banchetto Musicale n. 16, Suite a 5. Hespèrion XX.Dir.: Jordi Savall. (11m). SCHUBERT: Gebet, quartet O815. Elly Ameling, soprano. Janet Baker, mezzosoprano. Peter Schreier, tenor. Dietrich Flscher·Dieskau. baríton. Gera.ld Moore, plano. (11m). MUSSORGSKI: Khovantxina, preludi. Orquestra Simfònica de Montréai.Dir.: Charies Dutoit. (6m). 13:00 AGENDA MUSICAL 13:04 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes. 14.00 ELS GUSTOS REUNITS 17:00 GRANS OBRES Presentat per Ignasi Piñol. ROMA La Passió d'Olesa de Montserrat Anna Roma, veu soltsta. Cor Madrigal' Orquestra Simfònica del Vallès.Dir.: Mireia Barrera·. Salvador Brotons. (106m). HAVON: Les set últimes paraules de Nostre Senyor a la Creu, Hob.III:SD-S6. Quartet Mosaiques. (73m) 20:00 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. BORGUNYÓ: "Vila de Molins de Ref', sardana. Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona.Dir.: Jesús Ventura. (4m). FOSCARINI: Passacalles per l'alfabeta falso e per tutte le lettere. Roll Llslevand. Ensemble Kapsberger. (Sm) .• BACH: Arla "Erbarme dlch, mein Golf' extreta de "La Passió segons St. Mateu" BWV244. Michael Chance, contratenor. Solistes Barrocs Anglesos.Dir.: John Eliot Gerdiner. (7m). HOLST: Saturn, de la suite "Els Planetes·, op. 32. Orquestra de la BBC. Dir.: Andrew Oavis. (9m) MOZART Segon moviment de la simfonia n. 40. KV 5SO. Orquestra Alharmònica de Berlln.Otr.: Cario Maria Giulini. (9m). WAGNER: Parsifal. encantament del Divendres Sant. Orquestra Filharmònica de Munte Dtr.: Ser¡¡iu Celibidache. (13m). NEIBURGIREYNOLOS: "l'm confessing (Thai llave you)". Kenny Barron Trio. (Sm). STRAUSS, J.: Ritter Pazman • Csardas. Orquestra Filharmònica de Viena. Dir.: Cartos Kleíber. (4m). SALIERI: "Torbldo mar che !reme" (La Passió de Jesús). Roberto Scaltritl, barfton. Les Tatans Lyriques.Dir.: Christophe Rousset. (4m). DELALANDE: Tercera lliçó de tenebres del divendres sant, per a veu i baix continu. lsabelle Desrochers, soprano. Maurlclo Buraglla, tiorba. Nh'na Ben David, viola de gamba. Pierre Troceiiier, ctavecll orgue. (1,?m). HANDEL: "Da Tempeste•, àrta de l'òpera "Giulio Cesare·. Marfa Bayo, soprano. Capricclo Stravagante.Dir.: Sklp Sempé. (6m). BOCCHERINI: Nocturn per a dos violins. G 62 "la bona notte". La Real C4mara (12m). 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MúSICA Presentat per Alfred Celaya Obres de SCHUBERT. CHOPIN, GLINKA. RAJ<HMANINDV i POPULAR D'UCRINA. Olga Pasichnyk, soprano. Natalya Pasichnyk, piano. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 8 de setembre del 2001 a l'esglèsla de santa Maria de Vilabertran. dins el cicle IX SCHUBERTIADA a Vilabertran. (8Sm). 23:45 NOCTURN Música per acabar ei dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA CORAL Emès dimecres de la setmana passada. 1:30 MÚSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Dimarts a les 19:00h). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 1S.OO). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous. Divendres, de 20:1Q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DISSABTI, 30 DE MARÇ DEL2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subir'à. Recull d'obres breus. inclou bullletl de noticies I agenda musical 10:00 CONCERT BARROC CHARPENTIER: Lliçons de tenebres del Divendres Sant. Primera lliçó, H. 105. Concerto Vocale.Dir.: Rent! Jacobs. (30m). CHARPENTIER: Missa pel Dissabte de Pasqua. Solistes vocals i instrumentals. Cor de nens de Hannover. Ton Koopman, orgue.Dir.: Heinz Henning. (24m). 11:00 MÚSICA PER A COBLA DANSA DE CASTELLTERÇOL. lnstr.. Joaquim Serra. ~ I Cobla Barcelona.Oir.: Joaquim Sena. (4m). MORERA.: Girona i La nostra Roser. Cobla Principal de la Btsbai.Oir · Joan Casas. (Sm). RETAULE DE SANTA TECLA lnstr.: Francesc cassú. Cobla Principal de la Bisbai.Oir.: Francesc BLAV.: Ueugerament bonatxo, sardana Cobla Principal de la Bisbal. (3m). CATALÀ.· la processó de Sant Bartomeu, sardana. Cobla Sant Jordi-Giutat de Barcelona. (Sm). BASIL: Cinc peces en forma de suite. Cobla Sant Jordi (Ciutat de Barcelona).Dir.: Jordi León. Enregistrament tel per Catalunya Música el dia 23 de novembre de 1997 al Foment de la Sardana. Barcelona. CONCERT COMMEMORATIU DEL 75è ANIVERSARI DEL FOMENT DE LA SARDANA DE BARCELONA. (13m). SERRA, Josep.: No t'en vagis amor meu, sardana. Cobla Principal de la Bisbal. (3m}. 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Burés i Àlex Robles.Repelició del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga CHOPIN: Fantasia sobre atres nacionals polonesos, op. 13. Mtsha Dlchter, plano. Philarmonia Orchestra.Oir.. Neville Marriner. (14m). MOZART: "Ach, lch fühl's" (Ah, sento que...), del segon acte de t'òpera "La Rauta Màgica", KV 620. Natalie Dessay, soprano. Orquestra The Age ol Enlightenment.Dir.: louis Langrêe. (4m). ANDERSON/ WEILL: ''lost in the stars". Kack Nlmltz, saxo barfton. Lou Levy, piano. Dave Carpenter, baix. Joe la6arbera, bateria. (6m}. WAGNER: Obertura d'"EI rei Enzio". Robert·Schumann-Philharmoníe de Chemnltz.Dir.: Oleg Caetanl. (9m). BEETHOVEN: Preludi i fuga en FaM, Hess 30. Mendetssohn-Ouartett. (7m). SERRA: Impressions camperoles. OBC.Dir.. Lawrence Foster. (15m). TXAIKOVSKI: "Prou de xerrameca", Introducció I escena acte 1r de "Evgeni Onegin" Julia Varady, soprano. Daphne Evangelatos, mezzosoprano. Orquestra de la Ràdio de Munic.Dir. Roman Kofman. (Sm). HANDEL: Obertura de "Berenice". Orquestra de Cambra Anglesa.Dir.: Richard Bonynge. (Sm). REJCHA: Variactons per a dues flautes, op. 20. Membres del Quartet Kuhlau. (Sm). MITCHELL, ROSCOE: "Walking In the moonlight". Roscoe Mltcheli, saxo. Jodle Christian, plano. Malachl Favors, balx. Albert "Toolie" Heath, bateria. (7m). MAHLER: "Chorus mysticus·, fragment final de la simfonia n. S, "Simfonia dels Mil". Cheryl Studer, Angela Maria Blasl, sopranos. Waltraud Meler, Nazuko Nagal, contralts. Cor Philarmonla. Cor de nois The Southend. Phliarmonla Orchestra.Dir.: Gluseppe Slnopoli. (6m). GUNKA: Marxa de Txernomor, de l'òpera "Ruslan I Ludmíla". Orquestra Simfònica "Txaikovski" de la Ràdio de Moscou.Dir.: Vladlmir Fedosseiev. (Sm). ;: ;;;o ;;¡¡¡ ....a .5! ~' ¡¡¡· 209 ;::;& ::::1. se ~ ~ ¡¡;¡ ê. = 7 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ~ ¡¡¡:;- = .... .,9 a .,, ...., ~- 209 ~ :::J. ~ a e; &i' ~ -... = HAYDN· Primer moVIment de la s1mfonia n. 50. "Et foc". The Enollsh Concert. Oir.. Trevor Pmnock. • (4m). TERRADELLAS: "L'augelín che in lacci en stretto..." (L'ocell que llaços oprimeiX .•.) de I"òpera "La Merope·. Ru1h Rosique. soprano. Capella de Mmistrers Dir.: Carles Magraner. (Sm). SCHUMANN: Concert per a piano i orquestra, op. 54 (1 r moviment) Arthur Rubinsteln, plano. Orquestra Simfònica de la RCA Vtetor.Dir. Josef Krips. (16m). PORTER. COLE: "Night and day . Kenny Garrett, saxo contralt. Charnett Moffett, baix. Brlan Blade, bateria. (7m). WOLF: *Der Knabe und das lmmleln" (El nen lla petita abella), ·oas verlassene Magdleln" (La donzella abandonada). segon i setè dels M!lrlke·Lieder. Barbara Hendrlcks. soprano. Roland Pllntlnen. plano. (Gm). BIBER: Battalla a 10 en ReM. Musica Antiqua de Colònia. Dir.: Relnhard Goebel (1Om). MENDELSSOHN: "Cançó de primavera·. romança sense paraules. op. 62 n. 6 (del cinquè llibre dooicat a Clara Schumann). Livia Rev. piano. (2m). YOUMANS: "Tea for two•. extret del musical "No. no Nanette• Arranjament de Daryl RunSWICk. The King's Singers. Emil Gerhardt. piano. (4m). ELGAR: Marxa imperial, op. 32. Royal Liverpool Phllharmoníc Orchestra.D1r Charles Groves (6m). 17:00 GRANS OBRES Pr~sentat per Ignasi P1no1. HANDEL Theodora, oratori. Lorraine Hunt. Drew Munter. Jennifer Lane. Jeffrey Thomas. David Thomas. Cor de cambra de la Universitat de Califòrnia, Berkeley. Orquestra Barroca Filharmonia. Dir.: Nicholas McGegan. (170m) 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE..... Un convidat ens proposa i comenta la música que 11 agrada. GuiO I presentació de Joan Vives. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims proorames 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discooràfiques aparegudes al meroat. a carrec de Montse Agullera. Resum dels millors proorames de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del proorama emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarríga. Proorames emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels proorames de Dissabte I Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DIUMINGI, :n Dl MARÇ DIL2002 8 8:00 MATINAl Música per començar el dia presentada per Pilar Sublrà. Recull d'obres breus. Inclou butlleU de noticies i agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC COUPERIN. F Victoria Christu resurgentl (Motet per dia de Pasqua). Jill Feldman i Jsa.belle Poulerlard, sopranos. Gregory Reinhart. baríton. Jaap Ter Unden, baix de viola. Davitt Moroney, orgue. (1m). BIBER La Resurrecció. Sonata n. 11 (Sonates del Rosanl. John Holloway, violi. David Moroney. Tragicomedia. (8m). BACH: Oratorí de Pasqua. BWV 249. Emlly Van Evera. Caroline Trevor. Charles Daniels. Peter Kooy. Taverner Consort and Ptayers.Dir.: Andrew Parrott. (40m). 12:17 GUIA MUSICAL La informació it-lustrada sobre els concerts i l'activílat música! de la tamporada.Un espai presentat per Pilar Subirà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a carrac de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per carmina Malagarrlga. BEETHOVEN: Fantasia per a plano, cor i orquestra op. 80. Daniel Barenboim, piano. Orquestra Alharmònica de Berlín.Oir.: Daniel Barenboim. (19m). CHOPIN: Estudis núm. 4, 10 i 11 de l'opus 10. Svíatoslav Rich1er. piano. Enregistrament fet a Praga, el 20 de JUliol de 1988. (Sm). KABALEVSKI: Obertura de t'i>pera "Colas BRugnon". Orquestra Nacional Russa.Dic Mikhail Pletnev. (Sm). TRADJWEATHERLY: "Oanny Boy" Ben Webster, saxo tenor. Oscar Peterson, plano. Bamey Kessel, guitarra Ray Brown. baix. J.C. Heard, bateria (4m). GLUCK: "Ciascun siegua fl suo stile...Maggior follia" (Que cadascú segueiXi el seu estii...Gran follia) ària de l'Opera "La Semíramide riconoscíuta". Cecllla Bartoli, mezzosoprano. Acadèmia de Música Antiga de Berlin.Dir.: Bemhard Forck. (Sm). BIZET: "Carillon• i "Farandola", dues peces de Ja suite "L'Arlesiana·. Orquestra Filharmònica de Berlin.Dir.: Claudio Abbado. Enregistrament fet a BeriTn. el 31 de desembre de 199S. (7m). LAMOTE de GRIGNON, R.: L'aire daurat, cinc poemes sobre interpretacions de poesia xinesa de Marià Manent. Cor Madrígat.Dir.: Mireia Barrera. (9m). WEBER: Obertura de l'òpera "Preciosa· (Arranjament per a piano a quatre mans). Alexander Paley. Brlan Zeger, piano a quatre mans. (Sm). MENDELSSOHN: Quart moviment de la simfonia n. 4. op. 90 "Italiana". Orquestra Filharmònica de Bertín.Dlr. Herbert von Karajan. (Sm). SARASATE: Havanera. Anget Jesús Garcia. violí i piano. (4m). GRANZ. NORMAN: "She's lunny that way·. Count Basie, piano. Ray Brown, contrabaix. (Sm). HEINICHEN: Pastoral en La M. Musica Antiqua de Colònia. Dir.: Reinhard Goebel. (Sm). BERLIOZ: "Le spectre de la rose" (L'espectre de la rosa). de "Nuits d'été", op. 7. Janet Baker, meuosoprano. New Phflharmonía Orchestra.Dir.: John Barblrolll. (Sm). KALMAN: Final de "La princesa de les Czardes·. Orquestra Simfònica Johann Strauss de BudapestDir.. lsMn Bog~r. (Sm). ALB~NIZ: "Córdoba", de ·cants d'Espanya·, op.232. Duo de Guitarres Joan Ràfols·Miquet Rodrlguez. (6m). SPOHR; Jessonda, obertura. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Berlin.Dir.· Christtan Frllhlích. (Sm). SCHUBERT· Trio amb piano op. 100 O ' 929. Jos van lmmerseel. pianoforte. Vera Be1hs, violi. Anner Bylsma. Violoncei (41m). BOCCHERINI: Simfonia op. 21 n. 1. G 493. Deutsche Kammerakademie Neuss Oir~ Johannes Gorrtzkí (11m). SAMMARTINI,G.: Sonata per a flauta de bec i baix continu en ta m. Camerala Kóln. (Sm). BERNSTEIN: Tres episodis de dansa de "On the Town·. Orquestra Rlharmònica d'lsraei.Oir.: Leo nard Bernstein. (1Om). 13:04 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a carrec de Montse Agullera. Resum del~ millors programes. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarriga. 17:00 GRANS OBRES Presentat per Ignasi Plñol. HAYDN: L'incontro improw iso, dramllli giocoso. Claes H. Ahnsjò. Unda Zoghby. Maroant Marshall. Delia Jones. Domenlco Trimarchl Benjamin Luxon. Orquestr¡ ll Cambra de Lausana. Dir.: Anta! OoratJ. 20:00 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS BOCCHERINI "Quartetto secondo" per1 dos viofins. Viola i violoncel. G. 249 Ensemble Concertant de Frankfurt (Sm SHORTER, WAYNE "High life" Wayne Shorter, saxo i el seu grup (6m~ BACH: "Kommst du nun. Jesu. vom Himmel herunter" (Jesús, baixa¡¡¡¡ del cel), BWV 650 (Arranjament per a violoncel i orquestra de cambra de Ton Koopman). Yo·Yo Ma, violoncel barroc. The Amsterdam Baraque Orchestra.Oir.: Tor. Koopman. (3m). TXAIKOVSKI: "Variazione finale e COda NIT Dl PROGRAMACIÓ Allagretto risoluto e con fuoco" del Too amb piano op. 50. RepellciO dels úlllms programes Gldon Kremer. violi. Mischa Malsky, 0:30 NOU PUNT NOU violoncel. Mart ha Argerich, plano. (7m~ Presentació de les últimes novetats DONIZffil: "Ed ancor la tremenda discogr.lllques aparegudes al meroat. a porta...Come uno spirto angelico·. ària carrec de Montse Agullera. Resum dels de l'òpera Roberto Devereux. millors programes de Ja setmana Ramón Vargas, tenor. Orquestra de la passada. Ràdio de Múnlc.Oir.: Marcello Vlottl 1:30 CONCERT BARROC (10m). Repetició del programa emès la setmana KOSMA: "Autumn leaves". anterior (Dissabte i diumenge a les 10:00h). Stanley Cowell Trío. 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Enregistrament fet a Ja Copenhagen Jm Presentat per Carmlna Malagarriga House, eiS d'abrít de 1993. (7m). Programes emesos la setmana anterior CASTELNUOVQ-TEDESCO: "La Gu!talll', (Ordre d'emissió: repetició dels segona de les cançons del Romancero proorames de Dissabte I Diumenge. de gitano, a partir de l'obra de Garcia I.DI!l 14:00 a 17:00). Cor de Cambra del Palau de la Músicl 5:30 CAPSA DE MÚSICA Cartes Trepat. guitarra.Dir.: Jordi Casa1. Proorames emesos la setmana anterior. (4m). (Ordre d'emissió: RepebciO dels BACH. CARL PHILIPP EMANUEL: programes de Dilluns. Dimarts. "Tríomf! Tríomfl", de l'oratori "Die Dimecres, Dijous. Divendres, de 10.03 a Auferstehung und Himmelfahrt JesU" 13.00). (Resurrecció i ascensió de JesucrístL Wq 240. Barbara Schlick. Johanna KosloWSi:l. DILLUNS, 1 D'ABRIL sopranos. Rheinlsche Kantorei Das DE.L 2002 kleine Konzert.Dir~ Hermann M.u.l2m~ 8:00 MATINAL WEILL: ·surabaya-Johnny", cançó de Música per començar el dia. Recull Happy End. d'obres breus. Inclou butllelf de nolfcies I Ute Lemper. Jeff Cohen. plano. RIAS agenda musical. Sinfonietta.Dir.: John Maureci. (6m). 10:03 CAPSA DE M0SICA CHOPIN: "Romance: Larghetto", &e901' BORODIN· Danses polovtslanes d' "El moviment del Concert per a plano I Prlncep lgor". orquestra n. t, op. 11 (Arranjament ~ Cor de l'òpera de Klrov 1Orquestra per Mlly Balakirev). Kirov.Dir.: Valery Gerglev. (11m). Frledrlch Gulda. plano. Orquestra ELGAR: Simfonia n. 2, op. 63. Filharmònica de Londres.Oir.: Adrlan Royat Philarmonlc Orchestra.Dir.. Charles Boult. (9m). Mackerras. (53m). POPULAR ANGLESAIDOVETON: BACH. J.C.: Simfonia concertant en FaM. Greensleeves . Concentus Muslcus de Viena. Leonhardt· The Scholars. (3m). Consort. Dir.: Nlkolaus Harnoncourt, ALBINONI: Concert per a dos oboêS. Cf. Gustav Leonhardl. (11m). 9 n. 9. CAMPRA: Dido I Enees. cantata n. 6. King's Consort. Dir.: Robert KiflO. The Conjunt vocal I Instrumental Les Arts (10m). Florissants.Dir.: William Chrlstie. (15m). BACH SOnata per a violí i baix continu BWV 1023 Reinhard Goebel, v1oll. Jaap Ter Unden. Violoncel. Henk Bouman. clavecl. (12m). VERDI: ·Mercè, diletti amicL.Come ruglada al cesp1te", ària d"Emani de ròpera "Ernani" Ptacido Dominoo. tenor Cor Rooer Wagner Orquestra Filharmònica de Los Angeles.Dir. Cario María Glullni (6m). WEBSTER. BEN: "Bounce blues". Ben Webster. saxo tenor. Oscar Peterson. plano. Barney Kessel. gu1tarra Ray Brown. baix. J.C. Heard. bateria (Sm). HAYDN Primer moviment de la Simfonia n. 58 Orquestra de !'~poca de l'll.lumlnlsme.Dir: Frans Brúggen. (Sm). WI LLIAMS, J.: "The flylng theme". de la pel.licula "E.T.". The Boston Pops. Dir.: John Wllllams. (4m). ARNOLD: Divertimento per a flauta, oboè I clarinet, op.37. The Nash Ensemble. (Sm). DVORAK: Dansa eslava op. 72 n. 6. Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya, Kalserlautem.Dir. Jlri Starek. (4m) 17:00 TEMPORADA D'OPERA WAGNER Parsllal. George London. Arnold van M1ll Ludwig Weber. Wollgang Windgassen. Hermann Uhde. Martha MMI. Cor i Orquestra del Festival de Bayreuth.Dír: Hans Knappertsbusch. (272m). 20:03 L'AUDIOVISUAL Un proorama d'Àiex Gonna 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Proorama a l'entorn de temes musicals d'interès. Presentat i conduit per Joan VIV8S, i realitzat amb la colaboració del Consell català de ta Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ir.: .(>) de ;a els REGONDI: Nocturne·Rêverie, op. 19 Eduanlo Fei'Mndez. guitarra. (9m). 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA M0SICA TEMPORADA DE L'OBC. Presentació~ Alfred Celaya . I!OZART: concert per a VlOlf I orquestra ~- 3. y.y 216 MAHLER: Simfonia n. 6 'TràgiCa". CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 16 de gener del2001 a rAudrtori de Barcelona. TEMPORADA 2000/1. Ale~<andru Tomescu, violi. Orquestra Simfònica de Barcelona 1 . Nacional de Catalunya. Dir.: Gary Bertin1. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia Presentació a carrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nil Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA ANTIGA Repetrcló del programa emès dilluns passat. 1:30 CICLE DE LIED Emès dlvendres passat. 2:30 GRANS INTEGRALS . Programes emesos la setmana antenor (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts. Dimecres, DIJous. Divendres, de 14.00 a15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE M0SlCA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 2 D'ABRIL DEI.2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius I agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MAnNAL El GRAN REPERTORI Vlll.A·LOBOS: Bachlanes brasileres n. 1. Vloloncel.llstes de la Royal Phllharmonic Orchestra. (21m). HAYDN: Concert per a trompa I corda n. 4, Hob Vlld:4. Date Clwenger. Orquestra de Cambra Franz Uszt.D1r.. Janos Rolla. (17m). ROSSI NI: Obertura de l'òpera "El barber de Sevilla". On¡ueslla Simfònica de londres.Dir.: Ctaud10 Abbado. (7m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DEMÚSICA FASCH: Concert per a trompeta, dos oboès i corda. en Re M. Wynton MarsaJis, trompeta. Orquestra de CimbraAngtesa.Dir: Raymond Leppard. (6m). TXAIKOVSKI: les estacions (versió per a DfQuestra). op. 37b. Orquestra SimfOnica de Detrolt.Dir.: Neeme J!rvl. {44m). SCHUMANN: Tres romances, op. 28 Tatiana Nlkolayeva, plano. (17m). MADRIGALS DELS SEGLES XVI I XVII. Coiieglum Vocale de Colònia. Dir.: Woligang Fromme. (15m). MOZART: Serenata KV 361 "Gran Partíta'. ' Membres de l'Orquestra del Segle XVIII.Oir.: frans Brüggen. (51 m). MENDELSSOHN: la bella Melusina, obertura op. 32. Orquestra filharmònica de Berlfn.Dir.: Nlkolaus Harnoncourt. (12m). FARINELLI: "Ogni dl piu molesto•.." (Cada dia m6s molest) cantata per a soprano. ' Ruth Rosique, soprano. Capella de José Cura. tenor. Philharmonia Minlstrers.Dir.: Carles Magranet {11m}. Orchestra Dlf : José Cura. (Sm). GARCIA LORCA: 4 cançons espanyoles TOLDRÀ: "Lluna plena·. sardana. antigues. Cobla Sant Jord1 Ciutat de Barcelona.Dir.: Teresa Berganza. Narcisa Yepes. (11m). Antoní Ros-Marbà. (3m). ECCLES: Simfonia per a Mercuri. STEINER/WILLIAMS: Tema de la banda The Partey ol lnstruments.Dir.: Roy sonora de la peUicuta "Now, voyager·. Goodman. (6m). ltzhal< Per1man, violf. Boston Pops 13:00 NOU PUNT NOU Orchestra.Dir.: John Williams. (Sm). Presentació de les últimes novetats BRAHMS: Tema i variacions en re menor discogràfiques aparegudes al mercat, a (transcripció del sextet de corda, op.18) càrrec de Montse Agunera. Rad u lupu, piano. (11m}. 14:00 GRANS INTEGRALS DAVISJPOLLACK: "Where are you• Els quartet s de corda de Haydn. Ben Webster Quintet. (Sm). Quartet de corda op. 2 n. 4 (Hob.l11:10). ELGAR: Primer moviment del Concert Quartet Aeolian. (21m). per a violoncel I orquestra, op. 85. Quartet de corda op. 2 n. 6 (Hob.lll:12}. Jaquellne du Prê, violoncel. Orquestra de Quartet Aeolian. j 19m). Flladèlfla.Dir.: Daniel Barenbolm. (6m). 1S:OO BUTLLET DE NOTICIES PURCELL: "Saul and the wltch of Endor•, 15:04 AGENDA MUSICAL cançó de "In oullty nlght", Inclosa a la 15:10 A FONS banda sonora del film "England, my ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espai England". temàtic de Catalunya Música presentat Jennlfer Smith, soprano. Paul Agnew, per Eulàlia Benlto. tenor. David Thomasm baix. Solistes ORIOL GRAUS Barrocs Anglesos.Dir.: John Ellot 16:00 A FONS Gardlner. (11m). L'ÒPERA, l'OPERETA I LA SARSUELA. 22:00 AGENDA MUSICAL L'espai temàtic de Catalunya Música 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA presentat per Eulàlia Benito. MÚSICA PUCCINI: llon acte de l'òpera en tres Presentat per Alfred Celaya. actes "Tosca•. Obres de ERBACH, ANÒNIM DEL XVII, Eva Marton. Jaume Aragall. Kostas CARREIRA, TEIXIDOR, PERANDREU. Paskafls. Reld Bunger. Manfred ARNE. MENALT, ESPONA I SOLER. Jungwlrth. Dimitir Usunow. Harald Bernat Bailbé, orgue. Prllglhêif. Cor I Orquestra de l'Òpera CONCERT enregistrat per Catalunya Estatal de Viena.Dir.: Alberto Erede. Música el dia 4 de juliol del2001 a Santa (4Sm). Maria del Mar de Barcelona. dins el cicle Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació ORGUES DE CATALUNYA. (54m}. :t3:45 NOCTURN a càrrec de d'Olga Cardús. Música per acabar el dia. Presentació a 19:00 MOSICA DE CAMBRA càrrec d'Alfred Celaya. ENESCO: Deset per a Instruments de vent, op. 14. PROGRAMACIÓ Dl NIT Orquestra de Cambra de lausanne.Oir.: lawrence Foster. (24m). Repetició dels últims programes CASELLA: Pupazzetti, cinc peces fàcils 0:30 A LA MANERA DE.••• per a plano a quatre mans. Un convidat ens proposa I comenta la Plero Barbareschi. Stefano Ragni. (7m). música que li agrada. Guió I presentació RAVEL: Trio amb plano en la m. de Joan Víves.Repellcló del programa The Arden Trio. \25m). emès dissabte passat. 20:00 BUTLLET DE NOTICIES 2:30 GRANS INTEGRALS 20:04 AGENDA MUSICAL Programes emesos la setmana anlerlor 20:10 ELS GUSTOS REUNITS (Qrdre d'emissió: Repetició del Dilluns, Presentat per Alfred Celaya. Dimarts, Dimecres, DIJous, Divendres. de COECK: •constelaclons", per a guitarra. 14.00 a 15.00). Jad Azkoul, guitarra (Bm). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS TXAIKOVSKI: "Vals: Allegro moderato• Presentat per Alfred Celaya Programes (tercer moviment), de la Simfonia n. 5, emesos la setmana anterior. (Ordre op. 64. d'emissió: Repetició dels programes de Orquestra filharmònica de Berlin.Dir.: Dilluns. Dimarts, Dimecres. DIJous. Ferenc Frlcsay. (6m}. Divendres. de 20:1 qa 22:00). PIAZZOLLA: "Primavera Porteña". de 5:30 CAPSA DE MUSICA "Cuatro estaciones porteñas", Programes emesos la setmana antenor. (arranJament de leonld Desyatnikov). (Ordre d'emissió~ Repet1cló dels Gidon Kremer, violi Kremerata Baltica. programes de Dilluns. Dimarts. (Sm). Dimecres. Dijous. Divendres, de 10.03 a MOZART: "Ah, dov'è il perfulo?". quintet 13.00). final de l'òpera "Don Giovanni". Margarat Price, Donna Anna. Sylvia Sass. DIMECRU, 3 D'ABRIL Donna Elvira. Stuart Burrows, Don DEL 2002 Ottavio. lucia Popp. Zerfina Alfred 7:08 MATINAL Sramek, Masetto. Orquestra filharmònica Música per començar el dia presentada de londres.Oir.: Georv Solti. (7m). per Joan VIVes. Recull d'obres breus. "Algun dia el meu princep vindrà". tema Inclou buUietlns informatius i agendes de la pel.trcula "la Blancaneus i els set musicals. nans· 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES The Engllsh Chamber Orchestra.Dir.: 9:06 MATINAL Donald Fraser. (Sm). EL GRAN REPERTORI DVORAK: ·Allegro grazioso•, dansa n. 2 VERDI: Obertura de l'òpera "Aida". de les Danses eslaves, op. 72. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Orquestra del Festival de Budapast.Dlr.: 1van Fischer. (Sm). Claudlo Abbado. (11m). DUKEIHARBURG: "What is there to say". CANÇONS POPULARS ESPANYOLES: "Anda jaleo·. "Los cualro muleros", " John Plzzarelll, veu i guitarra. Ken Las tres hojas", " Los mozos de Peplowski, clarinet. Ray Kennedy, plano. Monleón" "las morillas de Jaén", "El MartIn Pizza rel li, baix. Tony Tedesco, calé de Chlnltas", " I "Nana de Savilla", bateria. (Sm). arranjaments fets Federlco Garcia lorca. GARCIA ABRIL: Havanera. Núria Chocq Mampel, soprano. Christlan Ernesto Bltetti, guitarra. (4m). Locussol, guitarra. (20m). VERDI: lnfernoi...Sento avvampar neil'anima", ària de l'òpera "Simon VIVALDI: Concert per a violoncel en Ml b Boccanegra•. M, RV408. ·o Christine Bosch, violf. Roel Oiettiens, violoncel. Rlchter Van der Meer, violoncel 11. Ensemble Exploratlons.Dir.: Roel Diettiens. (12m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MOSICA DVORAK: El meu pilis, obertura, op. 62. Orquestra Nacional Escocesa.D~r.: Neeme Jarvi. (10m). STRAVINSKI: 8 petó de la fada, ballet. Orquestra Nacional Escocesa.Dir: Neeme Jlrvi. (4Sm). MOZART: Rondo per a piano I orquestra, KV 382. Evgeny Klssin. Virtuosi de Moscou.Dir.~ Vladfmlr Splvakov. (9m). SCHUBERT: Octet per a corda i vent, D.803, op.pòst.166. leopold Wlach, clarimet. Gottfried von Freíberg, trompa. Kart Oehlberger. fagot. Josef Hermann, contrabaix. Quartet Vlenna Konzerthaus. (53m}. FAURÉ: "Masques et Bergamasques•, op.112. Orquestra de cambra Orpheus, (14m). BRAHMS: Fünf Ueder, op. 105. Jessye Norman. soprano. Dletr1ch Flscher-Oieskau, barllon. Daniel Barenbolm, plano. (15m}. VIVALOI Concert per a violi. "VIofino per eco lontano·, corda i continuo. RV SS2. 11 Glardino Armonico.Dir.: Giovanni Antonlni. {15m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últJmes novetats discogrnfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguflera. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartet s de corda de Haydn. Quartet de corda op. 9 n. 1, (Hob.lll:19). Quartet ~tetlcs. (22m). Quartet de corda op. 9 n. 2 (Hob.lll:20). Ouartet Aeolian. rsm}. 15:00 BUntET DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA, ARA. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto. LLONGUERES.: Les figures del pessebre. Coral Juvenil de Joventuts Musicals de les illes Balears. David Mohedano, piano.Dir.: Concepció Oliver. (6m). WIENIAWSKI: Concert per a violf í orquestra n. 2, op. 22. Tomàs Hermlndez, vioiJ. Orquestra Simfònica del Vallès.Dir.: Alfons Reverté Casas. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 11 d'octubre del 2000, ai Palau de la Música Catalana. El PRIMER PALAU (V TEMPORADA) (24m). GUZMAN Cel de palla. Montserrat Torroella. mezzo-soprano. Adolf Pla, piano. Jonathan Camps, contrabaix. (Sm). McDONALD.: Sea Sketches. Versión original {quintet de metafls) (Sm). 16:00 A FONS LA MÚSICA RELIGIOSA. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benilo. CAPLET: Les Prières. Hanna Schaer, mezzosoprano. Quartet Ravel. fabrice Pierre, arpa. (9m). SAINT-SAENS: Rèquiem, op. 54. Françolse Pollet. Magali ChalmeauDamonte. Jean-luc Viala. Nicolas Rivenq. Cor Regional Vittorla d'lle de France. Orquestra Nacional d'lla de France.Dlr.: Jacques Mercler. (35m). GOUNOD: Missa breu n. 7 "Aux chapelles". Chorale Caecllla. Herman Verschraegen. orgue. Filharmonia Romanesa de l'Estat de Transilvànla (Ciuj-Napoca).Dir.: JeanLouis Pelli. (14m}. 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oíents. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. ~ ¡;; ·-...... ¡¡;;- 5I ¡¡:5;' ;¡· ;:;! ~ 5I el. s e~ 9 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 19:00 MÚSICA CORAL HOLST Two Eastern Pletures, per a veus femenines t arpa O. Etlis. arpa. Royal College ot Music. Chamber ChoirOir.: D. Willcoks. (Sm}. MOZART: MISsa solemnls, KV 337. Patrizla Kwella. Ulla Groenewold. Chnstopb Prjgardien. Franz-Joset Selij¡. Cor de Cambra de Colònia Collegium Cartuslanum.Otr.: Peter Neumann. (25m). WEELKES: Evening Servtce. Christ Church Cathedra! ChotrDtr.: Stephen Darlington. (10m). PROKOFIEV: Són set. cantata per a tenor. cor i orquestra. I. Elnikov. Cor i Orquestra Simfònica de la Radio de I'URSS.Dir.. G. Rozhdestvenski. (Sm). BACH. · set Lob und Prels mit Ehren· (Que la lloanç¡~ sigui gloriosa), motet BWV231. Cor Monteverdl. Solistes Barrocs Anglesos.Dlr.: John Etlot Gardlner. (4m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya, VIVALDI Concert per a oboè, cordes I baix continu, en re m, RV 454 Paul Dombrecht. oboè. li Fondamento. (Sm). FALLA: ' Et sombrero de tres plcos·. suite n. 1. Orquestra Simfònica de la Ràdio Eslovaca. Oir~ Kenneth Jean. (10m). BRITIEN: Fuga, moviment tmal deia guia d'orquestra per a joves. Orquestra Alharmònica de londres.Oir~ Adrian Boult. (3m). STRAUSS, J.: ·contes dels boscos de Viena·, vals. Orquestra Johann Strauss de Viena.Dir.: Willi Boskovsky. (12m). "Jig delia lnquietudlne·. fantasia sobre Vivaldl i la música celta. Conjunt barroc "le Orfanelle delia Pleta·. Diferents solistes de música celta. (4m) ROSSINI: Flnale do I'Stabat Mater Cor de cambra de la RIAS de Berlln.Dir.. Marcus Cree(!. (6m). DU KAS: Tercer moviment de la simfonia en DoM. Orquestra Simfònica de Clnclnnati.Oir.: Jesús López Cobos. (11 m). ARLEN/KOEHLER: "Stormy weather• (Temps de tempesta), Arranjament de Oaryl Runswlck. The Klng's Slngers. (4m). CASTANIERIFERRE: "Les amants tristes·. Leo Ferre, veu. (9m). OLTRA: La filadora. Cobla de Cambra de Catalunya.Dir.: Jesús Ventura. (4m). REBENNACK, MAC: "Only in 11 for the money· Jimmy Smith, orgue. Dr. John, veu i plano. Conjuntintsrumental. (Sm). KAPSBERGER: '1'arantelia dl Sannlcandro·. cant tradicional de noces. L'Arpeggiata.Oir.: Christina Pluhar. (3m). GOUNOD: "Roméo ! qu'as·tu done?·. i "Amour ranlme mon courage", duet i arla de l'acte IV de l'òpera en cinc actes 'Romeu i Julieta•. Angeia Gheorghiu. Clalre larcher. Orquestra del Capital de Toulouse.Dir.. Michel Plasson. (12m). KITARO: "Ten years• "Mirage•. (3m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. DVORAK: Dansa eslava n.1 O, op. 72. Concert per a violoncel I orQuestra, op. 104. Simfonia n. 9 "del nou món". Mlchal Kanka. violoncel. Gran Symphony Slovaqula.Dir.: Leos Svarovsky. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 15 d'agost del2001 a l'esglèsla parroquial de llívia, dins el XX FESTIVAL DE MÚSICA DE LLfVIA. (91 m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a carrac d'Alfred cetaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un prllilrama d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès dissabte passal 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Onluns, Dimarts, Dimecres, Oíjous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:1Oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIJOUS, 4 D'ABRIL DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan V"rves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius I agendes musicals. 9:00 BUnLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GAAN REPERTORI TXAIKOVSKI: ·¡que sigui la meva mort", escena de la carta de l'acte 1r de "Evgeni Onegin'. Juha Varady, soprano. Orquestra de la Ràdio de Munic.Dir.: Roman Kofman. (12m). TURINA: "El poema de una santuquena·. fantasia per a violf i piano. Joaquln Palomares. Michel Wagemans. (24m). CHARPENTIER: Magni!K:at, H.73. Conjunt vocal i instrumental Les Arts Florissants.Oir.: William Christle. (9m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA MONTSALVATGE: Cinco canclones negras. Victòria dels Angels. Orquestra de la Societat de Concerts del Conservatori de Paris. Rafael Frúhbeck de Burgos. (11m). BRAHMS: Simfonla n.1, op.68. Orquestra Simfònica de Xicago.Dir.: Georg Solti. (48m). VEROl: "Già neila la notte densa•. duet final de l'acte primer de l'òpera "Otello". Angela Gheorghiu, soprano. Roberto Alagna. tenor. ludwig Quandt, violoncel. Orquestra Fila.rmònica de Berlín.Oir.: Clauclio Abbado. (11m}. HONEGGER: Concert per a violoncel i orquestra. Mstislav Rostropovi1x. Orquestra Simfònica de I'URSS.Dir.: Victor Oubrovsky. (15m). MOZART: Missa solemnis, •Missa de l'orfenar KV 139. Barbara Bonney. Jadwiga Rappé. Josef Protschka. Hakan Hagegard. Cor Amold Schonberg. Concentus Muslcus de VienaDir.: Nikolaus Harnoncurt. (45m). AAKHMANINOV: Trio n. 1, per a piano, violf i violoncel. Trio Beaux Arts. (15m). STRAUSS,R.: Don Joan, op. 20. The Solti Orchestral Project at Carnegie Haii.Dir.: Georg Solti. (17m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartet s de corda de Haydn. Quartet de corda op. 9 n. 3, (Hob.lll:21 ). Quartet ntrai. (19m). Quartet de corda op. 9 n. 4 (Hob.lll:22). Quartet Aeolian. (22m). 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS OEL SEGLE l 'espai temAtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Bemto. Boris Chrlstoff. VERDI •EJia glammai m'amo· ...oormirò sol net manto mlo regal" ana de l'acte IV de "Don Cario". Boris Christoff, baix. Philarmonla Orchestra.Dir.: Jerzy Semkov. (11m). OARGOMIZHSKI Elegia. Boris Christoff, baix. Antonio Beltrami, plano. (4m). MOZART: ·cosl dunque tradisci ... Aspri rlmorsi atrocl", ària de concert per a baix i orquestra. KV 512. Boris Christoff, baix. Orquestra Simfònica de la RAI.Oir Lovro von Mataclc. (6m). MASSENET: "Essa m'adora", duet final de l'acte lar de la comèdia herOica en cinc actes "Don Quixot". Teresa Berganza, mezzosoprano. Bons Chrtstoff. baix. Orquestra Simfònica de la RAl de Milà.Dir.: Alfredo Simonetto. (2m) BALAKIREV El guerrer. Boris Chlistoff, baix. Antonio Bellrami, piano. (3m). GLUCK: "Con le mel guardle...O tu la cosa mia piü cara·. arta de l'acte 11 d'"lligènia a Aulida". Boris Christoff, batx. Philarmonia Orchestra.Dir: Jerzy Semkov. (11m). VERDI: Pròleg de ·s1mon Bocanegra". Boris Chrtstoff, baix. Cor i Orquestra del Teatre de l'Opera de Roma. Oir.: Vittorio Gul. (6m) 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. SERGIU CELIBIDACHE BEETHOVEN: Obertura Egmont. Orquestra Simfònica de Torlno de la RAI.Dir.: Sergiu Celibidache. (9m). DEBUSSY: Ibèria (Imatges). Orquestra Simfònica de Londres.Oir.: Serglu Cellbidache. (26m). RAVEL: Le Tombeau de Couperin. Orquestra Simfònica SOR.Dir.. Sargiu Cellbldache. (19m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les pellclons dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Burés I Àlex Robles. 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. KRUPAIBIONOI: "Boogle blues·. Guy lafltte, saxo tenor Geo Oaly. vibràfon. Raymond Fol, plano. Jean Bonal, guitarra Alix Bret. contrabaix. Bemard Planchenault, bateria. (4m). SAMMARTINI: Simfonia en la M. Riccardo Villani, clavecl. I Giovanl di Nuova Cameristica Dir.: Daniele Ferran. (10m). LAMOTE DE GRIGNON Caml de llum. Cobla de Cambra de CatalunyaOir. Jesús Ventura. (Sm). SATIE: Tres Gymnopédie, n.1, n. 2. n. 3, per a flauta i guitarra. John Hac~ett, flauta. Steve Hackett, guitarra. (1Om). HAYDN· "la representació del caos•, "Al principi Déu creà el cel i la terra","El primer dia desapareixeran les ombres horribles de les tenebres•, tres fragments de la primera part de l'oratori La Creació. John Mark Alnsley. Eike Wiim Schulte. Cor Gulbenkian. Orquestra del Segle XVIII.Dir.: Frans Brüggen. (12m). JAMAL, AHMAD: "Whlsperlngs• Ahmad Jamai, plano. Or O.C. Smith, veu. Mark Carglll, violi. James Cammack. baix. (1m). SCHUBERT: Obertura per a quintet de corda. D.S. Quartet de corda de leipzig. Hartmut Rohde, Viola. (9m). MOZART: "Laudate Oominum· de les "Vespres solemnes de confessor" K.339 Emma Kirkby, soprano. Cor de la Catedral de Winchester. Winchester College Quiristers. The Academy ot Ancient Music. (Sm). TOLORA: Primer moviment de Vistes èJ mar. Orquestra de Cambra del Palau de la Música Catalana.Dír.: Gonç¡~l Comellas. (Sm). PIAZZOLLA: El Gran Tango. Alban Gerhardt, violoncel. Alna Dokshinsky, plano. (12m). PROKOVIEV/BORISOVSKI: "la mort de Julieta•. fragment del ballet Romeu i Julieta, transcrit per a viola I pla~o. Lawrence Power. viola. Simon Crawtord· Philllps, plano. (7m). ANÒNIM: "Sta notte mi sagnava", del recull "A MusicaU Banquet• de Roben Dowland. Andreas Scholl, contratenor. Markus M~rkl, clavecl. (2m). RODGERS/HART: "He was too good to me" Shirtey Hom, veu i piano. Enregtstrament fet al Teatre del Chatelel, de Paris, el 7 de març de 1992. (Sm). HAYDN· "AIIIhrough lhe nighr (A tral'és de la nit). Angelika Klrchschlager, mezzosoprano Jonalhan Rees, violi. Oave Dantels, violoncel. Roger Vignoles, piano. {2m). 22:00 AGENDA MUSICAL 2.2:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 9 d'octubre de 1994 al Mercat de les Flors de Barcelona. I FESTIVAL DE MÚSICA DEL SEGLE XX. Obres de DESENCLOS, POUSSEUR. SCHNYDER, GALANT€ i KESSLER. Saxophonquartett Basel. (60m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 l 'AUDIOVISUAL Emès diumenge passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos Ja setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Cetaya. Programes emesos la setmana ànterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA PrOilrames emesos la setmana antencx. (Ordre d'emissió; Repetició ctels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DIVENDRU, 5 D'ABRIL DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar et dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETi DE NOTiCIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTO.RI HUMMEL: Concert per a trompeta I orquestra en Mi b M. Wynton Marsalis, trompeta. National Philharmonic Orchestra.Oir.: Raymond Leppard. (18m). POULENC: Stabat Mater, per asoprano. cor i orquestra. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Kathleen Battle. Cor del FestlVal de TangJBWood. Orquestra Simfònica de tmton.Dir.: Sel)l Ozawa. (29m). 10:00 AGENDA MU~ICAL 18:03 CAPSA DE MUSICA iUEM.ANN: Concert en Re M per a tres uompetes, dos oboès. timbales, corda i baiX continu Virtuosi dl Praga. Dir.: Oldrich Vlcek. (11m). . SCHUBERl Polonesa per a VIOli i Ofquesll3. 0.580. Qdon Kremer, violi. Orquestra de Cambra d'Europa. (6m). MART[NEZ VALLS: "La legió d'honor•, sarsuela en dos actes amb llibret de Vlctor Mora. Francesca callao. carme Fligollas. Eduard Giménez. Manuel Ausensi Oidac Monjo. Orfeó Graclenc. Gran Orquestra Simfònica. Dir.: Rafael Ferrer. (44m). HAYDN: Andante con varlazionl, Hob XVII:6. Alfred Brendel, plano. (15m). ROUSSEL Serenata per a flauta, vlolf, WJia. anceJ 1arpa. op. 30. Slcaila Kanga. Con¡unt de cambra de rAcademy ol St. Martln·in-the·Fields. (16m). SCHUlZ: Magnificat SWV 468. Coojunl vocal i instrumental de La Petite BaOOe.Oir.; Sigiswald Kuijken. (11m). COPLAND: Preludi per a orquestra de cam~ra. tondon Slnlonletta.Dir.: Oliver Knussen. (6m). 13:00 NOUPUNT NOU Presemació de les últimes novetats diSI:Og~fiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANSINTEGRALS Eis quartet s da corda de Haydn. Quartet de corda op. 9 n. 5, (Hob.lll:23). Quartet Festetics. (25m). Ouartet de corda op. 9 n. 6 (Hob.ltl:24). Quartet Aeollan. (18m). 15:00 BUnLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 AFONS lA MÚSICA SOLA L'espai temàtic de Colaluoya Música presentat per Eulàlia Benno. Trompa GRAUN, C.H.: Concert per a ttompa en ReM. Bany TuckWell, trompa. Academy ol St. Martin·in·the· Fidds.Dir.: lona Brown. ¡tOm). HAYDN Responsoris de Venerabill, Hob. XXUic:4 a·d. Ab Koster I Knut Hasselmann, trompa natural. Cor de nens de Bad TOiz. Bob vaoAsperen, orgue. L'Archibudeiii.Dir l!nmo We~. (Sm). ARNOLD: Concert per a trompa i orquestra de corda n. 2, op. 58. RichardWatkins. trompa. London MUSiciDir.. Mark Stephenson. (14m). UGETI: Trio per a viot!, trompa 1plano IIJiy'IOnne Le Dlzès·Ríchard, violi Jacques Deleplancque, trompa. Pierre· l.aunmt AJmard, piano. (14m). 16:00 AFONS ELS.INTÈRPRETS CATALANS. L'espai l!màtlc de catalunya Música presentat per Eutàr~a Benito. Albert Gim6nez Atenalle BEETHOVEN: Trio per a plano, violi ¡ lioloncei, op. 1 n. 3. Trio de Barcelona (24m). BRillEN Concert per a plano i orquestra n. I, op. 13. A!ler1 Giménez Atenalle, piano. ~QUeslra Ciutat de Barcelona.Dir.: Gary lli. Emegistrament Jet per Catalunya Música ~:;de maig de 1992 al Palau de Ja ~!alana. TEMPORADA OCB 1991·1992. (34m) l7:00 lA TARDADE L'OIENT ProgramaCió realitzada a partir de les pe~cions dels nostres oients. Presentació a nec de d'Olga cardús. 19:00 CICLE DE LIED LEHAR: "Dir sing' ich meln lled" (Et cantaré la meva cançó) Feliclty lott. soprano. Graham Johnson, piano. (3m). STRAUSS, 0.: "lch bln elne frau, die weiss sie wílr (Sóc una dona que sap el que vol), "Ninon·. Felicíty Lott, soprano. Graham Johnson, piano. (4m). GROSZ: ''Telelonlsche Bestellung" (Comanda per telèfon). Felicity Lot!, soprano. Gra ham Johnson, plano. (1m). LOEWE: "Oie Mutter bel der Wiege· (la mare al costat del bressol). Fellclty lott, soprano. Graham Johnson, plano. (2m). STRAUSS, R.: "Begegnung· (Una trobada). "lm Walde• (Al bosc), dos lleder. Fellclty Lott, soprano. Graham Johnson, plano. (3m). JENSEN: "Murmelndes Lüttchen" (Brisa que murmures). Feliclty Lott, soprano. Graham Johnson. plano. (4m). CORNELl US: "Komm, wlr wandeln zusammen• (Vine, caminem junts), "Ein Ton" (Un soroll). Fellclty Lott, soprano. Graham Johnson, plano. (4m). WOLF: ·wohln mit der Freud?" (Com espressar l'alegria?), "Wiegenlied im Sommer" (Cançó de bressol d'estiu). Fellclty Lott, soprano. Graham Johnson, piano. (Sm). BRAHMS: "Da unten lm Tale" (Allà a la vall) Fellclty Lott, soprano. Graham Johnson, plano. (2m). MAHLER: "Wer hal dies Lledlein erdacht?" (Ouí ha escrit aquesta cançoneta?). Feliclty Lott, soprano. Graham Johnson, piano. (2m). SCH0NBERG: "Mahnung' (Advertiment). Fellclty Lotl, soprano. Graham Johnson, plano. (3m). HUMPEROINCK: "Abends, will ich schlalen gehen• (Quan m'adormo a la 011). Felicity Lott. soprano. Graham Johnson, plano. (2m). VECSEY: Vals trist "Denkst du nie daran?" (No hi penses mal?). Fellclty Lott, soprano. Graham Johnson, plano. (3m). NICK: "Oie Sprooe• (La pastora !Imida). Fellclty Lott, soprano. Graham Johnson, plano. (3m). LEHAR: "Komm zu mir zum Tee!" (Vine a casa a prendre el te!), "Kiss me, my darting..: (Fes-me un petó, estimada...). Feliclty Lott, soprano. Graham Johnson, plano. (Sm). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya STRAUSS, J.: Obertura de l'opereta "Oie Fledermaus· (El rat penat). Orquestra Filharmònica de Berlln.Dir.: Herbert von Karajan. (9m). BEETHOVEN: Fragment final de "La ViCtòria de Wellington·, op. 91 Orquestra Simfònica de la Ràdio de Baviera.Dir.: Lorin Maazel. (7m). VILLA·LOBOS: "Corlnho", fragment Hnal de la "Suite popular brasilera·. Pape Romero, guitarra (Sm) WAGNER: ·Ja, Wehe! Weh' Ober michl" fragment del final de l'acte lller de l'Opera en tres actes "Parslfal". Slmon Estes. Cor i Orquestra del Festival de Bayreuth.Dir.: James levlne. (Sm}. CHOPIN: Polonesa n 6 en la bemoll major, "HeroiC". Gyòrgy C2iffra, piano. (1m). VAUGHAN WILLIAMS: Fantasia sobre un tema de Thomas Tallis. Academy ol St. Martln·ln·the·Fields.Dir.: N. Marrlner. (15m). CAMP: Jazz Su1te Joan Garrobé, guitarra. (14m). VIVALDI: Concert per a llaüt I orquestra de corda en Re M, RV 93 (transcripció del concert per a guitarra). Julian Bream, llaill Orquestra Monteverdi.Dir.· John Eliot Gardiner (10m). DVORAK: Danses eslaves op. 46, n. 7, 8. Orquestra Simfònica de la Ràdio Bavaresa.Dlr.: Rafael Kubelik. (7m) KROLL: "Banjo and fiddle" (Banjo I vial~. Sarah Chang, violi Charles Abramovic, plano. (3m). MOZART, L.: Sinfonia da Caccla. Solistes de trompa. Academy or St. Martln· ln·the·Fields.Dir.: lona Brown. (11m) BDCD2745 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. CONCERT enregistrat per Ràdio Nacional d'Espanya a Catalunya el dia 11 de setembre de 1995 a Santa Maria de Vilabertran. SCHUBERTIADA 1995. Lleder de BRAHMS, SCHOECK I DEBUSSY. Jullane Banse. soprano. Wolfram Rieger, plano. (15m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repeli~ dels úHims programes 0:30 MUSICA CORAL Emès dimecres de la setmana passada. 1:30 MÚSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Dimarts a les 19:00h). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:1Qa 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DISSABTE, 6 D'ABRIL DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Sublrà. Recull d'obres breus. Inclou butlleU de noticies I agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC CORELU Sonates en trio op. 1, n. 11 i 12. Membres de The English Concert. (12m). CORELLI: Xacona de la Sonata da Carnera op. 2 n. 12. Sonata da Carnera op. 2 n. 4. The Purcell CORELLI: Sonata per a violi i continu, op. 5 n. 12 "La Folla" Trto Locatelli. (11m). CORELLI: Concerto grosso en Sl b M, op. 6 n. 5. L'Europa Galante.Dir.: Fablo Blandi. (11m). COUPERIN, F Apoteosi de Coralli. Hespèrio~ XX (13m). 11:00 MUSICA PER A COBLA CARBÓ.: Poema simfònic. Cobla Flama de Faroers.Dir.: Joaquim Solà. (3m). GARRETA.: Giverola, sardana Cobla Principal de la Bisbal. (Sm). COHI GRAU: El fill emigrant, poema simfònic. Cobla Sant Jordi·Ciutat de Barcelona.Dir.: Joan Casas. (16m). FONTÀS. Castell d'Estela. Cobla Montgrins. (Sm). BALL DE GITANES: Vals·)ota, la Quadrilla. Cobla Principal de la Bisbal.Dir.: Francesc Cassú. (7m). SERRA, Joaquim •. Empordanesa, sardana. Cobla Marinada. (4m). PERICH: "Mtss Fulier", masurca. Cobla Sant Jordi.Dir.: Jordi León. Enregistrament fet per Catalunya Mús1ca el dia 26 de juliol de 1996 a la Plaça del Rei, Barcelona. FESTIVAL D'ESTIU "GREC 96". UN DIVERTIMENT MUSICAL PER A COBLA: "Música de quiosc I d'envelat". (4m). SALÓ, Emilt.: El bosc de les violetes. sardana Cobla Principal de la Blsbai.Dir.: Francesc Cassú. (Sm¡. JUNCA.: L'abella l la llor, sardana. (4m). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divUlgació musical. Guió I realització: Pere Burés I Àlex Rebles. Repetició del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarrlga. BACH, C. Ph. E.: Allegro moderato del concert per a oboè en sl b M. Burkhard Glaetzner, oboè. Neues Bachisches Colleglum Musicum Lelpzlg.Oir.: Max Pommer. (1m). KERN: "Ol' Man Rlver". del musical "Show Boal". Frederica von Stade. Jerry Hadley. Teresa Stratas. Bruce Hubbard. Ambrosian Chorus. London Sinfonletta.Dir.: John McGIInn. (6m). PUCCINI: Manon Lescaut, lntermezzo. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Berlln.Dir.. Rlccardo Challly. (5m). DIAZICALES: "Madrid mood". Larry Martln Band. (Sm) GOOIN: Vals setembre. The New London Orchestra.Dir.: Ronald Corp. (Sm). PURCELL: "Gentils pastors. vosaltres que sabeu" (Elegia pastoral sobre la mort del Sr John Playford), cançó de I'Orpheus Britannlcus. Agnes Meilon, soprano. Christophe Rousset, clavecf. Wleland Kuijken, baix de viola. (6m). GLIERE: "Dansa xinesa I vals", dos fragments de "The Red Poppy" (La rosella vermella), suite op. 70. Orquestra Rlharmònlca de la BBC.Dir.: Edward Oownes. (4m). WHITINGJBULLOCK: "When did you leave heaven?". Frank Fester i Frank Wess, saxos. Kenny Barren, plano. Rufus Reld, baix. Marvln Smith, bateria. (7m). BOCCHERINI: Primer moviment del concert per a violoncel i orquestra, G 480. Yo-Yo Ma, violoncel Orquestra Barroca d'Amsterdam.Dir.. Ton Koopman. (Sm). VALENTE: Gallarda napolitana. Hespèrlon XXI.Dír.: Jordi Savall. (4m). BRAHMS: Primer moviment del quintet amb clarinet op. 115. Sabina Meyer, clarinet Quartet Alban Sarg. (13m). WEBER: Obertura de l'òpera ·oer Frolschütz" (El caçador furtiu). Orquestra Filharmònica de Berlrn.Dir.: Herbert Von Kara)an. {11m). RAlJTAVAARA: "Infantesa" I "El bany" dues cançons del "Llibre de la vida". Amiel Cantus.Dir.: Hannu Norjanen. (6m). TÀRREGA: Recuerdos de la Alhambra. David Russell, guitarra. (Sm). STRAUSS, Joset Simpatia, Polka op. 73. e!. ¡¡;;¡- ~ 151 ~' ¡;¡· 209 ~ ::l. ....., liY' 151 = ¡;;¡· ......, ¡;;,¡ liY' ~ 11 \ ;¡;¡ fü = ..::;! e ei' ~· 209 ;;::;'!: ::::i. ...... fü e ...., = ~- ......., ¡¡¡:- ... ~ Orquestra Filharmònica de V1ena.Oír.: Zubin Mehta. (Sm). WILLSON: Bnsa argenuna. tango. Albert Gumovart, piano. Orquestra SimfOntGa de Barcelona I Nacional de catalunya Oir.: Lawrence Fostsr (3m). MOZART: "La clemenza d1 nto•, obertura. KV 621 Academy ol St. Martm·in·the-Ftelds.01r.: Neville Marriner. (4m). MANCINIIMERCER: "Moment to moment•. Billy Plerce. saxo. Klrk Llghtsey, piano. 5anti Wilson Debrlano. baix. Yoron Israel, bateria. (9m). POULENC: Pastoral. Philharmonia Orchestra.Oir.. George Prêtre. (3m). CERVELLÓ: "Fid'l" Angel Jesús Garcia, violi. Manuel Garcia Morante. plano. (Sm). PIAZZOLLA: Street Tango. Conjunt liderat per Astor Plazzoila, bandoneó. (4m}. GRAINGER: Train Music. Orquestra Simfònica de la ciutat de Birmlngham.Dir: Slmon Rattie. (2m). LERNER/LOWE: "l've grown accustomed to her !ace· (He crescut acostumat a la teva cara). Conjunt Instrumental liderat per Jesse Davis saxo. (9m). FARIAAS: Final obligada. camerata Romeu (4m). MARAIS: La Brillante. Jordi Savall. baix de viola. Ton Koopman. clavecl. Hopkinson Smith. tiorba. (4m). RAKHMANINOV: Scherzo per a orquestra. Orquestra Simfònica de l'Acadèmia de I'URSS.Dir Evgeny SveUanov. (Sm). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Ignasi Piftol TXAIKOVSKI Ei trencanous. ballet Orquestra Filharmònica de Berlfn.Dír.: Seymon Bychkov. (89m) ADAM; Glselle. Orquestra del Royal Opera House. Coven! Garden.Dir.: Mark Ermler. (74m). 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mailofré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE..... Un convidat ens proposa I comenta la música que 11 agrada. Guió i presentació de Joan Vives. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últ1mes novetats dtscogràliques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana antenor. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repet1ció dels programes de Dissabte I Diumenge, de ~~~ tAVs~b·E MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). 12 DIUMENGE, 7 D'ABRIL DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subir.l. Recull d'obres breus. Inclou butlleU de noticies i agenda musical. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 10:00 CONCERT BARROC WASSENAER. Concerto armonico n. 2 (atribuït a Pergolesi). I Musieí. (11m). PERGOLESI: "li Maestro di MusiCa" (El mestre de música}. òpera bufa. Emiha Ravag6a. Gino Sinimberghi. Renato Cesari. Tina Toscano. Orquestra Simfònica de la RAl de Milà.Dir.: Mario Rossi. (47m) 12:17 GUIA MUSICAL La informació il-lustrada sobre els concerts i l'activilat músical de la temporada.Un espai presentat per Pilar Subirà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per carmlna Malagarrlga. SIBELIUS: "Vals lfric", op.96. Orquestra Nacional Escocesa.Dir.: Aiei(Bnder Gibson. (4m). PAGANINI: Caprici per a violi n. 1, en Mi M. Ruggiero Rlccl, violf. (2m}. MENDELSSOHN: Andante del concert per a plano i orquestra n. 1, op. 25. Ronald Brauligam, plano. Nova Sinfonletta d'Amsterdam.Dir.: Lev Markiz. (6m) BIBER: Kyrie de la Missa Salisburgensis. Gabriel! Consort and Players. Música Anliqua de COiònia.Dir Paul McCreesh. Reinhard Goebel. {6m). TXAIKOVSKI: Fragments iniCials de la suite del ballet "La bella dorment". op. 66. Orquestra Alharmòníca de Berlin.Dir: Herbert von Karajan. (6m}. GOFAN/KING: "Go away liltle gtrt•. Harold Ousley, saxo tenor. Jodle Chrislian. piano. John Whltfield, baix. Robert Shy, bateria. (1m}. BEETHOVEN: Primer moviment del trio op. 70 n. 1, "Fantasma·. Wiihelm KempH, plano. Henryk Szering. violi. Pierre Fournier. violoncel. (7m). KOHAUT: Primer moviment del concert per a llaüt. dos violins i violoncel. Hopkinson Smith, lla OL Chlara Banchini, David Plantier, violins. Roel Oieltiens, violoncel. (6m). ALKAN: Primer moviment, "20 anys•, de la Gran Sonata per a piano, op. 33 "Les Quatre Edats". Marc André Hammelln, piano. (6m). CHUECA: Vals de la sarsuela "Agua, azucarillos y aguardiente". Orquestra de cambra Anglesa.Dir.. Antoni Ros Marbà (4m). XOSTAKOVITX: "Quan es va acabar la guerra", primera cançó de "La cançó dels boscos·. op. S1. lvan Petrov, baix. COr de Nois i Orquestra Filharmònica de Moscou.Dir.: Alexander Vuriov. (Sm). HAVON: Segon moviment de la Simlonia n. 49 "La passlone". Orquestra de l'Època de l'll.luminisme.Oir.: Frans Brúggen. (Sm). STRAUSS, R.: Dansa dels set vels de 5alomê. Orquestra de Cleveland.Oir.: Vladimir Ashkenazy. (9m). SZVMANOWSKJ: "la font d'Aretusa·. deis tres mites per a violi! piano, op. 30. Midori, violi. Robert McDonald, piano. (6m). ELGAR: "Albada", primer fragment de la "Nursery suite". Orquestra Simfònica Anglesa.Dir.: William Boughton. (Sm). "Shenandoah", cançó popular nord americana. Van Morrlson, veu. The Chieftalns. (4m). BRAHMS: Tercer moviment dei concert per a violi i orquestra. op. 77. Maxim Vengerov. violí. Orquestra Simfònica de Xicago.Dir.: Daniel Barenboim. (8m). HUMMEL. Últim moviment del septet per a piano. flauta, oboè, trompa. viola. v1olonce1 i contrabaix, op. 74. Melos Ensemble de Londres. (Bm). OFFENBACH: ·eue a fui . la tourterelle", ària dels ·contes d'Hoffmann·. Vtctoria dels Àngels. soprano. Orchestra de la Société des Concerts du Conservatairc Dir; André Cluytens. (Sm). HOLST: ·Júpiter·. de la su1te "Els planetes•, op. 32. Orquestra de la BBC. Dir.: Andrew Davis. (Sm). MOZART' Primer moviment del quintet amb trompa. KV. 407. The Gaudler Ensemble. (9m) KORNGOLO: Straussiana. Orquestra Filharmònica del Nordoest d'Aiemanya.Dir.: Wemer Andreas Albert (7m). VIMMERSTEDT/MERCER: "I wanna be around". Benny Carter i la seva orquestra. (3m) Canarlos, improvisació. Hespèrion XXI. Dir.: Jordi savall. (Sm). COPLAND: El saló Mèxic. Orquestra Filharmònica de Nova York.D1r.: Leonard Bernstein. (10m). SCHUBERT; "Weln und Uebe" (Vi I amor) o 901. "Bardengesang• (Cant del poeta} D. 147 Díe Singphoniker (Sm). 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA STRAUSS,R. Guntram. òpera en tres actes; Op.2S. Remer Goldberg. nona Tokody. Sandor Sólyom·Nagy. lsMn GAti. Janos RAndi. Cor de l'Exercit Hongarès. Orquestra de l'Estat Hongarès.Dir Eve Oueler. (117m). 20:03 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina. 22:00 AGENDA MUSICAL 2.2:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musicals d'interès Presentat i conduit per Joan ViVes, I realitzat amb la colaboracló del Consell català de la Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el día. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat par carmina Malagarriga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00}. 5:30 CAPSA DEMÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous, DiVendres. de 10.03 a 13.00). DIU.UNS, 8 D'ABRIL DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI VERACINI: Sonata accademlca per a vlolf i bai~ continu op.2 n.6. The Locateill Trio. (20m). STENHAMMAR: Dues romances sentimentals op. 28. Toblas Rlngborg, violi. Orquestra de Cambra Sueca. Oir · Nlklas Wlllen. (13m). MONTEVEROI: Lamento d'Ariana "Lasciatemi moñre". Montserrat ftgueras, soprano. HeS!IèTlO:I XXi.Dir.: Jordi Savall. (12m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA KODALY: Danses de Galania. Orquestra Simfònica de l'Estat Hongarès.Oir.: Adam Ascher. (17m). OFFENBACH: La Belle Hélène, extrac!es Jessye Norman. Orquestra del caprtollc!o. Tolosa.Dir.: Miehel Plasson. (15m). • RAM EAU: Les surpñses de l'amour. SOll! en concert les Musiciens du Louvre.Dir.: Marc Minkowski. (52m). VILLA·LOBOS: Bachlanes brasileres n. 4. Cristina Ortiz, piano. (15m). SMETANA: Simfonia Triomfal. Orquestra Simfònica de la Ràdio Austriaca.Dir.: Lothar Zagrosek. (47m). MENDELSSOHN: Quatre lleder per a quatre veus d'home, op. so. Die Síngphoniker. (tracks 1 a 4). (11m). XOSTAKOVITX: Scherzo, op. 7. Orquestra Simfònica del Ministeri de Cultura de la Unió Soviètica Dir.: Gennadl Rozl'ldestvenski. (4m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novelllts discogràfiques aparegudes al mercat a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartet s de corda de Haydn. Quartet de corda op. 17 n. 1 (Hob.lll·2)¡ Ouartet Aeolian. (29m). Quartet de corda op. 17 n. 2 (Hob.l11:21l"J. Quartet Aeol~21m). DE NOTICIES 15:00 BUn. 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA NOVA MÚSICA. L'espai temàtic da catalunya Música presentat per Eulüa Benito. ROSLAVETS: Sonata per a viola I piano Yuñ Bashmet Mikhaíl Muntian (12m). LOURIE: Concerto da carnera per aVlOI, orquestra de corda Gldon Kremer. Deutsche Kammerphilharmonle. (32m). 16:00 A FONS LES VERSIONS DE REFER~NCIA. L'esp.11 temàtic de Catalunya Música presenlal per Eulàlia Benito. BEETHOVEN: Trio en Mib M, WoO 38. Wilhelm Kempff. plano. Henryk Sztryng. violi. Pierre Fournier, violoncel. (Hm). SCHUBERT: Trio amb piano, op, 99. O. S98. Artur Rubinsteln, plano. Henry!< Sze¡yl\¡, violi. Pierre Fournier, violoncel. (38m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a parllr de leS . peticions dels nostres oients. Preseiltd a càrrec de d'Olga cardús. 19:00 MÚSICA ANTIGA BANCHIERI: Barca di Venetia per PadM deu madrigals a cinc veus_ Ensemble Clement Janequin. (14m). D'INDIA: Madrlgals a cinc veus. Les Ans Aoñssants.Dir.: W~liam ~ (15m). MARENZIO: Se queI dolor, madrigals é!i 6è iilbre.. Ensemble Clement Janequin. (23m} 20:00 BUnLETÍ DE NOTiCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:1O ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Ceíaya. REDMAN, DON: "Cherry". Lou Donaidson, saxo contran. Grant Green. guitarra. John Patton, orgue 8!11 Di~on, bateria. (Sm). GASULL: Aires de Polónia (Seguidilla I Buleria). Feliu Gasull, guitarra. (1 Om). KETELBEV: in a Chínese Temple Garti.!JI. (Al jardl d'un temple xinès). . Ambroslan Singers. Phllarmon1a Orchestra.Dir.: John LanchbetY. (7m)de SALIERI: Serenata per a instruments vent. 11 Gruppo dl Roma (6m). PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA SHAW, WOODY: •uttle red's fantasy". Woody Shaw, trompeta. Frank Strozler, saxo Ronnle Mathews, plano. Stafford Jatnés. baix. Eddïe Moore, bateria (7m). tALO: vats de La cigarreta, del ballet '/13f110UI13". Orquestra filharmònica de MonteCariO Dir. David Robertson. (Gm) SRAHMS: "Allegro energ1co e passlonato•, 4t mov. de la Simfonia n.4, 0~.98. Orquestra filharmònica de Berlin. Oir.: Nlkolaus Harnoncourt. (11m). VERDI: ·racea la notte" i "Tim or di me", dels actes primer i quart de l'Opera 11 Trovatore. Julia Varady. soprano. Orquestra de Saviera Dir.: Dlelrich-Ascher Dies ka u. (11m). HAYDN: Últim moviment de la simfonia, n, 45 "Els Adéus". Tafelmuslk.Dir.: Bruno Well. (8m). LLOYD WEBBER, A.: "Memory", ària del muslcai"Cats". GWJneth Jones. Orquestra Filharmònica estatal polonesa de Katowlce Dir Andrew Uoyd Webber (4m). BACH: Invenció a dues veus, n. 13 en la m,BVN784. John Bullard, banjo. John Patykula, guitarra. Steve Bennett, arpa. (2m). VERDI:: "Macbeth", ballet de l'acte 111. Te3tre Alia Scala.Dir,: Claudi o Abbado. (lOm). JONES, HANK: "Angel !ace" Scon Hamllton, saxo tenor. John Bunch, piano. Oave Green. baix Steve Brown, balena. (Sm). TRADICIONAL SEFAROI: ·ourme kerido hljlco" (Dorm, petit infant meu). Angela Gheorghlu, soprano. Malcolm Martineau, plano. (3m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA TEMPORADA DE l'OSC. Presentació: Alfred Celaya BRAHMS: Obertura Tràgica, op. 81. BENEJAM Concert per a violi i 01questra BRAHMS: Simfonia n. 2, op. 73. Anoel Jesús Garcia, violi. Orquestra SlmfOnlca de Barcelona 1Nacional de Caialunya.Oir.: Franz-Paul Dccker. CONCERT enregistrat pér Catalunya Música el dia 6 d'abril del 2002. TEMPORADA 2001/2. 23:45 NOCTURN Musaca per acabar el dia. Presentaci6 a tarrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nil Repehcl~ dels úllims programes 0:30 MUSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat 1:30 CICLE DE LIED Em6s divendres passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la satmana anterior (Orllre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dllllarts, Dimecres, DiJous, Divendres. de 14.00a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes e?lesos lasetmana anterior. (Ordre òemissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, lli'~tndres. de 20:10 a 22;00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emtssló: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, ~~':,~es, Dijous, Divendres. de 10.03 a DIMARTs 9 D'ABRIL DEL200Í 7:08 MATINAl Mli!lca per començar el dia presentada per Joan V'JVes. Recull d'obres breus. Inclou buUietíns informatius 1agendes ffillSicals. 9:00 BUTLLETf DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI RHEINBERGER: Cinc peces per a violi i orgue, op. 150. fmó Sebestyén, violi. Andreas Juffinger. orgue. (30m). XOSTAKOVITX: MOstca d'escena per a "La comèdia humana• de Balzac, op.37 Orquestra de Cambra de Lenlngrad.Oir.. Eduard Serov. (12m). FAURÉ: "Tendrament", per a violoncel! piano. Wolfgang Emanuel Schmidt, violoncel. Gerald Fauth, plano. (3m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BARTOK: Danses populars romaneses, Sz 68. Orquestra de Cambra Saint Paui.Dir.: .Hugh Wolff. (6m). BRAHMS: Concert per a plano i orquestra n. 2, op. 83. Maurizio Pollini, plano. Orquestra Filarmònica de BerHn.Dir.: Claudio Abbado. (49m). BEETHOVEN An die ferne Geliebte. (A l'estimada llunyana) op. 98. Peter Schreler, tenor. Erfk Werba. piano. (15m). BACH: Sonata per a viola de gamba i clavecl BWJ 1028. Wleland KuiJken, viola de gamba. Gustav Leonhardt, clavecf. (16m). GLAZUNOV: El Rel dels Jueus, op. 95 capella í Orquestra Simfònica de l'Estat Rus.Oir.: Gennady Rozhdestvensky. (52m). HAYON: Ouartet de corda op. 71 n. 2 (Hob.lll:70) Quarte! Aeotlan. (19m). PUCCINI: "In questa reggia", de l'acte 11 de Turandot. Maria Callas. Cors I Orquestra del Tealre de I'Scala de Milà.Oir.: Tullio Serafin. (Gm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartet s de corda de Haydn. Quartet de corda op. 17 n. 3, (Hob. 111:27). Quartet Festetlcs. (25m). Quartet de corda op. 17 n. 4 (Hob.lll:28). Quartet Aeolian. /23m). 15:00 BUTLLET OE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. l'espai temàtic de Catalunya Múslcc: presentat per Eulàlia Benlto. ALEJANDRO CIVILOTII 16:00 A FONS L'ÒPERA, L'OPERETA I LA SARSUELA l'espai temàtic de catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. FERNANDEZ CABALLERO; Los sobnnos del capitan Grani, sarsuela. Colores cava. M' del Carmen Ramlrez. Luis Villarejo. JGaquln Portillo. Cor cantors de Madrid. Orquestra SJnfbníoa.Oir.: Benllo Lauret. (40m). CHUECA: El chaleco blanco, sarsuela. Ana Maria lrlarte. Gerardo Monreal. Joaquín Port11to. Cors i canlors de Madnd.Dir.: Ataulfo Argenta. (19m). 17:00 LA TAROA OE L'DIENT Programació realitzada a partir de les petlcions dels nostres olents. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús 19:00 MÚSICA DE CAMBRA SERRA: Trio en Ml M per a violi, violoncel i plano. Santiago Juan. violi Manuel Martlnez del Fresno, violoncel Jordi Masó, plano. (28m). POULENC: Trio per a piano, oboè i fagot. The Nash Ensemble.Oir.: Uonet Friend. (13m). FALLA: Concert per a clavicèmbal, flauta, oboè, clarinet, violi i violoncel. Uuis Vidal. Orquestra de Cambra Teatre Lliure. Dir.: Josep Pons. (14m). 20:00 BUTU.Eli DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 E.LS GUSTOS REUN ITS Presentat per Alfred Celaya. MOZART: Dansa alemanya 'El passeig en trineu·. K.605 n.3. Orquestra Filharmònica de Berlin. Oir.: Claudlo Abbado. Enreglslrament fet a Berlfn, el 31 de desembre de 1998. (2m). GILLESPIE, OIZZV: "Whasidishean•. Olzzy Glllespie. Phil Woods Quintet. (Gm). MOMPOU: Cançó i dansa n. 6. Michel Wagemans. piano. (4m). TELEMANN: Trio - sonata per a flauta de bec, oboè I b.c. en dom. Camerata de Colònia. (7m). SCHUMANN: Primer moviment del concert per a violoncel i orqueslra, op. 129 Chrlstophe Coln, violoncel. Orquestra dels Camps Elisls.Dir.: Philippe Herreweghe. (8m). BERLIOZ: ·o·amour, l'ardents flamme•, ària de La Damnació de Faust. Olga Borodina, mezzosoprano. Orquestra de l'Òpera Nacional Gal.lesa Oir: Cario RIZZi. (9m). GRANADOS: "Zapateado" de tes "Cinc peces sobre canls espanyols" (ArranJament per a orquestra d'Anselm Ferrer). Orquestra Fllharmònlca de Gran Canàrla.Oir.: Adrian leaper. (4m). CANTS DE MARINERS (Des d'Irlanda al Paclfic) (12m). SIBELIUS; Últim moviment de la simfonia n. 5, op. 82. Orquestra Simfònica de Londres.Oir.: Colin Davls. (9m). ENYA: ·sonlfolk". "The Cells". (3m). MILHAUD: Scaramouche. Phlllppe Corre i Edouard Exe~ean, duo de pianos. (9m). MUSSORGSKI: La gran porta de Kiev, dels "Quadres d'una exposk:i6". Orquestra Filharmònica de Londres. Dir.: Valéry Gerglev. (6m). SALGAN: A fuego len1o. Daniel Barenboim, piano. Rodolfo Mederos, bandoneó. Héctor Console, baix. (4m). SOUTULLO I VERT: "Noche de amor•, de 'El últlmo romantico". Jaume Aragall, tenor. Orqueslra Slmfònica.Oir.: Antoni Ros Marba. (Sm). COMOENIGREENJSTYNE: "The party's over" Aaron Bell Trio. (4m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presenlat per Alfred Celaya. Obres de JUNCÀ, SERRA, SERRACANT. CASALS, OEMARE, COHI. PAG~S. OLTRA i POPULAR CATALANA. Isabel Gregori, flabiol. Nabl cabestany, violoncel. Santi Molas, tlmpanl. Cobla Mediterrània.Dir.: Jesus Ventura. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 2 d'agost del 2001 a l'Auditori Pau Casals, dins el XXI FESTIVAL INTERNACIONAL OE MÚSICA PAU CASALS del Vendrell. (64m). BDK1391 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presenlació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nil Repetició dels últims programes 0:30 A LA MANERA DE .... Un convidat ens proposa I comenta la música que li agrada. Guió I presentació de Joan Vlves.Repetició del programa emès dissabte passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMECRES, 10 D'ABRIL DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan ViVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins lnformatlus 1agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI BACH: Sonata per a violí I claveci BWJ 1019. Sigiswald Kuljken, violi. Gustav leonhard. clavecl. (17m). HOMS: ·cementiri de slnera·. amb text de Salvador Espriu. Elena Gragera, mezzo-soprano. Jordi Masó, plano (12m). 10:00 AGENDA MUSICAL. 10:03 CAPSA DE MÚSICA STRAUSS. Les entremaliadures de TUl Eulenspiegel. op 28. Filharmònica de Berlin. Oir.: Herbert von Karajan. (16m). HANDEL Te Oeum en Re M ("Queen carolina"). James Bowman, contralenor. John Mark Ainsley, tenor. Mlchael George, baix. Cor del New College d'Oxford. The Klng's Consort.Oir.: Robert King. (11m). MOZART: Olvertlmento per a tl'io de corda, KV 563 Trio de corda de Paris. (43m). MONTEVERDI: Ouaire madrigals del Cinquè llibre Concerto ltallano.Dir: Ronaldo Alessandrlnl. (15m). SCRIABIN: Simfonia n. 3, op. 43 "El poema divf". Orquestra Simfònica de la Ràdio de Frankfurt,Dir.: Ellahu lnbal. (46m). BRAHMS: Quatre danses hongareses. lnger SOdergren i Fernanda Soares, piano a quatre mans. (11m). VAUGHAN WILLIAMS: Serenata per la música. Orquestra Filharmònica de Londres. Oir.: Vernon Handley. (11m). BEETHOVEN: Adelaida, fred op. 46. Dietrich Fiscner-Oieskau. Gerald Moore. (6m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de tes últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartet s de corda de Haydn. Quartet de corda op. 17 n. 5, (Hob.lll:29). Quartet Tatral. (19m). Quartet de corda op. 17 n. 6 (Hob.lll:30). Quartet Aeolian. (20m). 15:00 BUTLLETf OE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA. ARA. l'espai temàtiC de catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. LÓPEZ.: Quartet núm. 4 op. 3. Quartet Alcazaba (Quartet de saxofons). (tOm). MOZART: Concert per oboè i orqueslra, KV 271k. José luls Larraburu. oboè. Orquestra de Cambra Gonzal Comellas.Dir.: Joan Uuls Moraleda. Enregistrament fet per catalunya Música el dia 25 d'octubre del 2000 al Palau de Ja Música catalana dins el cicle PRIMER PALAU. (22m). PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA \ - ......, ¡;;¡- = = "';;:¡ a ¡;;;¡' ~· 209 ...... =o :::l. sa ¡¡;; :::;· e!. ~ ê!. e:;: ... 14 BROTONS~ Catalunya. Josep Pleres, baix. Adolf Pla. plano. (6m). SANZ : Espal\oletas. Alfred Femàndez. guitarra barroca. (4m). 16:00 AFONS lA MÚSICA RELIGIOSA l'espaí temàtíc de Catalunya Música presentat per Eulàlia Bemto. SCHUBERT' Mtssa n. 3, op. 13. O324. Reni Pentchova. Nalden Borodjiev. Pavel Gherdjikov. Cors Rodna Passen de Sofia. Conjuntlnstrumenlal dels Solistes de Solla.Dir Vassil Kazandjlev. (27m). LISZT: Dos moviments orquestrals de l'oratori "Chrlstus•. 53 Leslle Howard, plano. (21m). MENDELSSOHN: Metn Gott. warum hast du mlch verlassen. op. 78 n. 3 (Salm 22). Wlndsbacher Knabenchor. (Sm). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a Ci\rrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA CORAL KODAlLY: Salm de Ginebra. (Salm 50). Cor de Cambra de Pecs Dir.: Aurél Tillal. (6m). HANDEL: Dos fragments corals de l'oratori "Israel a Egipte"; "He gave them haUstones Ior rain", "He smote allthe flrst-born ol Egypt". Taverner Choir. Taverver Players.Dir: Andrew Parrott. (Sm). TORMIS: 5 obres corals. Wortd Vouth Choir.Dir.. Tonu Kaljuste . (21m). BERTONI: Beatus Vir, per a cor i orquestra. Cor de ta RMio d'Estocolm. I Solisti Veneti.Dir.: Claudlo Sclmone (7m). MONTEVERDI: De la Bellezza (balletto). Cor Monteverdl. Solistes Barrocs Anglesos.Dir.: John Etllot Gardlner. (10m). TELEMANN: "Selig sind die Tolen• (Benaurats siguin els morts), motet. Cor i Orquestra Barroca de Magdeburg.Dir.: Lothar Hennig. (3m). 20:00 BUTLLETI DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. COPLAND: Danzón Cubano. Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya, Kalserlautern.Dir.. Klaus Arp. (7m}. MANÉN: "Camprodon·. sardana Ricard Vlladesau, tenora. Cobla Principal de la Bisbat. (3m). MOZART: Primer moviment del divertímento per a trio de corda, KV 563 Gldon Kremer, violi. Klm Kashkashian, viola. Vo-Yo Ma. violoncel. (13m). LECUONA: Canto Siboney. Noche Azul (transcripcions). Thomas Tirlno. piano. (7m). LEONCAVALLO: "Qual ftammal... Stridono lassu·. ària de l'Opera "Pagliaccl". Renée Aeming, soprano. Orquestra Alharrnònlca de londres. Oir.: Charles Mackerras. (Sm). CANADÀ: "Oinganllr Tudjaal (3m). HEVMANN/GILBERT: "Das ls! die lleba der Matrosen" (Això és l'amor dels mariners} de la pel.llcula "Bombes sobre Montecarlo". Arranjament d'Emll Gerhardt. The Klng's Slngers. Emll Gerhardt, plano. (3m), VIVALDI: Concert per a violoncel en Ml b M, RV 408. Chrlstlne Busch, vlolf. Roel Dleltlens, violoncel. Rlchter Van der Meer. violoncel 11. Ensemble Exploratlons.Dir.: Roel Dieltiens. (12m}. GUINOVART: "Tema de Emma" Orquestra Ciutat de Barcelona.Dir.: Luis Antonlo Gan:la Navarro. (6m). • Just show me how to Jove you", "There for me· . Sarah Brightman. José Cura. Orquestra Simfònica de londres. (Bm). KHATXATURIAN: "Dansa del sabre", del balle! Gayaneh. Orquestra Klrov.Dir.: Valery Gergiev. (2m) BASSMAN. GEORGE: "!'m gettlng sentimental over you•. Terence Blanchard, trompeta. Ray Brown Trio. (4m). PONTES: Alma guerreira. Dulce Pontes. (Sm). ALBINONI: Adagio. I Musici. (10m). WAGNER: ·cavalcada de Les Walqulrles•, de l'òpera "La Walqulrla". Orquestra Filharmònica de Berlfn.Dir.: Claudlo Abbado. (Sm). WEBER: "Lass mich schlummern, Herzlein, schwelge" (Deixa'm dormir, reietó) Angelika Klrchschlager, meuosoprano. John William s, guitarra. (1m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de BEETHOVEN, SCHUBERT, STRAUSS 11 i diversos autors. Trio Jess de Viena. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 1 de setembne del 2001 a l'es¡:tèsia de santa Maria de Vilbertran, dins el cicle IX SCHUBERTÍAOA a Vilabertran. (81m}. BDK1394/5 23:45 NOCTURN Música per acabar et dla. Presentació a Ci\rrec d'Alfred Cetaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallolré. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:1q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DUOUS, 11 D'ABRIL DEL 2002 7:08 MATINAll Música per començar el dia presentada per Joan Vrves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETf DE NOTÍCIES 9:06 MATINAl El GRAN REPERTORI MENDELSSDHN: Magnificat op. 69 n. 3 Cor de Cambra d'Stuttgart.Dir.: Frieder Bernlus. (1 1m). SCHULÉ: "Promenade de Solitalre·, op. 153 (dedicada a Jad Azkoul). Jad Azkoul, guitarra (10m). TELEMANN: Suite Festiva. Northwest Chamber Orchestra ol Seattle.Dir.: Alun Francis. (17m). SATIE: "Gymnopédles" (orquestració de Debussy). Orquestra de cambra Orpheus. (Gm). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA MOZART: Concert per a nauta i arpa KV 299. • James Galway. Mansa Rebles. Academy of SL Martln-ln-the-Aelds.Dir.: Neville Marriner (30m). HANDEl: No se emendera'jamas, cantata. Maria-Cristina Klehr, soprano. Conjunt 11 Teatre Armonico.Dir.: Alessandro de Man:hi. (6m) DVORAK: Simfonia n. 6. op. 60. Orquestra Filharmònica de Bertín.Dir.: Rafael Kubetik. (46m). MARAIS; Suite n. 1 per a flauta. baix de viola I clavecf. leopold Stasny. Nlkolaus Harnoncourt. Herbert Tachezi (15m). FAURE: Fantasia per a plano i orquestra, op.111. Alfcla de Larrocha. Orquestra Filharmònica de Londres.Dir.: Rafael Frühbeck de Burgos. (15m). SCHUBERT: Quartet de corda n.14 "La Mort lla Donzella". D.81O(transc. per a orquestra de corda de Mahler). Solistes de Moscou.Dir.: Yurl Bashmet. (42m). GRIEG: La crida de ta muntanya, balada per a barlton. corda I dues trompes. Kare Blort<oy. Orquestra Simfònica de Londres.Dir.: Per Dreler. (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats discogràfiques apareoudes al mercat. a Ci\rrec de Montse Aguilera 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartet s de corda de Haydn. Quartet de corda op. 20 n. 1, (Hob.lll:31). Quartet Mosaiques. (25m). Quartet de corda op 20 n. 2. (Hob.lll:32). Quartet Hagen. (20m). 15:00 BUTLLETI DE NOTÍCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto. Vesselina Kasanova BRAHMS: "Meerfahrt" (VIatge per mar). op. 96 n 4, "Von ewlger lleba" (De l'amor etern). op. 43 n. 1, "O llebllche Wangen•· (O galtes bufones). op. 47 n. 4. Vessellna Kasarova, mezzo. Friedrich Halder, plano. (10m). ROSSINI: "Tantl alfetll ln tal memento•. ària de "La Dona dellago" Vessellna Kasarova, meuo-soprano. Cor de la Ràdio de Bavlera. Orquestra de la Ràdio de Múnlc.Dir.: Arthur Fagen. (Sm). WEBER: "Fatlme! Llebchenl", ària i "An dem strande der Garonne". "Sol Nuo ist alies in Ordnung•, duet • de l'òpera en tres actes "Oberon·. Bo Skovhus Vessellna Kasarova . Orquestra Simfònica de Berlin.Dir.. Marek Janowski. (Sm). DONIZffil: "L'ai·je blen entendu?", mon Fernand", escena IV de l'acte 111, de l'Opera en quatre actes La Favorita. (versió original en francès). Vesselrna Kasarova, mezzosoprano. Orquestra de la Ràdio de Múnlc.Dir.: Man:ello Viottl. (Sm). BELLINI: Escena i duet de l'acte ler, de l'òpera en dos actes "Beatrlce dl Tenda". Vessellna J<asarova, meuosoprano. Don Bernardlni, tenor. Orquestra Simfònica de I'ORF.Dir.: Plnchas Stelnberg. Enregistrament fet al Konzerthaus de Viena, els dies 30 de gener 11 de febrer de 1992. (11m) 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Bonlto. SEGIU CELIBIDACHE BRAHMS: Concert per a plano i orquestra n. 1, op. 15. Daniel Barenbolm. plano. Orquestra filharmònica de Munlc.Dir.: Serglu Cellbldache. (51 m). ·o 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentaa.l a Ci\rrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical Glli6t realització: Pere Bures i Àlex Robles . 20:00 BUTLLETf DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:1O ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. HARBURG/ARLEN: "Over !he rainbow" Arelha Franklin. (3m). MOZART: Obertura de la Flauta Màgica. KV620. Academy of St Martin·in-lhe-Aelds Oir· Nevllle Marriner. (7m). BORODIN: Nocturn del quartet n. 2 (Versió per a orquestra de corda). Orquestra de Cambra del Sudoest d'Alemanya a Pforzheim.Dir.: Paul Angerer. (Sm). AAVNKOUTA: "Tango merella" (Tango dl~ mar). Matti Salminen, baix. Orquestra SlmfOnlca de Jyvàskyla.Dir.: Riku Niem! (4m). BACH: Concert de Brandenburg n. 2, BWV 1047. The Engllsh ConcerLDir.: Trevor PlnllO!l (12m). WALDTEUFEL: Estudiantina, vals. Orquestra Filharmònica Estovaca.Dir; Kurt Redet. (6m). COWARO: "Mad abou1 the boy". Dtnah Washington. (3m). USZT: "Allegro maestoso", primer moviment del Concert per a piano i orquestra n. 1. Claudio Arrau. Orquestra Simfònit.11le Londres.Dir.: Colin Davis. (6m). MASSENET: Meditació de l'òpera Thais Anne·Sophie Mutter, violí. Orquestra Filharmònica de Berlin.Dir.: Herbari Von Karafan. (7m). GUNKA; "Russlan i Ludmilla", obertul!. Orquestra Kirov.Dir.: Valery Gerglev. (Sm). NOBLE, RAY: "The touch ol your lips'. John Plzzarelll i el seu grup. (3m). BOU: Torroella vila vella, sardana. U!. Principal de la Bisbal. (3m). HANDEL: "Ombra mal tu•, de XerxesI "Revenge, revenge, nmotheus cries· Behold a ghastly band", d'Aiexander's Feast. Bryn Terfel. Orquestra de cambra d'Escòcia.Dir.: Sir Charles Mackems (10m). STRAVINSKI: Doble cànon (in memonam Raoul Dufy) (1959). Quartet Alban Berg. (2m). SATIE: Nocturn IV. Pascal Rogé, piano. (3m). RAKHMANINOV: "Vocalise", versió Jl!ll violoncel I orquestra del mateix se¡gei Rakhmaninov. Han-Na Chang. violoncel. Phílhal'l1lOIIil On:hestra.Dir.: Leonard Slalldn. (Sm). THOMPSON/JACQUET: "Robblns' nest'. Chartes Thompson, piano. Ed de Haas. baíx. Char1es Braugham. bateria. (41111 22:00 AGE.NDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 9 de juny de 1995 ales escoles Pies d'Igualada. SERENATIS D'ESTIU. Obres de TELEMANN. REJCIIA. TCHEREPNIN, GUERRA·PEIXE, DU801SI JEANJEAN. Flautes d'Adri-Quartet (trautes travesseres). (55m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presemació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 L'AUDIOVISUAL Emès diumenge passat. 2:30 GRANS INTEGRALS PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ¡i)\ a. ~~ p¡ogrames emesos la setmana anterior (Onlre d'emissió: Repetició del Dilluns. OOnartS. Dimecres. Dijous, Divendres. de 1400a 15.00) a:31J as GUSTOSREUNITS presentat per Alfred Celaya. Programes emesos 1a setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dirnarls. Dimecres. Dijous. ~odres. de 20:1q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Proorames emesos la setmana anterior. (Onlre d'emissió: RepellciO dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DMNDRES, 12 D'ABRIL DEL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Incloubutlletins Informatius I agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI BEETHOVEN. Simfonia n. 1. op. 21. Orquestra SimfOnica de la NDR d'flamburg.Dir.: GOnter Wand (26m). PISENOEL Concert en do m. Musica Antlqua de CoiOnla.Oir.. Refnhard Goebel (Sm) RAVEL: Don QuiXot a Dulcmea. José van oam. banton. Orquestra de fÒpe13 Nacional de UO.Dir.. Kent Nagano. (7m). RIIOOES: El moro de Antequera. Montserrat Agueras. Pedro Memelsdorfl. Yair Dalai. Ya1r Dalai. Ken Zuckerman Begalla Otavide. Jordi Savall. Xavier Ofaz. Pedro Eslevan. (7m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DEMÚSICA BACH: Concert de Brandenburo n. 4, BWV1049. 11 lilaroino Armonlco.Dir.: Giovanni Antonlni. (15m). STRAUSS, R.: Una vida d'heroi, poema slmfOnlc op 40. Staatskapelle de Dresden.Dir.: Herbert MOZART: RondO, KV 485. Vladlmlr Horowltz, plano. (Bm). DEVIENNE; Concert per a fagot en Si b M. Eckart HObnor. Orquestra de Cambra Eslovaca Oir.: Bohdan Warchal. (19m). CHERUBINI: Missa Solemne per a la coronació de Llurs XVIII Cor FliharmOnlc de Londres. Orquestra Filharmònica de londres.Dir.: Rlccardo Muti.(45m). STRAVINSKJ: Duo concertant llzhak Ptrtman, Violi. Bruno Ca nino. piall0(15m). SI.IETANA: Aria de "La núvia venuda". Elisabeth Schwarzl<opl, soprano. l'llilannonia Drthestra.Dir Helnrich Sdunilz. (6m). GUIIKA: Record d'una n" d'estiu a Madrid. Orqueslia Simfònica "Txaikovski" de la Radio de Moscou.Oir. Vladimfr Ftdosst~eV. (8m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentacló de les ultimes novetats discogrnfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartet s de corda de Haydn. Ouartet de corda op. 20 n. 3, (Hob.ili:33). Ouartet Mosaiques. (27m). Ouartet de corda, op. 20 n. 4 (llob.lll:34). Ouamt Melos. (24m). !5:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 AFONS LA MÚSICA SOLA. L'espai temàtic de ~lalunya MOslca presentat per Eulàlia nno. Vl,ola de gamba ~EL: Aria vanada sobre el Coral _ Jesu, deine Angst und Pern•. Pere Ros. viola da Gamba (12m). BACH: Sonata per a viola de gamba i clavecl BlfN 1029. Jordi Savall. viola de gamba. Ton Koopman, clavecí. (15m). PURCELL: O solitude. Nancy Argenta. soprano. Richard Boothby, viola de gamba. (6m). RAMEAU: Cinquè Concert "Peces de clavecf en concert". Robert Kohnen, clavecf. Barthold Kuijken, flauta travessera. Sigiswald Kuijken, violi. Wieland Kuijken, viola de gamba. (12m). 16:00 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Musica presentat per Eulàlia Benlto. Jordi Codina SORS: Record de Rússia op. 63. Jordi Codina I Josep M' Mangado. duet de guitarres. (15m). CASABLANCAS: Tres peces per a guitarra. Jordi Codina, guitarra. (7m). SORS: 6 valsos op. 44 bis. Jordi Codina I Josep M' Mangado. duet de guitarres. (13m). MONTSALVATGE: Tema amb variacions sobre una spagnoletta de Glies Farnaby. Jordi Codina. guitarra. Orquestra de cambra de I'Empordà.Oir.: Carles Coll. (12m). SORS: Fantasia op. 54 bis. Jordi Codina i Josep M' Mangado, duet de gu1tarres. (11m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realillada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga cardús. 19:00 CICLE DE LIED SCHUMANN: "Oichterliebe" (Els amors del poeta). op. 48 Olaf Bar, barfton. Geoffrey Parsons. piano. (30m). SCHUMANN: Cicle de cançons espanyoles, op. 74 Mllsuko Shlrai, soprano. Mariana Upovsek, contralt Josef Protschka, tenor. Matthlas Hólle. baix. Helmut Deutsch, plano. ¡24m). 20:00 BUTLLET DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. RESPIGHI: Vals. Riccardo Sandlford, planoforte. (Sm). POULENC: GlOria, primer fragment del Glòria. Sylvla Greenberg, soprano. Cor de la Ràdio de la Suisse Romande. Cor Pro Arte de Lausana. Orquestra de la Suisse Romande.Dfr.: Jesús López-Cobos. (3m). Amanecer. Conluntlnstrumentalliderat per Carros Núftez. The Chleftains. (Sm). BEETHOVEN: Obertura Egmont. op. 84. Orquestra del Segle XVIII.Dir~ Frans Brüggen. (Sm). DONIZETTI: "Prendi, per me se i libero•. ària de l'òpera "t:Eiisir d'amore". Andrea Rost, soprano. Royal Philarmonic Orchestra.Dir.: Charies Mackerras. (4m). PROKOFIEV: t:amor de les tres taronges, suite op. 33a. Orquestra Nacional Escocesa.Dir.: Neeme J4rvi. (15m) GROSS/JACK: "Tenderly". Bllile Holiday. (4m). FALLA· Dues danses de "La Vida Breva•. Katia I Marielle Labèque, plano. (7m). FAURÉ: "Ple Jesu", del Rèquiem, op. 48. Cecllla Bartoli, mezzosprano. Cor I orquestra deii'Accademia Nazlonale dl Santa Cecllia.Dir.: Myung, Whun Chung. (4m). MENDELSSOHN: "Les Hèbrldes", obertura op. 26. Orquestra AlharmOnica (!e Viena.Dir.: Chrlstoph von Dohnanyi. (1Om). SARASATE: Fantasia de concert sobre temes de •carmen", op. 25. Gil Shallam, violi. Orquestra Fiiharmònlca de Berlfn.Dir.: Claudio Abbado. (11m}. IVANOVICI: Ones del Danubi. Vals. Orquestra del Volksoper de Viena.Dir.: Franz Bauer-Theussl. (Sm). HONEGGER: Pacífic 231, moviment simfònic n. 1. Orquestra Filharmònica de Nova York. Leonard Bemsteln. (6m). GORDON: "Unlorgettable". Nat King Cole. Natalie Cole. Mtke Lang i Mlchael Melvoin. plano. (4m) 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. CONCERT enregistrat per Ràdio Nacional d'Espanya a Catalunya el dia 9 de setembre de 1995 a l'Església de Santa Maria de VIlabertran. SCHUBERTIADA 1995. SCHUBERT: Schwanengesang (El cant del cigne). Matthlas GOrne. barlton. Wolfram Rieger, plano. (S2m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Ceiaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repet1c19 dels últims programes 0:30 MUSICA CORAL Emès df¡;necres de la setmana passada. 1:30 MUSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Dimarts a les 19:00h). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres. Dijous, Divendres, de 20:1 q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DISSAB'rE, 13 D'ABRIL DEL2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlleU de noticies i agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC CEREROLS: Missa de Gloria. Escolania I capella de Música de Montserrat Ats Muslcae de Barcelona.Dir.: Ireneu Segarra (20m). CEREROLS: Vespres. Guillemette Laurens. soprano Currende.Dir. · Erlk Van NeveI. (40m). 11:00 MÚSICA PER A COBLA BALL DEL PATATUF I BALL DELS CERCOLETS. Cobla Principal de la Bisbal.Dir.: Francesc Cassú. (Sm). SERRA. Joaquim.: Maria del Claustre. sardana. Cobla Montgrins. (4m). DONATO: A media luz. tango. Cobla Mediterrània. Dir.. Jordi LeO n. (3m). FERRER.: Granet de blat I TurO de l'Home. sardanes. Cobla Sant Jordi.Dir.: Jordi León. (9m). SERRA. JOSEP: El capeador, vals. La cigarrera, polka. Cobla Sant Jordi.Dir.: Jordi León. (7m). SALÓ, Conrad.: Aires garriguencs, sardana. Cobla Marinada. (Sm). BLAY: Suite relativament cOmlca. Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona.Dir.: Jordi León. (9m). BOU.: Llevantina I Cants de maig, sardanes. Cobla Principal de la Bisbal. (6m). MONTSALVATGE: Madrigal en forma de sardana Cobla de cambra de catalunya Oir: Jesús Ventura (6m). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PEHTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i reati12acl6: Pere Burés I Àlex Robles.RepeliciO del programa emés dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de tes últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de ta setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmína Malagarriga. PURCELL: Simfonia Inicial de l'acte quart de l'òpera "The Fairy Queen". Orquestra Barroca d'Amsterdam.Dir.: Ton Koopman. (6m). ELGAR: "Where Chorais lie" (On reposen els corals), de les "Sea Plctures" (Imatges dei mar). Janet Baker, mezzosoprano. Orquestra Simfònica de Londres.Dir.: John Barblrolll. (4m). MORET, NEIL: "Song ol the wanderer". Dan Barrell, trombó. Biue Swing. (Sm). HAYDN: Primer moviment de la simfonia n. 42. The English Concert.Dir: Trevor Pinnock. (9m). ROSSINI: Quartet per a flauta, clanne~ trompa i fagot, n. 6. Consortium Classfcum. (Sm). SOUTULLONERT: Intermedi de la sarsuela "La leyenda del beso". Orquestra de cambra Anglesa.Dir.: Enrique Garcia Asensio. (4m). HANDEL: ·zadok !he priest", anthem de la coronació HlfN 258. Cor de la catedral de Winchester. Tha Brandenburg Consort.Dlr.: Davil Hill. (6m). MORGAN, LEE: "Yama". Eddle Henderson, trompeta. Joe Lovano. saxo tenor. Cedar Washington, piano. Peter Washington, baix. Billy Higglns. bateria. (6m). POULENC: Tercer moviment del Concert Campestre, FP 49. Pascal Rogé, clavecf. Orquestra Nacional de França.Dir.: Charles Dutoil. (Sm). SCHUBERT: Trio "Nocturn", op.148, D.S97. Trio Opus s (Sm). MOZART: Primer moviment del concert per a oboè I orquestra, KV 314. Hans-Peter Westermann, oboè. Concentus musfcus de Viena.Dir.. Nlkolaus l!arnoncourt (Bm). SAINT-SAENS: "Romança•, op.37. Oilvler Charlier. violf. Jean Hubeau. piano. (Sm). MATI!LA: "S3rkyneita toivieta• (Somnis trencats). tango. Malli Salmlnen. baix. Orquestra Simtònica de Jyvaskyla.Dir.: Riku Niemi. (3m). COPLAND: "Down a country lane" (AliA hi ha un caminoi) Orquestra de Cambra Samt Paui.Bir.: Hugh Wolff. (3m) BACH: Musette de l'àlbum d'Anna Magdalena. Bobby McFerrin. Yo Yo Ma, violoncel. (4m). CHOPIN: Nocturn op. pòstum 72, n. 1. Maria Joao Pires, plano. (4m). KYNER, SYLVESTER: "Beale street". Donald Byrd, trompeta. Hank Mobley, saxo tenor. Sonny Red, saxo contralt. Cedar Walton. plano. Walter Booker, baix. Billy Hlgglns, bateria. (Sm). ViVALDI: Concert per a violi, dos violoncels, corda I continu. en Do M, RV 561. Chrlsline Busch, violi. Roef Dieltlens. Richter Van der Meer, violoncels. Ensemble Exploratlons.Dir.: Roel Dleltiens. (10m). i:J E: ...a = ..::;! Bl' ¡r ...., ""' ..... S' ~. a ~- ê!. ¡;;¡ ...ê!. = PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ~ &O = .... a ....'''" ¡¡j. -S! 209 ;:;J ~- ~ a ~ ¡;¡· Q &O =-- MORERA: La sardana de les monges·. cançó trad1cional catalana. COr L1eder Càmera Dir.: Josep Vila. {Sm). JANACEK: Danses lacianes n. 3, 5, 6. Orquestra Simfònica de Praga.Oir.: Petr Alttichter. (Sm). PWOL Tres p1ezas rtoplatenses. VICiar Villadangos. gu1tarra. {10m). BACH: Concert per a clavecl. BWV 1056. Christophe Rousse1, clavecl. The Academy ol Ancient MUSIC.Dif.: Chrtstopher Hogwood. (Sm). BRUBECK, DAVE: "In your own sweet way· . Scott Hamllton. saxo tenor. John Bunch, plano. Dave Green. baix. Steve Brown, bateria. (7m). MENDELSSOHN: Tercer moviment del concert per a violi, op. 64. Marat Blsengallev, violi. Northern Slntonla.Dir.: Andrew Penny. (9m). SUSATO: Pavana I gallarda sobre la "Batallle". Quartet de flautes de bec de Flandes. (3m). SCHUMANN· "FrOhlingslled" (Cançó de primavera). de l'Àlbum per a la joventut op.79. Fellcity Lott, soprano. Ann Murray, mezzosoprano. Graham Johnson, plano. (3m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Ignasi Piftol. MAHLER: Simfonia n. 7. Orquestra de Cleveland.Dir.: Pierre Boulez. {15m). SCHONBERG: Gurrelieder. Siegfried Jerusalem. Susan Dunn. Brtg11te Fassbaender. Hermann Becht. Peter Haage. Hans Halter. Cor de ta Gatedral de St. HedWigs de Berlin. StAdtischer Musikverein de DOsseldorf. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Berlín.Oir.. Rlccardo Chailly. (101m). 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE ..... Un convidat ens proposa i comenta la música que 11 agrada, Guió I presentació de Joan Vives. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTO'l REUNITS Presentat per Carmina Malagarrtga. Programes emesos la setmana anterior {Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00) 5:30 CAPSA OE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00) DIUMENGI, 14 D'ABRIL DEL2002 16 S:OO MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Sublrà. Recull d'obres breus. Inclou butlleU de noticies i agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC PLA: Concert per a flauta i orquestra de corda, en Sol M. Jean-Pierre Rampa!, solista I director. Orquestra de Cambra Franz Llszl (15m). PLA. J.i J.: Trio-Sonata n. 12, en Sol M Barcelona Consort. (7m). PLA, J.: Sonata a tres en la m., n. 111-16 atribuïda a Josep Pla. Came rata Catalana XVIII. (1 Dm). PLA: Concert per a dues flautes i orquestra de corda, en Re M. Claudi Arimany. Jean-Pierre Rampa!, solista i director. Orquestra de Cambra Franz llszt. (15m). 12:17 GUIA MUSICAL La informació íl-lustrada sobre els concerts I l'activitat músical de la temporada.Un espai presentat per Pilar Subirà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarrlga. RUSSO: Últim moviment de "Street Music", un concert de blues. Corky Slegel, harmònica I plano. Orquestra Simfònica de San Francisco.Dir.: Selji Ozawa. (9m). FALLA: Dansa ritual del foc. d'"EI amor brujo" (arranjament de Gregor Piatigorsky) Alban Gerhardt, violoncel. Rina Ookshinsky, plano. (3m). VIVALDI: Concert per a piccolo, RV 443. Giovanni Antonlni. piccolo. 11 Glardino Armonico.Oir.: Giovanni Antoninl (12m). WILLtAMS: Tema central de la pel-llcula "La Uls1a de Schindter". ltzh;¡k Perlman, violí. Orquestra Simfònica de Pitlsburg.Oir.: John Willlams. (4m). ROSSINI: "Per piacere alia slgnora", duet de l'acte 1r de l'òpera "lllurco in ltalla". Eva Mai, soprano. Bruna Praticò, baríton Orquestra Simfònica de la Ràdio de Mumc.Dir.: Mareello Viottl. {1m). GADE, J.. Tango Gelosia. Orquestra Filharmònica de Copenhage. (4m). SCHNITTKE: "Winners" (Guanyadors), de la música de la pel-lícula "Sport, Sport, Sport". Orquestra Simfònica Cinematogràfica de l'Antiga Unió Sovlètlca.Dir.: Emin Khachaturtan. (4m). MOZART: Primer moviment de la simfonia n. 39, KV 543. Orquestra Filharmònica de Berlin.D.Ir.: Cario Maria Giullnl. (13m). BRAHMS: Rapsódia, op. 79 n. 2. Julius Katchen, piano. (6m). MONTEVERDI: "Ardo sl. ma non l'amo", madrigal del primer llibre. The Consort ol Musicke.Dir.: Anthony Rooley. (4m).• BOCCHERINI: Ultim moviment del dlvertlment n. 5 en La M. Plccolo Concerto de Viena. {4m). VELOSO: Avarandado. Nikolal Znaider, violí. Alex Kleln, oboè. Daniel Barenboim, piano. Cyro Baptis1a, percussió. (4m). DVORAK: Marxa Festiva, op. 54. Orquestra Simfònica de Praga. Oir: Jlri BelohiAvek. (Sm). OGADA: En Mana Kuoyo. Ayub Ogada. {4m). BEETHOVEN. Scherzo, allegro vivace, tercer moviment de la simfonia n. 3, op. 55 "Heroica•. Orquestra de Cambra d'Europa.Oir.: Nikolaus Hamoncourt. (Sm). HOLLAENDER: "Wir wollen alie wleder Kinder se1n!" (Tots volem tornar a ser nens!). Ute Lemper. Jeff Cohen, plano. Matrlx Ensemble.Dir.: Robert Zíegler. (4m). CAIX D'HERVELOIS: Minuets de la suite n. 3 en MiM. Philip pe Pierlot, baix de viola. Ricercar Consort. (3m). RAVEL: Primer moviment del concert per a piano i orquestra en Sol M. Martha Argerlch, piano. Orquestra Fllharmònica de Berlin.Dir.: Claudio Abbado. (Sm). ZELENKA Primer moviment de la simfonia a S. 11 Fondamento.Dir.. Paul Oombrecht. (Sm). PORTER, COLE: "l've got you under my skln" Dlnah Washington, veu. Conjunt Instrumental. Enregistrament fet a Los Angeles. el14 d'agost de 1954. (Sm). TXAIKOVSKI: Segon moviment de la simfonia n. 6. op. 74 "Patètica". Salto Klnen Orchestra.Dir.: Selji Ozawa. (Sm). LECUONA: "La Comparsa", "A la antlgua·, "Danza Lucuml", tres danses arranjades per Manuel Barrueco. Manuel Barrueco. guitarra. (Sm). PART: Fratres. Gil Shaham. violi. Roger carlson, percussió. Orquestra Simfònica de Goteborg.Dir.: Neeme Jêrvi. (10m). FOSCARINI: "Pasacalles per l'alfabeta falso e per tutte lo lettere•, "Arla dl Firenze per la e·. Ensemble Kapsberger.Dir.: Roll Uslevand. (Sm). ROSSINL ·u Carnevale dl Venezla" (El carnaval de Venècia), quartet. Le Ueder Quartell. Christlan lvaldl, plano. (2m). WINTHER. JENS: "Child ot nature• Jens Winther, plano. SWR Big Band (Big Band de la Ràdio de 17:00 TEMPORADA D'OPERA MEYERBEER. Le Prophète. òpera en cinc actes (primer enregistrament mundial). Marilyn Horne. James McCracken. Renata Scotto. Juies Bastin. Jerome Hlnes. Jean Dupouy Christlan Ou Plessls. Ambrosian Opera Chorus. Royal Phllharmonic OrchestraDir.: Henry Lewts. (202m). 20:03 l'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorlna. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musicals d'Interès. Presentat I conduït per Joan Vives, i realitzat amb la colaboracló del Consell Català de la Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les Oltlmes novetats discogràfiQues aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior (Dissabte I diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Garmína Malagarriga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'em1ss1ó: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DILLUNS, 15 D'ABRIL DEL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives, Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius I agendes musicals. 9:00 BUTLLETf OE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI MESSAGER: Suite del ballet "les deux plgeons· Orquestra de la Royal Opera House. Covent Garden.Dir~ Cllarles MackelliS. (24m). BACH, C.Ph.E.: Concert per a claveci i cordes, Wq 29. Ton Koopman, clavecl. Orquestra Barro:a d'Amsterdam. (20m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:63 CAPSA DE MÚSICA HOLST: Suite St. Paul. Academy ot St Martin-in-the-Aelds.Oi!. Kenneth Sillito. (11m). BOCCHERINI: Quintet ami> guitarra n. 4 "Fandango·. Pe pe Romero. Conjunt de Cambra de I'Academy ol St. Martin-in-the·Aelds (17m). FR '•NCK: Simfonia en re m. Orchestra de Flladèllla.Dir.: Riccardo Muti. (41m). TELEMANN: 1Omarxes heròlques per a trompeta I orgue. Maurice André, trompeta. Hedwig Bllgram, orgue. (15m). RAKHMANINOV: La roca, fantasia op.7. Orquestra Nacional Russa.Dir.: Mlkhail Pletnev. (13m). BEETHOVEN: Quartet de corda, op. 132. Quartet Emerson. (45m). PURCELL: Te Oeum. Z 232. Solistes vocals. CQr i Orquestra cre1 Colleglum Vocale.Oir.: Phllippe Herreweghe. (13m). NIELSEN Two Fantasy Pieces, op. 2. James Galway. flauta. Philip Mon. pla110. (6m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les úHimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartet s de corda de Haydn. Quartet de corda op. 20 n. 5, (Hob.lll:35). Quartet Hagen. (21m). Quartet de corda op. 20 n. 6, (Hob.lll:36). Quartet Mosaiques. (17m¡. 15:00 BUTLLETI OE NOT CIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA NOVA MÚSICA. L'espai temàtic dè Catalunya Música presentat per Eulàlia Ben ito. SCHNIITKE: Concert per a violi I orquestra de cambra n. 3. Gidon Kremer, violi. Orquestra de cambll d'Europa.Dir.: Christoph Eschenbach. {25m). GUBAIDULINA: Silenzio, cinc peces per I acordió, violi i violoncel. Geir Draugsvoll. Arne Balk Maller. Henti Brendslrup. (20m). 16:00 A FONS LES VERSIONS DE REFERÈNCIA. t:espi temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Beníto. BRAHMS: Sonata per a vioiOilCBI i piano n. 1, op. 38 Gaspar Gassadó. violoncel. Otto . , Schulhof, piano. (25m). SCHUBERT: Sonata O821 "AlpeQ91011t • (Arranjament per a violoncel i orquestra de Gaspar Cassadó). Gaspar Cassadó, violoncel. Orquestr.~ Simfònica Hamllton Harty. (24m). BRAHMS: Sonata per a violoncel i plallO n. 1, op. 38. Rudolf Serkin. Mstfslav Rostropovi~. (27m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació reaii12ada a partir de leS . peticions dels nostres oients. PresenlaCii a càrtec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA ANTIGA CAVALIERI/MALVEZZI: "L'Armonia delle sfere· Intermedi I de "La Peilegrina' Katelij~e van Laethem. Pascal Berlin. Huelgas Ensemble.Dir.: Paul van Neve! • (21m). MARENZIO: "La gara fra Muse ePim11• intermedi li de "La Pellegrina" il.: PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA KatBlijne van laethem Pascal Berlin. HueJgas E~mble Dir.: Paul van Neve t. (13m). MALVEZZIIPERI: "11 canto d'Arione·, ínlefmedl v de "la Pellejjrina• Katelijne van Laethem. Pascal Berlin. Huelgas Ensemble.01r· Paul van Nevel. 123m). 20:00 sUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGEHDA MUSICAL 2~10 ELS GUSTOS REUNITS Presen131 per Alfred Celaya. DVORAK: Scherzo caprlccloso. op. 66. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Baviera.Dir.: Rafael Kubeflk. (13m). PAYTON, NICHOLAS: "Exqulslte tenderness• Nicholas Payton, trompeta. nm Warfleld, saxo. Anthony Wonsey, teclat. Reuben Rogers. baix. Adonis Rose, bateria. (Sm). BRITTEN: Tercer moviment original del concert per a plano i orquestra, op. 13. Joanna MacGregor, piano. Orquestra de Cambra Anglesa.Dir.: Steuart Bedford. (10m) MORERA: Melangia Orquestra de Cambra Gonçal Comellas.Dir.: Gonçal Comellas. (Sm). FAURE: Fantasia per a flauta 1plano, op. 79. frena Grafenauer. flauta. Miehael Grandt, plano. (Sm). ~RUOZ: Obertura de "Rei Lear·. Orquestra Nacional Escocesa.Dir.: Alexander Gibson. (15m). TXAIKOVSKI: Polonesa, de l'acte 3r de r()pera · eugen Onegin". Orquestra Filharmònica de Bertln.Dir.: Claudlo Abbado. Enregistrament fel a Berlin, el 31 de desembre~ 199S. (4m). GLUCI(; Dansa dels esperits feliços de r()pera "Orfeu i Eurldice". Jean Pierre Rampa!, flauta. Royal Phllarmonlc Orchestra.Dir.. Placldo Domingo. (7m). OUKE: 'Aprilln Paris", (Abril a Paris). Count Basle lla seva orquestra. (4m). MONTSAlVATGE: "Planto delia Madonna•. Lleder Càmera. Adolf Pla, plano.Dir.: Josep Vila. (4m). GOULD, M.: "Viliage Fesllval", da la 'Fosler Gallery" (suite basada en cançons I danses de Stephen Foster). Orquestra Simfònica Nacional d'Ue~aina.Oir.: Theodore Kuchar (Sm). Gli~RE: Vals de conoert, op. 90. Orqueslra Filharmònica de fa BBC.Dir.: Vassdy Sinalsky. (Sm). BIZET: "La Nina". "la trompeta i el tambor", dels · Jocs d'Infants·. Duo Crommeiynck, plano a quatre mans. (4m). VIVAI.OI: Concert per a corda I continu RV128. ' Concerto ltaJiano.Dir Rinaldo Alessandrim. (Sm). 22:00 AGEHDA MUSICAL 22;04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA !:o~~:. DE t:OBC. Presentació: MAHLER: Simfonia n. 3 Bemadatte Gre8'1y, mezz. Cor femen! de la Coral Càrmina. Cor Sant Esteve del Castellar del Vallès. Petris cantaires de l'Escola de Música "La Guineu· ~rqueslra Simfònica de BarceiÒna ¡ o:~~~ de Caialunya.Dir.: Franz·Paul ~NCERT enregistrat per Catalunya , sica ei dia 12 d'abril del 2002 a ~~~ri de Barcelona. TEMPORADA 23:45 NOCTURN Mïca ~r acabar el dia Presentació a r:J.us mc dAlfred Celaya. PlOG1tAMAc1ó Dl NIT ~:~dels últims programes · MUSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat 1:30 CICLE DE UED Emès divendres passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 14.00 a 1S.OO) 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres, de 20:1Q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, DIJous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 16 D'ABRIL DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins lnformallus i agendes musicals. 9:00 BUTLLETI OE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI HAYON: Trio n. 44. Hob XV:28, en Mi M. Trio Wanderer. (15m). Quatre improvitzaclons per a orquestra realitzades per l'Orquestra Filharmònica de Nova York. Orquestra Filharmònica de Nova York.Dir.: leonard Bemstein. (7m). VIVALDI: "Tra le follie ...Siam navi aJI'onde algenti", ària de f'llpera L'OIImplade. Cecllia Bartoli, mezzo. 11 Giardino Armonlco.Dir.: Giovanni Antonini. (7m). !-10NTSAlVATGE: Fantasia per a guitarra ' arpa. Jaume Torrent, guitarra. Magdalena Barrera. arpa. (16m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA TXAIKOVSKI: Obertura solemne 1812, op. 49. Orquestra Klrov. Membres de la Banda Reial de la Marina.Dir.: Valery Gergiev. (16m). RAVEL: Valsos nobles i sentimentals. Alfcla de Larrocha. (15m). DVORAK: Simfonia n. 9, Op. 95 "Del nou món" Orquestra Simfònica de Xicago.Oir.: Georg Solti (45m). CAMBINI: Quintet de vent op. 4 n. 1. Quintet Arnold. (15m). BRimN Simfonia Primavera, op. 44. Alison Hagley, soprano. catherine Robbln. contralt John Mark Ainsley, tenor. Cor de nens de fa catedral de Salisbury. Cor Monteverdi. Philharmonia Orchestra.Dir · John Eliot Garóiner. (42m). CASTELLO: Sonata concertant n. 2. L'Europa ~atante. (Sm). SAINT-SAENS: "Tarantel.la" per a flauta, clarmet I orquestra, op.6. Clara Novakova, Hauia. Richard Villifle, clarinet. Conjunt Orquestral de Paris.Dir.: Jean·Jacques Kantorow. (6m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartet s d~ corda de Haydn. Quartet de corda op. 33, n. 1, (Hob.ffl:37). Quartet Mosaïques. (22m). Quartet de corda op. 33 n. 2 (Hob.ffl:38) "la Broma". Quartet Aeollan. (17m). Quartet de corda op. 33 n. 3 (Hob.lll:39) "L'ocell". Quartet Aeolian.j 20m). 15:00 BUTLLET DE NOTICIES 15:1)4 AGENDA MUSICAL 15:10 AFONS ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espai temàtic de catalunya MúsiCa presentat per EuWia Benrto. JAUME TORRENT 16:00 A FONS L'ÒPERA, L'OPERETA I LA SARSUELA L'espai temàtic de catalunya Musica . presentat per Eulalia Benito. VERDI: "Va, pensiero. sull'ah dorate", de l'llpera Nabucco. Cor i orquestra de l'Òpera Alemanya de Berlin.Dir.: Gluseppe Slnopoll. (Sm). RIMSKI-KORSAKOV: Tres cors de l'òpera "La donzella de neu·. Cors i Orquestra Simfllnlca de Boixo i.Dir.: Alexander Lazarev. (1Om). BEETHOVEN: "Adelio". cor de l'acte I de l'òpera en dos actes. Cor de l'llpera Bavaresa de Munlc. Orquestra de l'Estat de Baviera.Dir.: Robert Heger. (Sm). MASCAGNI: "Cavalleria Rusticans" cor de l'llpera en un acte. ' Paulina nnsley, soprano. Cor I Orquestra de la Royal Opera House, Covent Garden.Dir.: Lamberto Gardelll (6m). NICOLAI: Les Alegres Comares de Windsor (Cor de l'acte lli). Cor de l'llpera Bavaresa de Mumc. Orquestra de l'Estat de Baviera.Dir: Robert H89er. (4m). WAGNER: COr de l'acte lller, de l'òpera en tres actes, 'lohengrin" Cor de l'òpera Bavaresa de Munic. Orquestra de l'Estat de Baviera.Dir.: Robert Hejjer. (Sm). VERDI: "Gloria aiJ'Egiptto. ad lside", cor de l'acte fer de l'òpera Aida. Cor i Orquestra del Teatro alia Scala de Milà.Oir.: Claudio Abbado. (4m). GLINKA: Cor final de l'llpera "lvan Sussanin" (La vida pel tsar). Cor de l'Opera Nacional de Sofia. Orquestra Alharmllnica de Solla.Dir.. Rouslan Raychev. (4m). 17:00 LA TARDA DE l 'DIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d.e d'Olga catdús. 19:00 MUSICA DE CAMBRA GlAZUNOV: Quintet op.39. Quartet Xostakovltx. Aleleander Kovalev, violoncel. (29m). REGER: Trio amb plano op. 2. Susanne Lautenbacher. Ulrlch Koch. Sachlko Nakamura. (24m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya TXAIKOVSKI: capricclo op. 8. Viktoria Postnikova, piano. (Sm). ·oamsaigh", fantasia sobre V"mldi i fa música celta COnjunt barroc "Le Orfanelle delia Pieta". Diferents solistes de música cella. (3m). SIBEUUS: Vals tnst Academy of St. Martin-m-the-f~elds D11.: Neville Mamner. (Sm). TELEMANN Concert per a violi en la m. Grejjor Sigl Cis Colleglum Mozarteum Safzburg.Oir.: Júrgen Gelse. (10m). SORS. Moviment de polonesa del Oivertimento op. 62. Robert Kubica I Wilma van Berkel, duet de guitarres. (4m). MOZART: Rondo per a violf i orquestra, KV 373. Henryk Szeryng, violf. Orquestra New Phllharmonia.Dir.: Alexander Gibson. (Sm). RAVEL: Havanera (arranjament de Paul Bazelalre). Alban Gerhardt, violoncel. Alna Dokshinsky, plano. (3m). SCARLATII,D.: lste Confessor The Slxteen.Oir.: Harry Christophers. (3m). SCHUMANN Obertura "Manfred", op. 115. Orquestra Filharmònica de Los Angeles Dir.: car1o Maria Giulini. (14m). MOZART, L; Simfonia de les joguines. Orquestra de cambra Jean-François Paillard.Dir.: J-F. Paillard. (tOm). WINSTON· Thanksgíving Georges Winston, piano. (4m). SUPPE: Obertura "Poeta i camperol". Orquestra SimfòniCa del Festivai.Dir.: Louis Bertrand. (10m). MARTUCCI: Nocturn. op. 71l n. 1. Orquestra Filharmònica de la Scala.Dir.: Riccardo Muti. (7m). DVORAK: Polonesa. B 100. Orquestra Simfònica de DetroitDir.. Antal Oorati. (Sm). ALB~NIZ: "Puerta de tierra: bolero", de "Recuerdos de viaje", op. 71. Allcia de Larrocha, piano. (3m). BRAHMS: Ties lieder: "Sonntag" (Diumenge) op, 47 n. 3, "Madchenlied" (lled per a una nena) op. S5 n. 3, ·standchen" (Serenata) op. 14 n. 7. Mariana Upovsek, mezzo. Duo de guitarres Folkwang. (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22;04 ELS CONCERTS OE CATALUNYA MUSICA Presentat per Alfred Celaya Obres de ROSSINI i GUINJOAN Mlguel ltuarte. plano. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de catatunya.Dir.: Ernest Martínez lzqulerdo. CONCERT enregistrat per catalunya Música el dia 14 de setembre del2001 al Palau de Fires i Congressos de Tarragona. CONCERT HOMENATGfJANIVERSARI JOAN GUINJOAN (72m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 A LA MANERA OE.... Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan Vives. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos fa setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos fa setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetíaó dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMICRIS, 17 D'ABRIL DEL 2002 7:08 MATINAL Musica per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres braus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI BERKELEY· Concert per a guitarra 1 orquestra, op.BS. Craig Ogden, guitarra. Northern Slnfonla.Dir.: Richard Hlckox. (21m). ANÒNIM DEL SEGLEXVIII: "El rei ha fet redoblar el tambor", cançó. Le Poème Harmonlque.Dir.: Vincent Oumestre. (Sm). CAMP: Coratge (A Francesc Soler Mas) Manel Camp, plano. Cobla Mediterrànla.Oir.: Jesús Ventura. (7m). DEBUSSY: "La botiga de Jocs", primer quadre del ballet per a nens en quatre quadres "la capsa de joguines·. Q .... ¡;¡ ~ ~ a ~' ¡¡;¡· 209 ~ ::::;¡, .... S" a ~. 2.. ~ E 17 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA : = = ~ a ~' ;¡· 209 ~¡;;:""' ~ ...., s· ¡;¡;¡ s E 18 Orquestra Simfònica de londres.Oir.: Michael TIIson Thomas (11m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DEMÚSICA CHOPIN Allegro de concert, op. 46 Vladimir Ashkenazy, piano. (12m) SCHUBERT Simfonia n. 9, D 944. Staatsk.apelle Oresden.Otr.. Colm Davis. (62m). HÀNOEL: Concert en Re M. !:Europa Galante.Oir.: Fabio Biondi (4m). BRITTEN· Cinc cançons de flors. op. 47. Cor Monteverdl Otr • John Ellot Gardiner. (11m). SCHUMANN· Tres romances per a oboè I plano, op. 94 Paul Dom brecht. Jas van lmmerseel. (15m). STRAUSS, R.: "Don Quixot". Variacions fantàstlques, op.35. Steven lsserlls, violoncel. Orquestra Slmlònlca de la Ràdio de Baviera.Dlr.. Lorln Maazel (42m). DANSES POPULARS ANGLESES. John Playford's Engllsh Danctng Master, 1651. The Broadslde Band. (15m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a Cêlrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartet s de corda de Haydn. Quartet de corda, op. 33 n. 4 (Hob.IIIAO). Quarte1 Mosaiques. (19m). Quartet de corda op. 33 n. 5 (Hob.11141). Quartet Aeolian. (20m). Quartet de corda, op. 33 n. 6 (Hob.lll:42). Quartet Mosaiques. {18m¡. 15:00 BUTLLETI DE NOT CIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA, ARA. !:espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito CANÇONER DEL DUC DE CALÀBRIA.: Andarén slempre mis oJos In Canto, (4m). PIAZZOLA.: Història del tango. Quatre vents (quartet de clarinets). (20m). VIVANCO.: Cantata Domino cantlcum novum. Música Reservata de Barcelona.Dir.: Bruno Turner. (4m). FALLA.: Homenale para guitarra. Fernando Espf. guitarra. (3m). HAYDN; Sonata en la b M, Hob. 46:XVI. EmUlo Gonúlez Sanz, plano. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 18 d'octubre del 2000 al Palau de la Música Catalana EL PRIMER PALAU C.J Temporada). {14m). 16:00 A FONS LA MÚSICA RELIGIOSA. !:espai temàtic de Catalunya Mústca presentat per Eulàlia BeOIIO. ASTORGA Stabat Mater. Cor Balthasar Neumann. Orquestra Barroca de Fretburg.Dir.: Thomas Hengelbrock. (30m). BERTONI: Veni Creator, per a dues sopranos, cor i orquestra. Patrtela Schuman Marganta Zlmmennann. Cor de la Ràdio d'Estocolm. I Sollsti Veneti.Dir.: Claudio Sclmone. (16m). ALMEIOA: Beatus vtr Jennifer Smith. Magall Schwartz. Fernando Serafim. Cor I Orquestra de Cambra Gulbenklan.Otr.: Mlchel Corboz. (10m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA CORAL BACH: ·oer Gelst hilfl unser Schwachheit aur (!:esperit ens ajuda a superar la nostra feblesa), motel BWV 226. The Slxteen.Oir.: Harry Christophers. (Sm). MARTINU: Madrigals per a veus mixtes. Cor MiXt Kühn.Dir.: Pavel Kühn. (9m). PALESTRINA: Super flumina Babykmis, motel Christ Church Cathedral Choir.Du; Stephen Datlington. (5m). BERLIOZ: "Balada sobre la mort d'Ofêr~a·. de Tristia. op. 1B. Cor de l'Orquestra Nacional de lió. Noel lee, piano.Oir.: Bemard Tetu. (6m). mov: 4 cors porlfònics. Cor de Moscou Dir~ Vladislav Sokolov (23m). SCHUBERl Salve Reg!lla en Sl b M D 386 Cor de la RàdiO de Bemn.OI• Dletríeh Knothe. (3m) 20:00 BUTLLETf DE NOTICIES 20:04 AG.EHDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS RE\JNITS Presentat per Alfred Celaya. DVORAK: Tercer moviment del coneert per a violoncel n. 2, op. 104 Yo Yo Ma, violoncel. Orquestra Alharmònica de Nova York.Dir.: Kurt Masur. {13m). BURRULL Sono for Cobla. Cobla Montgrins. Santi Alisa & lakatans. (Sm). Mac DOWELL: Últim moviment de la segona suite moderna. op. 14. Seta Tanyel, piano. (5m). TRANSLATEUR: Nur wer die Sehnsucht kennt Orquastra de Saló de Colónia. (6m). DOWlANO: "Corne again, sweetlove". Alfred DeUer. contratenor. Robert Spencer. llaüt (2m). ELGAR: Salut d'amour, op. 12. Pinchas Zllkennann. violi. Orquestra Simfònica de Saint Louis.Dir.: leonard Slatltin. (3m). SCOTT, JOE: "Never fet me go". Jimmy Greene, saxo. Darren Barrell, trompeta. Steve Oavis. trombó. Aaron Goldberg, piano. Owayne Burno, baix. Eric McPherson, bateria. (1m). HANDEL: Obertura de "Teseo·. Orquestra de Cambra Anglesa.Dir.: Richard Bonynge. (Sm). SAINT-sA ENS: Sarabanda i Rlgodon, op. 93. Tina Gruenberg, violi. Orquestra Filharmònica de Londres.Dir.: Geoffrey Slmon. (9m). RIMSKI·KORSAKOV: Quart moviment del concert per a piano i orquestra. op. 30. Jeffrey Campbell, piano. Royal Philhannonic Orchestra.Oir.: Gilbert levine. (Sm). SCHUBERT: Benedictus de la Missa Solemnrs. O. 678. Cor Monteverdi. Orquestra Revolucionària i Romàntica. Dir.: John Biot Gardlner. (Sm). GLAZUNOV: Entreacte de l'acte primer de la música de ballet "Raymonda". Orquestra Nacional Escocesa.Dir.: Neeme Jarvi. (Sm). BACH: Trio sonata per a flauta, violi i b.c. BWV 1038. Bart Kuijken. Hauia. Sigiswald Kuijken, violi. Gustav leonhardt, clavecf. Wieland Kuijken, violoncel. {8m). ELLINGTONIPARISHIMILLS: ·sophlsticated lady". Billy Ecksline (veu) i la seva orquestra. Enregistrament fet el1948. (3m}. ARBEAU: "Balle qui !iens ma vie", cançó. la Capella Reial de Catafunya.Dir,: Jordi Savall. (3m). SCHUMANN: Variacions ABEGG, op. 1. Karl Engel. plano. (Sm). 2Z:OO AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de BACH, SCHUBERT, SCHUMANN, DEBUSSY I BERNSTEIN. lvan Martfn, piano. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el daí 31 d'agost del 2001 a l'esglèsia de santa Maria de Vilabertran, dins el cicle IX SCHUBERTIADA de Vilabertran. (53m). 23:45 NOCTURN MOsica per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré Repetició del programa emès d1ssabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió Repetició dol Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres, de 20:1 Oa 22;00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DUOUS, 18 D'ABRIL DEL 2002 7:08 MATINAL Música per comunçar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius I agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI BACH, C.Ph.E.: Dos Motets per a solistes. cor I baix continu. Solistes vocals Rheinische Kantorel. Conjunt instrumental.Dir.: Hemann Max. (9m). BEETHOVEN: Sonata per a plano "Clar de lluna·. op.27 n.2. Radu lupu, plano. (17m). STRAUSS, J.: ·vars de la llacuna·, op.411. Orquestra Johann Strauss de Viena. Oir.: Wllll Boskovsky. (Bm). HANDEL: Salve regina HWV 241. Magdalena Kozena, soprano. Cor de Les Muslclens du Louvre.Les Muslclens du Louvre.Dir. Marc Minkowski. (13m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BACH: Concert de Brandenburg n 2, BWV 1047 11 Glardino Armonico.Dir. Giovanni Antonini. (11m). IPPOUTOV tVANOV; Fragments turcs, op. 62. Orquestra Filharmònica d'Armènia.Oir.. lorls Tjeknavorian. (15m). MOZART: "Thamos·. Ret d'Egipte; música d'escena per a solistes cor I orquestra. KV 345 Thomas Thomaschke. Janet Perry. AnneMarie Miihle. Marlus van Aliena. Harry van der Kamp. Nteder!Andischer Kammerchor. Colleglum Vocale. Orquestra del Concertgebouw d'Amsterdam.Dir.. Nlkolaus Harnoncourt. (45m) BROTONS; Trio amb plano, op. 39. Membres del leopold Piano Quartet (15m). COPLANO: Billy the kld (Billy el nen), suite del ballet. Orquestra Simfònica de Londres.Oir.: Aaron RAKHMANINOV: Concert per a plano n. 3, op. 30. Martha Argerlch. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Berlin.Dir.: Rlccardo Chailly. (40m). SAINT-SAENS: la nit. Nathalle Dessay, soprano. Cor Regional Vittoria i Orquestra Nacional d'lle de France.Dir.: Jacques Mercíer. (11m). GRANADOS: "Danza triste•, peça de~<! "Danses espanyoles·, op.37 Pepe Romero i Celin Romero, guitanes (4m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetals dlscogràfiques aparegudes al merta1, ¡ càrrec de Montse Aguilera. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartet s de corda de Haydn. Quartet de corda op. 42 (Hob.lll43). Quartet Aeolian. (13m}. Quartet de corda op. 50 n. 1 (Hob.l11:44~ Quartet Aeolian. (22m). HAYON: Quartet de corda op. 50 n. 2 (Hob.lll:45). Quartet Aeofian. (23m). 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto. Maria Mclaughlln SCHUBERT: Una antiga balada escocesa, o. 923. Marie Mclaughlin, soprano. Grallam Johnson. píano. (Sm}. PURCELL: "Shake lhe cloud !rom off your brow", "Ah! Belinda, I am prest•, inlcl de l'acte ler, de l'òpera en tres actes Dido i Enees. Maria Mclaughlin. Jessye Nonnan. Cc!¡ English Chambel' Orchestra.Oir.: Raymond Leppard. (1m). SCHUBERT: Escena de Faust, D. 216. Marie Mclaughlin. soprano. Thomas Hampson, bariton. Cantants de la New Company. {7m). MOZART: "Cinque_.dlecl.. ventUren!t (duello), "Se a caso madama' (duet'.c'IO~ de l'escena I, acte ler i ·su l'aria..."(duettino), de l'escena X. acte lli er. de l'òpera Les Noces de Flgaro. Michele Pertusi. Marie Mclaughfin. Karita Mattila. Orquestra del MaggJO Muslcale Aorentino.Dir.: Zubin Mehla. (9m). STRAUSS, R.: Ueder. SCHUBERT: Aw. Maria. Marie McLaughlln, soprano. Roger Vlgnoles, plano. Enregistrament fet per Catalunya MilSiel el dia 25 d'agost de 1995 a la CanOnlu de Santa Maria de VIlabertran. SCHUBERT[AOA 1995. {17m). 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS. l'espai teml!ie de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. SERGIU CELIBIDACHE BRUCKNER: IV moviment de la Simfll!T'l n. 4. "Romàntica". Orquestra Alharmònica de Munic.Dir Sergiu Celibidache. {28m). DEBUSSY: "El mar". Orquestra Simfònica de la fljdio d'SMtgartOir.: Sergiu Celibldaàle {28m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les . peticions dels nostres oients. ~ a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió I realització: Pere Surés I Àlex Robles 20:00 BUTLLETf DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. MÚSICA CELTA: "I.: adéu a Oban de Donald Maclean". Ray Gullane. Phil Smlllle. laln Maclnn~ Ross Kennedy. Oougle MacLean. (~m). DEBUSSY: "Prélude à l'après-midi d'IJI\ faune•. basat en un poemade Steplla>1! Mallarmé. Orque.stra New Philhannonla.Oir.; Pient Boulez. {1Om). MORENOTORROBA: Madroños. Narcisa Yepes, guitarra. (3111). CHOPIN: Balada n.3, op.47. Sviatoslav Richter, plano. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Enregistlalllent fet a Praga. el 21 de lebrer de 1960. {7m). JAHACEK: Gelosia. obertura . . Orquestra filharmònica Txeca.D1r.: J1rl BêlOhiMk. (6m). BACH Ària de la cantata BWV 1 "Wie schòn leuchtet der Morgenstem· (Com brilla l'estrella del mall}. Ruth Ros1que. soprano. Jesús Fuster, oboê de caça. Cartos Apellaniz, orgue positiu. SaNador Sanchis, fagot. Javier sapiiia. contrabaix. (4m). SCRIABIN: Rêverie, op. 24. Reial Orquestra Filharmònica d'tstocolm.Dir.: Leil Segerstam. (4m). VILADESAU: 'Girona a Pep Ventura•. sardana. Cobla Principal de la Bisbal. (Sm). RESPIGHI: "Bergamasca" de la suite n. 2 dels "Antics aires I danses". CBC Vancouver Orchestra.Dir.: Maria Bernardí. (5m). BEETHOVEN: Romança per a violi I orquestran. 2, op. 50. Thomas Zehetmalr, violi. Orquestra del Segle XVIII.Dir.: Frans BrOggen. (Sm). BEATLES/BROUWEA: Eleanor Rlgby. ichlro Suzuki, guitarra. Orquestra de cambra de ra Comuntlat Francesa. Oir.: Leo Brouwer. (Sm). STRAUSS. R. Scherzo de ra simfonia domèslica. op. 53. Orquestra Filharmònica de Viena.Oir.: lorin Maazel (7m). MOZART: Kyrie de la Missa brevis en Fa M, KV 192. Dorothea ROschmann, soprano. Et1sabeth wn Magnus. contralt. Cor Arnold Sdloenberg. Concentus musicus de Viena.Dir.. Nikolaus Harnoncourt (3m). liSZl La campanella. France Clldat. plano. (Sm). NASCIMENTO: Cuerpo y alma. Milton Nascimento. (4m). TXAIKOVSKI: Gran vals final del ballet "El Trencanous·. Orquestra de Kirov.Dir.: Valery Gerg1ev. (Sm). DE CURTIS: Torna a Surriento. LucianD Pavaroli, lenor. Orquestra del Magglo muslcale florentina. Orquestra del Teatro de!l'Opera di Roma.Oir.: Zubln Mehta, (3m). DE ALMEIDA; PosiiiMo de Rioja. Nova Fllharmonla Portugesa.Olr.: Alvato Cassulo. (6m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. CONCERT enregistra! per Catalunya Música el dia 21 de novembre de 1995 a la BasDica de Santa Maria de Mataró. XIV SElMANA DE MÚSICA ANTIGA. ODA l'Ell ALA MORT DE MA. HENRY PURCEll. Obres de PURCELLI BLOW. TriO Unda Maris (63m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia PresentaCió a Wrec d'Anred Celaya. PRoGRAMAciÓ Dl NIT ilepet1Ci6 dels uilims programes 9:30 L'AUDIOVISUAL Emès diumenge passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anlerlor (~rdre d'emissió Repetició del Dilluns, ~'marts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 4.00 a 15.00). 3:30 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes e~esos lasetmana anlerlor. (Ordre d~mlssló: RepeUció dels programes de Dihuns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 20:10 a 22:00). S:30 CAPSA DE MÚSICA roorames emesos la setmana anterior rdre d'emissió: Repetició dels • Programes de Dilluns, Dimarts, ~~~~s. Dijous, Divendres, de 10.03 a DIVINDRES, 19 D'ABRIL DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar et dia presenlada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butnetins informatius i agendes musicals. 9:00 BUTU.ETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI BACH: Contrapunctus 1, 9 i 18 de l'Art de ta Fuga Quartet de flautes de bec de Flandes. (12m). TURULL Wlerz. Ala Voronkova, violf. Orquestra Olvertlmento. (14m). ELGAR: Marxes de pompa i circumstàncies, n. 1 i 4. Orquestra Simfònica de la Ràdio Eslovaca.Dir.: Adrlan Leaper. (11m). CHOPIN: Barcarola, op.SO. Jean·Yves Thlbaudet, plano. (Sm). 10:00 AGENDA MUSICAl 10:03 CAPSA DE MÚSICA FALLA: El Sombrero de Tres Picos. Jennlfer Larmore, mezzo. Orquestra Simfònica de Xlcago.Dir.: Daniel Barenboim. (24m). GLUCK: Don Joan o Le Festin de Pierre. ballet. Solistes Barrocs Angresos.Oir.: John Eliot Gardiner. (44m). TELEMANN Duet per a flaUia de bec i VIolí en Do M. Michala Petri. Pinchas Zukerman. (11m). SORS: Seguidlllas. Teresa Berganza. José Miguel Moreno. (21m). BOIELOIEU: Concerto a tre tempi. Mansa Robles, arpa. Academy ot St Martin·in-the·Relds.Oir.: lona Brown. (21m). RAKHMANINOV: Simfonia n. 1, op. 13. Orquestra del Concertgebouw.Oir.: Vladfmlr Ashkenazy. (42m). GRANADOS: Valsos poétics. Douglas Riva, piano. (15m). BRETÓN: Preludi de la sarsuela "La verbena de la Paloma". Orqueslra de Cambra Anglesa.Dir.: Enrique Garcia Asensio. (4m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartet s de corda de Haydn. Quarte! de corda op. 50 n. 3 (Hob.lll:46). Quartet Aeolian. (20m). Quartet de corda op. 50 n. 4 (Hob.lll:47). Quartet Aeollan. f20m}. 15:00 BUTLLET DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA SOLA L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito Corn anglb VILLA·LOBOS: Quintet en forma de ChOros. William Bennett. nauta. Neíl Black. oboè. Janice Knight. com anglès. Thea King, clarinet Robin O'Nem, fagot. (1Om). HONEGGER: Concerto da Carnera. Josef Jelinek, flauta. Jiri Kanlak, com anglès. Orquestra de Cambra de Praga.Dir.: Frantisek Va]nar. (20m). AMARGÓS: Trio per a flaula, clarinet i com anglès (19SO). Jaume Cortadellas, nauta. Xavier Figuerola, clarinet. Philippe Vailet, com anglès. (16m). 16:00 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Musica presentat per Eulàlia Benito. lluls Claret CHOPIN: Sonata per a violoncel i píano. op. 65. Uufs Claret, violoncel. Alain Planès, piano. (30m). SCHUMANN: Concert per a víoloncetl orquestra. op. 129 Uuls Claret. Orquestra de Cambra Anglesa.Oir Edmon Colomer. (25m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a part11 de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 CICLE DE LIED FAURE: Tres cançons. op. 8. Elly Ameling, soprano (op S, n 1). Gêrard Souzay, bariton (op. s. n.2, 3) .oanon Baldwin, piano. (6m). FAURE: Vocallse·étude. Elly Amelling, soprano. Danon Baldwm. piano. (3m). POULENC: Ouaire cançons per a nens. Mlchel Sénéchal, tenor Dalton Baldwln. plano. (1Om). POULENC: Asa guitarra (Pierre Ronsard). Mady Mesplé. soprano. Gabriel Tacchlno, plano. (3m). FAURE: Poéme d'un jour. op. 21 Hakan Hagegard, barfton. Warren Jones, plano. (Sm). POULENC: Les Banalités. sobre poemes de Guillaume Apollínaire. Nathalie Stutzmann, contralt. Jnger Slidergren. piano. (11m). FAURE: Le jardin cros. op. 106. Bly Amelling, soprano. Dalton Baldwin, piano. (13m). POULENC: "les chemlns de f'amour· (Els camins de l'amor), vals cantal Mady Mesplé. soprano. Gabriel Tacchino, piano (4m}. 20:00 BUnLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya GUlNOVART: Suite de Terra Baixa Cobla MedHerrénia.Dir.: Jesus Venlura. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 30 de ¡uny del 2000 a la plaça del rei, de Barcelona. MEMORIAL JOAQUIM SERRA (12m). HASSE: 'Pallldo íl sale". ària d'Artaserse. Andreas Scholl. contratenor. Orquestra de r'Epoca de la ll.lustracló.Dir.: Roger Norrlngton. (4m). BRAHMS: Primer moviment, allegro molta, de la Serenata n. 1, op. 11 . Orquestra Filharmònica de Bertrn.Oir.: Claudlo Abbado. (13m). ROSSINI: Obertura de l'òpera "Guillem Tell". Orquestra Simfònica de Londres.Oir.: Ctaudlo Abbado. (11m). SIBELIUS: Cançó de primavera. op. 16, poema simfònic. Orquestra Nacional Escocesa. Oir.: Alexander Gibson. (Sm). ELLINGTON/STRAYHORN: "Oay dream·. Bla Fitzgerald. veu. Orquestra de Ouke Blingtoo. (4m). STRAUSS. J.: "8 Danubi blau", op.314. Orquestra Johann Strauss de Viena.Oir.: Willi Boskovsky. (tOm). EVORA: Sangue de Be1rona. Cesaria Evora. (4m). BECAUDIAMAOE: "l'important c'est la rose·. Gilbert Becaud, veu. (4m). BEETHOVEN: Rondo alia polacca, tercer moviment dei"Triple concert•, op. 56. ltzhak Pertman, violf. Yo Yo Ma, violoncel. Daniel Barenboim, plano. Orquestra Fílharmbnlca de Berlfn.Oir.. Daniel Barenboim. (13m). BIZET: "De mon ami". cançó de l'acte 2n d'"Els pescadors de perles• (arranjament de o. i F. Alagna). Roberto Alagna, tenor. Angela Gheorghlu. soprano. David Alagna i Frederlco Alagna, guitarres. (2m). WILSON, STEVE: "Turnln' the corner·. Steve Wllson, saxo contralt Nicholas Payton, trompeta. Bruce Barth, plano. Ed Howard, baix. Adam Crui. bahnla. (6m). PURCELL: "An evening HYmn" (Un himne de vespre) ~ ] Emma Kirkby, soprano. Christopher Hogwood, orgue. Anthony Rooley. llaüt. Richard Campbell, viola da gamba. (4m). 22:00 AGEH DA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. CONCERT enregistrat per Catalunya Musica el dia 28 d'abril de 1992 al Teatre Adrià Gual de Barcelona MuSICA VOCAL CONTEMPORàNIA Obres de GIRó, VALLS. COMELLAS, CERCóS, CASANOVAS, MESTRES OUADRENY i ANòNIMS ASTURIANS. Anna Rlccí, mezzo-soprano. Àngel Soler. plano. (55m). 23:45 NOCTURN Musica per acabar el dia. Presentació a càrrec !l'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetlcl9 dels últims programes 0:30 MUSICA CORAL Emès dimecres de la setmana passada. 1:30 MÚSICA DE CAMBRA Programa emès ra setmana anterior (Dimarts a les 19:00h). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 El S GUSTOS REUNITS Presentat per Anred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres. de 20:10 a 22:00) 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres. Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DISSABTE, 20 D'ABRIL DIL2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou bullletl de notfcies i agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC LITERES: los erementos, òpera harmònica a l'estil italià. Al Ayre Espaftoi.Oir.: Eduardo López Banzo. (61m). 11:00 MÚSICA PER A COBLA BALL DE CONTRADANSES i BALL DE CONTRADANSES BOGES. Cobla Principal de la Bisbai.Oir.: Joan Roure. (Sm). MORERA.· Davant la Verge i La plaça del sol. Cobla Principal de la Blsbai.Dir.: Joan Casas. (9m). COHI GRAU.; Concert per a violoncel i cobla. Lmdmlla A. Kójina. víoloncel. Cobla Sant Jordi..Ciutat de Barcelona.Oir.: Joan Casas (15m). SAOERRA PUIGFERRER. Manuel.: Santteliuenca. sardana. Cobla Principal de la Bisbal (3m). CASSÚ,J.: Les voltes d'en Rosés, havanera. Cobla Principal de La BJsbai.Dir.: Francesc Cassu. (3m). MONER.: Amors colomencs, sardana. Cobla Flama de Farners. (Sm). DANSES TRADICIONALS CATALANES: Les danses de Vilanova. Ball pià d'Alinyà. Cobla Sant Jordi.Dir.: Jordi León. (6m). BLANCH I REYNALT.: Pensant en tu, sardana. Cobla Marinada. (Sm). VENTURA, Pep.: Al, quines noies, sardana. Cobla Pnncipal de ra Bisbal. (3m). ;;;) s::- ¡;;- -~ e e;• ;¡· 209 ~ ::::3. s- e el ~ ~ E 19 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgaoó musical. Gut6 i realilzació: Pere Surés i Àlex Robles.Repetició del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últ1mes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aoullera Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga. ROSSI NI: Obertura de l'òpera 11 turco in ltalla". Orquestra Simfònica de Londres. Dir.. Claudlo Abbado. (Sm). TRADICIONAL: "Oirty blues". La Vella Dlxleland. (4m). MAHLER: Quartet amb plano. Quartet de Praga. Sachlko Kayahara, plano. (12m). XOSTAKOVITX: Dansa de la Suite de Jau n. 2. 209 Orquestra del Royal Concertgebouw.Dir.: Riccardo Chailly. (4m) NORVO/FARLOW. "I brung tou finjans Ior yourzarf'. Quintet de Ken Peplowski, amb Harry ·sweets" Edison. trompeta. Enregistrament fet a I'Ambassador Aud1torium de Pasadena. el14 de febrer de 1994. (Sm). DVORAK Obertura Carnaval. op. 92 Orquestra Nacional Ecocesa Oir.: Neeme J~rvt. (9m). HANDEL: "Beata in ver·. duet. Concerto vocale Dir.: René Jacobs. (9m). BEETHOVEN: Primer moviment de la Simfonia n. 2, op 36. Orquestra del Segle XVIII.Oír~ Frans SCHUBERT: Pnmer moviment de la sonata per a piano n. 21. O. 959. Murray Perahia. piano. (11m). MOZART: Pelita músiCa nocturna, KV. 525. Quartet Talich. (18m) SOROZABAL: "En un pals de IAbula"l" "Marola. yo deseo...", dues romances de la sarsuela la tavernera del Puerto. Placldo Domingo. Maria Bayo. Orquestra Simfònica de Gallcla.Dir.: Vlctor Pablo Pêrez. (10m). VIVALDI: Concert op. 8 n. 1O, RV 362 "La caccia". Concentus Muslcus de Vlena.Oir: Nlkolaus ELLINGTON. "Ad llb on Nlppon", arranjament de Mathew Bartey. V1ktorla Mullava. violi. Jullan Joseph, plano. (15m). SCHUBERT "Standchen" (Serenata). O920 lsabefle Dupuls·Pardoêl, mezzosoprano. Edouard Garcin, planolorte. Cor de Cambra AccentusOir.: Laurence Equilbey (6m). RODRIGO: Primer mOVIment de la ·sonata pimpante·. león Ara. violi. Eugêne de Canck. piano. (Sm). GlAZUNOV: "Tardor". del ballet "Les estaCions·. op.67. Orquestra de la Sulsse Romande D1r.: Ernest Anserrnet. (9m). BEBEY: "Gui1ar Makossa·. tlpica makossa interpretada amb una IOI'QUilla i una ampolla. John Williams, gui1arra John Etheridge, guitarra. Paul Clatvis, ampolla i djembe. (3m). VAUGHAN WILLIAMS: Cmquè mov1ment de la "Simfonia Antàrtica" She1la Amstrong. soprano. Cor i Orquestra Rlharrnònica de Londres. Oir.: Semard Haitink. (Bm). PACHELBEL: canon i Giga. 11 Giardino Armoníeo.Di· · Giovanni Antonini. (4m). 17:00 GRANS OBRES Presenlllt per Ignasi Piñol BRAHMS: Un RèqutemAiemany, op. 45 Cheryl S1uder, soprano. Andreas Schmidt. baríton. Coc da la IU.dio Suïssa. Cor de cambra Ertc Encson. Orquestra Alharmònica de Serlin.Dir.: Claudio Abbado. (14m). SCHUMANN: Oas Paradies und die Peri. oratori per a solistes, cor i orquestra. Barbara Bonney. AleJ<andra Coltu. sopranos. Semarda Rnk, mezzosoprano. Christoph Préganfl!ln, Nell Archer. tenors. Gerartd Anley, bariton. Comenus Hauprrnann, baiX. Cor Monteverdi. Orquestra RevoluCionària i Romànlica.Oir. · John 8iot Gardiner. (96m). 20:03 CATALUNYA JAU un programa d'Albert Mallolfé. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE..... Un r.onvidat ens proposa i comenlllla música que li agrada. Guió i presentació de Joan VIVBS. 0:04 NOCTURN Música per acabar el óa PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats dlscog~fiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 21 D'ABRIL DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Sub1rà. Recull d'obres breus. Inclou butlletí de notícles I agenda musicat 10:00 CONCERT BARROC ALBINONI Concert per a dos oboès. op. 9 n. 3. Frank de Bruine. Allredo Bemardini. oboès. The Academy ol Ancient Music Oir.: Christopher Hogwood. (10m). LOm: Concert per a oboè d'amor. corda i contmu en La M. Heinz Holtíger, oboè. I Music!. (15m). VIVALOI: Concert per a oboè. corda i continu, RV 447. Heinz Holhger, oboè. I Muslci. (14m). MARCELLO, A.: Concert per a oboè n. 3 "La Cetra·. Heinz Holliger. Louise Pellerln. Camerata Bern.Dir.. Thomas Furi. (11m). 12:17 GUIA MUSICAL La inlormacló IJ.Iustrada sobre els concerts I l'activitat múslcal de la temporada. Un espai presentat per Pilar Sublrà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les úllimes novetats dlscog~flques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga. BRAHMS: Pnmer moviment de la Simfonia n. 3, op. 90, en Fa M. Orquestra Simfònica de la NDR d'Hamburg.Dir.; Gunter Wand. (13m). MENDELSSOHN Primer moviment del Quintet de corda op. 87. l'Archtbudelh (9m). LORCA: "los cuatro muleros·, "Sevillanas del siglo XVIII", "La Tarara·. tres cançons de "Canciones espanotas antiguas·. Núria Chocp Mampel, soprano. Christian Locussol. gui1arra. (6m). BACH. C. P. E.: Simfonia Wq 179 Acadèmia de Música Antiga de Berlin (11m). GLASS: "Xingu River• una de les peces compostes per al grup brasiler UAKTII recollides en el disc que porta el titol genèric de: "Aguas del Amazonla". (Sm). MOZART: Concert per a trompa I orquestra n. 1, KV 412. Hermann Baumann, llompa. Concenlus Musicus de Viena.Dir.: Nlkoiaus Harnoncourt. (9m). INGRAHAM/TOBIAS: "No reg rets". Warren Vaché. llugelhorn. Hank Jones, plano. George Duvlvier. baix Alan Dawson. bterla (4m). HAYDN Primer moviment de la Simfonia n. 64 "Tempora mutantur''. Talelmuslk.Dir.: Bruno Well. (9m). BACH: •JauchZet Gott In alien Landen· (Canteu Déu a tots els reialmes). cantata BWV 51. (Arranjament de Wilhelm Friedemann Bach). Chrísllne Schaler. soprano. Música Antlqua de Colònia.Oir.: Reinhard Goebel. (15m). CHOPIN: Tercer moviment del Concert per a piano i orquestra n. 2. op. 21 . Krystian Zimerman, piano. Orquestra del Festival de Polònia.Oir.: Krystlan Zimerman (9m). GRANADOS: "Villanesca· de les "Dar~ espanyoles·. op.37. Pepe Romero i Celin Romero, guitarres. (6m). KOZELUCH: Simfonia en Re M Concerto Kòln. (13m). OeSYLVIA/McOONALD/GERSHWI't "SOmebody toves me'. The Dixieland All Stars. (5m). VERDI: "Addio del passato", ària de l'òpera "La Travíata". Andrea Rost, soprano. Royal Philannol:ic Orchestra.Oir.: Chartes Mackerras. (Sm~ BARBER: Primer moviment del Conee:t per a violf. op. 14. Hilary Hahn, vioiL Orquestra de cambra Saint Paui.Dir.: Hugh Wolf!. (11m). PLA: Trio sonata n. 4 en faM. Barcelona Consort. (1Om). GOUNOD: "Clos ta pauplère•, sob¡e téx1 de Juies Barbiere. Fellclty Lott, soprano. Gra ham Johnson. piano. (4m). CORELLI: Concerto grosso en FaM, op. 6 n. 9. L'Europa Galante.Oir.: Fablo Blondl. (9m). XOSTAKÒVITX: "Tahltl trot" (Tea for lwn! Orquestra del Royal Concertgebouw.Dir: Ricardo Chailty. (4m). 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA DONIZETTI: Maria Padilla. melodrama a tres actes. Lols McOonall. Christian du Pless!s Delta Jones. Graham Clark. Jan Cal!¡. Ct'l Geolfrey Mitchell. Orquestra Simlàlica de londres.Dir.: Alun Francis. (151m~ 20:03 l'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a rentorn de temes mtJSicij d'interès. Presentat i conduit per Joan VIVeS, i realitzat amb la colaboracló el¡! Consell català de la Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dta. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats dlscog~llques aparegudes al merca~ a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmalll anterior. (Dissabte i diumenge a ~ 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarrig¡ Programes emesos fa setmana an:eoor (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Oiumeno:. d! 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana antera (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous, Divendres. de tO.ll!l 13.00). PETICIONS UI' t,A '!'\RDA DE L'OII>NT: Trlèfon: 93-202-35-35 Fax: 93-306-92-01 1.::-Mail: lar,lo,ltlhil•nt.:(Oc.•atrudiu.omn l·'r,..lih'rwi._ do· Cotnlun)'a MW.i•·a pu ••nonurq.... (Y' l1. Baix Ehrt'. \lo nt.iò i Ribera d 'Ehr(•: 102.5. 'r~rra >\I ta: 97.3. Prioral: 92.2. Ah Camp, Baix Comi•• llaiJ< Pr.,..¡¡.. Cunra d<· llorherÀ i Tnrr"f(oui·.: lOS..J.. Baix Pened;,., 105.9. Garriguh,l'l"f'(U"ra, l'lo d'Urt~<•U, S..fi*J'rA, S.,..-ià i Ur~•U: 91.9. Ca...,.r: 91 .9. Ah Penedèi. Anoia. i Oor¡:nt'd1u 102.1. llabt Uol.rt'I(OI, llar•eloo¡,•, Vallè. Ouidenl&l i VaJJ¡,, Orienlal: 101.5. \tar..,.rue: 96.1/101.5. Ooo1111: 100.5. Sot.ooèi: 89, 7. Girookl ('1. I'E•Iour): 96,7. t.. Sd•a: 96.7/811.7. Bai.J< Empordà: 87.8/96.7. Ah Emponlà i n,,..,.ll6: C)0 .8187.61')3.7/<)6.7. Garrolxa: 97.1. R;poOè.o: l00.5n05.8. Crrdi~!• 88.1. \h I •~~:• 11: 88.6. l'olla,.. Ju..a; Palla.. Sobirà: 88.6. Val d'Aran: 92.8/101.2. ouz 20 sica: "Hi lw Ull moment en què et comences a plantejar: què haig de fer amb el meu fill perquè sigui millor que jo? I moltes vegades d'aquí surt la idea de fer-los aprendre nnísica. Acostuma a passar que llavors els pares, encara que no tinguin formació musical, volen aprendre junt amb els fills. ·· El paper dels progenitors és, certament, important. "El pare i la mare han d'establir compUcitat amb els fills a l'hora d'escoltar música. Els nens, quan veuran que allò que estudien a l'aula ho poden fer amb els seus pares, li donen un cert pes, un valor diferent. Així, de la mateixa manera que, quan el nen no sap Llegir, els pares llegeixen contes en veu alta al seu costat, també està bé que escoltin música, i si pot ser que facin activitats relacion,ades amb allò que estan escoltant." Amb tot això, cal no oblidar la feina dels músics, que es troben amb un públic completament diferent al que estan acostumats, i han de fer un esforç per adaptar-se a una nova situació. "Si La música és comunicació, vol dir que s'ha d'aconseguir establir un diàleg real entre l'intèrpret i el públic, cal aconseguir aquesta connexió. Treballem gairebé sempre sense partitures ni faristols, perquè el públic i els músics es mirin. Busquem músics que estiguin d'acord amb aquesta filosofia, i a partir d'aquí proposem temes i guions. Hi ha dues condicions: ser bon intèrpret i ser bon comunicador'', diu la directora del servei educatiu de l'Auditori. plicarà que "l'aprenentatge musical comença a partir dels zero mesos. El que importa és l'estimulació i entrar en contacte arnb la música. Entre els zero i els sis mesos, de fet, els nens responen molt als sons, i a inalment, la vinculació dels nens, nenes i jotot el que tingui a veure amb els sentits". Totes dues ves amb la música també es pot establir, és coincideixen a qualificar de "màgics" els moments que ciat~ des d'un altre punt de vista: que ells no es creen en els concerts a què assisteixen nadons de sis siguin espectadors, sinó protagonistes dels mesos, que escolten la música acomoconcerts. El mateix Auditori orgadats a les faldes dels pares. Només nitza tres activitats en què poden molt de tant en tan~ asseguren, hi ha formar part d'una orquestra o de plors a la sala: "t:.s una cosa que cors multitudinaris. Hi ha, però, LA PROXIMITAT ENs'ha de veure." recursos més tradicionals, com TRE ELS MÚSICS I EL PÚEls nens i les nenes, però, no van fer-los cantar en tma coral. Les BLIC INFANTIL ÉS UN simplement a veure un concert un virtuts d'aquesta opció les coneix DELS ASPECTES FONAdia. Podríem dir, de fet, que l'audibé l'Assumpta Valls. "A les corals MENTALS D'AQUEST TIció és tot just la culminació -no pas infantils, l'objectiu és gaudir de PUS DE CONCERTS. el final- d'un procés d'aprenentatge la música coral, però amb una líal voltant de les músiques que s'esnia pedagògica diferent a la de Les colten el dia assenyalat. Per a cada assignatures de L'escola. A més, audició, es prepara un seguit de mateés una activitat lúdica, i els nens hi rials didàctics que els mestres poden treballar amb els van voluntàriament, mentre que a l'escola és una alumnes, amb l'objectiu que quan la mainada entri a activitat obligatòria! Es tracta de treballar la llenla sala ja tingui una base per entendre i aprofitar migua, cançons d'altres llocs, jugar més amb els rellor els 50 minuts que acostumen a durar les audicions. cursos de la música." I també hi ha un vessant sola Canne Valls, que ha participat en la preparació d'alcial, igualment important: "A les corals es troben gun~ d'aquests materials per als cicles de l'Auditoli, nens i nenes que procedeixen d'ambients molt difee~phca que "donen un ventall molt ampli de possibirents, no passa com a l'escola, que cada dia veuen htats.als mestres, perquè abans i després del concert els mateixos companys, de les mateixes edats, i això pugu,, treballar aspectes diferents d'acord amb L'ensuposa establir unes relacions socials que no són les f?cament que ha donat a l'assignatura, i el nivell que habituals, enriquir-se." Posats a fer pujar els nens tingui11 els seus alumnes". a l'escenari, la Carme Valls s'ha atrevit fins i tot amb una òpera, El petit escuraxemeneies, de Btitten. esprés del dia del concert també poden enAquesta és una altra opció amb força èxit les trar en acció els pares: hi ha materials pendarreres temporades, en què hi ha hagut dues proSats per treballar a casa, com una distracció postes més d'òpera per a públic infantil que han fun. més. I, segons l'Assumpció Malaganiga, fins cionat força bé: Brundibar, estrenada al Mercat de 1 tot Poden servir perquè els mateixos pares aprenguin, les Flors, i La petita flauta màgica, basada en l'òen el cas que no estiguin gaire familiatitzats amb la múpera de Mozart, produïda pel Gran Teatre del Liceu. F D Desen volupa ment de l'emoc ió i percepció en els infants gressivament en expressions emocionals, en un siste. ma de comunicació en el qual intervenen els adults que Catedràtica de psicologia evolutiva de la UB s'ocupen del nen. La conducta emocional implica la vida social. Aquesta conducta emocional, que es correspon amb EMOCIONS LES DE NT EL DESENVOLUPAME una actuació determinada d'ambient social que envo~ S'HA D'ESTUDIAR EN RELACIÓ AMB LA PERta el nen constitueix l'etapa anomenada "estadi emoCEPCIÓ I LES INTERACCIONS QUE S'ESTAcional". L'activitat estructuradora durant aquesta eta. pa precedeix qualsevol relació amb l'objecte físic i cons. BLEIXEN AMB L'ENTORN. LES EMOCIONS titueix el substrat indispensable sobre el qual es MANERA DE DELS NADONS CONTRIBUEIXEN tant la funció sensoriomotora com el desenvoluparà IMPORTANT A LA INTERACCIÓ ENTRE ELS desenvolupament intel-Jectual i moral posterior. Així PARES I EL NEN. EL PLOR, EL SOMRIURE I doncs, s'emfasitza la funció organitzadora de les emoSESÓN cions i el paper formador de l'adult en el desenvolu· NADÓ DEL EXPRESSIONS ALTRES pament del nen. NYALS SOCIALS MOLT SIGNIFICATIUS. L'emoció estableix una primera relació del nen amb el seu entorn, però al mateix temps produeix una os· mosi en què queda immergida la seva personalitat. embla que hi ha "una programació" evolutiPer entendre la resposta emocional a la veu huma· va que fa que els nens adquireixin la capacii a la música cal fer referència a les capacitats senna tat per desplegar emocions específiques. del nadó. sorials amb relaciona es que sembla Aquesta capacitat Ja des de molt petit el nen detecta, localitza i identi· la maduració cerebral i amb l'aptitud cada vegada fica estímuls visuals, auditius, tàctils i olfactius gràcies més gran dels nadons per entendre els esdeveniments als òrgans sensorials corresponents i & Berger (Stassen envolten els que amb la progressiva elaboració dels Thomson, 1998). analitzadors corticals. De seguida pa Per a alguns psicòlegs com WaELS QUE DIR amb l'ull els objectes i les PODEM percebre para produeix es Uon, l'evolució ÉSSERS HUMANS NEIXEN persones que l'envolten, les seves ca· tir de l'emoció concebuda com una AMB LA CAPACITAT DE racterístiques sensorials i la seva poreacció afectiva tònica. L'emoció PERCEBRE LA MUSICALIsició en l'espai. domina absolutament les relacions D'altra banda, des de molt aviat TAT EN UN AMPLI MARGE del nen amb el seu entorn. No exSONORES. D'ESTRUCTURES infants perceben les expressions els treu només unes emocions de l'amde tristesa i alegria i reaccionen ala bient sinó que tendeix a comparveu, als sons, al soroll i a la música tir-les amb els altres. manera diferent en funció de com de ha hi Sense activitat col-lectiva no se li presentin. coneixement, ni llenguatge, ni simbolisme possiPer entendre una mica més tot això caldrà que ens ble; per tant, cal veure l'emoció com a intermediàespecialment en la capacitat perceptiva que té centrem coneixeel i l'automatisme entre ria imprescindible a veure amb l'audició, ja que serà mitjançant la per· ment. (Wallon, 1975). cepció auditiva que es desenvoluparan determinade$ Respecte dels automatismes, hem de fer referènconductes emocionals. purasón que nen, del reaccions primeres les a cia Fins i tot el fetus pot sentir. S'han fet diverses re· ment fisiològiques; però precisament el contacte amb en les quals s'ha pogut comprovar que els fecerques l'entorn fa que els automatismes sense sentit tinguin impulsos sonors i poden sentir més del qlt! reben tus muscuto el i nadó del agitacions Les un significat. ens pensàvem. lar influencia i condiciona els primers reflexos de defensa i actitud; també ho condicionen els gestos exls nadons senten una gran quantitat de son~. plosius, descontrolats i sense orientació. però responen més a uns que a d'altres. En.~~· Tant els reflexos o automatismes com els gestos i xer senten relativament millor en les frequèn· moviments són fruit de les seves necessitats i actuen cies baixes que en les altes; als sis mesos d'e· com a senyal per als curadors, és a dir com una espèdat la sensibilitat auditiva ha millorat més per als sOlli cie de crida a la interacció i ajuda. aguts que per als greus i és tan bona com la de l'adul~ Durant els primers mesos de vida, s'estableix enLa sensibilitat al so augmenta només fins a apro:<J· tre el nen i les persones de l'entorn un circuit d'inmadament els deu anys d'edat. La sensibili~at ~ lei tercanvis mutus que condicionen i modelen recífreqüències més altes arriba al seu màxim fms t tol procament les seves reaccions i constitueixen la faabans i no augmenta més enllà dels quatre o cinc any¡ se de la impulsivitat motriu. Aquestes agitacions (Marshall et al. 200 1). impulsives matisen les primeres estructures de la viDiversos autors citats per Berk (1998) consideren da mental. La seva funció biològica és la de ser crique els nadons prefereixen sons complexos, c?JJI SO' des d'atenció, però el seu valor psicològic es consrolls, i veus, als tons purs. Durant els primers d1es, !» titueix en la mesura que s'organitzen elaborades pro- _____E_~r M. C~§. TRIADÓ .. ~ ·~ •!!!:' ~· 209 S E ( e a [ p p e d n S' n t ll lt e n Sl d (: e; \1 iat ~s Ila ica JID ~ ¡et· en· l'e· tl1lí llit xi· Its !Ol D)'S ren den diferenciar entre alguns patrons de so, com una sèrie de tons en ordre ascendent i expressions de dues sil·labes. Durant el primer any organitzen sons de pa. trons cada vegada més elaborats. Altres recerques demostren que entre els quatre 1 cinc mesos tenen sentit musical i prefereixen minuets de Mozart amb pauses entre expressions naturals més que no minuets amb descans inoportuns, i també cap als dotze mesos saben que dues melodies no són les mateixes si difereixen escassament. La resposta al so proporciona suport a l'exploració visual i tàctil que fa el nen de l'~bi~~t. Nadot;s de: ~es dies giren els ulls i el cap en dtrecc10 al so. L habilitat per identificar la localització precisa d'un so n?Uorarà al llarg dels sis primers mesos. Els nadons son especialment sensibles als sons que estan dins el rang de freqüència de la veu humana, i vénen al món preparats per respondre als sons de qualsevol llenguatge humà. Als tres mesos els nadons recullen informació sobre els sentiments dels altres per mitjà de la parla. Disting~i­ xen, veus tristes i alegres, i responen amb un somn'!re. Es interessant observar que alguns dels factors mes poderosos per suscitar el somriure i el riure en els nens petits tenen a veure amb esdeveniments que el nen pot controlar (fer sonar un sonall perquè faci soroll). La discriminació d'emocions per mitjà de l'audició es manifesta abans que la de la visió. T ambé des de molt aviat els nens són capaços de distingir diferències en intensitat i gravetat. Es constata que des de molt petits els nens es calmen amb cançons o/i diverses melodies i s'ha comprovat que els tons de freqüències baixes són més efectius per calmar-los, mentre que els tons alts tendeixen a excitar-los; això ens fa pensar que poden percebre les relacions entre freqüències, fins i tot quan les mateixes freqüències canvien a causa del canvi de clau. També diverses recerques han avaluat el fet que els nen.s petits poden distingir entre una cançó de bressolt una cançó dirigida als adults fins i tot quan ambdues provenen d'una cultura estrangera. Alguns estudis recents citats per Marshall et al. (2001~ sobre percepció musical, expliquen una recerca realitzada amb nens de sis mesos d'edat i amb adults. Van utilitzar melodies de tons basades en les escales major i menor occidentals, i en una escala de Java amb una estructura diferent. Per als oients occidentals, les melodies de Java sonaven estranyes. Una d'aquestes escales es va presentar repetida, i en algun moment interrompuda per una seqüència de set notes que estava desafinada perquè la cinquena nota tenia un petit canvi de freqüència. Els nadons havien estat entrenats a girar el cap per aconseguir que es mogués una joguina animada quan sentissin la seqüència desentonada, i els adults havien estat entrenats per aixecar la mà. La pregunta que es formulava era: ¿podien els nens i els adults distingir la mateixa quantitat de desentonació en les escales occidentals i en les de Java? Els adults van detectar el desacord en l'entonació molt més fàcilment en Ja melodia occidental que no en la de Java. Els nadons també van detectar les melodies desafinades, però no ho van fer millor en la melodia occidental que en la de Java. Estudis posteriors han complicat una mica la qüestió, atès que en alguns casos els nadons de sis mesos d'edat es maneguen millor en les escales occidentals. En general, sembla que la resposta a diferents escai~ musicals és més similar en els primers moments 1 gradualment se separa a mesura que els nens creixei?. Com a conclusió d'aquestes recerques, podem dir que els éssers humans neixen amb la capacitat de percebre la musicalitat en un ample marge d'estructures sonores. Aquesta capacitat cada vegada.és més sensible als tipus de música que escolten soVInt que no pas a la que escolten poques vegades o que no escolten mai. Podem dir, doncs, que Ja percepció musical és aparentment sensible a les influències educatives i culturals. Les criatures que des de molt petites estan exposades a sentir música tindran més probabi~itat que aquesta tingui influència en l.es ~eves em?c¡o~s d'alegria, h·istesa i que proporc10nm plaer 1 sahsfacció. L a música es pot considerar amb característiques similars al llenguatge tant p~l que fa a la percepció dels sons de la parla 1 sons musicals com per sentir i transmetre emocions. De la mateixa manera que per adquirir el llenguatge parlat cal que els subjectes estiguin immergits en un context social significatiu, amb el llenguatge musical succeeix el mateix. Com hem dit, les percepcions d'alegria, tristesa, satisf~cció, ,tranquiJ.Li~at. .. i l'expressió d'aquestes emociOns son molt pnmerenques en el desenvolupament dels nens. Per tot això és molt important exposar els nens des de molt aviat a sons i melodies musicals diferents, per tal que puguin percebre i expressar les seves emocions per mitjà de la música. Bibliografia: Berk, E. ( 1998) El desarrollo del nifzo y del adolescen, . te Madrid: Prentice Hali. ·Stassen Berger, K.; Thornpson, R. ~· (J 998) .Pszcolo~ta del desarrollo: infancia y adolescencta. Madrrd: Mêdica . . Panamericana. Triadó, C. ( 1997) Psicologia evoluttva. ytc: E~~o. Vasta, R.; Haith.; Miller, S.A. (2001) Pszcolog1a tnfan._ til Barcelona: Ariel. ·wallon, H. (1975) L~s.qrígenes del caracter en el mno. Buenos Aires: Nueva Vtston. HARRY CHRISTOPHERS IiA.RRY CHRISTOPHERS VA VENIR A DIRIGIR El Messies DE HA.N DEL AL PALAU DE LA MúsiCA CATALANA EN LA VERSIÓ TRADICIONAL QUE PROGRAMA LA fUNDACIÓ " LA CAIXA", AMB PARTICIPACIÓ D'UN COR DE PERSONES VOLUNTÀRIES, SITUADES A LES GRADERIES DEL PRIMER PIS, I QUE SÓN PREPARADES PER AMPLIAR LA MASSA CORAL o' AQUESTA OBRA. L'EFECTE VA SER ESPECTACULAR, I LES MANS PRODIGIOSES DE CHRISTOPHERS VAN ACONSE- GUIR INTEGRAR ORQUESTRA, SOLISTES I CANTAIRES EN EL MATEIX POLS ARTÍSTIC. HARRY CHRISTOPHERS HA DESTACAT PER LA SEVA FORMACIÓ VOCAL I INSTRUMENTAL ANOMENADA 'l'HE SIXTEEN, QUE HA ESCAMPAT LA MÚSICA BARROCA ARREU DEL MÓN AMB UN ÈXIT CLAMORÓS. LA SEVA GENUÏNITAT ANGLESA NEIX DE L'ESPERIT D'UNA DE LES TRADICIONS MUSICALS MÉS PROFUNDES D'EUROPA. Re resen tant de la mil or escola anglesa de música antiga -¿Vostè creu que existeix una escola musical anglesa, una tradició musical que es distingeix de la resta d'Europa? -No exactament. En general, a Anglaterra hi ha una gran tradició coral, de formacions vocals, que vénen des del segle XVI i XVIJ i que es revitalitzen en els segles XIX i xx. Ens preguntem com és que hi ha països, com Espanya, que també va destacar per la seva música coral, i que en canvi es va perdre fins fa molt poc, en què s'ha tomat a revalorar. Realment no hi ha una explicació a aquest fenomen; pot ser perquè a Anglaterra hi va haver una revolució industrial molt abans que en altres països, fruit d'una consciència social diferent, potser això va contribuir a preservar aquesta tradició. El que sí és evident és que el cantant que s'ha format en un cor està molt ràpidament avesat al llenguatge musical, hi entra de seguida. A Anglaterra la tècnica vocal s'aprèn de seguida, a partir dels sis o nou anys, i molts d'ells s'introdueixen ben aviat en el món professional de la música. L'educació és molt diferent. -Què és el que caracteritza l'educació musical a Anglaterra? -Està basada en una tradició molt i molt antiga, i això fa que quan, per exemple, cantes en un cor d'Oxford, notis que hi ha quelcom per sobre de les persones, quelcom establert sòlidament, i que t'ho transmeten les persones més grans que tu. És curiós, perquè molts col·legues americans que han vingut a Anglaterra se sorprenen que els angle- sos puguin cantar pràcticament sense partitura. El que passa amb El Messies de Handel a Barce· lona és el mateix fenomen: call· tants que aprenen d'altres can· tants. -Quines conclusions treu després de dirigir El Messies amb aq uesta amalgama de cors? -Trobo que és una idea fan teiS· tica. Maria Carmen Palma me'n va parlar ja fa alguns anys i jo havia vist una experiència sem· blant però sense assajos. Trobo· va que la idea era bo11a, peròe. resultat, un desastre. Tanmateix. en aquest cas, el fet d'assajar bas· tants caps de setmana fa que ell· trin en l'obra i que en captin mb profundament el concepte. I el fet de poder afegir aquesta part de la veu en el mateix teatre crea 1111 efecte sublim. Queda totalment integrat. Quan vaig sentir el re· sulfat vaig quedar molt sor~r~s. perquè aconsegueix un efecte umc. eni mb ce· ~/I· /1· teu bb 'ÒS· -Com concep la direcció coral? -Vaig tenir molta sort, perquè quan vaig formar The Sixteen, ja fa temps, el1977, vaig establir un grup de cantaires amb una personalitat definida que no quedés absorbida pel grup, sinó que en continués distingint cadascun. Vull que s'expressin de la manera més lliure possible i que s'adaptin a cada autor. No dirigeixo cap altre cor a cappella, perquè The Sixteen és com la meva criatura i amb altres grups no em sento en la mateixa sintonia. -Quin procés va seguir la seva canera fms al moment en què va fundar aquest grup? ·lo era cantaire, després d'haver estudiat a Oxford, i cantava regularment en el cor, feia concerts. Amb tot, no em sentia satisfet i crec que hi ha molts cantants que ho fan millor que jo. Perònovaserfinsal1981, quan la BBC em va demanar de fer un conce~t per a ells, que em vaig plante¡ar de fer el salt cap a la direcció. L'èxit de The Sixteen rau en el fet que jo també vaig ser canta1re. Conec els seus límits fins on els puc exigir, els mati~ sos... , on els puc empènyer. Tambe soc conscient de quant de temps seguit es pot assajar... ; en f':s fi, de detalls que són importants i que segurament no es poden saber si no s'ha cantat. LJèxit de The Sixteen rau en el fet que jo també vaig ser cantaire. Conec els seus límitsJ fins on els puc exigirJ els matisos .. fins on els puc ' empeny er. ·J -Abans d'Oxford, vostè va estudiar a Canterbury, un lloc privilegiat per iniciar-se en el món de la música. -Sf, exactament. Vaig tenir molta sort de poder començar cantant al cor de la catedral de Canterbwy cie noi. Va ser pur atzar. La meva família no ve de la música i el fet que es traslladessin a viure a Canterbury va fer que els suggerissill de dur-m'hi a fer una audició. Jo tenia vuit o nou anys i vaig poder entrar-hi. Això em va canviar la vida completament. Abans d'això era un noi molt callat, feia esport, no sabia res de música. Poder cantar en aquella catedral, en aquell ambient, va ser una experiència que em va marcar. És una escola extraordinària, que integra la música completament en l'educació general i és molt disciplinada. No es pot comparar amb l'escola dels petits cantors de Viena, no té res a veure-hi. A Canterbwy hi ha també una orquestra d'estudiants que treballa tot el repertori, des de Bach fins a Sibelius, Txaikovski o Brahms. Sens dubte, s'hi han format molts músics re- coneguts, com, per exemple, Trevor Pinnock, que té alguns anys més que jo. -¿Hi col·labora, amb l'escola de Canterbury, com a exalumne i músic ja reconegut? -No exactament. Només estic en contacte amb el cor i hi vaig de tant en tant, sobretot amb els grans, els de dotze a divuit anys. Segueixo una mica qui hi va sobresortint, per poder anar adquirint veus. -La seva aproximació a la música barroca, com es va produir? -Quan era a Oxford, la meva música preferida era Brahms i Malher. Però en aquells mateixos anys vaig treballar molt Bach i altres compositors barrocs i del Renaixement. Això em va donar moltes idees sobre La interpretació, poder anar més enllà de l'estil, poder introduir L'emoció. Llavors tot era molt escolàstic, tothom coneixia Purcell i Hiindet però no es replantejaven certs aspectes, hi havia una concepció distant de les obres. En canvi, en una orquestra barroca es desenvolupa una altra sensibilitat a l'hora d'entendre l'obra. Al principi semblava que tothom que toqués música barroca havia de desafinar. Evidentment, això s'ha corregit i ha evolucionat molt. -¿Es pot afirmar que actualment en el món vocal hi ha una clara especialització entre la música barroca i l'òpera? -No intento buscar especialment els que puguin estar més especialitzats en música barroca. Això és una característica més típica de França o d'Alemanya. A Anglaterra no és tan habitual crear aquesta diferència, es poden trobar cantants introduïts en tots dos gèneres. Hi ha cantants que han sortit de The Sixteen i que han pogut desenvolupar una carrera molt àmplia. -Com creu que ha anat evolucionant la interpretació de la música barroca darrerament? -Hi ha hagut un canvi, en els últims cinc anys. Ara hi ha molts grups extraordinaris, d'un nivell altíssim, particularment a França -deixant de banda el prestigi de Les Arts Florissants-, però ara hi ha grups vocals molt bons, com per exemple, els Accentus. A Alemanya destacaria la Deutsches K.ammerphilarmonie de Bremen, que crec que ha vingut al vostre país recentment; són brillants. Encara trobo que els grups holandesos estan potser massa obsessionats amb l'estil; però evidentment hi ha persones d'un gran pes artístic, com Philippe Herreghewe, que fa una aproximació molt profunda i encertada de la interpretació, especialment de Bach. Actualment tenim molta varietat. Es poden trobar, per exemple, grups italians o formacions canadenques d'un gran ni- vell. Als Estats Units no ha qua· llat d'una manera tan evident com a Europa. Fins i tot es tro· ben formacions molt bones al Japó. Estem en un moment es· plendorós, pel que fa a música barroca. -Segurament els directors d'a· questes formacions que acaba d'esmentar, incloent-hi la seva pròpia, poden aprofundir i ma· durar més amb els seus músics que els directors d'orquestres simfòniques, que es veuen em· pesos a via~ar per tot el món d'u· na orquestra a l'altra. -Potser sí. Però en el cas dels grups barrocs, tampoc no es trac· ta d'una forma de dirigir dicta· torial, és tot un procés. Hi ha 1111 sentit d'unió, de grup, que se~· rament no passa en altres àmbu~ Són concepcions diferents. Pero J ' e RETRAT HARRY CHRISTOPHERS PARLA AMB LA MATEIXA AMABILITAT I SUJ!TILESA AMB QUÈ DIRIGEIX LA MÚSICA. Es 'ON FILL PREDILECTE DE L'AUTÈNTICA TRADICIÓ CULTURAL ANGLESA, LA DEL REFINAMENT AMB NATURALITAT, LA DE LA CIVILITZACIÓ TRADICIONAL, LA DE L'EDUCACIÓ HUMANA EN EL SENTIT MÉS ESTRICTE DE LA PARAULA. LA MÚSICA, L'ENTÉN COM UN LLENGUATGE PROPI QUE S'HA DE SABER COMUNICAR AMB EL PUNT JUST DE SAL I DE PEBRE, SENSE EXAGERACIONS EMOTIVES NI DISTANCIAMENTS INTEL·LECTUALS. '!'ROBA EN CADA NOTA LA MESURA JUSTA D'EXPRESSIVITAT I D'AQUESTA MANERA ACONSEGUEIX QUE LA SEVA INTERPRETACIÓ SIGUI DEL TOT ORIGINAL, AUTÈNTICA. LA SEVA FRUÏCIÓ DE LA MÚSICA ES RECONEIX EN CADA PARAULA I DEIXA INTUIR UNA SERVITUD QUE AVUI DIA ÉS MOLT ESCASSA. •es· sica a· els tots estem sotmesos en certa manera al ritme de vida actual. -Quins són els propers projectes de la seva agenda? -Ara dirigiré més òpera, fet amb el qual gaudeixo molt. Fa molts anys vaig cantar en una companyia d'òpera que es deia English Music Theater, que provenia de l'English Opera Group que va fundar Benjamin Britten. Malauradament, Britten va morir tot just quan jo vaig entrar a la companyia. Era meravellós. Això em va permetre poder dirigir òpera: Mozart, Monteverdi, Gluck. També vindré a dirigir a Santa Maria del Mar música de l'època de Maria Tudor i de Felip li, amb el títol, "Pur Renaixement"; és música angloespanyola, com Guerrera, Victòria i d'altres. Comproves que hi va haver tota una evol~ció en la composició que reflect/G els canvis que es produi'en en l'àmbit religiós, entre el protestantisme i el catolicisme. Es va passar de l'un a l'altre en períodes molt curts i això creava n?ves formes d'entendre la múSICa. ·The Sixteen disposa d'una discografia molt extensa. De quina manera valora els enregistraments en una formació barroca? -Actualment és un altre aspecte de la professió. Vam enregistrar per a Collins durant deu anys, però l'empresa va tancar. Vam haver de comprar tot el catàleg i vam crear un altre segell, Coro. Ara enregistrarem l'obra de fames MacMillan, que és molt interessant. Havíem arribat a fer deu discos a l'any, era una bogeria. Ara ho volem enfocar d'una altra manera, com ho fan al món del pop o del rock, és a dir, primer gravar, treure el CD i després fer la gira, els concerts. Té molta més lògica. -Quina opinió té de la música con temporània? -Avui dia hi ha molts compositors que recuperen en certa manera la puresa o l'essència que es troba en la música antiga. Potser per això hi ha una identificació entre aquests dos pols històrics. Els agrada la claredat, l'expressió. fo, per exemple, sóc un gran amant de l'obra de Francis Poulenc. -Per què creu que la música antiga ha agradat tant al públic? -En primer lloc, perquè gairebé sempre s'ha interpretat als edificis històrics, i això ha permès transmetre tot un ambient, una atmosfera especial. A Anglaterra, el fet de poder cantar a les catedrals és quelcom meravellós, la música fa vibrar tot l'espai. També s'ha alliberat dels oficis religiosos. S'ofereix com un concert i això també ha permès de poder-la escoltar d'una altra manera, amb una altra actitud, encara que t'empeny a fer una mena d'exercici espiritual. També és molt fresc, si escoltes Handel o Bach. La música del segle XIX o principi del XX és força carregada i, en canvi, la música antiga recupera aquesta flui'desa natural del so. -¿Estaria d'acord que Britten és un dels primers compositors que descobreix aquesta essència de la música i que la vol recuperar tot actualitzant-la? -Britten és molt musical, és cert. Des de Purcell no hi ha hagut cap compositor que hagi copsat l'esperit de la llengua i de la cultura angleses com ho va fer Britten tres-cents anys més tard, i ara s'ha descobert com una obra extraordinària. No hi ha hagut cap altre compositor anglès que hi hagi arribat com ell. Elgar, Tipped i molts altres són fabulosos, però Britten s'arrisca molt més i aconsegueix un resultat extraordinàriament interessant. Sabem molt bé què és sentir passió per la música L'emoció, la dedicació, el perfeccionament, els sentiments ... Sabem molt bé què són aquestes sensacions. Aquesta és la raó per la qual col· laborem amb el Palau de la Música com a membre d'Honor de la Fundació Orfeó Català , donant suport així a la divulgació de la cultura musical a Catalunya. A Winterthur sabem molt bé què és sentir passió per la música. winterthur f?undat•ió Winlerlhur PRE C R Í T I CA McGegan dirigirà el Cor de Cambra del Palau Palau 100. Orquesta Ciudad de Granada. Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana. Dir.: Nicolas McGegan. Beethoven. Palau de la Música Catalana. 24 de març de 2002 (21 b). LLUÍS TRULLÉN . _..1?.er ............................................ l Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana i l'Orquesta Ciudad de Granada seran els protagonistes del concert que ofereix Palau 100, i que comptarà amb la presènci_a dels solistes vocals Alwym Mellor, LI llis Vilamajó i Josep Miquel Ramón. Ambdues fonnacions, fundades l'any 1990, han destacat per la seva versabilitat interpretativa i amb uns programes eclèctics amb els quals han assolit un reconeixement unànime del públic espanyol. El concert, centrat en obres de Beethoven, tindrà com a director una de les batutes més destacades dels darrers anys. com és el mestre Nicolas McGegan, un dels directors que més reconeixements ha rebut gràcies a les seves interpretacions de la música del barroc. Format a les universitats d'Oxford i Cambridge, la seva trajectòria inclou, amés dels grans títols del barroc, obres de Beethoven, Mozart, Britten o Stra- E Nicolas McGegan vinsky. Director del Festival de Gottingen, de la Filharmònica Barroca, de l'Arcadian Academy, McGegan ha destacat en el terreny operístic actuant en els festivals més rellevants de tot Europa interpretant títols pertanyents a Handel, Montevercü, Haydn, Mozart, Martín i Soler, Gluck, Landi, entre altres autors. L'any passat va debutar al Covent Garden interpretant La clemenza di TIto de Mozart. Principal director invitat de I'Scottish Opera, director del Teatre Suec de Drottningholm, McGegan ha dirigit les principals orquestres simfòniques americanes, a les quals cal afegir orquestres com les del Concertgebouw, Academy of Saint Martin-inthe-fields, Suisse Roma nd e, The Age of Enlightenment, entre altres formacions europees. Ara al Palau oferirà la Segona Simfonia dc Beethoven i l'oratori Crist a la muntanya de les oliveres del mateix compositor de Bonn. És l'únic oratori escrit per Beethoven, i està basada en una paràfrasi sobre l'Evangeli amb dues escenes essencials: l'agonia de Crist i la seva detenció. Amb les lloances del cor celestial, les lamentacions dels deixebles o les amenaces dels soldats, tot versant sobre la reflexió del misteri de la redempció, aquesta obra escrita per Beethoven l'any 1803 i revisada un any després -contemporània, doncs, de la Simfonia núm. 3- segueix la traça dels oratoris de Haydn. Oppitz i Mester, artistes convidats de l'O BC Temporada OBC. Gerhard Oppitz, piano. Dir.: forge Mester. Dvorak, D'lndy, Copland, Debussy. L'Auditori. 15, 16, i 17 de març de 2002 (21 h, 19 h i li h, respectivament). .....P.~!..~I-::.T.... D os artistes de renom actuen en aquest nou concert al costat de I'OBC. D'una banda el pianista Gerhard Oppitz. i de l'altra el director d'orquestra jorge Mester. Nascut a Baviera l'any 1953, Gerbard Oppitz és reconegut com un dels hereus de la tradició interpretativa alemanya de piano. Després d'iniciar els seus estudis musicals a l'edat de cinc anys•.ofereix el seu primer concert als onze mterpretant el Concert per a piaIlO en Re menor de Mozart. L'any 1973 comença a treballar amb Wilhelm KempiJ un repertoti que plincipalment se centra en els concerts i en les sonales d~ Beethoven. L'any 1977 es converte~ en el primer pianista alemany b~emz~t en el Concurs Arthur Rumstem de Te! Aviv. A partir d'aquest ¡oment la seva carrera es desenvo.Uj3 per tot Europa, els Estats Units 1 e lapó. Les seves actuacions inclouen honce.r~ amb orquestres com les fi larmomques de Londres, Berlín, Yie~ 0 Israel; les orquestres simfòniques ~~on, Pittsburgh, Londres o de la dto Bavaresa, les orquestres de Cie- veland o Filadèlfia, i actuant sota la direcció de mestres tan reconeguts com Carlo Maria Giulini, Klaus Tennstedt, Riccardo Muti, Colin Davis, Kurt Masur, Marek Janowski, Eliahu lnbal, Wolfgang Sawallisch, Lorin Maazel, Christoph von Dohnanyi o Horst Stei n. Els seu repertori inclou nombroses obres: El clave ben temperat de Bach, les Sonates de Mozart i Beethoven o la integral de les obres de Brahms, autor de qui ha ofert nombrosos cicles monogràfics a París, Londres, Berlín, Munic, Frankfurt, Milà, Ginebra, Nàpols, Roma o Tòquio. Defensor de la música contemporània, ha ofert nombrosos recitals dedicats a obres de Boulez, Messiaen, Ligeti, Lutoslawski i Stockhausen, entre altres autors. Ara a Barcelona serà el solista de la Simfonia per a orquestra i piano sobre un cant muntanyenc francès D'lndy, una obra que tindrà com a director Jorge Mester. Nord-americà d'ascendència hongaresa i nascut a Mèxic, Jorge Mester va tenir entre altres professors, Bemstein i Gregor Piatigorsky abans de graduar-se a la Juilliard School. Responsable del Festival Casals de Puerto Ri- co entre els anys 1977 i 1985, l'any 1984 esdevé director musical de Ja Pasadcna Symphony. L'any 1998 va ser nomenat director musical de la Filharmònica de Ciutat de Mèxic. Convidat a dirigir nombroses orquestres nord-americanes, l'any I 997 participa en l'obertura del Getty Center a Los Angeles i després esdevé director arnstic de la sèrie de concerts de música clàssica que se celebren en aquest centre. Estretament vinculat al Festival de Música d'Aspen, a la Louisville Orquestra -amb la qual ha dut a terme més de setanta enregistraments- , ha dirigit orquestres com la West Australia Symphony a Perth i ha ocupat el càrrec de principal director convidat de l'Adelaida Symphony. Com a director de títols operistics ha ofert nombroses actuacions a Nova York i a l'Òpera de Sydney, tot dirigint-hi títols com Der Rosenkavalier, Cavalleria rusfica na, Pagliacci, La Bolzème, Madama Butlerfly o Le nozze di Figa ro. A més, durant la seva carrera ha diligit més de seixanta estrenes. Mester ha estat professor de nombrosos directors d'orquestra, com james Conlon o Andreas Delfs, i ha participat activament en l'inici professional d'artistes com Rcnée Fleming o Midori. Ara, al capdavant dc l'OSC, tindrà l'oportunitat de mostrar el seu talent amb un programa que clourà amb la bellíssima obra La Mer de Claude Debussy. ····--;•••• PRE CR Í T I C A El sublim Viatge d'hiver n en la veu de Matthias Goerne Palau 100. Matthias Goerne, baríton. Erich Schneider, piano. Viatge d'hivern de Schubert. Palau de la Música Catalana. 12 de març de 2002 (2 1 h) . .....P.~!--~-~:.!:__ _ a veu del baríton alemany Matthias Goerne és considerada unànimement una de les més destacades en la interpretació del repertori liederístic. Deixeble de dos mites del cant com Dietrich Fischer-Dieskau i Elisabeth Schwarzkpof, el públic català ja ha pogut escoltar aquest cèlebre baríton -en especial en les seves actuacions a la Schubertíada de Vilabertran- exposant el seu talent. Ara, acompanyat pel pianista Eric Schneidet~ interpretarà el captivador Viatge d'hivern de Franz Schubert, com ja és sabut una de les aportacions més belles de tot el repertori romàntic llegada pel músic vienès. Els primers grans èxits de Goeme va assolir-los al cicles Schubel't celebrats al Wigmore Hali de Londres, èxits que van desencadenar successives actuacions a Europa i a Amèrica. L A partir d'aquests fets la trajectòria de Goeme no ha fet sinó créixer a un nivell espectacular. En les seves actuacions amb direcció de Chailly de Des knaben Wunderhorn de Mahler, o la interpretació del rol de Papageno al Festivals de Salzburg de 1999 -paper que també ha cantat al Metropolitan- cal sumar els rols operístics de Marcello de La Bohème i Wolfram de Tanlmhiiuser; a Der Prinz of Hom burg, a més de diverses participacions en els grans oratoris, i havent estat dirigit per Chailly, Abbado, Masur, Nonington, Rilling o Harnoncourt entre altres cèlebres directors. En el terreny liederístic, Goerne ha estat acompanyat per pianistes de la categoria d'Alfred Brendel-cal recordal· que Brendel no acompanyava en aquesta disciplina cap cantant des de les seves darreres actuacions amb Fischer-Dieskau-, Ashkenazy -amb qui ha ofert nombrosos recitals a x~ va York, Toronto, Londres, Ham~ Ginebra ...-, Andreas Haefliger, Graham John son o Eric Schneider, pianista que ha centrat la seva trajectòria en la interpretació liederística t que ha actuat en escenaris tan prestigiosos com el Wigmore Hali, el Coocertgebouw, la Philhannonle de Berlfu i en festivals com els de Lockenhau! o Schubertíades de Feldricb i Schwarsenberg. L'estil de Gergiev al servei de Mahler i Xostakóvitx 209 Ibercamera. Orquestra del Teatre Marinski. AJeksandr Toradze, piano. Dir.: Valeri Gergiev. Cancert per a piano i trompeta op. 35 de Xostakóvitx. Simfonia núm. 9 de Mahler. L'Auditori. 20 de març de 2002 (21 h) I director rus Valeri Gergiev torna un any més a Barcelona per oferir-nos en aquesta ocasió un programa espectacular integrat pel Concert per a piano i trompeta de Xostakóvitx i la monumental Simfonia núm. 9 de Gustav Mahler. Si el mes d'abril passat va dirigir l'Orquestra del Teatre Marinski i el pianista Aleksandr Toradze en el seu daner concett a l'Auditori, enguany el director rus actuarà al capdavant dels mateixos artistes en un concert que promet esdevenir un dels més destacats de la temporada. Nascut a Moscou l'any 1953, Gergiev va fotmar-se al Conservatori de Leningrad. Als vint-i-tres anys ja va ser llorejat en el prestigiós Concurs Karajan de Berlín, any en el qua] va ser contractat pel Teatre Kirov, del qual esdevingué director artístic i director principal l'any 1988 en substitució de Juli Temirkanov. L'any 1990 va debutar als Estats Units i un any després va oferir el seu debut operístic nord-americà interpretant Guerra i Pau a l'Òpera de San Francisco. A partir d'aquest moment Gergiev és reclamat per dirigir les orquestres E més prestigioses d'Amèrica i d'Europa (Chicago, Cleveland, Nova York, Concertgebouw, Royal Philharmonic ... ). Però la seva tasca resulta determinant per a la projecció mundial del Kirov després de la dècada dels noranta. La seva actuació a Nova York l'any 1992 -amb L'àngel de foc, La dama de piques i Boris Godunov-, la llarga gira europea de la temporada 1992-93, o la producció d'Otello al Metropolitan dirigint-hi Plàcida Domingo han fet de la històrica companyia del Kirov una de les més destacades del món. Els enregistraments realizats per Gergiev han resultat espectaculars. Guerra i pau, La bella dorment, La dama de piques, El príncep lgor, La força del destí de Verdi (òpera, recordem-ho, que va ser estrenada al Teatre Imperial de Sant Petersburgi enregistrada en la versió original de Sant Petersburg), Romeu i julieta, Scheherezade, L'amor de les tres taronges, Kaschei l'Immortal, Mazeppa, Betrothal al monestir, Borís Godunov, Ludmíla, Sadko, Iolanda, Khovantxina ... i en definitiva tots els títols de la gran tradició musical russa. Director convidat principal del Metropolitan Opera des de 1997, principal director de la Rotterdam Phiharmonic, ha treballat amb les principals orquestres del món. Entre els seus pm cipals èxits operístics cal remarcarEu· gene Oneguin i Lohengrin al Roya! Opera House, The Gambler i Khovantxina a La Scala, Guerra i pau, L'àngel de foc i llerodiade a l'Òpera de San Francisco i Otel/o, Lady Macbethi&ris Godunov al Metropolitan Opera. CI recordar que amb la companyia dd Teatre Marinski va fer una històrica gira per Ja Xina, i que va tenir com aacte central un concert a la Gran Saladt Beijing en presència del president I~ Zemin. Aquest concert suposava la )11" mera actuació d'una orquestra russa a la Xina els darrers quaranta anys. La tasca artística del Teatre ki resulta imparable. A tall d i durant l'any 2000 el Kirov . l'orquestra van fer gires per tria, República Txeca, Suïssa, Alemt nya i Itàlia, a més de nombroses tuacions al Covent Garden durant mes de juny. Ara, abans d'actuar ment a Barcelona, Gergiev nombrosos concerts als Estats dia 12 de febrer dirigirà La ment a Washington, el f 4 de Guerra i pau a Nova York --en rie de representacions que fins al 9 de març- i els dies I 8 a 24 febrer Kovantxina i Macbeth novaa Washington. És un treball inesgctt ble per a aquest gran mestre i mà~~ presentant actual de la interpretac16dd llegat de la música russa arreu delmOO- ·~········· PR EC R Í T I C A Passió amb mirada japonesà' .e Fundació "la Caixa". Bach Collegium Japan. Dir.: Masaa ki Suzuki. Passió segons sant Mateu de Bach. Palau de la Música Catalana. 19 de març de 2002 (20 h). per LL.T. ·······--·-·····-----····---- a Fundació "la Caixa", com és tradicional, proposa cada any Ja Passió segons sant Mateu de Bach. En l'edició d'enguany, però, el públic del P~l~u pod1;à gaudir d'una interpretac10 que s escapa de la tradició europea i que ens acosta l'obra apostant per la proposta del Bach Collegium Japan amb direcció de Masaaki Suzuki. La carrera musical d'aquest director s'inicia a Tòquio, on es gradua -a la National University of Fine Arts and Music- en les disciplines de composició i orgue. Després, amplia els seus estudis a Europa, concretament en clavicèmbal i orgue al Sweelink Conservatory d'Amsterdam amb direcció de Ton Koopman i Piet Kee. Un cop es diploma en ambdues disciplines l'any 1980 aconsegueix el segon premi en el Concurs de Clavicèmbal -en la disciplina de baix L aN(}~urg, 1011· ; pia· iect~ tica i pres· CooBerlin U\ .eh i continu- i dos anys després el tercer premi del Concurs d'Orgue del Vlaanderen Festival de Bruges. Entre els anys 1981 i 1983 esdevé professor de clavecí a Duisburg (Alemanya), concretament a la Staatliche Hochschule fur Müsik. En el seu retom a Japó, no només ha ofert nombrosos recitals com a cJavicembalista i organista, sinó que ha ofert destacades sèries de concerts a Ja capella de la Shoin Women's University de Kobe, on ha insta!· lat un orgue clàssic francès construït per Marc Garnier. Des de l'any 1983 Suzuki ofereix nombrosos recitals a Françai Itàlia, Alemanya, Holanda, Suïssa, Aust1ia, entre altres països. Els anys 1995 i 1997 va ser invitat per Philippe Herreweghe per dirigir el cèlebre conjunt Collegium Vocale Gant. En el camp de la pedagogia, Suzuki és professor d'ol'gue i de clavicèmbal a la Tokyo aU University of Fine Arts. Però la fama de Suzuki no només se centra en Masaaki Suzuki el camp de la interpretació instrumental, sinó que els seus èxits també arriben al terreny de la direcció orquestral. L'any 1990 Suzuki esdevé fundador i director artístic del Bach Collegium Japan, un cor i una orquestra barroca que interpreta amb instruments originals, i que ofereix principalment oratoris i cicles de cantates del cantor de Leipzig a més de pàgines del catàleg de Buxtehudc, Schütz, Schein o Bohm. Cada any aquest conjunt ofereix quatre sèries de concerts dedicades a Bach i les seves interpretacions han servit per introduir la música segons criteris històrics al Japó. Obres com El Messies de Handel, les Vespro de Monteverdi i Ics Passions de Bach, formen part del repertori d'aquest conjunt japonès especiali tzat en la música del barroc i que ara podrem escoltar al Palau. Malgaire, l'essència interpretativa del barroc francès Euroconcert. La Graode Écurie et La Chambre du Roy. Dir.: Jean-Claude Malgoi re. Carissimi, Cbarpentier. Palau de la Música Catalana. 20 de març de 2002 (21 h). per LL.T. l director d'orquestra i oboista francès jcan-Calude Malgoire ês considerat un dels grans talents en la interpretació de la música antiga i del barroc. Fotmat al Liceu Fredetic Mistral d'Avinyó, va ingressar al Conservatori dc París l'any 1956 a l'edat de setze anys, on l'any 1960 obtingué el primer premi d'oboè. L'any 1967 ingressa a l'Orquestra de Paris, on durant set anys ocuparà el lloc solista de com anglès. Les seves interpretacions amb oboè van ser objecte d'admiració de diretcors com Munch, Karajan o Ozawa. Un any abans funda amb un grup d'amics La Grandc Écurie et lc Chambre du Roy, i paral·lelament fa una formació autodidàctica en el camp de la direcció i de la musicologia. Encaminat a la interpretació de la música antiga, l'any 1970 fundarà a París el conjunt florilegium Musicum, centrat en les mterpretacions del repertori polifònic dc l'època medieval. Les seves mterpretacions de la música de Rameu i de Lully distaven de les ofertes fins en aquell moment per altres directors, i la seva puresa de línies interpretatives en detriment de l'abús rítmic i de la recreca de certs matisos expressius el feien separar de les versions habituals. Les lndies Galants de Rameau ( 1974), la lncoronazione di Poppea de Monteverdi ( 1984) o Tancredi de Campra (1986) esdevenen èxits incontestables de Ja seva trajectòtia. L'any 1981 l'Atelier Lyrique de Tourcoing busca director i Mal· goire ocupa el lloc, tot revitalitzant les in· terpretacions de les obres operístiques barroques a França. L'any 1987, el juli Cèsar interpretat a l'Òpera de Purís i el mateix any la intrepretació de Psyché al Festival d' Ais de Provença el van elevar a un primer lloc del panorama interpretatiu. L'any 1990 ofereix concerts a Viena, Glasgow i una gira per Mèxic, seguit de diversos concerts per tot França. En la commemoració del vint-icinquè aniversari de Le Grand Écurie ofereix nombrosos títols operístics a Paris: al Teatre dels Camps Elisis (Alceste de LuUy i Alces/e de Gluck), a l'Opéra Royal Gabriel de Versalles, a la Cbapelle Royal i a l'Opéra Comique (Admeto de Handel). L'any 1987 rep una proposta del Ministeri dc Cultura i dc Comunicacions francès per ocupar la presidència del Centre de Musique Baroque de Versalles. Amb Lc Gran Écurie ha enregistrat obres com Tancrede de Campra, Carmen Saeculare de Phiüdor, Música per als reials focs artificials i Música aquàtica de Handel, Alceste de Lully, Te Deum de Charpcntier, Requiem de Mozart, Montezuma, Vespres per la Nativitat de la Verge de Vivaldi o Magnificat de Bach, entre altres obres que, com el cas de Montezuma de Vivaldi, han estat recuperades de l'oblit i aparegudes després d'un intens treball musicològic. E 209 L'aportació de Benejam al violinisme català ' L ambient musical dels anys quaranta i cinquanta no s'inclinava especialment per la música contemporània, i tanmateix en aquest període van aparèixer iniciati· ves tan interessants per al coneixement de la nova música com van ser els cicles de concerts que organitzava al Ja rdf dels Tarongers el mecenes Josep Bartomeu, es va fundar el Cercle Manuel de Falla a l'Institut Francès per un grup de quatre joves compositors (Joan Comellas, Josep Cercós, Àngel Cerdà i Manuel Valls), es va crear la delegació barcelonina que presictia Narcís Bonet i l'a· leshores Orquestra Municipal de Barcelona que dirigien Eduard Toldrà i Ricard Larnotte de Grignon atorgava anualment un premi de composició simfònica que l'Orquestra estrenava en les seves temporades de concerts. Comparat aquell ambient amb el que ara es respira diríem que la nova música tenia un petit lloc en les activitats concertistiques. Tot i així el moment era difícil i molts dels aleshores joves i no tan joves músics prometedors van veure's en la necessitat d'anar a altres pa'isos on desenvolupar la seva vocació artística. Aquest és el cas de Lluís Benejam, violinista i viola de I'OrqueslTa Municipal i que a més d'exercir com a professor de violí encara trobava temps per dedicar-se a la composició i guanyar una de les edicions del Premi Ciutat de Barcelona. Va marxar amb illusió per integrar-se en l'Orquestra Nacional de Quito i al cap d'uns anys va establir-se als EUA, on, continuant la seva tasca pedagògica, trobà el temps per continuar component. D'alguna manera, si tenim en compte tota l'activitat que durant la seva vida va desplegar Lluís Benjam i escoltem la seva música, ens adonarem que va ésser un home vital i dotat de veritable entusiasme per al treball. Així es palesa en el concert de violí que està anunciat per als concerts que FranzPaul Decker dirigirà a la nostra O rquestra i del q ual Angel Jesús García serà l'intèrpret. Qui hagi escoltat l'enregistrament en CD d'aquesta obra, l'haurà impressionat de comprovar que la pàgina de Benejam no és solament un concert en què l'autor coneix en profunditat la natu- Lluls Benejam ra lesa i les virtuts del violí com a iru· trument solista, sinó també que el sap tractar perquè, davant d'un conjum simfònic d'envergadura considerable. mantingui sense dificultats la seva per· sonalitat, a la vegada que els malaba· rismes que ha de fer flueixin totalme!lt i naturalment integrats en un discull apassionat i de brillant eloqüènm També és destaca ble en aquesta obn com Benejam ha assimilat procedilll('lll' i girs netament americans per introduil· los sense problemes en el seu llenguat~ de rica coloració i exuberant desem'OIuparnent temàtic. En cert sentit, l'audició de l'obra revela passatges en què l'autor sembll excedir-se en la profusió de propos!e! harmòniques i contrapuntístiques.~ quals s'exposen impulsades perund!namisme continu, aspecte que posa~ a prova no solament Ja musicalitatd(. solista, sinó també la del mestre cor· certador, encara que la categoria d'A Jesús García i del mestre Franz-Pao. Decker ja garanteixen absolutamenlb brillant versió de l'obra. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Angcl Jesús García, violí. Direcció: Franz· Paul Decker. Brabms, Benejarn~ L'Auditori. 6 i 7 d'abril de 200· (21 b i 11 h. respectivament). n aim- elsap njunt rabie, aper· 1laba· ~d••··-··· P R E C R Í T I CA Ka tia Kabanova, passions contingudes de la mà de f ancícek er DOMÈNEC GONZALEZ DE LA RUBIA _ .....1?............................................................................................. La petita guineu astuta Katia Kabanova SERÀ DESPRÉS DE I ' LA SEGONA ÒPERA DE JANA- CEK QUE ES REPRESENTARÀ AL LICEU AQUESTA TEMPO- RADA, CONCRETAMENT ELS DIES 17, 19, 21, 23, 25 I 27 DE MARÇ. a direcció musical anirà a càrrec de Sylvain Cambreling i els papers protagonistes seran interpretats per Angela Denoke com a Katia, Peter Straka com a Boris Grigorievicht, Jane Hensche l com a Kabanicha i Hubert Delamboye com a Ti khon. La producció és la que el Theatre du Capitole de Tolosa de Llenguadoc va presentar al Festiva l de Salzburg de 1999 amb direcció escènica de Christoph Martha ler. L Si a La petita guineu astuta una mena de conte protagonitzat per animals servia de pretext per desenvolupar l'acció, ara seran els sentiments més íntims dels éssers humans els que passaran a un primer pla. En efecte, és sobretot el drama personal de la protagonista, la dissOJtada Katia, el principal leitmotiv de l' argument. Una històtia que és, a la vegada, tant un mostrari de passions contingudes com una descripció naturalista de la vida en una ciutat provinciana, immergida en un mediocre conservadorisme i envoltada per un exuberant paisatge en el qual domina el poderós riu Volga. L'estrena va ser a Brno la capital de Moràvia , el 23 de no~embre de 1921 i un any després ¡a es va presentar a Colònia en una v~rsió en alemany. Des de la seva JOventut, Janacek, que va Sylvain Cambreli11g dirigeix Ka tia Kabanova, segon títol de Jarufcek aquesta temporada néixer l'any 1854 a la població morava de Hukvaldy, es va sentir molt atret per la cultura eslava, sentiment que es va anar intensificant amb el pas dels anys i que finalment va propiciar que s itués geogràficament l'acció a Rússia. Basant-se en la novel·la naturalista La tempesta d' Aleksandr N. Ostrovsky (1823-1886), el mateix compositor va escriure el llibret, tot repartint l'argument en tres actes que inclouen referències directes de les seves vivències. Mentre componia l'òpera, entre 1919 i 1921, nous aires de primavera van encendre l'esperit de Jamícek gràcies a Kamilla Stosslova, una dona casada i trenta-vuit anys més jove que e ll, amb la qual va viure una història d'amor impossible. Una relació viscuda apassionadament que, a més de Katia Kabanova, el va impulsar posteriorment a escdure obres com El diari d'un de- saparegut, La petita guineu astuta, El cas Makropoulos, la Sin- fonietta per trompetes o la Missa glagolítica. Gràcies a la intensitat expressiva de la partitura i al lirism e passional del llibret, Katia Kabanova es va anar fent un lloc en e l repertori inte rnacional. La his tòria ens parla de Katia, una jove donzella infeliçment casada amb Tikhon, un home sense massa personalitat dominat totalment per la seva mare. Per fugir d'una vida anodina i buida, Katia s'enamorarà d'un altre home, però aquest amor fu rtiu, basat en la mútua comprensió, no acabarà mai de consumar-se del tot p erquè aquest home, en el fons sense valor suficient per lluitar contra les circumstàncies, no es decidirà mai a separar-se de la seva dona. És llavors que Katia, angoixada pels convencionalismes socials que tallen el lliure desenvolupament del seu arnot~ decideix posar fi a la seva vida llençant-se al Volga. Al costat de la tendresa i el dramatisme de l'argument, el lirisme i la força expressiva d'aquesta excepcional partitura, sense dubte faran que el títol, que ja ens va visitar el febrer de 1973 per primera vegada, tingui de nou una exceHent acollida ai nostre Liceu. Katia Kabanava de Leos Jaoacek. Angela Denoke/Elisabete Matos, Jane Henschel, Rainer Trost, Peter Straka, Hubert Delamboye. Orquestra i Cor del Gran Teatre del Liceu. Direcció: Sylvain Cambreling. Dir. d'escena: Christoph Marthaler. Coproducció del Salzburger Festspiele i el Théatre du Capitole de Toulouse. Gran Teatre del Liceu. 17 (17 h), 19, 21 , 23,25 i 27 de març (20,30 h) de 2002. . .m•••••••••• 8 A L L E T L'animal a l'esquena Un valent i necessari projecte entorn de la dansa i la reflexió del cos, amb molta visió de futur 209 EL NOM DE L'animal a l'esquena ÉS UNA TRILOGIA DE PROJECTES FETS REALITAT PELS CREADORS MARIA MuÑoz I PEP RAMis. CONSTA D'UN LLIBRE, UNA EXPOSICIÓ, UN ESPECTACLE DE LA COMPANYIA DE DANSA MAL PELO QUE ES VA PODER VEURE AL TNC, I L'INNOVADOR I IMPRESCINDIBLE CENTRE DE CREACIÓ, PROJECTE EN PROCÉS, ELABORAT EN SOCIETAT JUNTAMENT AMB ToNI CoTs, EDUARD TBIXIDÓ EN LA PART DE GESTIÓ I PRODUCCIÓ, ADRIÀ M!SERACHS EN LA DIRECCIÓ TÈCNICA, I EVA BIELSA EN LA SECRETARIA. esprés de mes de deu anys de treball infatigable, la companyia de dansa Mal Pelo ha aconseguit un merescut respecte i reconeixement pel seu treball artístic aneu de Catalunya, Espanya i l'estranger. Amb la mateixa sinceritat, discreció i humilitat que han afrontat el seu projecte artístic de companyia i que respiren les seves obres coreogràfiques, han decidit donar un pas endavant en el seu procés creatiu. La seva creació no només queda limitada a produir espectacles, sinó que l'experiència acumulada, les reflexions dels anys de treball, les necessitats actuals de la dansa dins el context de les arts escèniques i l'art contemporani els han dut a tirar endavant aquest ambiciós però alhora necessari, imprescindible i inteJ.ligent projecte del Centre de Creació, recerca i arxiu que s'engloba amb el nom L'animal a l'esquella. Els antecedents d'aquesta idea es remunten al 1989, en què constituïda la companyia Mal Pelo, Maria Muñoz i Pep Ramis cerquen un espai vital, un lloc fora del "soroll" urbà per concentrar-se en la seva tasca i desenvolupar un projecte de D 40 160 l'art contemporani. vida ruiistic. Primer serà treballant Els objectius del projecte carni a Girona i més tard l'establiment a nen en diversos àmbits per incidi: Celrà. Aquest fet ja pot ser consitots en la reflexió i recerca, creacic derat com un posicionament com a de vincles, connexions i estudi d¡ artistes, una actitud vital. Fugir de tècniques artístiques i de represen. Festtès, el soroll, la dispersió de la tació. vida urbana i els influxos superflus, Les accions principals per desen. per centrar-se en un treball persovolupar aquestes idees giren entorn nal que a partir de l'home en conde: tacte amb la natura, el medi rural, - Acollida de companyies de teaJa h·anquiJ.litat i la senzillesa partre i dansa nacionals i internaciola del més íntim i universal de les nals per treballar a les instaHacim persones, amb el to poètic que els del Centre. caracteritza. Un viatge de dins cap - Creació i organització de senJi. enfora que dóna el to i el tema de naris i cursos professionals. tots els seus espectacles. f aquesta - Cenh·e de documentació, am ha estat la base i el valor que ha fet i recollida de dades. que el seu treball tingués la força, - Exhibició de processos dem· la sinceritat i la personalitat que els ació. ha situat com un del grups més in- Trobades de reflexió sobre tt· teressants de la dansa contemmes específics. porània catalana i de l'Estat. Després d'un ' anit;lü! a I es· llarg viatge artísEL PROJECTE TÉ quenD tic, d'expe1iències COM IDEOLOGIA EL TREestà al professionals rut·eu BALL 1 LA RECERCA ENuna EspoUa, Mas del continent euTORN DEL COS COM A masia grandiosa ropeu, Nord-amèMITJÀ D'EXPRESSIÓ EN situada al bell rica i d'Amèrica EL CONTEXT ARTÍSTlC DE mig del Baix Emdel Sud, la lògica LES ARTS ESCÈNIQUES 1 pordà, al veïnal evolució implica L'ART CONTEMPORANI. de Palagret. Amb una reflexió i reuna superficie d1 visió del que s'ha 19 hectàrees, 9dc fet, palesada en la terreny de conreu i la resta de bosc. trilogia L'animal a l'esquena, esel complex consta de masia, estapectacle i Uibre. bles, pallers i graners. Tot això penEl Centre de Creació és la prosat per ser reorganitzat de la majecció i un pas endavant d'aquesta nera següent: revisió a molts nivells i mostra la a) Local d'assaig. De nova plar· generositat, la reflexió i l'actitud ta. Situat junt a l'annex, que tindra sincera de compartir, oferir i les funcions d'oficina, arxiu, etc.~ avançar. Un projecte que, pel conel que acull l'activitat central® text de la dansa a Catalunya era improjecte, dotat de material bàsk prescindible que sorgís, atès que Les d'infraeshuctura amb terra de flli· necessitats d'evolució d'aquest art ta flotant. espai per a direcció iftl· ho estaven demanant a crits des de feia temps. Però Mal Pelo ho ha dut mació en vídeo, com també u~~· tit servei. Finestres al voltant 111S· a tetme i ho ha presentat en públic tes de camps de conreu arreu: sense soroll i estridències. També serveix per presentar treball' El passat setembre va tenir lloc la festa inaugural de presentació olien procés. b) Casa central per a all~tjarnenl cia!. d'artistes i col·laboradors. Es el~ El projecte té com ideologia el central de l'actual masia, quetll1l treball i la recerca entorn del cos vegada restaurada comp!arà amt com a mi~à d'expressió en el conhabitacions, cuina i servets. text artístic de les arts escèniques i L sa caDJi. ncidir reaciò ldi d¡ resen. Díverses imatges del Centre de Creació de la companyia Mal Pelo a Celrl'l letea- aacio- lci~ .em· 1re te· nimGJ l'es· uena stà al a, um masia bell xEnr 1eïna1 Arnt "cied? • 9dl lloo:. 1 esla- òpe& ·ama- e) Dependència per a oficina, arxiu, biblioteca i sala de reunions. Situada com a annex allocat d'assaig. d) Tallers i magatzem d'escenografia i vestuati. Se situarà als baixos de la casa central (la masia), on les quadres passaran a ser els taJiers de fusteria, fen-o i escenografia. e) Estudi audiovisual. Situat a la planta superior de la masia. a posada en marxa del projecte es va iniciar el passat estiu. Al juliol es va acollir el procés de creació per a tres ballarins amb direcció de Fèlix Ruckhert (Berlín). Durant el mes d'agost va acollir el procés de creació Meethzg in the edge, projecte interdisciplinari d'investigació, produït per la companyia de dansa Aaben Dans (Copenhaguen). El mes de setembre s'hi va dur aterme el taller d'improvisació impartit per Steve Paxton "Una mirada sobre el tors" entre els dies 8 i 1~, i el Taller d'improvisació dirigit per Maria Muñoz i Pep Ramis "El silenci i la possibilitat d'imaginar•, junt amb el seminari de reflexió "Refugi temporal i localitat"' dell2 allS de setembre com a activitats prèvies a la inauguració oficial i la festa del dia 15. Al mes de novembre es va desenvolupar, pat·al·lelment a les jornades _"L~ coreografia. Una dramatu~gJa del cos?", un procés de creactó dirigit per Joc Caballo, Tf~ousands of months, i un curs d Improvisació i conversa amb Hi~ako Horikawa, cofundadora del ody Weather Laboratory, junla~ent amb el mestre de Butoh Min anaka (Japó). Durant el mes de desembre es va L signar l'important conveni amb la Fundació Innovació i Formació de la Universitat de Girona i l'Ajuntament de Celrà, que tindrà com a primeres conseqüències un curs en la universitat d'estiu i un postgrau d'arts escèniques per al curs 2003- fet res a Catalunya més enllà de repartit subvencions. No s'han planificat accions de futur amb expectatives ni perspectives, comptant amb el potencial que es tenia i confiant-hi. Cal admirar doblement, doncs, 04. com després d'aquesta lluita petPer a aquest curs 2002 hi ha presonat i en solitati per tirar endavant vistes diverses activitats: la companyia Mal Pelo, aquests cre- Taller de moviment i percepció adors tenen l'energia de dur a terdirigit per Lisa Nelson, del 25 de me, des de la iniciativa ptivada, allò març a l'I d'abril. que potser hauria - Seminari de d'haver sorgit de reflexió: "Docula iniciava públimentació, arxiu i ca: crear centres CoM ES POT OBSERdisseminació dels coreogràfics; digVAR, EN POC TEMPS processos de crenificar els estudis S'HI HA FET MOLT DE ació del cos,, del de dansa, tot eleTREBALL, I ELS RESUL4 al 6 d'abril vant-los al seu TATS QUE SE'N PODEN - Exhibició al rang universitari EXTREURE SÓN Teatre de Salt i així col·laborar (Girona) de l'esFRUCTÍFERS. en l'increment del pectacle Part: Stenivell teòric i ve Paxton i Lisa pràctic i facilitar Ne/son el dia 6 d'ales iniciatives de rebril a les 22 hores. cerca i reflexió sobre aquest art; potenciar l'intercanvi internacional - Per l'estiu hi ha previst un curs de la universitat d'estiu de Girona. quant a classes magistrals, espec- Per la tardor un curs d'improtacles etc.; crear un centre de documentació i biblioteca vius de la visació de música i dansa. dansa i el cos ... Són moltíssimes, A més d'aquestes activitats, hi ha les coses a fer, per construir i per prevista la continuació de les obres avançar, però celebrem que des de de rehabilitació de la masia. la força vital i energia de L'animal a l'esquena es puguin dur a terme om es pot observar, en poc amb la llibertat d'esperit que això temps s'hi ha fet molt de implica, consciència ecològica. amb treball, i els resultats que la gestió des de la perspectiva artísse'n poden extreure són tica, la complicitat de la universifructífers. Cal feJjcitar la iniciativa tat, l'amistat i col·laboració d'ard'aquests creadors que han sabut i tistes internacionals i l'ava] dels saben orientar la seva vida artístianys de la feina sincera i ben feta. ca com un projecte de coneixement Enhorabona i per molts anys! i desenvolupament continu, amb Ben segur que aviat es podran una actitud humil i constructiva, veure resultats i fmits d'aquesta inilluny de les estridències i exigènciativa a la qual no trigaran a sorcies. És cett que en termes de polígir imitadors. tica cultural sobre la dansa no s'ha e per Eduard V. Pats~ Música encreua 4 209 5 6 10 J1 Horitzontals 1. El que cal per interpretar el per a piano núm. 1 de més de l'orquestra i del pianista. 2~--~--~--+---+---+---2. Autor francès contemporani Bach. Veig, però veig un pintor. 3~--+---4---~--~--3. Temporada del Liceu. 4. Misteris avocàlics. Del dret és 4 ~--+---4---~--comerç sense la primera, i del el que faig amb el Cacaolat 5~--+---,_--~--beure-me'l. 5. Les primeres síHabes del sitor d'El príncep lgor. Un famós de nom André. 6. Ulisses en va passar algunes. El de la cua, o la part del davant 7. Ho tenen en comú els cnclptrul• borodinians, schumannians nians. Ben fluixet, amb volum Arriaga, Albéniz i Anglès clar). 8. Les fronteres d'Itàlia. Esperem J) L---L---~--~--~--~--~--~--~--emprendre les festes de les sense els referents de les desfetes mestres. A la tarda, a la plaça, gran ball amb salsa, lambada, sardana (la dansa catalana), balada, vals, marxa... rrambat, a casa). Un disc modern. Lalo, Liszt o Larrocha. 9. Les costes de Garraf. La vocal dels compositors italians. Guapíssims i guapíssimes que, sovint, mengen poc revés). 10. L'autot de la Patética i del Trencanous (al final poseu-hi una S). 11. Gershwin, Bernstein i Joplin ho són. La vocal comuna als tres acabats d'esmentar. Verticals l. EVIa que toca el solo del "Tuba Mirum" al Requiem de Mozart. 2. La de Gershwin comença amb un solo de clarinet. Xavier Montsalvatge. 3. M'ho estalviaria. Un impost força discutit. 4. Som crítics musicals i acostumem a fer això amb les incipients carreres artístiques dels joves intèrprets (del Sempre acaba igual després de dirigir, de digerir, de llegir o de dormir. 5. El meu és tan petit que quan el sol se'n va a dormir mai Música encreuada de febrer 2002 (núm. 208) no està prou segur d 'haver-lo vist. La carretera de l' Arrabassada, d'anada i de tomada. El que tenen en comú Mussorgski, Txaikovski, Kandinski i, fins i tot, Rimsk:i. 6. Peus sense cap. La inicial del nen que va atrapar el llop de Prokófiev. Material adhesiu que fan servir els luthiers (del revés). 7. Telemann, Txaikovski o Taverna. Lo lladregot d'El giravolt de maig (del revés). Del dret és la primera senyora i del revés un tren moll ràpid. 8. T'inspires en una altra melodia. Compact Disc Super Natural. 9. Fumar i beure ho són, però posar música de fons també (del revés). El que va danere del pianista Paul Badura (del revés). lO. La quarta de Schubert. Una nota mistica, misteriosa i mínima. 11. A l'òpera Manon li han caigut les consonants. Se'n diu del festival que se celebra un cop l'any. Una nota afítmativa. 42 162 Solucions en el número següent o F \L , MUSICAL- 1 d ...= ..... = &1 a = e:::, ..., ;::;· b n d 209 sl q = ..... .,. 31 ...= a· rl ...., = p iii h il rn ;::;· 2:... e: ~ .... in a¡ ci m te M gi ki Cl lli pi Dl .5( I~ ·¡ ~ ·¡ a (A (¡ ni n! dl se ¡t as Li el se al 44 164 te fic d'una canera d'èxits en una molt acutada presenta· ció, vol ser la commemoració de quaranta anys d'a. mor recíproc entre la cantant, el seu públic i el Teatre del Liceu. Robert Benito Grnn Enciclopèdia de la Música. Molltserrat Cabnllé. 40 anys al Liceu Vol. 4 i 5. Enciclopèdia Catalana. Barcelo- na, 2001. Fundació G1·an Teatre del Liceu. Barcelona, 2002. mb motiu del quarantè aniversari del debut de M. Caballé al Teatre del Liceu, la Fundació de la mateixa institució ha editat un llibre dc gran format tot remembrant els gairebé dos centenars de representacions d'òpera, les més d'una de· sena de concerts i recitals que la soprano ha fet en aquest escenari. El text ens proposa un recorregut pels cinquanta personatges que la soprano ha interpretat al Liceu, iHuslrat amb un valuós material [otogràfic, sovint inèdit, i acompanyat d'una antologia de textos i citacions de ctitics, experts del món de l'òpera, que renec· tcixen les aportacions de M. Caballé a Ja lirica del segle XX, a més d'una cronologia que ressegueix la seva carrera espectacular d'actuacions i enregistraments per lot el món. . Obren el contingut del llibre dos articles d'anàlisi sobre la veu i trajectòria de la soprano, un d'A. Tubcuf ·L'aportació de M. Ca~ ~lé"; l'altre de M. Lerín, La vocalitat de Montserrat <;aballé", per passar post cno~~n~ al recorregut cronolog¡c I fotogràfic en més de ISO pàgines des dc la seva Arabella del gener dc 196 ~ fins u les fotos dels a~saJos dc l'última òpera al ~Ice~, Henry VIl/. Clouen llibre els t·epartiments seln~ers de cada intervenció a Ltceu. ~bra interessant com a ICStiJno 111. h' IStòric i fotogrà- A (ï A mb la publicació d'a· quests dos nous volums (de goun a lamp el 4; i dc !anc a nort e1 5), és assolit -en un cas- i superat -en l'altre- l'equador de l'ambiciós projecte d'Enciclopèdia Catalana, iniciat el juliol de 1999. La perspectiva que proporciona l'obra ja feta permet d'afirmar la positiva qualitat global de la realització, d'una complexitat notòria en tants camps (historiogràfic, terminològic, musicològic, etc.), afTontada decididament amb coratge no exempt de dscos. Novament, s'hi mostra la materialització d'un criteri ampli; tanmateix, però, pel que fa a intèrprets i compositors catalans, hi predomi· na, en general. un ce1t desequilibri, amb una atenció a les figures vivents major que la que és prestada a noms ja traspassats; un criteri que és, en no pas pocs casos, discutible, si més no ... Com en els lliuraments precedents, la continuïtat d'un nombre estable de col·laboradors (procedents, bàsicament, dels àmbits musicogràfic, musicològic i periodístic) és enriquida amb les aportacions tigoroses d'especialistes en temes molt diversos. I, un cop més, hi és altament valuós el tractament atorgat a veus específiques, que prenen l'aire de breus estudis monogràfics que inci· ten i est imuJen e l lector a aprofundir-ne els continguts; així, per exemple, cant gre· gorià, harmonia, himne, his· toriografia, impressionisme, instrument (i les connexes música instrumental, classificació dels instruments, construcció i manteniment dels instruments). ja::, lied. literatura i música, medicina i música. melodia, etc. Com havia estat subratllat ja en comentaris anteriors. l'obra és acompanyada d'un suport sonor en fom1a d'una coJ.Iecció de CD, del segell Naxos, la qual és molt més que un complement al vessant enciclopèdic, perquè -per l'interès i la qualitat dels enregistraments- esdevé una eina de valor substantiu. En aquests dos darrers lliuraments, els compositors q ue hi són reportats -cadascú en la proporció que li escau i amb les obres (o fragments) més representatives- són Glinka, Gluck, Gounod, Granados, Grieg, Handel, Haydn, Hindcmith, Holst, Kodaly, Lalo, Lehar, Leoncavallo. Liszt, Lully, Lutos· lawski, Machaut, Mahler, Mendelssohn, Monteverdi, Mozart, Mussorgski i Offenbach. Cal remarcar la importància i el mèrit d'aquesta obra monumental -més enllà dc les reserves que li puguin ser fetes en detalls concrets-, perquè omple un buit del nostre panorama cultural. L'afeccionat musical - més encara, qualsevol persona per a qui Ja cultura sigu i un fet vital- l'h<1 de conèixer i, si és possible, l'ha dc tenir. P.A. Materials de l'Obra del Cançoner Popular de Catalunya Vol. Xl Memòria de Missió de Recerca, per Palmira Jaquetti. A cura de Josep Massot i Muntaner. Publicacions de l'Abadja de Montserrat. Barcelona, 200 I. es del 29 de juny al 4 de setembre dc l'any 1929, la Palmi· ra Jaquetti i el seu espòs, Enric d' Aoust, efectuaren una extensa missió de recerca de cançons i músi· ques populars per la Ribagorça. (Avui comarques de l'Alta Ribagorça i del Pallars Ju:;sà). En aquest onzè volum dc selecció de materials dc l'OCPC, són 240 els cloeu- D ments que formen el mostreig de cançons i melodies instrumentals recollits en aquella missió. Entre les primeres hi ha tot un repertori escollit de nadales. cançons llargues, de treball, infantils, religioses i goigs. De melodies instrumentals. només se n'ofereixen cinc: les transclipcions dc les danses executades al seu dia, com el Ball Pla de Malpàs, el Ball de Cascavells de Taüll, el Contrapàs i la Bolangera, ambdues de Giró, segons notícia de Jaquctt i-Aoust. És constatable, feta una primera lectura d'aquests materials, l'interès que tenen per si mateixos amb vista al seu contingut documental en un sentit estrictament folklòric, lingüistic i etnomusicològic, si bé cal que de bon antuvi intentem, si ens és possible de fer-ho, remuntar-nos als ambients i a les situacions dels anys vint en aquelles contTades. Això ens farà agrair profundament l'esforç i la feina feta i tenir en compte que, malgrat tot, P. )aquetti no oblidà mai el seu tarannà de poetessa, fins i tot quan la cerca no li fou del tot copiosa en el nombre de cançons. Vegem-ne, com a exemple, el to delerós de prosa poètica que dóna a tot l'es· crit de la seva memòria de missió, i això, per festejar l'èxit en l'obtenció d'uns documents: "Àvia de Pau va decidir 110 cantar mai més en morir-se-fi el marit, ara farà alguns anys. Conserva el mateix propòsit, dur com el mur d'un castell. Però quan és inexpugna· ble, és l'hora d'intentar-lo, el castell. I hem trobat el portaló, passat la barbacana, el pont, el matacans desuet, i escoltat les canço11s de l'Àvia de Pau, que ha esquinçat el vel de vídua per mostrar-nos un raig de joventut" (Memòria, pàg. 74). Cal agrair la tasca acurada de Josep Massot, que amb l'ajut de Núria Mañé ha sabut fer-nos anibar aquesta edició i totes les dades d'ordre etnogràfic que amb referents i notes no desatenen les dades essencials per a tots aquells que vulguin treballar sobre les selectes de l'Obra del Cançoner Popular de Catalunya. f. Crivillé i Bargalló 209 45 165 Mira en què gastem la nostra energia. s 7 8 9 1 1 1 1l 11 Patrocinant museus i concerts de música clàssica. Editant llibres d'art i cultura. Col·laborant amb escoles i universitats. Ajudant a demostrar, cada dia, que el medi ambient i el progrés poden conviure junts. Aque~ts són alguns dels patrocinis del Grup Gas Natural: energia pura. y gasNatural Al servei de les persor.r al BARCELONA (BARCELONÈS) 20, 30 h SGAE Jos.ep Fuste~ clarinet. Jordi Camell, piano. Rodríguez Picó, Cervelló, Gnmal, Gumjoan, Brotons. (111 Cicle Nous Repertoris Música XXI). 21 h Palau Bach Colle~um. Gachlnger Kantorei Stuttgart. Sybilla Rubens, soprano. lnge org Danz, contralt. Markus Ullmann, tenor. James Taylor, tenor. Se astian Noak, baix. Morten Ernst Lassen, baix. Dir. titular: Helmulh Rilling. Passió segons sant Joan, BWV245 de Bach. (Palau 100). 7MARÇ 21 h SGAE Raimon Garriga, piano. Taverna-Bech, Balada, Ribas, Casablancas, Padrós, Bertran, Stravinsky. (Avuimúsica). &MARÇ 21 h Auditori OBC Pinchas Zukennan, violí. Dir.: L Foster. Ligeti, Beethoven, Schumann. 22h CCCB Orkest de VolhardiJ~Jf" Andriessen, Loevendie, de Vries, de Jong. (v Cicle Internacional 'Influències Musicals). 19 h Palau Cobla La Princleal de La Bisbal. Dir.: Francesc Cassú. Barnossell, Viladesau, C Saló, en-e~ J. Cassú, F. Cassú, E. Saló. (Cobla, Cor i Dansa al Palau). 19 h Auditori OBC. (Segona audició). lO MARÇ llh Auditori OBC. (Tercera audició). U MARÇ 20,30 h SGAE Solistes de l'OBC Ma§¡dalena Martínez, flauta Disa English. oboè i com anglès. Lauy Passin. clarinet ilvia Coricelli, fagot David B. Thompson. trompa. ~ Amargós, Sardà, Civilotti <m Cicle Nous Repertoris Música XXI). 21 h Palau Matthias Goeme, baríton. Eric Schneider, piano. El v iatge d'hivenr de Schubert. (Palau 100). 21h Sta. Maria del Mar Cor de Cambra de Praga. Orquestra Ftlhannònica de Paniubice. L Vemerova, soprano. K Bytnarova, mezzosoprano. P. Brslik. tenor. I. Hrachovec_ baix. Dir.: Jaroslav Krcek. Missa de Teresa de Haydn, Requiem de Mozart. (m Cicle de Concerts a Barcelona/Cicle de Música Sacra). ~ Cor de Cambra de Praga. Orquestra Ftlharmònica de Pardubice. L Vemerova, soprano. K B~arova, mezzosoprano. P. Brslik. tenor. I. Hrachovec, baix. Dir.: Jaroslav Krce ~rtiem de Mozart, Missa ex Fn de Caldara. (JD Cicle de Con certs a Barcelona/Cicle de Música Sacra). 209 sMAKÇ 9MAR.Ç 13MAllÇ 14MAllÇ lSMAllÇ 21h 21 h 21 h Sta. Maria del Mar Auditori OBC. Gerhard Oppitz, piano. Dir.: Jorge Mester. Dvorak, d'Indy, Copland, Debussy. Sta. Maria del Mar Cor de Cambra de Praga. Orquestra Filharmònica de Pardubice. L. Vernerova, so.prano. K. Bytnarova, mezzosoprat1o. P. Brslik, tenor. I. Hrachovec, batx. Dir.: Jaroslav Krcek. Missa de Teresa de ~dn, Reqrtiem de Mozart. (In Cicle de Concerts a Barcelona/Cicle de úsica Sacra). 21,30 h Palau Orfeó Català (patrocinat ger Fundació Caixa Penedès). Mercè Sanchis i Josep Surinyac, piano. ir.: Josep Vila i Casañas. Música per a cor i piano, cançons tradicionals nadalenques i a cnppella. 16MAB.Ç 19 h Auditori OBC. (Segona audició). 17MAB.Ç llh Auditori OBC (Tercera audició). 11,15 h Orfeó Gracienc Orquestra de Cambra Amics dels Clàssics. Dir.: Joan Palet. 17h Liceu Katia Kaba~tava de Janacek. Dir.: Sylvain Cambreling. 18 h Palau Jordi Massó,t::mo· Granados, Lamote de Grignon, Casablancas, Mompou, Ruera, opin, Schumann. (Els Diumenges al Palau). 18, 30 h Ateneu Barcelonès Antonio Jesús Reina, piano. Bach, Beethoven, Chopin. (Associació Massià-Carbonell). 21 h Auditori Cor de Cambra de Praga. Orquestra Filharmònica de Pardubice. L. Vernerova, so.prano. K. Bytnarova, mez:z:osoprano. P. Brslik, tenor. I. ~rachovec, batX. Dir.: Jaroslav Krcek. M1 ssn de Teresa de H~dn, Reqmem de Mozart. (Ill Cicle de Concerts a Barcelona/Cicle de úsica Sacra). 21 h CCCB Solistes de l'O BC-quartet de percussions. Guinjoan, Sardà, Charles, Benguerel, Puértolas. (Avuimúsica). 20,30 h Liceu Katia Kaba11ovn de Janacek. Dir.: Sylvain Cambreling. 20,30 h SGAE Alumnes de pos:roau de l'Escola Luthier. Padrós, Cervelló, Brotons, Ruera. (rn Cicle ous Repertoris Música XXJ). 21 h Palau La Gran de Écurie et la Chambre du Roy. Dir.: Jean-Oaude Malgoire. Carissimi, Charpentier. (Euroconcert). 18MAB.ç 19MAJtç 20MAJlç ....., .... Ea ¡;¡¡El ~¡¡;¡· ..... = :J. sa ~ ¡;;¡· ¡¡¡;¡ ¡;;;¡ ¡¡: .... 47 167 21 h Auditori Orquestra del Teatre Marinski de St. Petersbur& AleksandrTor~d. ze, piano. Dir.: Valery Gergiev. Xostakóvitx, M er. Obercamera). 21MARÇ 20,30 h Liceu Ka tia Kabarwva de Janacek. Dir.: Sylvain Cambreling. 23 MARÇ 19 h Palau OSV. Cor Lieder Càmera. Francesc Garrigosa, tenor. Xavier Fomt¡, trompa. Dir.: Salvador Brotons. Britten. (Concerts Simfònics al Palaul 20,30 h Liceu Ka tia Kabmtova de Janacek. Oir.: Sylvain Cambreling. 24MARÇ 21h Palau Orquesta Ciudad de Granada. Cor de Cambra del Palau de la Músk, Catalana raatrocinat per Fundació Caixa Catalunya). Solistes VOQl¡ Dir.: Nico as McGegan. Beethoven. (Palau 100). lS MARÇ 20,30 h Liceu Ka tia Kabanova de Janacek. Oir.: Sylvain Cambreling. 26MARÇ 20,30 h SGAE Wi lly Michel, violí. Katia Michel, ~i ano. Benejam, Bosch, Díé~uet Garriga, Montsalvatge, Taverna-Bec , Colomer, Turull. (Dl Cicle 0111 Repertoris Música XXI). 21 h Auditori Cor de Cambra de Praga. Orquestra Filharmònica de Pardubice. L \'ane rova, soprano. K. Bytnarova, mezzosoprano. P. Brslik, tenor. I. Hrr chovec, ba1x. Oir.: Jaroslav Krcek. Missa de Teresa de Haydn, Requilt de Mozart. (111 Cicle de Concerts a Barcelona/Cicle de Música Sam1 20,30 h Liceu Ka tia Ka ba nova de Janacek. Dir.: Sylvain Cambreling. 21 h Auditori Cor de Cambra de Praga. Orquestra Filharmònica de Pardubice. L \IJ. nerova, SO(>rano. K. Bytnarova, mezzosoprano. P. Brslik, tenor. I. Hrr chovec, batx. Dir.: Jaroslav Krcek. Missa ex Fa d'A. Caldara, Requi4 de Mozart. (IU Cicle de Concerts a Barcelona/Cicle de Música Sam) 28MARÇ 21 h Auditori Cor de Cambra de Praga. Orquestra filharmònica de Pardubice. L1'11· ne rova, SO(>rano. K. Bytnarova, mezzosoprano. P. Brslik, tenor. I. Hn· chovec, batx. Dir.: Jaroslav Krcek. Missa ex Fa d'A. Caldara, Requill de Mozart. (m Cicle de Concerts a Barcelona/Cicle de Música Saml 4ABRR 21 h Palau Mannheim Obera Orchester & Chorus. Jan ice Dixon, soprano. Sttf¡. Vinze, tenor. ir.: Adam Fischer. Idome11eo, rè di Creta (en ver;ió& concert) de Mozart. (Palau 100). 21 h SGAE Eva Prat, flauta travessera. Meritxell Femandez, piano. Palomar, Rulli' bau, Brotons, Torrents, Guix, Bertran, Pardo. (Avuimúsica) . 19 h Palau Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona. Cobla Mediterrània Oir.: Jordi l..eén Semat, Molina, Ventura, Lloans~ Moraleda. (Cobla, Cori Dansa al Palaul. 19 h Auditori O BC. Àngel j esús García, violí. Dir.: Franz-Paul Oecker. Brahms, Benej~ ll h Auditori OBC. (Segona audició). 18h Palau Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana (patrocinat per Fodació Caixa Catalunya). Miki Mori, soprano. Montserrat Torruelb. contralt. Alejandro Roy, tenor. Wemer van Mechelen, baix. Dian~ Sl' ker, piano. David Malet, harmònium. Oir.: Jordi Casas Bayer. Ptt Messe Solennelle de Rossini. (Els Diumenges al Palau). 27MARÇ íi3 S" ;;;- ~ = ¡¡;;:' ¡;;¡· 209 -..... ~ ¡;;:;· = e; ¡;;¡· 2. .... ...... s 6ABRR 7ABRR 8ABRR 19 h Palau The Black & White Gospel Singers. Gospel i espirituals negres. (Coccert de Tarda al Palau). t OABRR 22 h CMU Penyafort Alexander Richez, baríton. Lídia Papió, piano. Schubert, Chopin, Fa~ Ravel, Liszt, Donizetti, Verdi, Mozart. 12ABRR 21 h Auditori 13ABRR 19 h Auditori OBC. (Segona audició). 14ABRR llh Auditori OBC. (Tercera audició). 18 h Palau Emma Kirkb~ soprano. Jakob Lindberg, llaüt i tiorba. Montevrrd Morley, Dow and, Wilson . (Els Diumenges al Palau). 21 h Palau Lluis Oaret, violoncel. Josep Maria Colom, piano. Bmams. (Euroconcertl 21 h Auditori Marc Grauwels, flauta. Hiroko Masaki, soprano. Ingrid Procure~r,lf' pa. Saint-Saens, Caplet, Ravel, Fauré, Godefroid, Delibes, l<t)O!I Okano, Miyagi. (Barcelona Clàssics). 15ABRR 16ABRR 48 168 O BC. Cor femení de la Coral Càrmina (dir. M. Ríos). Cor Sant Esl11,1 de Castellar del Vallès (dir.: J. Sala). Petits Cantaires de l'Escola deM· sica "La Guineu" (dir.: M. Barrera). Bemadette Greevy, mezzosorrl' no. Dir.: Fran-Paul Decker. Simfollia mím. 3 de Mahler. 20,30 h Liceu La Favorite de Donizetti. Dir.: Richard Bonynge. 21 h Palau Trio Guameri Praga. Beethoven, Dvorak. (lbercamera). t: 9 1! 9 2.! 11 2! 21 2l 11 u 2l 17 ABRIL 'ornr¡, )alaol 20 h Catedral Guy Bovet, orgue. Cabanilles, Lidon, H ervas. (L' Orgue de la Catedral de Barcelona. Euroconcert). 21h CCCB Sphera Ensemble. Dir.: Juan Manuel Alarcón. Bofill, de Jong, Diago, Lewin-Richter, López Figueroa. (Avuimúsica). .l LA BISBAL IYEMPORDa (BAIX EMPORDÀ) l7MARÇ 18 h El Foment Arianna Savall, veu i arpa doppia. Savall, Ruiz de Ribayaz, de Murcia. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). FIGUERES (ALT EMPORDÀ) égue~, ! NOli! 9MARÇ 21 h Teatre Jardí Cannen de Bizet. Dir.: Manuel Valdivieso. (Òpera a Catalunya). tsMARÇ 20,30 h Museu de l' Empordà Sunrise Quartet. Crisóstomo, Haydn, Mozart. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). Auditori J. Maragall Orfeó Català (patrocinat per Fundació Caixa Penedès). Mercè Sanchís i Josep Surinyac, piano. Dir.: Josep Vtla i Casañas. Música per a cor i piano, cançons tradicionals nadalenques i a cappella. Auditori Miquel Àngel Marfn, clarinet. Emili Blasco, piano. Schumann, Koechlin, Cercós. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). GAVÀ (BAIX LLOBIU!GAT) 9MARÇ 21 h L\à- ~·~ ~qulll Sam\ I. I~· l.Hn· GIRONA (GIRONÈS) 22MAB.Ç 21 h ¡quilli Sacul Slffu rsiód! Ru:t J. Viader GRANOLLERS (VALLÈS ORIENTAL) lOMAB.Ç 20,30 h Teatre Auditori Cannen de Bizet. Dir.: Manuel Valdivieso. (Òpera a Catalunya). L'HOSPITALET DE LLOBIU!GAT (BARCELONÈS) 24MARÇ 19h Auditori Barradas Arianna Savall, veu i arpa doppia. Savall, Ruiz de Ribayaz, de Murcia. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). Teatre Principal Carmen de Bizet. Dir.: Manuel Valdivieso. (Òpera a Catalunya). 20,30 h Sala M. Blanch SunriseQuartet:.Gisóstomo,Haydn,Mozart.(XarxadeCiàssicaiJaz:zaCalalunya). 12h El Casal 0Iquestra de Cambra de Granollers. Dir.: francesc Gumén. Història del soldat d'Stravinsky. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). Teatre Fortuny Carmen de Bizet. Dir.: Manuel Valdivieso. (Òpera a Catalunya). LLI!IDA (SEGRIÀ) !l'fUl!" ll1lelli tna ~ Peta. 21MARÇ 21,30 h MANREsA (BAGES) , Fawi. 22 MARÇ MOIÀ (BAGES) lOMAR.Ç lEUS (BAIX CAMP) 12MARç --ncell! --- 21 h SABADELL (VALLÈS OCCIDENTAL) 22MARç 21,30 h La Faràndula OSV. Cor Lieder Càmera (dir.: J. Vila i Casañas). Cor Vi valdi (dir.: O. Boada). fTanreSC Garrigosa, tenot Xavier Fomez; trompa. Dú:: Salvador Brotons. Britten. 49 SANT BOI DE LLOBREGAT (BAIX LLOBREGAT) 14MARÇ 19,30 h Es. de Música SWlriseQuartet.G:isóstDmo,Haydn,Mo:zart.(XarxadeOàssicaiJazz SANT CUGAT DEL VALLÈS (VALLÈS OCCIDENTAL) 16MARÇ 21 h Centre Cultural Cnrme11 de Bizet. Dir.: Manuel Valdivieso. (Òpera a Catalunya). SANTA COLOMA DE GRAMENET (BARCELONÈS) 8MAR.Ç 21,45 h Can Roig i Torres M. Dolors Cortés, mezzosoprano. Àngel Soler, piano. F. •n.:nue~•SSOII C. Schumann, N. Boulanger, A. Mahler. 15MARÇ 21,45 h Can Roig i Torres Elisab etta Renzi, violoncel. Esperança Muñoz, piano. Marcello, zunov, Schumann. 22MAR.Ç 1,45 h Can R. i Torres Vicenç Prunés, piano. SITGES (GAllllAF) 10MAR.Ç 17MAR.Ç :¡;;;¡- ~ a ~' ¡;r 209 19 h 19 h Hotel Gran Sitges Palau Maricel Orfeó Català (patrocinat per Fundació Caixa Penedès). Mercè i Josep Surinyac, piano. Dir.: Josep Vila i Casañas. Música per a piano, cançons tradicionals nadalenques i a cnppella. SunriseQuartet.G:isóstomo,Haydn,Mozart.(XarxadeOàssicaiJazza TERRASSA (VALLÈS OCCIDENTAL) 9MAR.Ç 21 h Centre Cultural IT Dansa. Dir. artística: Catherine Allard. (Fundació Caixa 10MAR.Ç 18h Centre Cultural JT Dansa. Dir. artística: Catherine Allard. (Fundació Caixa 14MAR.Ç 21h Centre Cultural Orquestra Simfònica i Cor de la Filharmònica de Craiova. M. Muntada, soprano. Jordi Ricard, baríton. Dir.: Joan Grirnalt. alemany, op. 45 de Brahms. (Fundació Caixa Terrassa). 16MARÇ 22 h Amics Arts Sunrise Quartet G:isóstomo, Haydn, Mozart. (Xarxa de TORROELLA DE MONTGRÍ (BAIX EMPORDÀ) 17MAR.Ç 19 h Cine Petit Miquel Àngel Marín, clarinet. Emili Blasco, piano. Schumann, chlin, Cercós. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). 22MAR.Ç 20h Cine Petit Albert Bover, piano. Jazz. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). 31MAR.Ç 19 h Cine Petit Arianna Savall, veu i arpa doppia. Savall, Ruiz de Ribayaz, de cia. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). 20~0h Església Puríssima Ari anna Savall, veu i arpa doppin. Savall, Ruiz de Ribayaz, de cia. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). 21 h Teatre Atlàntida Cnnnen de Bizet. Dir.: Manuel Valdivieso. (Òpera a Catalunya). TORTOSA (BAIX EBRE) 16MARÇ VIC(OSONA) 23MAR.Ç VILANOVA I LA GELTRÚ (GAllllAF) 17MARÇ 19 h Teatre Princi.pal Orquestra de Cambra de Granollers. Dir.: Francesc del soldat d'Stravinsky. (Xarxa de Clàssica i Jazz a .._....u'""' 30MARÇ 23h Can Cabanyes Ari anna Savall, veu i arpa doppia. SavaH, Ruiz de Ribayaz, de cia. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya).