Revista Musical Catalana. Núm. 210 Abril 2002
Editorial: Un nou espai musical / PANORAMA Barbara Hendricks representa Nova York al Festival Grec. RRMC / XXV Festival de Música Antiga. CaixaForum, nou espai protagonista. Maria Gratacós / Resultat positiu de la gira de l'OBC als Estats Units. RRMC / Walter Zimmermann, trobador de noves afinacions. Maria Gratacós / Mikrokosmos:... i la urbanitat? Pere Artís / Del seu affm.: Exposició París - Barcelona Jaume Comellas / Tangents: La Tetralogia. Jordi Maluquer / Joan Guinjoan, setanta anys. Fina Sitges / En l'adéu de Vicenç Sardinero. Jaume Comellas / Crítiques. Lluís Trullén, S.P., Robert Benito, M. Lluïsa Moran, Jaume Comellas, Albert Suñé / L'Escola Coral acull uns convidats d'excepció. Josep Vila i Casañas / TEMA 25 anys del Festival de Música Antiga / Del Rin al Llobregat. Pere Ros / Un dels grans festivals de música antiga. Carles Riera / Balanç d'un quart de segle de música antiga. Lluís Trullén / MUSICALIA Gilbert Deflo. A la recerca de la dimensió poètica de la dramatúrgia operística. Anna Maria Dávila / Adam Fischer amb l'Orquestra de l'Òpera de Mannheim, Gilbert Varga amb la Simfònica d'Euskadi, Josep Carreras, Frühbeck de Burgos amb l'ONE, Emma Kirkby, Trio Guarneri de Praga, Josep Colom i Lluís Claret. Lluís Trullén / La Favorite, un Donizetti tràgic tardà. Jaume Comellas / Música encreuada. Eduard V. Patsi / SCHERZANDO. Cesc / DISCOS - CONCERTS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
aun a musica ~:1~:~~ . evis a usica ca a art 0 . ~ ,vis a usica ca a ena ------------------------------------------------------------------------------------------------· • A W perRRMC • per Maria Gratacós • per Pere Artís • per Jaume Comel/as • ' Tangents: La Tetralogia per jordi Maluquer XX'( Festival de Músic~ Antiga. Ca1xaForurn, nou espa1 protagonista per Maria Gratncós i Monllor Resultat positiu de la gira de l'OBC a1s Estats Units Walter Zimmermann, trobador de noves afinacions Mikrokos mos: ... i la urbanitat? Del seu a ffm.: Exposició "París-Barcelona" Disseny: Ferran Sendra Secretaria de Redacció: Teresa Martínez Els 70 anys de Joan Guinjoan Preimpressió: Ormograf, S.A. Impressió: Agpograf, S.A. Distribució: Distribarna, S.A. Dipòsit legal: B-34.432/83 ISSN: 1136-7458 Coi·Iall1nr••n en aquest número: ROBERT BENITO, CESC, COMELLAS, ANNA MARIA GRATACÓS I MONLLOR, """''"U'-IUr.K. M. LLUÏSA MORAN, V. PATSI, CARLES RIERA, PERE FINA SITGES, ALBERT SUÑÉ TAVERNA-BECH, LLUfs !JOSEP VILA I CASAÑAS. IÍira/rerista masit1lrmlua per Fina Sitges . • En l' adéu de Vicenç Sardinera per ]. Comellas • Crítiques per Llufs Trullén, S.P., Robert Benito, M . Lluïsa Morn11, Jaume Comellas, Albert SH!1é . . . . . . . . . . . . . . . .'TiiM:A. . . . . . . . En la mort de Vicenç Sardinera • L'Escola Coral acull uns convidats d'excepció per Josep Vila i Casañas ~;-~~-~~-~~;·;~~~~~ -~~-~~~~~~-~~~~ ........... Del Rin al Llobregat per Pere Ros • ~ Un dels grans fes tivals de música antiga W per Carles Riera • • per Uuís Trullén Balanç d' un quart de segle de música antiga • . .......................... ~-~--···········--··- - -- -----------------------------------------------·--------------------..--···-········-. ....._.. _.~---- - ----------·········· MUSICALIA sant Francesc de Paula, 2 08003 BARCELONA Tel.: 93 295 72 00 Fax: 93 295 72 10 www.palaumuslca.org E-mail: revista@palaumuslca.org publicals a "Catalunya Música/Revista Catalana" expressen només l'opinió dels seus autors. Música/Revista Musical Catalana" no COrrt$pondènda amb els autors . d'ori¡,oinais no encarregnts 1 mViats ""pon~niamo:nt a In Redacció. reproduCcions autoritzades, VliGAP, &l't'clona 2002. Joan Guinjoan, setanta anys • Publicitat: Couvert Park, S.L. Pg. de Sant Joan, 25, 3r 2a Tel.: 93 245 21 11 08010 Barcelona . • Gilbert Deflo. A la recerca de la dimensió poètica dl la dramatúrgia operística per An11a Maria Dñvila Adam Fischer amb l'Orquestra de l'ÒDera de Mannhein\ Gilbert Varga amb la Simfònica d'Euskadi, Josep Carreras Friihbeck de Bwgos amb l'ONE, Emma Kirkby, Trio Guarneri de Praga, Josep Colom i lluís Oaret per Llufs Trullén La Favorit.e, un Donizetti tràgic tardà per ].C.C. Música encreuada ....................... Gilbert Dejlo ~-----·-···--·--······.__ • • I o per Eduard V. Patsi ..................................................................................................................................... ................................................. SCHERZANDO DISCOS-CONCERTS G perCesc 3 /83 ELS DIUMENGES AL PALAU X Temporada, 2002 Diumenge, 24 dc febrer de 2002, 18 h Diumenge, 14 d'abril de 2002, 18 h Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra Maí'trise de Radio France/Choeur de Jeunes Filles Cor de Noies de l'Orfeó Català Emma Kirkby, soprano jakob lindberg, llaüt i tiorba r.atnh PI tn''l",..,._ dr> P Obres de: C. Monteverdi, T. Morley, }. Oowland i}. Wilson, entre d'altres o S..nt.uldcf- Ct-n1r.al ..f••p.no1 Manuel Valdivieso, director C. Ph. E. Bach Simfonia en Si bemoll major, W 182 Simfonia núm. J3, en Si bemoll major, K. 319 W. A. Mozart M. Haydn Vespres en Fa major Diumenge, 21 d'abril de 2002, 18 h Orquestra Simfònica del Vallès Orfeó Català lpaiiOl.Ín.tl pl'f Fun(tU. 1(1 C'..1l\.t P~nt-dk) Maria Espada, soprano; Mireia Pintó, contralt Francisco Vas, tenor; Àngel Òdena, baix josep Vila i Casañas, director Diumenge, 3 de març de 2002, 18 h Orquestra de Cambra Gonçal Comellas Cristo Barrios, clarinet Gonçal Comellas, director Concerto grosso op. 6 núm. IO Concert por ,1 clarinet i orquestra, en La m,1¡or; K. 622 Anna Frt111ck, un sfmbol Simfonia núm. 85, en Si bemoll major, "La ReínaH z. Kodaty Salm 50, "Salm de Ginebra" Eli, Etí Budavari Te Deum Requiem, op. 48 G. F. Handel W. A. Mozart ). Cervelló C. Bardos z. Kodaly C. Fauré Diumenge, 5 dc maig de 2002, 18 h F.). Hayd n Orquestra Filharmonia de Cambra de Barcelona Benjamin Scherer, violí Jordi Mora, director Diumenge, 17 de març de 2002, 18 h Jordi Masó, piano Obres dc: E. Granados, R. Lamolc de Grignon, B. Casablancas, F. Mompou, }. M. Ruera, F. Chopin i R. Schumann Concert per a violí i orquestra, en Re major, op. 61 Simfonia núm. 3, en Mi bemoll major, op. 97, "Renana" Diumenge, 7 d'abril de 2002, 18 h Diumenge, 12 de maig de 2002, 18 h Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana Orquestra Filharmònica Nacional d'Ucraïna Michail Danchenko, piano Nicolai Dyadiura, director !pollroc1n.l pn furw:L»c:ió c ..."' C•t.alunyil) Miki Mori, soprano; Montserrat Torruella, contralt Alejandro Roy, tenor; Werner van Mechelen, baix Diana Baker, piano; David Malet, harmònium Jordi Casas Bayer, director G. Rossini Petite Messe Solennelle Obertura de "Russlan i Ludmílla" Concert per a plano i orquestra núm. 3, en Do major, op. 26 Simfonia núm. 6, en Si bemoll menor; op. 74, "Patètica" L v. Beethoven R. Schumann M. I. Glinka S. Prokófiev P. 1. Txaikovski Preu de localitats de 3,61 a 16,23 € Venda de localitats: a partir del 8 de febrer Informació i venda: Palau de la Música Catalana Tel. 93 295 72 00 Patrocina i organitza: Col·labora: EL PAlS fUNOACIO cll l PALAU DE Lt\ MUSICA CATALANt\ bARtELONII ORFEO CATALÀ PALAU DF LA MÚSICA • a normalitat d'una cultura pot ser mesurada per diversos paràmetres (potència i rigor creatius, canals de participació, vies de distribució dels béns culturals, presència regular als mitjans de comunicació, implicació activa de la societat, relleus generacionals, identificació amb les arrels pròpies, obertura a la universalitat. .. i un llarguíssim etcètera, en funció de cada opció concreta). Entre aquests factors, no és el menor el de les infraestructures, que possibiliten l'eclosió de noves línies fins llavors desateses o la consolidació d'altres ja existents. En el camp de la música - i, més específicament, el de les seves manifestacions públiques- és fonamental disposar d'un àmbit idoni en què el fet musical tingui el marc particular que li escau, la qual cosa en pressuposa una pluralitat. D'un temps ençà, la nostra ciutat ha ampliat el ventall d'aquests àmbits (museus, esglésies, seus d'organismes oficials o paraoficials, sales d'art, bars, places i carrers, etc.), tots els quals tenen una funció altament positiva en allò genèricament anomenat vida musical. Dins d'aquesta línia, ens plau saludar amb goig la inauguració d'un nou àmbit, cridat a esdevenir punt de referència en una modalitat musical concreta; més ben dit, cridat a enriquir i potenciar la que fins ara ha vingut fent en un altre espai físic. Ens referim a l'acollidor auditori de CaixaForum, de la Fundació "la Caixa", la inauguració del qual tingué lloc el proppassat 5 de març amb un atractiu monogràfic de motets i cantates de Bach, a càrrec de Cantus COlin sota la direcció de Konrad Junghanel. No hi ha dubte que, en la vida musical barcelonina i catalana, la Fundació "la Caixa" ha tingut i té un paper rellevant, esmaltat d'iniciatives -a una de les quals, el Festival de Música, dediquem el Tema d'aquest mesque han estat sovint innovadores, moltes de les quals tingueren per marc la que ha estat fins no fa gaire la seva seu social -el Palau Macaya-la importància estètica i arquitectònica de la qual no podia suplir, però, la idoneïtat desitjable al recinte concret on aquelles prenien vida. Aquest servei a la cultura musical podrà ser ara exercit amb aquesta idoneïtat, sobre la base del rigor habitual en les propostes artístiques de la Fundació "la Caixa''; d'aquesta idoneïtat, ens en fou donada una. penyora, sota l'empara de Bach -signe de bons auguris-, en el concert maugural del nou auditori. Un nou • espaz musical ...= Q -= ..:;::! e:i' ¡;;¡· 210 Barbara Hendricks representa Nova York al Festival Grec UN CONCERT DE LA SOPRANO NORD-AM ERICANA BARBARA IiENDRIC I<S, L'ESPECTACLE Shorts DE PHILIP GLASS, LES ACTUACIONS DE pAl' METHENEY, KHALED I l<EITH JARRETT, UN CONCERT AMB MÚSIQUE S DE LA CONCA DEL NIL I UN INNOVAD OR CONCERT COMMEM ORATIU DEL 40 ANIVERS ARI DE LA CORAL CANTIGA CENTREN L'INTERÈ S DE LA PARCEL·L A MUSICAL DEL PROPER FESTIVAL GREC. UN FESTIVAL QUE VE PRESIDIT PER UNA VALUOSA PROGRAM ACIÓ TEATRAL I PEL FET DE SER DEDICAT A NOVA YORK. tatge de Sergi Bel bel i Lluís Pasqual dirigirà un espectac le integrat per diversos textos de tragèdies gregues que interpret aran Norma Aleandro Alfredo Alcón. El títol provisional i Fesdel y d'enguan ' edició és Réquiem meditemíneo. És una tival Grec consolida la lícoproducció amb el Festival de Ménia endegada per l'actual rida í el Piccolo de Milà. Rosa Nodirector, Borja Si~à, tot vell encapçal arà el repartim ent de donant primacia a l'especta cle teala versió de Pedra de Racine amb tral, en una oferta que enguany té direcció de Joan Ollé, i finalmen t, un interès molt particula ritzat. En sense exhaustivitat, remarque m enaquest sentit, cal destacar proposcara l'estrena de XXX el darrer esmuntatge tes tan rellevants com el pectacle de la Fura dels Baus. Brode Hamlet que dirigirà Peter Amb prou feines una setanten a l'especFlors, les ok al Mercat de propostes, hom insisteix a reduir de , Bemhard Thomas de tacte Extinció t en benefici d'una maquantita la les amb ià marathon ment autèntica jor substànc ia qualitati va i caseves set hores de durada, que herència global porta el Teatre del conjunt de ¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡¡l\ Jï.;¡¡¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡ Dramàti c de l'oferta. Varsòvia que Seguint la ICKS HENDR A BARBAR dirigeix una de proposta DE CANTA RÀ OBRES persona litat una dedicar destacad a de parcel·la del GERSW IN ACOMP ANYAD A la dramatú rFestival a una D'ORQU ESTRA DE CAMBR A. gia d'aquell enciutat, Krystian país, guany hom Lupa. També ho ha fet amb s'ha de fer esNova York, a cavall, d'una part, de ment de l'espectacle que inaugurarà l'enorme interès que té la ciutat el Festival, L'òpera de tres rals de nord-americana, com també les posBertolt Brecht i Kurt Weill, en versibilitats de projecció de la seva sió castellan a que dirigirà Calixta inesgotab le potència cultural, i del SaBieito en una coproduc ció amb intrínsec de les conseqüè ncies fet Culla de lamanca Capital Euroea passat 11 de setembre . del dide actors amb nt tura i repartime en aquest marc que es proÉs cies. procedèn verses l'esmenta da actuació de Barduirà texdels un t considera Oest, Moll bara Hendric ks, que interpret arà tos cabdals de Bernard- Marie Kolobres de George Gershwi n en un tes s'oferirà al Romea en un mun- L Josep Prats Kurt Weill concert en què actuarà acompa· nyada d'una orquestra de corda. E! tracta, doncs, d'una manifestació molt selectiva de la mà d'una de les cantants més exquisides i refinad6 del moment. El món minimalista i repetitiu de Philip Glass també es farà present en el quadre de l'oferta dedicada a Nova York, en un muntatge titu· lat Shorls amanit amb projecciom de curtmetr atges de Peter Greene. way, Etom Egoyan, Godfrey Reg· gio, Michal Rovner i Shirin Neshat Si ova York també portari una proposta teatral re· marca ble, la titulada Homebody/Kabul, el darrer text de Tany Kushnet~ que ae<~rael tan actual tema de les relacions entre el món nord-am ericà i el món ta libà. Les actuacio ns de Keith Jarret. de Manhatt an Transfer -amb motiu del seu trentè aniversari- i el recital poètic de Lou Reed i de Patn Smith són altres referents destacall de l'ofetta novaiorq uesa del fe-rival. La dansa té com a propostes mes notables l'especta cle Orlando. qtt oferirà la Compagn ie Buissonnan. que dirigeix Cisco Aznar, una nOI• proposta del grup Mal Pelo, l'e' pectacle Pièce(s) Détachée(s), aif direcció de Man Drake i Tomec Vergés -creador català residcnl • . París. El Teatre Grec una vegada ml! N h ( 19 de )ULIOL-25 de JULIOL ) JOAOUIN ACHÚCARRO, pia•o Soulhern Methodist University, Dalles a· E! ió ;les es lde ,eni ada 'tu· '()lli !Ot- leg· t Philip Glass acollirà la major part dels espectacles de més envergadura alhora que hom incorpora la nounada Sala Puigserver i la seu del Lliure a Gràcia i també l'Auditori i el Teatre Poliorama i el Teatre Malic, ultra el Mercat de les Flors, l'esmentat Teatre Romea i, no cal dir-ho, la plaça del Rei. Espai on en certa mesura Marina Rossell su bstituirà la fins ara més o menys titular de l'espai, Maria del Mar Bonet, i on també seran presents Roger Mas, Pat Metheney, i l'esperat concert de músi- ques de la conca del Nil, entre d'altres. I on la Coral Cantiga oferirà un espectacle poeticomusical ambiciós basat en poemes d'Ausiàs March, Jacint Verdague1~ Josep Camer i Salvador Espriu. Hom parteix d'una idea del director de l'esmentat conjunt, Josep Prats, amb una tria de poemes feta per Feliu Formosa, direcció escènica de Josep Maria Mestres, la veu de Maria del Mar Bonet i els actors Pepa López i Abel Folk. Q.i:!juuOL -8 de AGOST L LEONARD BALADA, tomposlci6 Catnegle Mellon Universlty, Plttsburgh (s de AGOST-14 de AGOST ALVARO Pl ER RI, g•rlarra Universllé du Québec, Montreal EjcoST- 25 de AGOST RADU ALDULESCU , urolo.ccl Menuhln Aoademy, Gstaad VICENÇ PRATS, Jla•ta êcole Normale. Parts Borja Sitjà ha confinnat les exceJ.lents expectatives que va crear el seu aterratge al Grec. Persona que coneix molt bé el teatre europeu i que té un sentit molt exacte dels objectius que cal assolir, el seu model de Festival està aconseguint un context de coherència notable. Tot enllaçant amb els seus orígens -i d'això ja fa un quart de segle-, l'espectacle escènic esdevé autèntic vertebrador i punt de referència. I a redós, hi cap tant la proposta de prestigi internacional com la veu dels creadors de casa. Tot això amb propostes de característiques individualitzades; o sigui, al marge de la nonnalitat progra~adora de temporada. En aquest sentit, no sé si és un èxit o un fracas que el Grec, o el nou Grec, no hagi esdevingut una mena d'avantsala de la temporada habitual i, ben altrament. sigui un fet en si ~aleix, amb espectacles de característiques explícites per a un festival. És un tema obert, sobre el qual no m'atreveixo a pontificar. La música se circumscriu en gran manera a la de caràcter popular, que no vol dir mancada de qualitat i rigor; la que accepta de maner~ especialment bé els espais oberts, la dimensió festiva i participa~a. En tot cas, ja que he esmentat els espais oberts, crec que en conJ_unt hi ~omina massa, justament, l'espai tancat. Aquest espaí que es genumament propi de la temporada no estival. ) (HO ORGAN ITZA ¡.,,..... }- Mu.iul' d.. To,_u. ~ 14.,,..,,,.. • AlJ, 70 17257 Torroell• Ot Montgñ Tel. 00 3<1 ~72 78 06 05 Fu. 00 :~<~972 78 oe ..a ümmtdmeddgl•• www.ddgl.ellldmlllmldm (HI COL-LABOREN) M~~f<\ YJ~ (HO PATROCINEN}- ) xxv Festival de Música Antiga CaixaForum, un nou espai protagonista EL FESTIVAL DE MúSICA ANTIGA DE BARCELO NA ORGANITZ AT PEL SERVEI DE MÚSICA DE LA FUNDACI Ó "LA CAIXA" ARRIBA ENGUANY A LA VINT-I-CI NQUENA EDI CIÓ, I AMB MÉS ACTIVITATS PARAL·LELE S ALS CONCERT S QUE MAI. DEL 17 o' ABRIL AL 15 DE MAIG DE 2002, TRES ESPAIS ESDEVIND RAN ESCENAR I DE CONCERT S I CONFERÈNCIE S DE MÚSICS I MUSICÒLE GS CONSAGR ATS, COM TAMBÉ DE GRUPS DE JOVES MÚSICS QUE COMENCE N A OBRIR-SE CAMÍ: EL CAIXAFORUM , SITUAT A L'AVINGU DA DEL MARQUÈS DE COMILLA S, 6-8; L'ESGLÉSI A DE SANT FELIP NERI, A LA PLAÇA QUE DU EL MATEIX NOM, I EL PALAU CENTELLE S, QUE ESTÀ A LA BAIXADA DE SANT MIQUEL, 8. ENGUANY UN NOU ESPAI MÉS AMPLI I MÉS RECURSOS AUGUREN NO TAN SOLS UNA BONA CONTINU ÏTAT SINÓ UN GRAN ÈXIT o' ASSISTÈN CIA DE PÚBLIC. na de les activitats destacades és el curs monogràfic impartit per especialistes que tindrà lloc durant quatre dissabtes, del 20 d'abril a 1'11 de maig, a la seu de CaixaFor um. Amb el títol de U Música i drama: del misteri medieval a Monteverdi i Lully el dissabte 20 d 'abril a les 11 h comença la primera conferènc ia d'un curs monogràf ic sobre música antiga a càrrec de Philippe Vendrix, director del Centre d'Estudis Superiors del Renaixem ent de Tours, que parlarà de ''L'excepció francesa: el projecte de Monsieur Lully". El dissabte següent, dia 27, a la mateixa hora podrem escoltar Leeman L. Perkins -catedràti c de la Universitat de Columbia i membre destacat de la Societat Americana de Musicolo gia-, que parlarà sobre "El vessant dramàtic del madrigal italià". Entrant al mes de maig, e l dia 4 també a les 11 h, Alberto Gallo, catedràti c de la Universita t de Bolonya i director del Conserva tori de Béns Culturals de Ravena, parlarà d"'Andrea Gabrieli al Teatre Olímpic d' Andrea Palladio: Èdip rei de Sòfo- eles". L'altre dissabte, dia 11 , a les 11 h del matí la catedràtic a d'Història i Ciència de la Música de la UAB, Maricarm en Gómez, especialis ta en música medieval (i enguany coordinad ora del seminari de conferènc ies), parlarà d"'El Misteri d'Elx, entre la tradició i la modernit at", un dels drames litúrgics medieval s que ha artibat als nostres dies gràcies a la conservac ió en aquesta població d'Alacant . el que fa als concetts, cal dir que es consolida la línia encetada des de les primeres edicions amb músics de primera fila especialitzats en repertori d'èpoques distintes en el que s'anomen a la música antiga i que inclou des de l'època medjeval fins al segle XVlll, amb reptesent ació de gtups instrumenta ls de diversos països: França, Holanda, Anglaterra, Espanya, Itàlia i els Estats Units, i amb una explicació del concert una hora abans. El dimecres 17 d'abril, a les 21 h, l'auditori de CaixaForu m acoUirà el grup francès Alla Francesca, amb un repertori dels tro- P badors i poetes de la cort d'Eiio. nord' Aquitània , esposa del rei Ricard I, conegut com a Corde Lleó. L'endemà mateix, dijous 18 d'abril, a les 21 h, a l'escenari<k Santa Ma1·ia del Mar, Ton Koopman serà l'encatTegat d'interpre. tar a l'orgue obres de Correade Arauxo, Froberge r, Frescobaldi. Bruna, Byrd, Buxtehud e i j. S. Bach. El proper concert tindrà lloc~ dimecres 24 d'abril, a les 21 h,a l'espai de CaixaFor um ambel grup vocal The Orlando Consort que interpreta rà obres dels eonr posi tors renaixent istes de l'esco- ~ THE ORLANDO CoN- '1 SORT INTERPRETARÀ OBRES DELS COMPOSITORS RENAIXENTISTES DE L'ES· COLA FRANCOFLAMENCA OCKEGHE M, COMPÈRE I BINCHOIS . n q 6 b CI la francofla menca Ockeghem, Compère i Binchois. L'endemà. dijous 25 d'abril, a les 21 h, Sa& ta Maria del Mar esdevindrà l'eí· cenari d'un concert amb obres dl Cabezón, Byrd, Sweelinck, Cor· rea de Arauxo, Merula, Storace Strozzi, Fmberger , Kerll, Hass· ler, i San Jerónimo, que oferirà!~ nostra organista MontseiTat Tor· rent, que està treballant en l'enregistram ent de la integral de' composit or Francisco CorreaiiArauxo. EI dissabte 27 d'abril, a les2l h , CaixaFor um acollirà el gru; The Eroica Quartet amb el Quartet en Fa menor. opus 80 de M~~t p ' delssohn , el Quartet opus rzú m. 1, en La menor de ScbL Cl a ~ 11 6 d, S; la pi lli o Pi, el grup Red Byrd oferirà obres polifòniques de la música sagrada dels segles xn i XII! a Paris dels compositors Pérotin, Leonin i d'anònims. L'endemà, dimecres dia 15 a les 21 h. l'espai de CaixaForum acollirà el grup italià Piffaro amb un repertori de l'Alta Capella: d'una banda d'un poble del nord d'Itàlia integrada per xirimies, flautes, sac de gemecs . corns, llaüt, guitana, percussions i sacabutxos. .liorei :de )18 ¡de fP' pte· I de lldi, .s. ICd p.a b~ F OID· sc~ Ln formació Tlle Sixteen toma a Barcelona amb el seu director, Harry Clzristophers mann i el Quartet opus 59, núm. 3, en Do major, "Rasumovsky" de Beethoven. I el diumenge 28 d'abril, a les 20 h, a CaixaForum, Arthur Schoondetwoerd tocarà al pianoforte obres de Mozart. El dlmarts 30 d'abril, a les 21 h, a Sant Felip Neri el Cor Aurica i la Camerata Aurica cantaran la primera òpera anglesa: Dido i Enees de Purcell. El divendres 3 de maig, a les 21 h, l'església de Sant Felip Neri esdevindrà Fescenari del concet't de l'Orquestra BatToca de Sevilla i el cor Lieder Càmera (que dirigeix Josep Vila), que interpretaran el Requiem, K. 626 de Mozart i l'Exsultate, jubilate, K. 165/158an. Aquest concert serà dirigit per Harry Christophers El proper dissabte 4 de maig a les 21 h, Santa Maria del Mar acollirà The Sixteen, amb obres de Guerrero, Tallis, Victoria, Alonso Lobo, Sheppard, De Monte i Byrd sota la direcció de ~arry Christophers. L'endemà, di~menge 5 de maig, a Ics 20 h, a Iauditoli de CaixaForum es podran escoltar obres de Beethoven a càrr::c de Ronald Brautigam. Tam be el mes de maig, el dilluns 6 a les .21 h l'Orquestra Barroca de SeVJ I~a tomarà a l'església de Sant Felip Neri acompanyada de la Capella de Santa Maria del Mar P~r oferir: Concert per a oboè num. 3, en Sol menor f/WV 287 Oda per a l'anwersan . ' . de la ret-.' na Anna, HWV 74 i Dixit Dominus, HWV 232 de Handel. El dijous 9 de maig a les 21 h al CaixaFmurn, el clavicembalista Trevor Pinnock interpretarà obres de J. S. Bach, Froberger, Takemitsu i Rameau amb una presentació a les 20, 15 h de la mà de EL BARRI GòTIC TORNARÀ A ACOLLIR UNA N OVA E DICIÓ DEL FRIN GE. Benet Casablancas. El dissabte 11 de maig a les 21 h CaixaForum acollirà els intèrprets Marta Almajano (soprano), Juan Carles Rivera (arxillaüt i guitarra), Mike Fentross (guitarra) i Ventura Rico (viola de gamba), amb obres de Juan Hidalgo, Bartolomé de Selma y Salaverde, José Martínez de Arce, Juan del Vado, Martin i Coll i anònims. L'endemà diumenge dia 12 a les 20 h, també a l'auditori de CaixaForum, el grup ita lià Zefiro interpretarà fragments de Les noces de Fígaro, K. 492 i Serenata en Si bemoll rnajor "Gran Partita", K. 3611370° de W. A. Mozart. El dimarts 14 de maig, a les 21 ha l'església de Santa Maria del A mb el Festival de Música Antiga sempre ha tingut lloc el Fringe, música antiga a l'aire lliure interpretada per joves valors. Serà al Ban·i Gòtic, com ja és tradició: al Pati del Palau Episcopal (carrer del Bisbe. 5), al Pati del Palau Centelles (baixada de Sant Miquel, 8) i a la plaça de Sant Felip Neti, els dies dissabte 20 i diumenge 21 d'abril a les 12 h. 18 hi 19 h. Amb els grups Amnis (soprano, violins, violoncel, tiorba, clavicèmbal), Ensemble Altair (violí, violoncel, clavicèmbal), L'Eclisse (flauta de bec, violí, violoncel, llaüt, clavicèmbal), La Follia XVII I (oboès, fagot, violoncel, clavicèmbal), De Pulchrae (grup medieval), Rossi Piceno Baroque Ensemble (conjunt vocal i instrumental). I enguany per segon any consecutiu es repetirà el Cafè Zimmermann; serà el divendres 26 d'abril, a les 20,15 ha l'espai de CaixaForum. Es tracta d'una vetllada en la qual mentre escoltem la música de joves grups vinguts d'arreu d'Europa: Trio Tagarella (nautes de bec), Babillage, soprano (flauta de bec, viola de gamba i clavicèmbal), Ensemble Atalante (oboè, violí, viola de gamba i clavicèmbal), Música Reservata de Barcelona (grup vocal), es podrà consumir cafè, té i pastissos i comentar diversos aspectes musicals en la tertúlia que conduirà Joan Vives amb convidats del món artístic i cultural i que serà transmesa en directe per Catalunya Música. @ = &" ·~ a ¡:;;;' iif 210 Ví La clave de la informaci / ~ n e v Resultat positiu de la gira de l'O BC als Estats Units ______P.~E-~s;__ _ EL CONCERT QUE VA OFERIR t'OBC EL PASSAT DIA 1 DE FEBRER AL CARNEGIE RALL DE NoVA YORK, VA POSAR COLOFÓ A UNA GIRA CURTA PERÒ INTENSA EN LA QUAL EN DEU DIES VA OFERIR VUIT CONCERTS, EN UN RECORREGUT QUE LA VA PORTAR DE MIAMI A NovA YORK PASSANT PER ALTRES CIUTATS AMERICANES, COM ÜRLANDO I WASHINTON. I concert més important va ser el darrer, l'esmentat al Camegie Hali, per diverses raons. En p1imer lloc per estar inserit en un cicle de gran relleu dedicat a orquestres no nord-americnes i en el qualla nostra f01mació va compartir cartell amb la Gewandhaus dirigida per Bloomstecdt, Filharmònica de Berlin i Abbado, Filharmònica de Viena i Haitink. Filharmònica d' Israel i Mehta, Filharmònica de Sant Petersburg i Temirkanov, Simfònica de Sydney i Edo de Waart i Orquestra del Teatre Kirov i Gergiev. I ho va fer amb un programa bàsicament no obert a la concessió, que va començar amb el Concert per a orquestra de Gerhard, continuà amb el Co11cert per a flauta d'lbert i va acabar amb una obra de caràcter més complaent per al públic nord-americà, la_ versió integral d'El sombrero de tres p1cos de Manuel de Falla. Les obres de Gerhard i Falla van ser les més repetides en el transcurs dels vuit concerts: cinc vegades, mentre que en els altres també es van oferir obres de Mo~tsalvatge (Partita). Rodrigo (Fan/asw para un gentil hombre) i Ravel (Ra~sodia española, Pavana per a U~1a m[anta difunta, Alborada del graCJoso i Bolero)_ Les crítiques han resultat molt fav?tables arreu, i per la transcendèncm dels mjtjans i dc les ciutats que represent~n extraiem algun paràgraf de les publicades en dos rotatius de gran relleu_i coneixement universal. "The Washmgton Post" destacava la demostració ... tot referint-se a l'obra de Gerhard, de qui així mateix destacava que la va compondre "a l'exili, E després que el règim de Franco prengués el poder a Espanya i Foster va dir en unes breus declaracions que en aquesta obra ell sentia la nostàlgia de Oerhard per la seva terra perduda i l'odi pel govern de Franco. " Ja refeJint-se a l'actuació de l'Orquestra, indica: "El concert va provar totes les seccions de l'orquestra, i sobretot el metall i la percussió, i van passar la prova amb gran èxit." Per.la seva pa1t, "The New York TI- LES CRÍTIQUES VAN SER MOLT FAVORABLES. mes'', en referir-se a l'Orquestra, assenyalava: "El so era vital, directe, exuberant. Sovint també una mica massa ràpid. Però tot i que es van perdre alguns dels millors punts de brillantor, l'efecte d'aquesta orquestra va ser fort i triomfal en l'actuació general (sense oblidar els seus crescendos unànimement fets) i en el detall d'alguns solos ben projectats." Després d'acarar la interpretació de l'esmentada obra de Falla, fa un incís per situar la representativitat social, cultural i política de l'O BC. "Els músics espanyols - assenyala el crític Paul Grifffhs- fa temps que van perdre el monopoli de l'estil musical espanyol, i en qualsevol cas es poden posar objeccions al fet que aquests músics de Barcelona es considerin espanyols. EL segon títol de la formació és el d'Or- quest ra Nacional de Catalunya, i Catalunya no és el mateix que Espanya." es del punt de vista social el concert que es va celebrar a Nova York va tenir un relleu particular, ja que va concentrar personalitats polítiques rellevants, com el conseller de Cultura, Tordi Vilajoana; el regidor de Cultura de l'Ajuntament barceloní, Fen-an Mascarell; el director de Promoció Cultural, Vicenç Llorca; l'ambaixador d'Espanya a l'ONU, Inocencio Arias; el cònsol d'Espanya, Emilio Casiello, com també l'esposa del president Pujol, Marta Ferrusola. Les absències d'aquest i de l'alcalde Joan Clos van estar motivades, respectivament. per coincidir amb una conferència que va pronunciar en el Fòrum de Da vos i pel retom precipitat a Barcelona amb motiu de l'esfondrament d'una finca a la nostra ciutat. El fet que en aquells rues se celebrés l'esmentat fòrum econòmic condicionà alguna altra presència, i la molt celebrada actuació del jugador de bàsquet Pau Gasol, concretament la d'Artur Mas. L'efecte de l'afer del trompetista Rodney Mack, detingut per la policia a Barcelona pocs dies abans de començar la gira, va ser ponderat per una ostentosa informació del ''The Ncw York Times", que va obrir el suplement dc cultura de l'esmentat petiòdic el dia abans del concert a aquesta ciutat. En conjunt, es pot parlar d'una iniciativa resolta amb un èxit notable i complint de manera satisfactòria els objectius de projecció i d'obertura de possibilitats de noves gires. D 210 Walter Zimmermann, trobador de noves afinacions DE CARÀCTER AMABLE I PACIENT, ENCARA QUE s'AUTO DEFINEIXI COM TOT EL CONTRARI, AQUEST ALEMANY NASCUT A 0ARMSTADT L'ANY 1949 I RESIDENT A BERLÍN -ON FA DE PROFESSOR DE COMPOSICIÓ DEL CONSERVATORI SUPERIOR DE MúSICA-, ÉS UN PENSADOR DE LA MÚSICA DEL SEU TEMPS. MALGRAT QUE EN EL S SEUS PLANTEJAMENT S DE CREACIÓ VULGUI ALLUNYAR-SE DELS SEUS ORÍGENS :MUSICALS, SENSE VOLERHO SEMPRE s'm ACOSTA. PlANISTA DE FORMACIÓ, RECONEIX I EXPOSA PÚBLICAMENT ELS SEUS FRACASSOS I ERRORS COM A PUNT DE PARTIDA DE LA SEVA FEINA. immennann és un pensador de la música del seu temps, obsessionat per la recerca d'un altre model d'afinació en els instruments i l'experimentació de noves sonmitats. No és estrany, doncs, que en el curs que va impartir a Barcelona insistís en la seva concepció compositiva i les tècniques d'interpretació que empra per aconseguir sons dobles. La seva concepció musical mira als orígens medievals: Boeci, sant Agustí, i per mitjà d'ells Pitàgores i Plató, amb qui comparteix l'experimentació sobre l'afinació i les relacions intervàliques. I és en això que Zimmermann va insistir en els nombrosos exemples que vam poder escoltar. Les composicions resulten interessants per la seva concepció. Per construir una peça parteix de la utilització tècnica dels anomenats ··quadrats màgics", un mètode de combinatòria neocartesià que associa detenninats paràmetres a determinades tonalitats. L'objecte en si mateix és una eina simple: dues làmines o dos plàstics que se superposen i que en girar l'un damunt de l'altre donen una combinatòria d'elements, d'imatges o de colors que permeten establir diferents timbres i alçades, d'acord amb unes associacions que ha establert prèviament. La tècnica va néixer de l'acostament a Ramon Llull mitjançant el llibre de Francis Heats L'art de la memòria. "Per a un músic és moll important la combinatòria. Aquest és un llibre molt important per a mi, ja que explica les tècniques memorístiques que han emprat diferents combinatòries de l'edat mitjana fins avui. ·· Aquesta lectura el va dur fins a I'Ars brevis de Ramon Llull, que llegí més endavant en una traducció alemanya. Z om a emomusicòleg, Zimmermann centrà el seu treball en les músiques dc diverses illes del món. tot partint d'un ampli concepte d'illa, que designa "'la música, o cultura que resta isolada, aïllada. tancada en un petit reducte". Això el dugué a estudiar tant les illes dels oasis d'Egipte, com els interliinder. terres al voltant de Ics capitals alemanyes (territoris que pateixen el flux de l'emigració i que es veuen abocats a una desculturització i desertització cultural progressives). Sobre l'ús de l'element folklòric en la seva obra, Zimmermann deixà clar que no fa música nacionalista i s'esmerçà a explicar que, del folklore, no li interessen els regionalismes com una visió patriòtica que ell anomena ··subjectiva~. sinó com una visió '"objectiva ... I el procediment que empra consisteix a manllevar l"agressivitat que comporta el concepte de "patriotisme nacionalisme·· i transformarla musicalment per mitjà de diversos processos tècnics: la reducció de melodies populars, la fragmentació dels seus elements i la transparència d'harmònics. Però l'ús del folklore ha estat ma l interpretat per les avant- C U N ALTRE TRET DISTINTIU DE LA SEVA M ÚSICA ÉS LA GRAMÀTI CA FRASAL. H:r HA UN GRUP o ' OBRES CONCEBUDES A PARTIR D'UNES LECTURES QUE s'ESTRUCTURE N AL VOLTANT D'UNES FRASES. guardes musicals, que veuen en les melodies populars un sentiment nacionalista i devaluat que titllen de simple. És el que passà amb Localemusik, que aixecà molta polseguera a la seva estrena i provocà el rebuig social. Zimmermann no s'amaga de dir que aquest és el seu primer gran fracàs. Localemusik (1977 -81) és un cicle de peces que beu del Jitmc de les danses populars i de les melodies de les cançons. I d'una manera especial. el primer element dóna un fil de continuïtat a les quatre peces: Liindler Topographien per a orquestra, Leichte Tiinze peça amb tres parts - IO danses per a quartet de cordes, 25 melodies per a 2 clarinets i 20 figures de dansa per a 6 instruments-, Stil/e Tiinze, que inclou tres peces de 10 minuts cadascuna, i Wolkenorte per a arpa. Un altre tret distintiu de la seva música és la gramàtica frasal. Hi ha un grup d'obres concebudes a partir d'u- nes lectures que s'estructuren al voltam d'unes frases. Es tracta de música ba. sada en un programa, però que -a diferència de la música programàtica-no està al servei del programa. Sinóquecl text, la frase o el contingut i la sei!Jàn. tica d'aquests, esdevenen l'eix venebri de l'estructura, la fonna musical que ad~arà la combinatòria dels elements. s el cas de Fragmente der Uebt E ( 1987), bastida sobre unaC<I· talogació de motius musicals m· mies que tenen el seu origen er el llibre Disco urs amoreux de l'escriptor francès Roland Batihes. Escrita sobre una plantilla per a saxòfon, basset· hom i quartet de cordes, s'estructura en tres frases: Emanatio, Com•ersio• Remeatio. Aplicant la tècnica dels qm. drats màgics a les categories amoroses que apareixen en el llibre crea motius que, dins un context o altre, tentll un significat musical diferent. Durant 20 minuts Ics frases musicals que es l'i!! succeint expliquen l'enamorament f"l les seves fases. Dins del cicle UbenL Zeit hi ha dues obres interessants en !e! quals el temps i el tempo s'entrellacen segons la semàntica de la frase en la qual s'insereixen. La primera, Fesrin; Lente (1990) és un quat1et per a col\i¡ bastit damunt el ritme amb una~· tmctura de quatre frases: Patentia, Occ· sio i Peni ten tia i Regressus ad lnfin~ fum. Patentia combina una part inter· na lenta i una externa ràpida, la se~t inversió es presenta a Ocasio. Despr~> Penitentia és la tercera frase i Regr<lsus ad finitum, en què els pcdals-~J.• tes llargues aguantades fins al límit do suportable-, els staccatto i els glissan· dos tocats alhora que altres notes llar· gues (dobles sons), són els elemenll constitutius. La segona peça. Distenr. ( 1990), per a trio de cordes, tanca¿ cicle. Es basa en el concepte de "distensió" dc les Confessions de sa~; Agustí. Dins la composició la distensJO té interpretacions diferents o aparen; ces: expansió, tensió, esquinçam:nr dispersió que intenta traduir rnlJ9Cl· ment amb fragments que s'entr~ll<I«' o continuen. La peça es caractentzaJ."f l'estirament i estilagarsament dels~ aconseguits a través de jlageolets, ~lr sandos i notes dobles (mentre ambtr dit es toca un glissando, amb un alt;. estirant la mà es van polsant not~t'lí . . pizzicatto). De la seva formació com a prnntstl es desprèn l'interès pel seu i nst ru~t~ a l'hora de l'exercici de la composld0 L'exemple més representatiu n'é:A.'I'· raxia ( 1988), un concert per a p131lV· orquestra molt agradable d'escoltar ¡xr· què manté la forma i el caràcterdeC(Jl" cert malgrat les dissonàncie~, )es e•· tridències, els dobles sons i l'us mstru- Itan¡ tbaadj. .- !!() ueel nàn. ~bral que eni!. mental desintegrador que en fa. S'estructura en les frases següents: Declinatio, Rate. Hedonia, Calene. Simulacra i Si nastrO. En aquesta obra el compositor es re bc l·la contra la tradició m';-1sical i la seva formaciÓ clàssica. I qualifica l'obra de ·'pont", en-or de joventut, per bé que és una de les més belles. En escoltar-la hom s'adona que difícil és aconseguir mantenir la unitat i la coherència malgrat lot un nou llenguatge que no conté els elements bàsics de la melodia i el ritme. I ho fa per mi~à de la forma de concert. Malgrat l'ús instrumental, l'orquestració i el nou Uenguatge, el concert és ben recognoscible i això ho fa peculiar. La bellesa neix de la desestructuració orgànica i morfològica. També una de les seves primeres obres, Beginners main ( 1975) està dedicada a aquest instrument. De fet. està escrita per a piano i cantant. Aquí es planteja el problema de l'expressió, atès que la seva f01mació com a pianista al conservatori i Ja seva carrera com a concertista tenen un sentit molt clàssic i ell cerca una nova manera d'expressar-sc que anomena "objectiva", cerca un rigor científic per allunyar-se de les influències que hagi pogut rebre d'altres músiques. I resol el connicte en una estructura que camina de l'antic al nou en 40 passos. I parla d'una espontaneïtat controlada, dirigida, que no dcixl néixer l'espontaneïtat natural que el d uria a a llò antic, clàssic, "subjectiu". Zimmermann anomenà ''pcl·lícules" o "films'' tres productes audiovisuals de qualitat molt diversa -un audiovisual i dues filmacions-, dos dels quals tenen una funció de denúncia històrica i un altre purament hedonista. El primer, Els instruments desapareguts de \Vanda Landowska, un excel·lcnt treball au~iovisual homenatge a la clavicembahsta d'origen jueu de qui Mana ~luntadas va recordar el concert que va venir a fer a Barcelona. Documentat amb rigor científic, empra imatges dels arxius dels documents sobre ella, la seva casa i la catalogació dels instruments que van sostreure-li els nazis. Les imatges són fotografies de la intèrpret, de la ciutat de París en guerra, dibuixos d'insttuments de teclat segons tractats de música i fragments de la interpretació d'una pianista americana d'una obra homenatge de Zimmermann. El ritme entre imatge i música està molt ben travat i les parts es resolen per mi~à d'una imatge amb un so que actua de botó tot aturant una seqüència per reprendre'n una altra. El segon film, Siedenstrasse, va resultar un exercici molt pobre des del punt de vista artistic, tant pel tractament de la imatge com per Ja concordança música-imatge. EI tercer, Arcaos, basat en una exposició de pintura blanca, tracta dels ritmes pictòric i musical, però Ja continuïtat o connexió entre la imatge i l'element m usical no queda prou clar. e les obres q ue té per a veu. ja sigui en forma de lied o dc d rama musical. es va centrar especialment en la presentació de Die Blinden (Els cecs), una peça per a 12 veus amb text dramàtic de Maurice Maeterlínk que explica la història de 6 homes i 6 dones cecs que s'han perdut en una illa després del naufragi per culpa d'una tempesta. Zimmermann explicà que la tría del text és una excusa que li permet d'experimentar diverses sonoritats amb formes d'ecos, pregunta i resposta, superposicions de veus no com un cànon, sinó com la monòdia medieval alhora que actuen polifònicament amb 9 instruments. El resultat sorprèn per la riquesa dc textures, de colors i sonoritats. D ~I compositor Walter Zimmcrmann va ser a Barcelona del 24 al 27 d'octu- ~e de 200 1 per presentar obres seves al Festival de Músiques Contemporàntes de I'Auditod. Paral·lelament, es van organitzar unes jornades amb el 1!1 ~ Curs Eines de Creació Musical Walter Zimmermann, gràcies a l'Ashflct~cró ~atalana de Compositors, l' Institut Goethe, la Fundació Phonos i el 0 !Ster¡ de Cultura de Würtemberg. La idea de dW' Zimmermann sorgí d'Agustt Fernandez, organitzador del Festival de Músiques Contemporànies, Phonos ~ferí un espai a la UPF per al curs que coordinà Aodrés Lewin Rich~er, t.J'lnstitut Goethe aporta un servei 'de traducció simultània que resultà jlicte.nt, atès que els intèrprets desconeixien la terminologia musical. Entre 8SSJstents, a més d'estudiants de I' ESMUC i els conservatoris, es va comp...:_r amb la presència d'alguns compositors catalans. 00 :s Ajuntament.d'lgualada ESCOLA MUNICIPAL DE MUSICA CONSERVATORI DE GRAU MITJÀ D'IGUALADA 'Mostr& Joan Just 1Bertmn" (¡) Ttl. 659 679111 ·Fax 938 055 490 E·mail: cursdirtccio@infontgocio. com www.aj -igualada.net/eseolamusíea ... i la urbanitat? n concert d'upa celebrat no fa gaire al Palau motivà la presència -inusual- de diverses personalitats a la llotja presidencial, la dan·cra fila de cadires dc la qual fou ocupada per membres del seguici de protocol i seguretat de les autoritats esmentades. La proximitat d'ubicació d'aquella llotja a la que m'és habitual em permeté de comprovar el capteniment d'aquelles personalitats i dels seus acompanyants. M'imagino que molts d'aquests darrers deuen estat tips d'haver d'assistir a actes el contingut dels quals s'adiu poc. o no gens. als seus gustos paniculars. Els planyo. Tanmateix -tot i la comprensió atorgada- no em semblà gens correcte que. per matar el tedi. es passessin les dues hores de concert amb les mandíbules a tol drap, mastegant xiclet... És clar que, qui els diu res, si algun d'aquells al servei dels quals estaven era dedicat també al mateix exercici facial... Nou astorament. Peia un pèl de calor, al cap d'una estona d'iniciat el concert; i els cavallers c¡ue ocupaven algunes llotges es van treure l'americana: l'un restava en cos dc camisa i els elàstics ben visibles, l'altre lluïa un d'aquests jerseis sense mànigues, el de més enllà s'havia aOuixat ostensiblement el nus de la corbata ... Home! ... Jo ja sé que el Palau per a molts és com una perllongació de la llar... Però el capteniment en un acte públic té unes connotacions altres que les que escauen a l'àmbit privat; i penso que això hauria dc ser tingut en compte, si més no per respecte a l'altra gent i als intèrprets. Em sembla que encara no faig catúfols (i tinc demanat als qui m'estimen que me n'adverteixin els primers símptomes) ...; per això, un servidor -que ha passat vetllades memorables vestit informalment en sessions musicals estivals a l'aire lliure- gosa proclamar resJ>CC~_?sament l'exigència de civilitat en func10 de cada circumstància concreta. l si, per un cantó, m'enutgen les dames enjoiades que us tomben d'esquena a~b una bafarada do perfum, també em d1sparen l'adrenalina els qui es pensen que el Palau és cal sogre... . Què voleu ... Un havia tret ''Sobresal!~nles'' en "Educación" a can Cula- U pl... La V Schubertíada ha començat amb destacades novetats i amb la temporada de concerts del Quartet Casals T res concerts conformen la cinquena edició d'aquest cicle que organitza l'Associació Franz Schubert de Barcelona. La primera novetat es va produir en el primer concert, el passat 26 de febrer, amb la presentació als escenaris catalans del tenor Werner Güra, que està fent una destacada canera internacional i que, acompanyat al piano per Christoph Bemer, ofe1í lieder de Schubert, An die feme Geliebte op. 98 de Beethoven i Dichterliebe op. 48 de Schumann. La segona novetat té lloc aquest li d'abril amb Ja primera audició Brigitte Fassbaeuder és la 11arradora a l'audició de Die schone Magelone op. 33 de de Die schone Magelone Brahms. Aquesta obra és interprede Bralmts, al costat d'Olaf Bíir tada pels ben coneguts i excel·lents i Marisn Mnrlhts i el pitmisla Wolfram batí ton Olaf Bar, mezzosoprano MaRieger, nqut>Sf 11 d'abril ri sa Martins i mezzosoprano Brigitte Fassbaender com a narradora, d'Enric Morera, i en el segon el acompanyats al piano per Wolfram Quartet en La també de Morera, Rieger. Finalment, el daner recital, Vistes al mar d'Eduard Toldrà i el el 28 de maig, presenta la mezzo- Quartet en Si bemoll M op. 67 de soprano Bemarda Fink, que ofereix Brahms. En els tres darrers concerts pet primera vegada un recital de Lied s'ol'eriran un total de 18 quartets a Barcelona, amb Roger Vignoles al de Mozart. La intenció és ofe1·ir la piano, amb la Cantata Ariadne a uf integral dels 27 quartets de Moza1t, Naxos de Haydn i lieder de Schu- amb la previsió de completar-los en bert, Brahms i Schumann, respec- un parell d'anys. tivament. Aquests concerts també tenen Tots els concerts -excepte el de lloc a Ics 21 ha l'Auditori WinPalau 100- són enregistrats per Ca- terthur de L'rlla Diagonal. talunya Música. Els concerts tenen D'altra banda, el Qua11et Casals lloc a les 21 ha l'Auditori Winter- té prevista una gira d'actuacions per thur de L'llla Diagonal de Barcelo- Panamà, Mèxic i els Estats Units, na. com també diversos concerts a Àustria, Alemanya, França, el Regne Temporada del Quartet Unit i Holanda. A l'Estat espanyol actuarà pròximament en el Festival Casals i nou premi Mozart de la Corunya i al cicle Liinternacional eco de Camara de I'Auditotio Nacional de Madrid. A final de l'any Per la seva banda, s'ha presentat passat aquesta f01mació (que va reun cicle de cinc concerts del Quar- bre el primer premí del Concurs Intet Casals (Abel Tomàs, violí; Ar- ternacional Yehudi Menuhin 2000, nau Tomàs, violoncel; Vera Martí- de Londres) va fer una gira de connez Melmer, violí, i David Quigglc. certs per l'Argentina, Brasil, Uruviola), que tindrà lloc durant l'ú l- guai i Xile. tim h·imestre d'aquest any, concreTambé, el Quartet Casals va ser tament els dies 25 de setembre, l guardonat amb el primer premi del d'octubre, i 3, I Oi 17 de desembre. Concurs Internacional dc Quartets En el primer s'ofe1iran els Quar- dc Corda Johannes Brahms tets núm. 1 en Dom i núm. 2 en La d'Hamburg, el proppassat 9 de m op. 51 de Bhrams i Desolació març. RRMC Jau1ne Torrent va interpretar Cervelló amb l'Orquestra de RTVE ls passats dies 10 i li de gener el guitarrista barceloní Jaume Torrent va interpretar l'obra La sisena nif. que l'any 1996 li va dedicar jordi Cervelló. El concert va tenir lloc al Teatro Monumental dc Madrid i Torrent va actuar-hi amb l'Orquestra Simfònica de RTVE i direcció d'Enrique Garcia Asensio. Una vegada més Jaume Torrent va renunciar a actuar amb amplificació, fet que va ser destacat pels comentaristes especialitzats de Madrid, especialment amb motiu de la transmissió en directe per RNE-2 el dia 11 i posteriorment en la versió enregistrada per a TVE-2 el dia 9 de febrer. Hom va remarcar especialment que malgrat l'absència d'amplificació, la par·ccl·la solista havia estat percebuda amb gran claredat, ret que cal atribuït a la tècnica que ha desenvolupat jaume Torrent; tècnica que, sense renunciar als valors estètics que ha de posseir una bona emissió sonora, permet obtenir una projecció superior al que és habitual amb les tècniques convencionals, la majoria basades en la d'Andrés Segovia, segons que remarca el mateix guitanista barceloru. E Nou festival de música de cambra a l'Empordà I passat març va començar el Festivallnternacional de Música de Cambra de Santa Cristina d'Aro, organitzat pel Fòrum d'Iniciatives Culturals de Santa Cristina d'Aro amb la coJ.Iaboració de !"Ajuntament d'aquesta localitat i la delegació de Joventuts Musicals. El Festival, amb concert mensual fins al proper octubre, pretén oferir una visió global de les diverses tendències musicals europees. Així. compta amb les actuacions del pianista espanyol lvan Martín (30 de març), el duet nolUec de violí i piano Bilde & lksrnia Sjur (20 d'abril), el duet suís de flauta i piano Duo Pantillon ( 1O de maig), el quartet de corda italià Quartetto di Cremona (8 de juny), el trio austriac Trio Jess de Viena (6 de juliol), el duet de violí i piano formal per la xinesa Yamei Yu i l'alemany Wolfram Rieger (tO d'agost). el duet ucraïnès format per la soprano i la pianista Olga E El Trio Jess de Viena actuarà el 6 de juliol ifoto: P. Barceló) Pasistxnik i Natalya Pasistxnik (28 de setembre) i, finalment, el duet de piano a quatre mans format per l'espanyola Anna Fen·er i el fTancès François M. Rignol. Els concerts tindran lloc a l'església de Santa Cristina d'Aro a les 21,30 h. Per a més informació: Fòrum-Joventuts Musicals San· ta Cristina d'Aro. Apartat de correus 144. 17246 Santa Cristina d'Aro. Tel.: 93.212. 20. 07/972. 83.72.88 DEL SEU AFFM. Sr.(Srs.) I Sra.(Sres.) comissari(àries) de l'exposició "París-Barcelona" Estimats amics(gues): M'ho va advertir amb rapidesa la meva bona amiga i excel·lent musicòloga Montserrat Bergadà. Que és qui ho podia fer amb més autoritat, atesa la seva condició d'experta profundissima en el tema. A l'esplèndida -sense cap mena de dubte- exposició titulada "París-Barcelona·· que en aquests moments acuU el Museu Picasso, no es fa cap referència a la música. Permetin-me, benvolguts i desconeguts amics, que situï el lector sobre aquest esdeveniment. Pretén, i aconsegueix de manera admirable, situar l'àmbit de relacions entre el món cultural català i el parisenc en el molt fructífer i transcendent període que va des del final del segle XIX a l'esclat de la guerra civil. La idea és magnífica, enormement suggestiva i, com que els resultats també ho són, no em reca de manifestar-me'n propagandista convençut. Tanmateix. també em sento en l'obligació, seguint amb tot convenciment l'advertència al-ludida, d'expressar la meva queixa perquè la música hi és del tot absent. A mi m'ha estat impossible de trobar-hi, a Barcelona. una petita referència de les relacions entre RusiñoJ i Satie, que Montserrat Bergadà diu que va veure a París. Mc n'excuso. però que quedi clar que vaig esforçar-me a trobarla. )a sé que no és fàcil situar al bell mig d'una mostra de naturalesa eminentment plàstica, i en definitiva visual. un àmbit cultural dc Ics característiques dc la música. Però d'això a l'oblit absolut -o si ho volen, gairebé absolut- hi va una distància molt llarga. No cal dir que a mi el fet no m'ha sorprès. En el número del passat mes gener d'aquesta Revista, vaig escriure: ''O 'entrada parteixo de les temences que m 'i¡zspiren nombrosos referents històrics en el sellfif que la música mai no ha pogut gaudir d'un paper cou· seqüentment protagonista en esdeveniments multidisciplinaris." No vull cansar-los més, a vostès. ni als lectors, perquè el que deia aleshores en la prospectiva del fòrum 2004 dissortadament adq uireix validesa en aquest present. I la cosa no fa fila de canviar. Ni tampoc em sento en el dret de fer-los fites especialment vistents d' una realitat tan íntimament insetida en l'ADN del nostre món in· tel·lectual. Ara bé, oblidar què van representar en aquells anys i en el context no sols temporal que situa l'cxpo· sició noms com Albéniz. Granados, Malats, Nin Cuhncll. Nin Castellanos, Blanca Selva. Déodat de Severac. Ri· card Viñas, Mom pou, Vidiella, Joan B. Pujol. Miquel Llobet i d'altres i les seves relacions amb Debussy, Ravel. D'Indy. Saint-Saens, Falla, Schola Cantorum, em sem· bla una confirmació incontestable d'un estat dc coses que, de debò, cada dia m'avorreix més recordar. Especialment, també, per la manca d'eco del gremi el qual defenso, tot sigui dit de passada. Del seu affm. Jaume Comellas El Cor Vivaldi-Petits Cantors de Catalunya presenta un cicle de concerts mb el nom " Les quatre estacions del Cor Vivaldi", aquesta formació coral que dirigeix Òscar Boada ha començat un cicle de quatre concerts a l' Auditori Winterthur de Barcelona tot coincidint amb cada estació de l' any. En el primer concert, e l 3 de març, es van interpretar obres de Brahms, Elgar, Holst, Mompou i Morera. El segon concert tindrà lloc el proper 26 de maig. El Cor oferirà un concert simfonicocoral, amb la interpreta ció de la Missa Sancti Leopoldi i la Missa Sancti Aloysii de Haydn. El 14 de juliol oferirà un recital amb un recull de cançons i danses d' arreu del món, i també s'esdevindrà la presentació del CD Viatges 2, editat per Columna Música. Finalment, el darrer concert, el dia 27 d'octubre, serà dedicat a un repertori de música antiga hispana i d'autors catalans. Els concerts tenen lloc a l'Auditori Winterthur de L'Illa Diagonal de Barcelona, els dies indicats (diumenge) a les 19h. El cicle és organitzat per la Fundació Cultural Privada IPSI amb motiu del quarantè aniversari de la Institució Pedagògica Sant Isidor (IPSJ), escola privada de Barcelona on va né ixer el Cor Vivaldi l'any 1989 de la mà del seu director, Òscar Boada. A !8 et ~r ra e. ............................................................................ Gira de l'Orquestra d~ Cambra de l'Empordà a Asia L a formació que ditigeix Carles Coll va fer, entre el 16 de febrer i el 13 de març, una gira de concerts per Singapur (un concert), I ndonèsia (un concert), Malàisia (un concert), Filipines (dos concerts), Taiwan (dos concerts) i la Xina (quah·e concerts). L'OCE va presentar un programa integrat per obres de compositors catalans: Albéniz, Colomé, Toldrà, Coll, Serra, Cotó i Blanch i Reynalt, i per obres de Mozart, Rota, Tartini, Falla, Turina i Sarasate. Amb aquesta gira, que va comptar amb el suport de diverses institucions públiques i privades, ha fet més de mil cinc-cents concerts en els seus més dc dotze anys d'existència, i ha realitzat gires per més de quaranta països dels cinc continents. ..... ' ................................................................. ... . Guardonats del Premi de Música Ciutat de Manresa E ls resultats del XVII Premi de Música Ciutat de Manresa. que es va celebrar entre els dies 15 i I 7 de febrer i que organitza el Conservatori d'aquesta ciutat, van ser els següents. En la modalitat de pian~, categoria A: primer premi per a Mireia Fornells Roselló; segon premi p~r a Sergi Esparza Benet; tercer premi, desert. Categoria B: primer prem! per a Patrícia Garcia Gil; segon premi per a Erina Akasaka; tercer prem1, desert. Pel que fa a la modalitat de música de cambra, en la categoria A: prim~r prem1 per al quartet de clarinets Quatre Vents, format per José Rlcardo Forner, D avid Martínez, Miguel Pérez i Eduardo Raimundo: sego~ premi per al d uet de violoncel i piano format per Manuel Santa~au01 Fra~cesc Estellés; i tercer premi, ator gat ex aequo, per a l duet de au ta t piano fmmat per Eva Prat i Meritxell Femandez i per al duet e tro~peta i piano fonnat per Mireia Farrés i Mercè Hervada. En la categona B: primer premj per al trio de violí, violoncel i piano format per ~ablo Allende, Javier Romero i Noelia Fermíndez; i segon premi per a ,Duo Martinu, format per Sergi Gili (flauta travessera) i Pau Bai- ges (p~ano). La Tetralogia L ' any que ve es prepara una gran temporada al Gran Teatre del Liceu. Ultra poder degustar exquisideses entre si molt allunyades en el temps -The Fairy Queen estrenada a Londres el 1692 i Ariadne au[ Naxos, estrenada a Viena el 1916-, tindrem l'oportunitat de veure la reposició de l'exceHent producció de 1992 dc la Pikovaia Dama; la primera representació en la històtia del Liceu d' un gran títol rossinià, ll J>iaggio a Reims; la reposició de I'Orfeo ed Euridice de Gluck, una òpera que en el passat sovintejava en els repertoris i que no s'ha fet al Liceu des del I 984: i fmal ment una versió concertant de la tan esperada p rogramació d'Els Pirineus de Felip Pedrell. Hi ha encar a, però, un ingredient m olt important; l'inici d' una nova represen tació de la Tetralogia wagneriana. D ues òperes. Das Rheingold i Die Walkiire pel juny de 2003, que enllaçarien la temporada següent amb Siegfried i Gotterdiimmerung, per completar el cicle amb la intenció, suposo, de fer- lo més endavant tot sencer. La producció, manllevada de la Staatsoper de Berlín, és de Hany Ku pfer, de q ui se'n va poder veure una de molt interessant al Festival de Bayreuth de principi dels noranta. Com a projecte resta encara un dia fer una producció pròpia que tingui en compte els dissenys de Modest Cuixart per als personatges de les valquíries -diferencia clarament. per exemple, Siegrune de Rossweisse! El dubte aniba quan veiem q ue aquest am biciós projecte s'ha confiat musicalment a l d irecto r titular del teatre, q ue indu btablement deu desitjar incorporar una fi ta d'aquesta magnitud a la seva encara jove trajectòria. Un pensa si el resultat no estaria més garantit si s'hagués optat per algun especialista com és el cas del primer director titular convidat. Peter Sclmeider. La primera Tetralogia completa es va rep resentar sencera, a causa del coratge de l'empresari d'aleshores Albert Bernis, pel 191O i la darrera l'any 1952 amb els insuperables Max Lorenz i Gertrude Grob-Prandl. per JORDI MALUQUER La fidelitat a la música d'un creador integral Joan Guinjoan, setanta anys DES DE MITJAN SEGLE XX ES PARLA DE "MÚSICA CONTEMPORÀNIA" PER DESIGNAR LA MÚSICA QUE CREEN ELS COMPOSITORS QUE PROVENEN DE LA TRADICIÓ CLÀSS~CA O, DIT EN ALTRES PARAULES, DE LA MÚSICA HISTÒRICA. Es, EN CERTA MANERA, UN TERME POC PRECÍS, PERQUÈ QUALIFICA UNA MÚSICA COM A ACTUAL -PER AQUEST MOTIU S'EMPRA LA PARAULA CONTEMPORÀNIA-, COM SI LA RESTA DE MÚSICA DELS NOSTRES DIES NO HO FOS: ENS REFERIM A LA MÚSICA DITA POPULAR -EL pop-rock, EL JAZZ, LA new age, LA BANDA SONORA, ETC. ' L anomenada "música contemporània" és una música que pateix unes certes dificultats per arribar al públic, més enllà dels seus seguidors. Sovint és titllada de poc entenedora. En ser el producte de l'evolució del llenguatge musical clàssic, és una música que, de vegades, no té massa facilitats de comprensió. El so, el ritme i la concepció de les frases musicals són, en la música contemporània, radicalment diferents dels emprats per la música clàssica tradicional. Hi desapareix l'hatmonia. I és que, igual que succeeix amb l'art d'avantguarda, la música contemporània no es pot escoltar cercant-hi Ja mateixa comunicació que trobaríem amb la més convencional. Catalunya és, en tots els sectors culturals, un país força ric en talent creatiu. És el bressol de molts artistes que han revolucionat els llenguatges artístics respectius. Aquesta afirmació és també certa si ens cenyim a l'àmbit de la música i, més específicament, a la música contemporània. Al costat d'obres tan interessants com les de Joaquim Homs, Xavier Montsa lvatge o Xavier Benguerel, Joan Guinjoan ha tra- vat, en el decurs dels seus setanta anys, una obra molt consolidada. Autor de més d'un centenar de peces, les seves partitures han estat emegistrades en més de quaranta discos, sis dels quals són monogràfics. La seva vida i la seva obra han estat objecte d'estudi, així mateix, en sis llibres. Si en totes les persones el tarannà i Ja trajectòria professional estan profundament lligades, en ~ ~ G UI NJOAN TAMBÉ S'HA DEFINIT A SI MATEIX COM "'un romàntic ètic". ~ ~ Joan Guinjoan això és una evidència palpable. Aquesta és la visió que es desprèn del llibre de José Luis García del Busto, joan Quinjoan. Testimonio de un músico -una mena de llibre de memòries basat en una publicació anterior de J. M. Garda i Martí Rom- i del disc que porta el nom del compositor, editats, fa ja alguns mesos, per la Fundació Autor. E I seu caràcter apassionat i ple de bonhomia pet· meten una aproximacic ràpida al personatge. Pk d'iJ.Iusió i impuls - vital i creatiu-, coneixent-lo es pot afirmar qu·. joan Guinjoan complí l'any qu. acabem de deixar enrere "setar.· ta joves anys". Tal com afirma José Martí Gómez, Guinjoan lt un "entranyable tarannà d, Monsieur Hulot: bonhomiós,fo mador de pipa, desmanegat, Str.· sible, despistat i apassionat D'altra banda, la musicòlog1 Montserrat Albet ha definit e compositor català com algú q111 ha sabut romandre nen. Ell ma· teix diu sentir-se molt a gust arn~ aquesta definició "si ser nertre· presenta tenir capacitat per sor· prendre's, imaginació i autenli· citat". Guinjoan també s'ba definit a si mateix com ·un romàntic ètic" . Molt probable· ment la seva franquesa de tracte és el resultat dels seus orígen.t camperols al poble de Riudom.• al Baix Camp. El seu camí en solitari com a músic i el seu esper. de constància es deuen, almeny~ en part, a ser fil] d'una família P: gesa. Fou molt valent quan als21 anys deixà la seva herència Jlt' fer de músic. Sabia que l'espera· va un camí difícil i ple d'entre· bancs, però el desig de reatitzar· se mitjançant la música va ser afortunadament per a tots elsq~ hem pogut gaudir del seu art, .lllCl fort. Si una idea pot resunur la vida de Joan Guinjoan, aqu~sta és la de la renúncia a situacJ005 probablement planeres del seu fu· tur amb la finalitat de no allu· nyar-se del camí de la música. Guinjoan compta amb una al iona1 perlacíó ¡af' ~log¡ lit~ 1quç _¡na. arn~ tl re· 'SOT· rnti· ade· "u11 lbk· ~ctt ~ens Ollli. ~ en)i a¡l1- ~2! lp<! ~era- ntre· tzar· gran quantitat d'amics. Mai no parla malament de ningú. Pal'la sempre amb afecte de les persones que ha tractat, encara que el ritme de la vida moderna l'hagi pogut allunyar d'alguna d'elles. Aquesta pràctica quotidiana pot explicar el fet que, més enllà de les enveges habituals entre els músics, Joan Guinjoan sigui una persona respectada per tothom. T ots els trets del seu caràcter han marcat la seva trajectòria professional. El seu registre professional és tan ric com la seva personalitat: compositor, intèrpret, critic i pedagog. Com a compositor, director i divulgador de la música contemporània és una figura cabdal. L'art de la creació és per a Joan Guinjoan un etern misteri que comporta l'ànsia d'una constant recerca en pro de la solució. Tal corn ha assenyalat Lourdes Margades, "si una pa- ser, raula defineix tota la seva vida ~ com a compositor, des de primers tests ·iolií {u- allu· I • una de la dècada dels seixanta, moment en què decidí abandonar La seva carrera de pianista pel paP.er pautat, aquesta és la de patidor. Un patiment a La recerca de la impossible perfecció, producte de la insatisfacció pennanen/ per fot allò creat. En la se- va obra és sempre patent el temor a repetir-se i a no ser prou original. Aquesta ànsia és, a més, perenne, no té aturador ni en els moments més cimers de la seva G UINJOAN VIU EN AQUESTS MOMENTS IL·LUSIONAT AMB L'ESTRENA DE L'ÒPERA Gaudí. trajectòria com en l'anterior any en el qual, amb motiu del seu setantè aniversari, se Li dedicaren molts homenatges i reconeixements". En paraules del mateix Guinjoan, "la creativitat és una recerca constant. Hi ha gent que parla d'inspiració, però per a mi és una altra cosa. Tens idees i es van materialitzant no saps com. Trobar-te davant d'un paper en blanc és meravellós. Aquest és el repte constant del compositor". També comenta: "Tota creació només obeeix a una idea i a un moment de la vida. La propera obra necessitarà nous estímuls." Conscient de les dificu ltats de comprensió de la música contemporània, Joan Guinjoan reco- neix que la seva obra és difícil. "Per això pateixo molt durant un concert.., J oan Guinjoan viu en aquests moments il·lusionat amb l'estrena de l'òpera Gaudí -que finalitzà l'any 1992 i que el Liceu sembla tenir previst estrenar d'aquí a un parell de temporades. Veure estrenada una obra és per a un compositor una qüestió fonamental després de la tasca creativa realitzada. L'estrena és la primera bona sensació després del patiment creatiu. Esperem que aquest projecte arribi a esdevenir realitat ben aviat. Joan Guinjoan és un músic d'instint i de sentiment, però també de coneixement. En paraules d'Agustí Charles, és un ''músic integral". Una altra especialista musical, Rosa Fernandez, el qualifica com a "autor polièdric". La seva música, austera però rica en matisos com la terra que el va veure néixer, és justament per aquest mot iu, i encara que es basi en les estètiques de la música contemporània, una música que captiva perquè frapa l'espectador, és una música sentida i apassionada i, alhora, profundament contemporània. En l'adéu d'un excel·lent baríton anomenat Vicenç Sardinera LA MORT DE VICENÇ SARDINERO, MALGRAT NO SER DEL TOT INESPERABLE, ATESA L'AFECCIÓ QUE ERA BEN CONEGUT QUE PATIA, HA DEIXAT EN ELS QUI EL VAM CONÈIXER I GAUDIR DEL SEU ART, UN MOLT INGRAT ENNUEC DE DOLOR. ascut al barti de Sants fa 65 anys, la seva carrera va començar de manera fotça natural. Un bon ambient líric a la família, amb pare cantant afeccionat i assidu a representacions de sarsuela. un noi que de petit ja havia de fer solos al cor parroquial perquè cantava molt bé, unes classes escadusseres, un primer premi en un concurs radiofònic a Ràdio Barcelona, i de mica a mica anar penetrant gairebé sense adonar-se'n en el món de la lírica. En una entrevista publicada en aquesta mateixa Revista el mes de juliol-agost de 1994, signada per Teresa Martínez i Mònica Montoriol, ell mateix ho deixava ben clar. A la pregunta sobre en quin moment va tenir clar que havia de donar el pas cap a la professionalitat. respongué: -Realment no ho sé. El procés és molt llarg. Un pot tenir if·lusions i també tenir el dubte de pensar si hi pots arribar o no, si hi estàs capacitat o no. És w1 procés lent. Jo veia que podia presentar-me a un concurs i guanyar-lo... Tot això et 11a donant un cop de mà. Tot va venint rodat. Dels concursos al Liceu. Sardinero es referia al Concurs Vtñas, que va guanyar el 1965 i que el va ajudar molt en la seva projecció; com així mateix guanyar el Concurs de Bussetto de la mà del mestre Badiale. el mateix que havia dirigit poc abans els primers i triomfals passos italians d'Aragall, el qualli havia recomanat. Abans havia estudiat, com no podia ser alt rament, amb Jaume Francesc Puig, més dos anys de Conservatori del Liceu. A l'esmentada entrevista també lloava els ajuts mestrívols d' Alfredo Kraus quan ell ja s'havia endinsat en el terreny professional internacional Després. realment - tal com ell mateix deia a les nostres col·laboradorestot va venir rodat. 1 això vol dir una car-rera de més de trenta anys d'exceJ.Ièn- N cia en la seva tessitura de baríton. Un baríton de veu molt bonica i noble i de registre central, que li permetia afrontar un repertori ampli lot i que ell sempre va mostrar una gran predilecció pel verdià i pel puccinià. En aquell va lrepi~ar per darrera vegada el Liceu en la versió d'Aida de la temporada passada en l'escenografia de Mestres Cabanes. VA SER EL RELLEU D' AUSENSI COM A MILLOR BARÍTON ESPANYOL DE LA SEVA GENERACIÓ. A l teatre barceloní va actuar nombroses vegades, corn també als millors escenaris del món. Ell va ser el relleu natural de Manuel Ausensi, a qui admirava, com a baríton català i espanyol més important de la seva generació. El seu cant era més elegant i refinat que poderós i tenia una esplèndida presència escènica. Potser l'accent en aquestes característiques més que no en un instrument im~· sant, va impedirur superior recon1 xement del gr.· públic, malgrat que, amb tot, las¡. ya va ser una int· portant i transce~ dent carrera, am~ una gran projecf internacional, cm duïda amb un¡ gran honestedat sentit professiOit valors que li 11: fer merèixer 1'~-u. ma de directol'!t coJ.Iegues impo·· tants d'arreu d:. món. Va portar ar-J. admirable vigor, seva malaltia, l qual, finalmer l'ha derrotat dt manera inexorab!; Tanquem aque\t recordatori amo paraules seves extretes de l'esmenta· da entrevista. A la pregunta de qui iqti jubila un cantant, va respondre: -L'ambient. fo he descuidat moltb publicitat, cosa que no es pol fer. PeJÒ hi ha gent a l'escenari que va ''portlldo lo grande" i s'hauria de retirar. ,\I~ tes gravacions i molt màrqueting. lA Coca-Cola. si no la veiéssim tant P•" televisió, no la beuríem: i això pa5S..' amb qualsevol producte... fo em trob avui -des de fa 5 o 7 anys- en el mii!J moment de la meva carrera, perque~.1 estudiat i cantat bé. L'altre dia ennm dir que era un gran professional./0"'1 respondre: "Gràcies, però és fa me~" obligació'', perquè em considerau,..: persona seriosa amb la meva feina.l\:t ser en alguna altra cosa sóc w1 des.;. fre, però en la meva feina, el cant, st1'!' pre he estat un estudiós, no he crtv. mai problemes, o rarament han escn malament de mi. Si s'arriba a la m<' va edat tenint encara un gran nont.!1'' és perquè jo sigui millor que l'altre. sttW perquè ho he sabut consen,ar..., Crec que aquest autoretrat es mot1 fidel i no m'escau afegir-hi res méf. Només refermar que el record de lesst ves esplèndides jnterpretacions ~rt· cordo la darrera que li vaig sentira I Pagliaci, un magníficame~t hèn cantat Prologo fa poc al Victona-. ~ 1 resultarà inesborrable. I com a lll1• molts, ben segur. . _ ..••,.. CRÍTI CA Homenatge emotiu a Xavier Montsalvatge ) Palau 100. Orquestra de Cadaqués. Alícia de Larrocha, piano. Maria José Montiel, sop~ono. Jaime ~artín, ~auta: Pepe Romero guitarra. Josep Mar•a Colom, p1ano. Du.: G1anandrea Noseda. Homenatge a Xavier Montsalvatge. Palau de la Música Catalana. 26 de febrer de 2002. per LLUÍS TRULLÉN :m¡x. dir~ :on~ grc.: ~I gra: ta¡¡. 1a illl- lseêt1 amt jecé; , cor UDI f8l l 1~ Íl<:. r~;i. lorit Opti;· udr' avier Montsalvatgc ha celebrat noranta anys i Palau I 00 va organitzar un concert per celebrar l'efemèride en el qual personalitats com Alícia dc Larrocha María José Montiel, Pepe Romero, josep Maria Colom, Jaime Martín, l'Orquestra de Cadaqués i el director Gianandrea Noseda van interpretar obres destacades del catàleg musical del compositor català. Fèli.x Millet, president de la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana escrivia en el programa de mà del concert: "No caldrien pa- X raules per raonar la idoneïtat de l'homenatge que avui dediquem a Xavier Montsalmtge en ocasió del seu 90è a11i1•ersari" i " ... aquest homenatge constitueix w1 acte de justícia -a més de ser un autèntic esdeveniment musical- i, per part nostra, considerem un privilegi el fet de poder-l'hi oferir.'' De la mateixa manet·a, Lluís Millet, assessor musical de la Fundació, escrivia en el programa general de Ja temporada Palau 100: " ... el consens que · s'ha establert a l'entorn de la figura de Montsalvatge. El nostre i/· lustre compositor es guanyà el suport, el respecte i l'amistat dels autors que el vau precedir, i també els ha tingut de tots els músics de la seva generació. A més -cosa més insòlita-, ha merescut l'apreci personal i l'admiració artística unànime dels músics i els melòmans de les generacions més joves". L'homenatge va esdevenir una mostra d'afecte i reconeixement, un acte sens dubte emotiu per al mestre, però a més la constatació que les seves obres escoltades en tantes ocasions contenen una personalitat i un segell d'identitat que hi ofereixen un ~ "' < segell musical absolutament únic i inequívoc. El nivell artístic del concert va ser de primer ordre, amb una Orquestra de Cadaqués que va acompanyar un magistral jaime Marrin en la Sinfoniettaconcerto per a flauta i orquestra i un Pepe Romero que amb el so prodigiós de la seva guitarra ens va submergir en el bellíssim discurs de la Metamorfosi de concert. Alícia de Larrocha va interpretar amb la magistral saviesa del seu talent la Sonatina per a Ivet te i l'Im- promptu e11 el Generalife, obra que el mestre va dedi- car en el seu moment a la pia- nista catalana. La veu de María José Monfiel va endinsar-se en l'atmosfera de l' flommage à Mano/o Hugué, obra que -recordem-hova ser estrenada per Victòria dels Àngels l'any 1973, i el sempre nitíd i claríssim pianisme de Josep Ma1ia Colom ens va submergir en el Concierto del Albaycín, obra escrita per a clavecí i orquestra de la qual s'oferia l'estrena en la transcripció -realitzada per Albert Guínovart- per a piano i orquestra. Va ser un concert que, en definitiva, va permetre admirar novament l'obra d'un dels més grans compositors i personalitats artístiques que ha donat el nostre país . ................................................................................................................................................................................................................................................. Cobla i excel·lència musical Cobla, Cor i Dansa al Palau. Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona. Cor Albada. Direcció: Esteve Nabona. Manuel Oltra, R. Lamote dc Grignon, Boliart, Saderra, Puigferrer. Palau de la Música Catalana. 23 de febrer de 2002. Cobla, Cor i Dansa al Palau. Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona. Sergi Alpiste, violí. Director: Salvador Brotons. Toldrà, Solà, Stannhope, Cohí Grau, Brotons, H . Vilamanyà, Martínez Comin. Palau de la Música Catalana. 2 de març de 2002. perS.P. U na vegada més el cicle Cobla, Cor i Dansa al Palau ha posat a l'abast dc! gran públic l'expressió dc mes transcendència qualitativa del simfonisme per a cobla. En aquest sentit, els resultats dels dos concerts que comentem resulten ben indicatius. En el primer la cobla es va uniJ; en la segona part, amb el cant coral un maridatge que en el trans~urs de la història de la música co ral i per a cobla ha ofert res ui~ ta!s de gran interès. I al bell mJg. un compositor d'una enorienvergadura, Manuel Oltra, q?al. es va dedicar el concert en 1a\,ncntesa de complir vui- tanta anys d'edat. La confluència d'un quadre d'intèrprets d'una gran solvència i d'un aplec d'obres dc gran categoria transcendí en un concert d'una gran plenitud. El Cor Albada, pertanyent a .la família Madrigal, servi la seva porcel· la tant a cappel/a com la de cobla amb una gran elegància i refinament. Es un instrument format per veus joves, que llueixen una inhabitual musicalitat i una maduresa impròpia d'un conjunt d'aquestes caracteristiques. Esteve Nabona, el titular, conduí el conce1t treballant a fons les virtuts que acabem d'esmentar. I obres tan esplèndides com la Suite primària. La birondó i Campanetes de Manuel Oltra o Amical de Ricard Lamote de Grignon, aquesta dirigida per jordi León, van imposar la seva densitat i substància musical. Una setmana més tard, el concert. eminentment instrumental, va tenir en la figura de Salvador Brotons el referent destacat en la doble accepció directora i compositiva. En la primera va dirigir aquest instrument tan sòlid en excel·lència interpretativa que ês la Cobla Sant jordi, amb una potència de recursos que ho envaí tol. Músic extrovetiit i elegant, va comunicar una energia extraordinària a les seves interpretacions. L'estrena de la seva obra L'illa de la Galera, ens va mostrar el creador que domina totes les parceJ.les del llenguatge musical amb saviesa. Obra lluminosa, colorista. exultant i plena de matisos, va provocar una autèntica allau d'entusiasme. Abans i després, la música de Toldrà, de Solà, l'exòtica presència d'obra d'un compositor australià, Paul Stanhope, l'elegant Concert per a violí i cobla de Cohí Grau i sengles suites de Vilamanyà i Martínez Comín van oferir altres moments de gran satisfacció. Com així mateix l'excel·lent treball com a solista en l'esmentada obra de Cohí Grau, de Sergi Alpiste. Es h·acta d'una obra de gran exigència virtuosística, molt abocada a les notes agudes, que el violonista barceloní va resoldre impecablement. Una òpera mozartiana de tràmit La clemenza di Tito (versió de concert) de Mozart. Orquestra i Cor del Gran Teatre del Liceu. Deon van der Walt, Julia Varady, Montserrat Martí, Jenifer Larmore, Heidi Brunner, Simon Orfila. Direcció: Bertrand de Billy. Liceu. 27 de febrer de 2002. per J. COMELLAS ncara que tot és objectable, una nova versió en concert de La clemenza di Tito ens confinna en la impressió que aquest no és un títol excepcional de Mozart. Que resta lluny dc força altres i que acusa dc manera perceptible allò que podriem anomenar "manca de necessitat creativa" de l"autor. O el que E és el mateix, el fet d'haver estat escrita no per imperatiu imparable del creador, sinó per circumstàncies alienes. Que, amb tot, sigui una obra digna d'escoltar, amb moments d'una gran bellesa i fins i tot interès no desmenteix el que s'acaba d'exposar. Un músic tan genial com Mozati, mai no podia caure en la vulgari- tat i en la manca d' idees. Una altra cosa és que aquestes fossin poderoses i innovadores, que tinguessin el nervi creatiu i potent. El mateix recurs a un argument de tall periclitant, a més, esdevenia arma condicionadora d'uns resultats importants com els de. per exemple, la coetània La flauta màgica, que aquesta sí que acusa la ~necessitat creativa del geni". Aries, conjunts i cors se succeeixen i llueixen, és clar, la riquesa d'inventiva de l'autor, la perfecta construcció interna i aquest sentit tan precís d'identificació de material temàtic i literari. Però l'acumulació dc virtuts, no necessàriament connueix sempre en un resultat genial. la versió que ens acaba d'a· rribar ha sofert les conseqüències de la manca d'unitat estilística dels intèrprets. Partint del fet que tots eUs tenen una notable categoria i uns historials de gran nivell, en bona mesura cadascú va anar al seu aire. J això es va traduir en una mena de pastitx matisadament incòmode. )ulla Varady, artista deveu poderosa, va anar molt a la seva, i fent ús d'uns recurso~ h, tlionicovocals indiscutibl,.,<l va posar força el públic a1 butxaca, amb el suport, a llll' d'un personatge dc més pe~ dramàtic. Però tanmateix, l'or. todòx.ia estilística mozaniana no va ser l'aportació més 1,. llevant del seu cant. A l'allli banda, un excef.lent Deorntl der Walt va exhibir més pu. Iisme eslilistic que no expar. sió. I aquest '·pecat" li vaSt retret, injustament, per un pu. blic massa amatent als conceptes romàntics de la int('[· prelació. I en bona mesura e< va esdevenir el mateix an:' )ennifer Lamrore, que l'a Ico una demostració d'clegànc~ canora i d'afany d'apro~im, ció a l'univers mozartià. m•. grat alguns problemes en el• passatges d' agilitat. MontStr· rat Martí va cantar amb e!· quisidesa la seva cu11a IJI.'TÒ tt. licada partitura. Bcrtrand . Billy va ser més pràctic quec¡ creatiu. Va saber concertard material de què disposava i 11 saber treure un notable rendi· ment pel que fa a ritme i a& nació de l'orquestra. PotserJ)) es podia demanar gran coll més. I en termes gen~ral~ podríem dir el mateix del ar Un arlequí a L'elixir d'amor Lluís Claret i Josep Colom en un concert rodó L'elixir d'amor de Donizetti. Adaptació dc Quim Mas. A. Gruells, soprano. X. Viudes, tenor. Q. Mas. baríton. Q. Pla, actor. M. Morral, piano i dir. musical. Dir. escènica: F. Roda. Sala Muntaner (Barcelona). 8 de febrer de 2002. Festival dc Grans Intèrprets. Llu ls Claret, violoncel. Josep Col0111, piano. Beethoven, Brahms, Gerhnrd, Glnastera. Teatre Principal de Sabadell. 15 de febrer de 2002. _E.er ROBERT BENITO vui dia estem acostumats a veure propostes escèniques atrevides d'òperes que lrans~redeixen la idea original en virtut de lectures personals dels registes. Sovint el resultat no és tan satisfactori, ni deixa reconèixer el producte oriçïnal. Un experiment semblant es el que ens proposa la companyia Òpera Oberta: convertir l'òpera bufa L'elisir c/"amore en un fruit més de la comedia de/l'arte. Afegint el personatge d'Arlequí, magníficament interpretat per l'actor del grup Comediants Quimet Pla, se'ns narren les línies bàsiques de l'òpera de Donizctti, SI bé limitades als quatre personatges principals, interpretats per tres cantants amb l'acompanyament d'una pianista. Amb una escenografia simple però efectista a tall de teatre ambulant, els amors i desamors de Nemorino i Adina es van explicant i van implicant el públic assistent, amb el qual mai no es perd el contacte, passant a ser un personatge actiu de la pro· posta d'aquest grup d'actors cantants que des dc fa catorze A anys intenten acostar el gènere opeñstic a tots els públics d'una manera assequible i divertida. La tendresa de Nemorino va ser magníficament interpretada pel tenor X. Viudes, dc timbre agradable i gran expressivitat musical. Quim Mas, fundador del grup, va interpretar el doble paper de Dr. Dulcamara i capità Belcore, tot salvant amb gràcia tant la part vocal com escènica, si bé en alguns moments va acostar-se a l'histriònic i va perillar el musical. Adina va ser interpretada per la soprano dc bell instrument encara que amb algun problema en el registre agut com també en la projecció A. Graells, que va saber donar al seu paper la picardia pròpia de !"heroïna donizcttiana. Es tracta d' una proposta interessant per a un públic poc iniciat en l'òpera que amb un mun· tatge sense grans pretensions salva a mitges la trama amb aquest acostament a la comedia de/l'or· te. El que sí que queda curt és la part instrumental, ja que l'acompanyament d'un piano elèctric amb efectes està fora de qualsevol adaptació possible. ~ M. LL. MORAN l duet format pel violonccl-lista Lluís Claret i el pianista josep Colom va oferir-nos un variat recital amb un compendi de diversos estils i autors. El concert va començar amb Ja Sonata en Do major núm. /, op. 102 dc Beethoven, una obra relativament clàssica, ja que pertany a l'últim període de !"autor. En aquesta peça ja s"obrcn els esquemes dc la sonata clàssica i apareix una certa obertura entre els moviments prèviament definits, en fonna d'un tema del primer moviment que reapareix abans de l'allegro vivace fmal, tot establint una connexió cíclica. Després d'aquesta sonata complexa, en la quals els temes neixen i es difuminen alterna· dament, la densitat d'aquesta f01ma musical encara creix més amb la interpretació de la Sonata en Fa major, op. 99 de Brahms. En aquesta obra els intèrprets van saber compactar el més correcte aire ambiental cambrístic de Brahms, en què la decisió i el caràcter de les declamacions del violoncel de E Lluís Claret es complementalr perfectament amb el lirisme i~ poesia del piano de Josep Colom. Això va ser un aperitiu~ que el duet ens oferirà ambh integral de les Sonatespl!ra~» /once/ i piano dc Brahms oq~ 15 d'abril al Palau dc la Mu<t" Catalana en el cicle Eui"()C(JI"r:Ul En la segona part, el romillticisme es transfonnà en un nr:< classicisme amb espurne~ d'• vantguarda en la Sonata flt"' ltiolonce/ i piano dc Robert Ger· ha rd; sonata que van b~ar.lll situar tots els elements 1monu, perfectament en un ordre de mt lisos i plànols sonors cxtrcnw ment ben definits amb una C\i"" titud ñtmica constant. El programa de concert il cloure amb la Pampeana 11" 2. op. 21 d'AibertoGinasta"•· obra en la qual es res~ira d >:li nacionalisme, que els mtêrp~ van saber comunicar amb ulll dolça combinació de colors~ tre els acompanyaments altfi nats i els temes populars. Per nalit7.ar el concert. el duc!ll va regalar ducs de les cin• ~ populars de Sc~~mann en ' adéu líric en agrmmenta unfli" blic a bocal. Katia Novell, jove realitat del nostre panorama musical Dues noves propostes interessants d'El Musical Més Petit Temporada OBC. Katia Novell, violí. Dir.: Franz-Paul Decker. Don Joan i Les facècies de Till Eulenspiegel d'Stra uss. Concert per a violl i orquestra de Mendelssobn. Derivacions d'Homs. L'Auditori. 16 de febrer de 2002. Adéu a Berlln de J. Kander. Lletres: F. Ebb. Solistes i músics. Dir. musical: X. Torras. Dir. escènica: brut (Barcelona). 9 de febrer de 2002. J. Costa. Teatre Arreo - Molt soroll x Shakespeare de X. Torras. Llibret: D. Anglès, D. Pintó i M. Llansana. Solistes i músics. Dir. musical: S. Cuenca. Dir. escènica: D. Anglès. Jove Teatre Regina. 14 de febrer de 2002. Adéu a Berlín perLL.T. ren molts els al·licients que es concentraven en el setzè programa de la temporada de I'OBC. La primera audició per l'Orquestra del moviment simfònic Derivacions de joaquim Homs, Ja presència sobre l'escenari de la violinista Ka tia Novell i per últim Decker, que a més de dirigir l'esmentada obra d'Hams i el Concert de 11io/f de Mendelssohn, interpretava els poemes simfònics Don joan i Les facècies de Till Eulenspiegel, o el que ve a ser el mateix: !"altíssima qualitat inte_rpretativa que orquestra i director assoleixen arn b obres del llegat de Richard Strauss. Pel que fa a l'obra del mestre Homs composta l'an_y 1990 -q~an el compositor tenia vuitanta-quatre anys-, va ser un encàr~ del Centro para la Difusron de la Música Contcmporànea. Aquesta obra, tal com apunta David Puertas en els comentaris del programa de mà, "insisteix en la temàtica de la memòria i els '€fords; en aquest cas les vn·è11cies autobiogràfiques se centren en el record de la. seva esposa, la pintora Pietat Fornesa, desapareguda l'any 1967 després ~to anys de matrimoni··. / ra posseeix un melo_,sme summament atracllu, .una musicalitat del icada I. re f"1nada. amb una 5 du~~l orquestració que no e u¡g el llenguatge avant- E guardista que caracteritza tantes obres del compositor. Obra personal i atractiva, fou tractada amb acurada dicció per l'orquestra i per la sempre sàvia batuta del mestre Decker. No voldríem caure en exageracions, però després d'escoltar Katia Novell, violinista nascuda a Barcelona l'any 1979 i actualment estudiant al Royal College of Music de Londres, creiem que es tracta d'un dels valors més segurs i sòlids del nostre panorama musical sorgit els darrers anys. Sensibilitat, tècnica acuradíssima, nitidesa, virtuosisme, aplom, seguretat... serien molts dels qualificatius que podrien definir el seu pas pel Concert per a vio/{ de Mendelssohn. De Novell voldríem destacar el seu gust pel lirisme, la seva comprensió de la música i una naturalitat interpretativa que va fer que el Concert de Mendelssohn hagi esdevingut per a molts una de les més agradables sorpreses de la temporada de concerts. No voldríem cJoure aquestes ratlles sense fer referència un cop més a I'Strauss de Decker i l'Orquestra. Versió sensual i colodstica del Don Joan, i rítmjca i meticulosa de les sempre complexes Facècies de Ti!l, amb una Orquestra que va brillar com sempre que afronta les obres del compositor alemany i amb un Decker que coneix i sap transmetre totes les delicadeses que amaguen aquestes dues obres mestres. _ per R. BENITO l musical està novament de moda en un format espectacular. Però també hi ha la possibilitat de musicals en petits espais amb bona qualitat. La companyia El Musical Més Petit ens ofereix dos espectacles tan diferents com atractius. Adéu Berlín, basat en la novel·la homònima de C. Iskerwood i cançons del musical Cabaret del binomi Kander-Ebb. El que crida l'atenció d'aquest musical és la seva cTua actualitat en un muntatge completament nu. Només els actors, diverses històries i música omplen un espai canviant per Ja llum, la presència dels personatges i la música que fa de fil conductor d'aquesta tragèdia de baixos fons en ple alçament nazi. Aquesta versió que signa J. Costa s'allunya de la versió fílmica i s'acosta més a la novel·la i al musical original, en què la paleta de personatges és més rica en contrastos. El treball interpretatiu individual i de conjunt és excel·lent, les coreografies atrevides i l'acompanyament instrumental (piano, contrabaix i bateria) petfecte. Llàstima que malgrat ser unes històries sòrdides, el musical, incloent-hi aquest títol, és una mixtura de teatre, ball i cant, i tal vegada les prestacions vocals d'alguns intèr· prets estaven per sota del que Ja partitura demanava. A vegades un silenci és més expressiu que qualsevol so parlat o cantat, així ho han entès E en l'escena final, ctigna d'un documental de camp de concentració. De caràcter més lleuger, de ritme trepidant i de pseudotemàtica adolescent és La segona proposta, Molt soroll x Shakespeare, amb música del polièdric X. Torres i idea original de l'anterior junt amb D. Anglès. Se serveixen d'un adolescent, W. Shakespeare, estudiant en un lES (]nstitut de Secundària Obligatòria), que amb tres companys més de classe formen un grup musical i ens mostren les relacions entre ells, amb els seus pares, amb el que la societat els imposa. És un espectacle breu de durada però amb més de dotze moments musicals acompanyats per la formació típica de música rock (teclats, bateria, baix i guitan·a) i algun muntatge pregravat. Si bé és veritat que la història, parodiant moments de diferents obres del clàssic anglès, com Romeu i juliet'à, Somni d'una nit d'estiu, Molt de soroll per no res ... , és accidental, cal destacar la facilitat d'aquests joves en la seva versatilitat tant com a cantants, actors i ballarins, que fa que l'espectacle t'atrapi, si bé la música abusa un poc de la monotonia del quatre per quatre. És una bona injciativa, la de crear aquesta altra companyia alternativa, El Musical Més Petit-2 els espectacles de la qual són de petit format i dirigits per al públic més jove, i de la qual esperem noves propostes arriscades en temàtiques i en músiques. Daniel Ligorio confirma la seva vàlua interpretant Mozart Temporada OBC. Daniel Ligorio, piano. Dir.: FranzPaul Decker. Concert per a piano i orquestra núm. 23 de Mozart. Simfonia núm. 7 de Bruckner. L'Auditori. 23 de febrer de 2002. Mozart i Vivaldi per celebrar la nova seu de l'Orquestra de Cambra de Granollers Orquestra de Cambra de Granollers. Polifònica dc Granoller¡, Coral Cardedenca. Coral Ariadna. Coral St Vicenç. Coral AJ. , bada. Coral Guisi a. Coral Semifusa. Cor de Cambra del Vallès Oriental. A. Feu, soprano. M. Torruella, mezzosoprano. Dit: Francesc GuiJién. Simfonia núm. 41 •¡upiter"' de W. A. Mozart Gloria Rv. 589 d'A. Vivaldi. Teatre Auditori de Granollers. 23 de febrer de 2002. per R. BENITO es del mes de febrer Granollers compta amb un nou Teatre Auditori, que serà la seu de l'Orquestra de Cambra de Granollers (OCG). L'orquestra, que col·labora en el programa Les Escoles al Palau amb el concert ''L'orquestra es presenta~ des de fa ja algunes temporades, arriba amb experiència i alegria a celebrar amb instr'U· mentistes joves el seu desè aniversari, des que el seu director titular, Francesc. Guilléo. Ja va fundar. Amb una programació àmplia en qualitat i varietat, que inclou des d'òpera, teatre, concerts de música clàssica i altres tendències, aquest nou espai s'obre a Ja cultura a Ja comarca del Vallès Oriental Acollirà tant produccions vingudes d'arreu com també impulsarà les iniciatives sorgides en els col·lectius de lacomarca. Precisament seguint aquest darrer aspecte de la filosofia inspiradora, i dins dels actes d'inauguració, cal destacar el concert ofert per l'OCG. Dues obres emblemàtiques del repertori van configurar el programa. La primera part va estar dedicada a l'última de les simfonies de Mozart. "Júpiter" núm. 41 en Do major, K. 551. Si les tres últimes simfonies del geni de Salzburg es consideren com una mena de testament, compostes totes durant el 1788 (tres anys abans de la seva mort, un moment de tristesa i de D 3 e;' ¡;¡· perLL.T. . 210 ·-- J a no és una novetat que el pianista Daniel Ligorio assoleixi un triomf sobre un escenari. Bé sigui en recitals, bé interpretant una de les seves especialitats com és l"'Emperador" de Beethoven o recreant obres de Schubert, el seu pianisme emana una qualitat que queda fora de tot dubte. Ara tenia un repte complexíssim com és sempre el que suposa interpretar Mozart i més encara afrontar una obra de la bellesa del Concert núm. 23, que per a molts conté l'andante més bell de tota la producció concertística per a piano del compositor. Ligorio, acompanyat de l' OBC cluigida per Decker, va oferir-nos un Mozart de gran bellesa. tot assolint el moment interpretatiu més inspirat precisament en !"'Andante" . Va dcsgranru: amb un grandíssim control de sonoiitat les Líiiques fTases mozartianes i va copsar amb un pianisme projectat amb una elegant claredat un bellíssim encadenament de les frases. Els moviments extrems van desta- car per la lluminositat, una sonoritat oberta i una claredat d'articulat que permetia desgranar tot el detallisme que contenen ambdós moviments. Fou, doncs, un nou triomf de Ligorio, corroborat després amb una elegantíssima versió de la monumental Simfonia núm. 7 de Bruckner. Si una característica destaca d'aquesta Setena és la riquesa dels seus temes musicals, la varietat temàtica sàviament desenvolupada en què queda palesa no només l'herència beethoveniana sinó l'admiració prou coneguda que el compositor sentia per Wagner. Decker va conduir l'Orquestra com ho fa quan dirigeix Mahler, amb la idea de pronunciar un discurs sense fissures en el qual termes com apassionament, atacs rotunds i subtils pianissimi mai no trunquin el sentit narratiu de la versió. Va ser un Bruckner plenament romàntic en les mans d'un director que coneix els més recòndits secrets de tot el que envolta el simfonisme centreuropeu de final del segle XlX i l'inici del xx. febrós moment creatiu!.~ núm. 41 és el triomf sobreh 11uit a musica I que rep resem¡ la Simfonia núm. 40. En ca· da un dels quatre mo\~ments es va poder observar el doble homenastge de Mozart ab perfecció i l'equilibri fonna!. amb una estructuració clara. La rotunditat i claredat mar· cada per Ja batuta des delcomençament del primer·~ gro·· va crear una sonoriwt ir terpretativa molt acurada.~« destacant-hi més l'exactitud en els vents que en la cordA -amb certs problemes acús· tics que no facilitaven la pit· cisió desitjada en els moment> fugats de l'últim MMoltoalkgro". La segona part va canptar amb la participacióde\'\llt formacions corals represen· tat ives del Vallès Oriental ro Ja interpretació del Glòria Rr 589 de Vivaldi, obra molt \l' neguda, plena de bellesa i ll1 exempta de dificultats. !obretot quan s'interpreta jlèt una massa coral de gairebt dues-centes persones no professionals. S'hi aconsegul!fll grans moments expres~i.us. graduacions dinàmiques 1Jtli· tesa en els contrapunts. Igual· ment mereixen dc ser desta· cades les intervencions de les solistes Anna Feu i Mont~r· rat TorrueUa en les àries•d duo. En definitiva. va s~urJ vetllada entre oficial• ell" tranyable amb una q~ali.tat musical destacablc, frUit dun treball i una expcriènci~ dt deu anys de l'orquestra 1~ seu director titular. Fra~ Guill(m, a qui hem de feltJ· tar pel seu entusiasme. qualitat musical i tarannà engrel" cador. Duato i la difícil renovació d'idees ~I 'S Compañía Nacional de Danza. Direcció: Nacho Duato. Coreografies: Nacho Duato. Música: Kepa Junquera, Oreka TX, Corelli, Scarlatti, Karl Jenki ns. Gran Teatre del Liceu. 19 de febrer de 2002. Lliçons d'un exMessenger Donald H arrison Quartet. Donald Harrison, saxo alt. Fabio Maiano, piano. Mario Rossy, contrabaix. O cie D avis, bateria. La Cova del Drac. 22 de febrer de 2002. Do11nld Hnrriso11 per ALBERT SUÑÉ o totes les primeres figures toquen en clubs. S'estimen més la comoditat dels auditoris i dels teatres. o dels espais amples en general, en comptes d'enfrontar-se amb les distàncies curtes. Però aquest fet no va amb Donald Harrison. un exMessenger que cada vegada que ha passat per Catalunya ha deixat l'empremta de la seva classe indiscutible. Això és el que succeí el 22 del passat mes de febrer a La Cova del Drac. El saxo alt dc Nova Orleans havia dc venir amb el seu trio. Però a l'hora de la veritat només pujà a l'escenati el bateria Ocic Davis. Per tant, va haver de comptar amb dos músics d'aquí. Aquests foren el contrabaix Maria Rossy i el piano Fabio Maiano. Harrison, que havia estat company de grup d'un també exMessenger, el trompeta Terence Blanchard, va tornar a demostrar que l'estada al costat del líder Art Blakey li va servir de molt. Cal no oblidar que aquella fou una gran escola de bufadors. Ho diem perquè el saxo alt continua en estat de gràcia. Posseeix una gran tècnica, un timbre molt bonic, sap frasejar amb sentit i swing, mai enfarfega, i sempre és diferent. Naturalment, fidels a la seva cita i al context dol concert, van aparèixer el bop i el hard-bop. I així es va poder comprovar que temes com A Night in Tunisia retien culte a Parker i Gillespie. Però Donald 1-larrison no es quedà aquí. La seva panòplia és prou ampla i N _per J.C.C. acho Duato ha instal·lat una vegada més al Liceu el segell tan particular de Ja seva personalítat creativa. I ho ha fet amb tres coreografies de característiques dissemblants en el material musical de suport, però no tant -almenys dues- en la concepció. D'aquesta manera pretenc avançar el que em sembla una característica del moment creatiu de Duato. Un cert risc de repetir conceptes i de dificultat de superar una concepció creativa i U?~ idees que Uhan donat rèd1ts de validesa inqüestion~ble, però que potser cammen cap a un cert esgotament. Tot sigui dit amb totes les reserves que calgui i sense deixar de fer barreta~ al se~ inqüestionable geru creat1u. I si cal, no defugint una certa contradicció ja que de fet la primera de Íes coreografies programades, Txafap_arta, construïda sobre múd'arrel ètnica basca ' va eSICa . . una onsutuu· mostra justament del contrari del quo acabo d'esbossar. D'autèntica frescor i potència creatid'originalitat i d'idees. ense dubte, per a mi el millor de tot l'espectacle, mal~t.que en el programa aparewa com a aperitiu. N ;a; Tanmateix, dins de les seves distàncies, tant Arcangefo, bastida sobre música barroca, com White Darkness, amb material bàsic de tall minimalista -per tant, de característiques gairebé oposades-, van confluir en una mena de dejà vu i d'insistència en esquemes coneguts. Coreografies ambdues amb molta ambició conceptual, la construcció es basava en un joc repetitiu de passos a dos, sovint molt ai1lats entre si, amb escàs recurs als conjunts i en un afany de crear pathos dramàtic sense prou continuïtat en el procés evolutiu; pathos més aconseguit en White darkness que en Arcangefo, en aquest cas només per mitjà d'un crescendo final, tot sigui dit, de gran efectisme. La companyia que dlligeix Duato, fonnada per ballarins d'una gran categoria individual, és en si mateixa un conjunt que és, fent un símil musical, de cambra; és de format reduït. I és evident que Duato és un coreògraf dc cambra i que es mou molt millor en el petit format que en el gran. I aquesta devoció corre el risc de llastar o reduir les possibilitats del seu indiscutible geni i de la seva categoria i rigor creatiu. Valors gràcies als quals els seus productes sempre tenen una classe i una transcendència elevats. aplicada com perquè apareguessin temes funky, estàndards, i algun blues o altre. En tots excel·lí, a cavall entre un vigor molt ben controlat i una dolçor no gens embafadora. Per tant. Hanison sabia què fer i com ferho. I no hi ha res millor per a un músic que confiar a bastament en les seves pròpies forces. Perquè els resultats sempre seran engrescadors. A més, un club, a part de presentar els temes, permet la complicitat del públic. I el saxo alt nord-americà també va saber posar-se en aquest cas a l'alçada de les circumstàncies, ja que amb gràcia, demanà la complicitat dels afeccionats perquè cantessin amb ell unes quantes estrofes. Al seu costat hi hagué un pianista que no es quedà enrere. Fabio Maiano fa temps que actua per aqui i cada vegada agrada més. Al Drac va estar molt inspirat, perquè juntament amb una tècnica pulcra, palesà fluïdesa d'idees i harmonies. Aspecte que també és imputable a Maria Rossy, sempre un molt bon puntal, tant a l'hora de marcar el tempo com en els solos. Amb arquet o sense. Per la seva banda, Ocie Davis és un bateria d'aqueUs que podem dir-ne efervescents. Coosn·ueix amb rigor i precisió, encomana una saníssima aleglia a qualsevol tema, modula perfectament, i en els seus curts però esplèndids solos fa servir, gràcies a Déu, el redoblament que produeix el nlOviment del canyell, no pas el dc la força dels braços; un aspecte que cada dia es veu menys en els joves drummers. LJEscola Coral acull uns convidats d'excepció ____ _p_~~-J_Q_?_!?.~_Y.!~~-~--ç~-?.~~-?. _______ Director de l'Orfeó Català EL PASSAT MES DE FEBRER EL COEUR DE JEUNES F ILLES DE LA MAJTRISE DE RADIO FRANCE VISITAVA EL PALAU DE LA MúSICA CATALANA I HO FEIA CONVIDAT PEL CoR DE NOIES DE L'ORFEó CATALÀ- rents d'emissió vocal i, en conseqüència, estètiques sonores diferents, és tan o més interessant que el descobriment del repertori mateix. El 21 de febrer tres dies abans del concert al Palau, e~ dos cors van fer un concert a l'Auditori Enric Granados de Lleida. Allàactuaren per separat i això els donà oca. sió d'escoltar-se mútuament. El Corde Noies de l'Orfeó Català interpretà l'obra A Ceremony of Caro/s de Benj~ Britten acompanyats al piano per Josep Surinyac, pianista titular de la formació. Aquesta obra l'havien interpretada per primera vegada al darrer Concert de Sant Esteve. El Coeur de Jeune; Filles va interpretar un extens progrz. ma que inclo'ía obres de Ralph Vaughan Williams, Ftiedrich Smetana, Olli Kortekangas, Juhani Komulainen, Franz Schubert i Johannes Brahms. es condicions del cor de la MaJt:tisse de Radio France es poden qualificar de professionals. El seu ritme d'assaig és diari i totes les seves components, que tenen entre 14 i 18 anys, estudien cant indilidualment a més de lectura musical i piano. Això és possible perquè, com dèiem abans, els estudis generals només ocu· pen els horaris de matí i poden dedk3r totes les tardes a la seva formació !llllsical. És un cor que pot interpretar amb gran solvència tot tipus de repertori! que té una dedicació especial a la música contemporània. Això l'ha com·~· tit en un instrument molt valorata França, com ho prova el fet que Olivier Messiaen designés com a rcferènciad~ les Petites Liturgies de la Présence D1· vine la versió que en féu la Maitrise. Toni Ramon, actual director de], Maitrise de Radio France, va néixer a Sabadell el 1966 i va formar part, d~ petit, de l'Escolania de Montserrat. Després d'estudiar flauta traves~ra. piano i composició al ConservatonSi:· perior de Música de Barcelona, es va establir a França el 1988 per al pe~~­ cionament. Al capdavant de Ja MaJtn· se, ha enregistrat un disc compacte dedicat als responsoris de Nadal del COO:~ posi tor montserratí Narcís Casa~Oii!i i que té per títol Un Nadal cata/a. Ben segur que experi~ncies com aquest intercanvi contribmran p~· dament al creixement i a la coiLwlidòció de la nostra encara jove Escola (liral. Actualment. però, ja podem co~· ta tar amb satisfacció que el e~~ rl~ Noies de l'Orfeó Català, la fonnac!o · més recent creació al Palau (nome5 tJ? any i mig d'existència), ha rebut _les~ llors crítiques pel q_ue fa a ~us¡caht:l< i a riquesa sonora. Es per atxòquepodem augurar-li una molt ~rillanttJ!· jectòria en el futur immedtat. L / s, aquesta, una de les quatre formacions musicals permanents de Radio France_ Aquest cor de noies fou fundat el 1946 per Henry Ra baud, juntament amb Maurice David, i representa una de les primeres experiències del sistema que integra els ensenyaments generals i els ensenyaments artístics, en aquest cas musicals. El motiu principal de la seva visita fou la interpretació conjunta de les Vespres en Fa major de Michael Haydn -dins el cicle Els Diumenges al Palau- acompanyats per rOrquestra Nacional de Cambra d'Andorra i dirigits per Manel Valdjvieso. Els papers solistes els cantaren cantaires dels dos cors. El concert va ser molt exitós i aquest és un fet remarcable si considerem que el cicle de "Diumenges" incorporava per primera vegada una proposta amb formacions tan joves. A més a més, el repertori no el configurava cap obra de gran repertoli, sinó una composició poc coneguda però bellíssima, en la qual els intèrprets intercalaren intervencions gregorianes que sublimaren un clima de concert ja de per si molt singular i atractiu. Les Vespres de Michael Haydn sonaren a la segona part. En la primera, l'orquestra va interpretar la Simfonia en Si bemoll major de Cari Philipp Emanuel Bach i la Simfonia núm. 33 en Si bemoll major de Wolfgang Amadeus Mozart. Aquest concert fou, però, la cloenda a Barcelona de la primera fase d'un pro- E jecte que s'illiciava l'any 2000 amb una visita de Lluís Vilamajó, director del Cor de Noies de l'Orfeó Català, a la Maitrise de Radio France. Aquesta escolania té com a seu un institut de batxillerat on els estudis musicals hi estan integrats i als quals es dedica tot l'horari dc tarda. El director d'aquesta institució és. des de l'any 1998, Toni Ramon, sabadellenc d'origen i excompany d'estudis de Lluís Vilamajó a l'Escolania de Montserrat. La visita a la Maitrise i el coneixement dels seus mètodes de treball pedagògic foren dos motors importants en la concreció del nostre projecte d'Escola Coral. Establir contactes amb institucions amb gran experiència en l'educació de veus joves com és la Maitrise de Radio France és molt orientatiu per a nosaltres. Ens pennet conèixer nous mètodes de treball i valorar-ne la possible aplicació en les nostres pròpies circumstàncies, que mai no són les mateixes, a causa, sobretot, de la diferència dels horaris escolars i del fet que això condiciona la disponibilitat dels cantaires. La segona fase d'aquest projecte consistirà en l'anada, la propera tardor, a París del Cor de Noies de l'Orfeó Català, on interpretaran el mateix programa. Aquesta trobada dels dos cors de noies, el francès i el català, ha estat una experiència molt enriquidora per a les cantaires de totes dues f01macions. El fet de poder descobrir i contrastar maneres diferents de treballar, tipus dife- PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA DJU.UNS, 22 D'ABRIL DIL2002 7:0& MATINAL MilsiC3 per començar el dia presentada Joan Vwes. Recull d'obres breus. bUIIietinS ïnformat1us 1agendes :OU :r:UTLLfiÍ OE NOTÍCIES 9:06 MATINAL a. GRAN REPERTORI se. SM•MARTINl: Sonata per a flauta i b.c .. op.13 n.1. C1audl0 Rufa, flauta Ensemble J.M. AnOhrtl- (7m). STRAUSS, o.: "lch bln elne trau, dte weiss sie will" (S6c una dona que sap el que vol) Felicüy Lotl, soprano. Gra ham Johnson, plano. (2m). ARRIET/\: "Pensar en el", escena I ària de l'òpera en tres aCies Marina. Maria Bayo. Encarna San tana. Orqueslra Slmfònlca de Tenerife.Oir.: Victor Pablo PéreL (9m). POULENC: •capricclo". per a dos pianos (de "Le bai masqué") Gabriel Tacchlno i Jacques Févrler, pianos. (Sm). BACH: 'lch habe genug" (No em falta ~).Cantata BWV 82a. tan Bostrldge, tenor. L'Europa smnte.Dir. Fabio Biondl. (23m). 10:00 AGEHDA MUSICAL 1~ CAPSA DE MÚSICA HANDEL In the Lord put I my trust, a,'\lllemde Chandos n.2. tan Partridge, tenor. Cor i Orquestra The SiL"een.lltr~ Hany Christophers. (22m). l.!ll!WJD: Saudades do Brasil. 4 danses. Orquestra Nacional de França. Dir.: leooard 8emstein (7m). TXAIKOVSKI: Suite per a orquestra n. 3, op. 55. Orquestra Simfònica de I'UASS.Dir.: Y. svetiAnov. (42m). DELAI.ANDE: Deuxlème Fantalsie (Cinquena Suite, Simfonies pels sopars del Reij. Orquestrn de Cambra Jean·Françols PaiDard.Dir.: J.F. Palllard. (1Om). DONIZffil: Arles de la Favorita, 11 Duca d'Alba I Polluto. Omitri Hvorostovsky. barlton. Pllilharmonla Orchestra.Dir.: ton Marln. (19m). BEETHOVEN: Concert per a piano I OIQU!S!Ia n. 2. op. 19. Alfred Brendel. plano. Orquestra Alllarmòllica de Viena. Oir Simon Ratlle. ¡er! 'tiROl: ·ee jour hereux est plein d'illegressei", cor de l'acte lll de "Don ~èn- tan .ent rer, .els itoac- JCa· rde romin ~ ma- ~la- ~~~~ gtll· lugOlli r. ,den ¡.El Íl()- t e& lili- ¡pia- llel!l OCU· licar ¡mu- amb ~ú~ver· f~ a ~Vlet !llde rD~ le~ . dt m:. ¡era. r f(· a~m edt- eonr Ol'aS com ~fun- I!ida- aCo- ~ons· ~r de L& 10 !suo mialita• e~ tr3' 130m). Callo". Cor i Orquestra del Te.Jtre Alia Scala.Dir.: ClaíJíhO Abbado. (Sm). BERG: 3 peces per a orquestra. op. 6. OrQUeStra Fíltlarrnòmca de Ber1rn.Dir.: Jarnes Levine. (22m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentaci6 de les últimes novetats lf~Stl~Q!Mlques aparegudes al mercat, a càmc de Monlse Agullera 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartets de corda de F.J. Haydn. 011W1 de corda op. 50 n. 5 (Hob.II1:4B). Ouartet Aeollan. (19m). ~uartet de corda op. 50 n. 6 (Hob.lll:49) la granota·. Ouartet Aeollan. J24m). 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 AFONS lA NOVA MÚSIC". L'espai temàtic de ~::::a Música presentat per Eulàlia MESSIAEN: Tema i variacions per a violi I P1311o. ~ Kremer. Martlla Argerlch. (Sm). lEZ; le marteau sans maitre. Elisabeth laurence, mezzo. Components de rensemble interContemporain.Oir.: Pierre Boulez. (37m). 16:00 A FONS LES VERSIONS DE REFERÈNCIA. !:espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia BeOito. SCHUMANN: Trio amb piano op.63. Artur Rublnstein, plano. Henryk Szeryng, violi. Plerre Fournier, violoncel. (31m). CHOPIN: 5 Nocturns (Op. 9, n. 1.2,3 i Op. 15 n. 1 i 2) Artur Rubinstein, piano. (25m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nosttes oients. Presentacu5 a càrrec d_e d'Olga Cardús. 19:00 MUSICA ANTIGA MAAENZIO/WEAAECOAE: "11 combattlmento pillco d'Apolo". intermedi 111 de "La Pellegrina• Katelljne van Laelt!em. Pascal Bertin. Huelgas Ensemble.Dir.: Paul van Neve!. (13m). CACCINIIMALVEZZIIBAADI: "la regioni de'Demoni". intermedi IV de "la Pellegrtna" Katetrjne van laethem. Pascal Bertin. Huelgas Ensemble.orr.: Paul van Nevel. (14m}. MALVEZZVCAVAUEAI: "la dicesa d'Apollo e Bacco col Ritmo e !"Armonia", Intermedi VI de 'la Pellegnna" Katelijne van laethem. Pascal Berlin. Huelgas Ensemble.Dlr.: Paul van Nevel. (23m). 20:00 BunLETÍ DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAl 20:1O ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. SCHUBERT: Impromptu, op.90 n.4, D.899 Sviatoslav Aichter, piano. Enregistrament tel a Praga, el 24 de setembre de 1972. (Sm). ROSSINI: ·~ un bel nodo che due con-. duet de l'òpera "11 slgnor Bruschino ossia 11 figllo per azzardo". Eva Mel, soprano. Bruna Praticò, barfton. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Munic.Dir.: Marcello Viottl. (7m). SIBELIUS: Primer moviment de la suite Ka rella, op. 11 . Orquestra Simfònica de la ràdio de Helslnkl.Dir.: Okku Kamu. (4m). GEASHWIN: Obertura Cubana. Orquestra Simfònica de Londres.Dir.: André Previn. (11 m). SAINT·SAENS: "Elegia", op.143. Ollvler Chartier, violi. Jean Hubeau. plano. (Sm}. SIGMAN/LAI: "Theme from Jove story". The Cedar Walton/Hank Mobley Quintet. (6m). BACH: "Adagloslssimo·. BWV992 (transcripció d'Enno Voorhorst) Enno Voorhorst, guitarra. (3m}. PORTER. COLE: "You do something to me·. Lena Home, veu i orquestra (2m). BRAHMS: Primer moviment del quintet de corda n. 2, op. 111. Quartet Hagen. Gérard Caussé, viola (13m). HANDEL: Obertura I t.a réjouissance de la Música per ats Reials Focs Artificials. The Engllsh Concert. Dir.: Trevor Pinnock. (9m). COPLAND: "Billy el nen" (selecció}. Orquestra de Cambra Saint Paui.Oir.: Hugh Wolff. (11m}. FERRER, RAl: ·or. Morlarty, suposo?". David Xlrgu Quartet. (6m). MOZART: · Andante", del Concert per a plano I orquestra n. 12, KV 41 4. Evgeny Klssln. Virtuosi de Moscou.Dir.: Vladlmir Spivakov. (Bm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA TEMPORADA DE L'OBC. Presentació: Alfred Celaya. RAVEL: Concert per a piano i orquestra en Sol M. XOSTAKOVITX: Simfonia n. 8, op. 65. François·René Ouchable. piano. Orquestra Simfònica d'Euskadi.Dir.: Golbert Varga. Enreoistrament fet per Catalunya M~ica el dia 19 d'abril del2002 a !"Auditori de San:elona. TEMPORADA 2001/2. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya PROGRAMACIÓ DE Nl1' Repetlci~ dels últims programes 0:30 MUSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat. 1:30 CICLE DE LIED Emès divendres passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres. de 20:1Q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: RepetH:Ió dels programes de Dilluns. D1marts, Dimecres. Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 23 D'ABRIL DEL 2002 7:08 MATINAL MúsiCa per començar el dia presentada per Joan Vtves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius I agendes musicals. 9:00 BUnLETÍ DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI SCHUBERT: "Morgengruss• (Petó al mati), Hed del cicle "La Bella Molinera". Andreas Schmldt. baríton. Audoll Jansen, plano. (4rn). PIAZZOLLA: Nlght Club 1960 Patrick Gallols, flauta. Goran SOischer, gUitarra. (Sm). RAKHMANINOV: "En el silenci d'una nit secreta", op. 4, n. 3. Aenée Fleming. soprano. Jean-Yves Thíbaudel piano. (3m). BEETHOVEN Fantasia per a plano. cor I orquestra, en do m. op. 80. Maurizio Pollini, piano. Cor de ta ciutat de Viena de l'Associació de Concerts. Orquestra Filharmònica de Viena Oir.: Claudio Abbado. (18m). MANÉN.: El cavaller enamorat Cobla Principal de ta B1sbal. (3m). SCARLATIVCAMP1MOSCA: Sonata en sol rn. Manel Camp i Ludovica Mosca. piano. (4m). BIZET: "t:amour est un o1seau rebelle", ària de l'acte ter de !"Opera Carmen. Agnes Balisa. Orqueslfa Fílharmònr..a de Berlin.Dir. Herbert von Karajan. (4m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BEANSTEIN· Obertura de 'Candida". Orquestra FilharmOnlca de Nova Vori<. 01r.. Leonard Bernsteln. (4m). MOZART: Serenala KV 320. "Corn de Postill6". Orquestra Filharmònica de Vlena.Dir.: James Levine. (45m). GOUNOD: "L:amour, l'amourl... Ah, lève· tol. soteill", ària de l'Opera "Romeu i Julieta". Aamón Vargas. tenor. Orquestra de la Ràdio de Munlc.D1r.. Marccllo VioH1. (4m). SCHUMANN: Escenes del bosc, op. 82. Wilhelm Kemptf, piano. (23m). PAGANINI: Concert per a violf i orquestra n. 6, op. pòst. Salvatore Accardo. Orquestra FílharmOniea de londres.D1r.: Charles Dutoit. (40m). SCHÜTZ: Dues peces corals. SWV 324 i SWV 287 (Petits Concerts Espirituals I i ll). la Chapelle Royale.Oir.: Philippe Herreweghe. (Sm). STENHAMMAR: Chitra, suite de la música d'escena, op. 43. Orquestra Simfònica de Gòteborg.Oir.: Neeme JW. (22m). OLTRA Suite primària per a cobla, dos clannets l percussió. Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona. (12m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguílera. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quarte1s de corda de F.J. Haydn. Quartet de corda. op. 54 n. 1 (Hob.lll:58). Quartet Tatrai. (21m). Quartet de corda op. 54 n. 2 (Hob.lll:57). Quartet Aeolian. ~21m). 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS ElS COMPOSITORS CATALANS. !:espai temM!c de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. JOSEP M GUIX 16:00 A FOliS !:ÒPERA. !:OPERETA I LA SARSUELA. !:espai temàtic de Catalunya Músita presentat per Eulàlia Benlto. MARTINEZ VALLS: Cançó d'amor i de guerra. Montserrat Caballé. Carme Decamp. Josep M. Carreras. Vicens Sardinero. Dalmau Gonzalez. Orfeó Gracienc. Orquestra Simfònica de Barcelona.Oir.: Antoni Ros Marbà. (55m). 17:00 lA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les pellcions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA DE CAMBRA RAVEL: Sonata pOstilma per a violi 1 piano. Josef Suk. Josef H~la. (1 4m). FAUAÉ: Quartet de corda op. 121. Quartet Via Nova. (26m). SAINT·SAENS: Sonata per a clarinet i plano, op. 167. Michele Carulll. Pietro Spada, piano. (16m). 20:00 BunLETI DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Atlred Celaya. SCHUBERT: "Heldenròslein" (Rosa salvatge),líed D. 257. Renée Fleming, soprano. Christoph Eschenbach. piano. (2m). RASPALL. ELISABET: "Els teus ulls són transparents• Elisabet Raspall, piano. Chrís Higgins, con1rabaix. (3m}. SERRA: Impressions camperoles. OBC.Dir.: lawrence Foster. (15m). GRAUN, C.H.: ·cortese il clelo non può donara•, ària de "Cieopatra e Cesare". Jochen Kowalskl, contratenor. Orquestra de Cambra de Berlin.Dir.: Max Pommer. (Sm). CHOPIN: fantasia op. 49. Maria Joao Pires, piano. (15m). POPULAR: "Bajo el clelo de Sevilla", del Pano moruna. Teresa Berganza, mezzosoprano. Gerardo Nuftez, guitarra. Orquestra Simfònica de londres.Dir.. José Maria Cano. Joan Albert Amargós. (Sm). LAMOTE DE GRIGNON, A.: Primer moviment del Divertiment per a orquestra de jazz. ;2 E>' = ·== ... 5I ~' ~· ~ ¡;::;· i» 13 e; !![ ~ ...g 1 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ...= ;;;¡ - .:; 9 ~' ;:¡ 210 -- -e ""' :s. 5:::1. a ~ s· ..... 2 Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya.Dir; Edmon Colomer. Enregistrament fet per Catalunya Músíca et dia 8 de maig de 1998 al Palau de la Música catalana dins del marc de ta Temporada de i'OBC 97198. (5m). STRAUSS: "El cavaller de la rosa· primera su1te de valsos. Orquestra Fllharrnòmca Txeca.Oir.• V1ad1mlr Ashkenazy. (13m). RAINGERIROBIN: "Easy llvlng·. Stan Getz, saxo tenor. Jlm McNeely, plano. Marc Johnson. baix. Billy Hart, bateria. (8m). HUMET: "Encanteris". SOvla Vidal, plano. (4m). GOUNOD:·Je veux vlvre da ns Ie rêve", ària do l'òpera Romeu I JuHeta. Montserrat Caballé. Nova Orquestra Filharmònica dl! Londres.Dir.: Reynald Giovaninettl. (4m). BARRY: Eternal Echoes. Orquestra de cambra Angtesa.Oir.: John Barry. (Sm). GERSHWIN: "The man llave" Diana Merrill, veu. (Sm). MOMPOU: Damunt de tu només les flors. Monlserrat Caballé, soprano. Rosa Sabater, plano. (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per AHred Cetaya Obres de VILA, MENDELSSOHN, SANS, RUTTER, HAYDN. ROSSINI.FAURÉ, HOLST, entre d'altres . Jordi Bolxaderas, narrador. Guillem Marti, plano. Antics Cantaires de ta Coral i Coral Sant Jordi.Oir.: Xavier Sans. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 22 d'abnl de 1998 al Palau de la Música Catalana. 50è aniversari de la Coral Sant Jordi. (70m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 A LA MANERA DE.... Un convidat ens proposa I comenta la música que 11 agrada. Guió i presentació de Joan VIves. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'em1ssló: Repetició del D1lluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00) 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetlcló dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres. DiJous, Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos ta setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. DIJous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMECRU, 24 D'ABRIL DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins lnlormatius I agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI MARKKULNTUUU: ·en tuntenut sua silloln" (Aleshores no et coneixia), tango. Mattl Salmlnen, baix. Orquestra Simfònica de Jyv3skyt3.0ir.: Rlku Nleml. (3m). FALLA "Noches en los jardlnes de Espa!\a", impressions slmlònlques per a plano I orquestra. Leonora Milà, piano. Staatsorchester Braunschweig.Oir.: Jonas Alber. (25m). TXAIKOVSKI: Meditació" op.42 n.1 (de Record d'un lloc estimat). DmítJy Sitkovetsky, violí. Academy ol St. Martin In the Reids D1r.: Neville Marriner. (11m). BOITO: "l'altra notte in fondo al mare·, de l'òpera Mefistofele. Renata Tebaldi. Maria del Monaco. Orquestra de l'Acadèmia de Santa Cecília de Roma.Dir.: TuUio Serafin. (8m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BACH: Concert de Brandenburg n. 5, BWV 1050. 11 Giardino Arrnonico.Oir.: Giovanni Antonlnl. (21m). ROSSINI: "La calunnia e un ventlcello", ària de l'acte primer de l'òpera "El barber de Sevilla". Samuel Ramey, baix. Orquestra del Teatre de I'Scala.Dir.: Rlccardo Chailly. (4m). DVORAK: Missa per a solistes, cor mixt i orquestra, op. 86. Solistes vocals. Cor Filharmònic Txec. Orquestra Slmlònlca de Praga. Dir.: Vaclav Sme!Acek. (39m). BALAKIREV: lsiamey. Orquestra Simfònica de l'Acadèmia de l'URSS.Dir.: E. Svetlanov. (8m). SCHUBERT: Quartet de corda n.10, 0.87. Quartet Alban Berg (22m). MARTINU: La papallona que plcava de peus, ballet en un acte sobre una narració de Kipling. Veus femenines del Cor Mixt Kúhn. Orquestra Simfònica de Praga.Oir.: Jirí Belohlavek. (42m). GLAZUNOV: Cançó del Menestral per a violoncel i orquestra op. 71 Raphael Wallfisch, violoncel. Orquestra Filharmònica de Londres.Dir.: Bryden Thomson. (4m). LISZT: Reminiscències de Oon Joan, S. 418. Jorge Bolet, plano. (19m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartets de corda de F.J. Haydn. Quartet de corda op. 54 n. 3 (Hob.lll:59). Quartet Aeollan. (23m). Quartet de corda, op. 55 n. 1 (Hob.lll:60). Quartet Tatral. (17m). 15:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 15:04 AGEN.DA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA, ARA. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. ELLINGTON: Almighty god. Núria Ria~ soprano. Coral Sant Jordi. Locomotora Negra. (1m). BARBER: Adagio per a corda. Barcelona SinfonlettaDir.: Francesc Llongueres. Enregistrament en directe fet a l'Auditori Winterthur de Barcelona, el21 de desembre de 1998. (Sm). CERCÓS: "Escenes d'un Circ" (1980) Emili Blasco, plano. (20m). BARRIOS: "La catedral". Gustava Them, guitarra. (7m). 16:00 A FONS LA MÚSICA RELIGIOSA. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. CHERUBINI: Requlem en do menor. Ambroslan Singers. Orquestra Phllharrnonia.Oir.: Rlccardo Muti. (49m). CAPlET: Ple Jésu. Hanna Schaer, mezzosoprano. JeanCharles Fregosi, orgue. (8m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA CORAL Presentat per Maró Jané. ELGAR: Primera escena de •La bandera de Sant Jordi", op. 33. Cor Simfònic de Londres. Orquestra Simfònica del Nord d'Anglaterra.Oir.: Richard Hickox. (1tm). KODALY: Psalmus Hungancus. J. Simàndy, tenor. Cor de Budapest Cor de nois de la Ràdlotelevtsló Hongaresa. Orquestra de l'Estat Hongarès.Oir.: Antal Dorali (23m). SCHUBERT: "Gesang der Gelster über den Wassern" (Cançó dels esperits sobre l'aigua), D. 714. Cor de cambra Accentus.Sollstes de I'Ensemble Baroque de Llmoges.Dir.. Laurence Equllbey. (12m). POULENC: Quatre pellles pregàries de Sant Francesc d' Assls. Cor del Trlnlty College de Cambridge.Dir.: Richard Marlow. (7m) 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:15 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE DES DEL GRAN TEATRE DEL LICEU Temporada 2001 -2002 OONIZETTI: "La Favorita", òpera en quatre actes. Oolora Zajlck. Mariola Cantera. Josep Bros. Manuel Lanza. Stetano Palatchí. Cor i Orquestra del Gran Teatre del liceu de Barcelona.Dir Richard Bonynge. 23:45 NOCTURN Musica per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallolré. Repetició del programa emès dissabte passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Olmecras, Dijous, Divendres, de 20:1q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DUOUS, 25 D'ABRIL DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIVeS. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI ROSSINI: "Fragolette fortunata", ària de l'òpera "Adina owero 11 califlo di Bagdad" Eva Mel. soprano. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Munlc.Dir. : Marcello Viottl. (Sm). TOLDRÀ: Quartet en do m ''Per l'art" (arranjament de Gerard Claret). Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra.Dir.: Gerard Claret. (21m). MOZART: Simfonia n. 11, KV 84. Concentus muslcus de Viena.Dir.: Nlkolaus Hernoncourt. (11 m). WAGNER: Lohengrln, preludi de l'acte primer. Orquestra f ilharmònica de Viena.Oir.: Georo Solti. (1Om). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BACH. J.Ch. Simfonia op. 3 n. 5. Academy ot St. Martin-in·the·Fietds.l); Nevme Marriner. (8m). BRAHMS: Concert per a violi i or~ op.77. Anne-Sophle Mutter. violi. Orquestia Fltharmòníca de Nova York.D1c Kbn Masur. (41m). GRANADOS: Allegro de concerL Alícia de Larrocha, piano. (8m). DIVERSOS ALrTORS: Música per a trompeta del Barroc Italià. J. Wallace. Phílharmonia Orcheslr.i.Oir Simon Wrlght. (22m). SCRIABIN: Simfonia n. 1, op. 26. Brigltte Balieys. Sergei Larln. Cor de¡¡ Ràdio de Berlfn. Orquestra Simfònica Alemanya de BerHn.Dir.: Viadlmlr Ashkenazy. (47m). RAVEL: Une barque sur l'océan. Orquestra Simfònica de Montréai.O~.: Charles Outoll (8m). TURINA: Trio amb plano n. 1, op. 35 Trio Beaux Arts. (22m). ZELENKA: Salve Regina. per a cor i orquestra; Z 141. Cor Filharmònic Txec. Orquestra de cambra de Praga.Oir.: Lubomir Mati. (4m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat 1 càrrec de Montse Agunera. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartets de corda de F.J. Hayd11. Quartet de corda. op. 55 n. 2 (HobJIIi1) "La Navalla". Quartet Aeolian. (26m). Quartet de corda op. 55 n. 3 (Hobl'"-~ Quartet Aeotian. ¡22m). 15:00 BUTLLET DE NOTiCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. L'espai!Bmltd Catalunya Música presentat per EuWII Benlto. Renée Fleming SCHUBERT: "Heldenrlislein" (Rosa salvatge), iied O. 257. Renée Fleming, soprano. Christoph Eschenbach, piano. (2m). BELLINI: "Gasta diva", de l'òpera "Norma". Renée Aemlng, soprano. London Volce! Orquestra AlharmOnlca de Lofldres.D1r Charles Mackerras. (8m). MOZART: Ària de concert KV 383 'liahflj meinen Oanl<' (Rebeu el meu agraimlltJ. Renée Fleming, soprano. Orquestra d! !l. Luke's.Dir.: Charles Mackerras. {3m}. OONIZffil: "Era, ahl lasso", duet de l'òpera en dos actes Rosmonda d"lnghiHerra. Alastair Míles. Renée Aeming.lhe Philarrnonia Orchestraorr.: David p¡,'l'f (5m). BIZET: ·c·est des contrebandiers te rtiJ • ordlnalre... Je dis que rien ne m'epouvante", ària de l'òpera ·easme:; Renée Fleming, soprano. Orquestn FliharrnOnica de Londres.Dir.: CllalteS Mackerras. (6m). FAURE: "Clar de Lluna", op. 46.1l21 "Després d'un somni", op. 7. n. I. Renée Fleming, soprano. Jean-vves Thlbaudet, piano. (6m). PREVIN: "As lmperceptlbly as grief. primera de les Tres cançons de Dickinson. Renée Fleming, soprano. RenéeS~lilrt flauta. André Prevln, plano. (3m). . ELLINGTON: "In a sentimental mood 1 "Prelude to a kiss". Renée Flem1ng, soprano. Daniel Barenboim, plano. (Sm). LEONCAVALLO: "Oual fiamma!.. Strtdono lassü", ària de l'òpera "Pagllaccí". Renée Fleming. soprano. Orquestri Fliharmònlca de Londres.Dir: CharleS Macl<erras. (Sm). 6 - PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA . . t&:OO AFONS B.S GRAMS DIRECTORS. L'espai teml!hc de Catalunya Música presentat per Eulàlia BeniiO. AHORE PREVIN SARTOK: concert per a vlolf I orquestra n. ~82112. ltlNk Pe~man. Orquestra Simfònica de Londres Oir.: .André Previn. (38m). oFFENBACH: Obertura, masurca, vals lent. cancan. i barcarola, del ballet "Galté parislenne• (l'alegria parisenca). O!QueStra Simfònica de Pittsburg.Oir.: Andni Previn (12m). 17:00 LA TARDA DE l'OIENT programació realitzada a partir de les petidons dels nostres oients. Presentació acàrrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA programa de divulgació musical. GUió I reaUtzacló: Pere Burés I Àlex Robles. 20;00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. RAVI:l: "Ferla", quart moviment de la Rapsòdia espanyola. O!Questra Simfònica de Boston.Dlr.: Setjl OZawa. (6m). HMIDEL: Escena VI, de l'acte Ier de "Rlnaado", òpera en tres actes, HWV 7. Ubret de Giacomo Rossi. Ceciloa 8artoll, mezzosoprano. David llatii!IS. contratenor. The Academy ol Andent MuSic. Oir.: ChriSiopher Hogwood. (11m). BOIIffTA: Manha de carnaval. Paco de luCia. Al Di Meola, John Mc Uughfin. guitarres. (6m). ESPIRITUAL NEGRE: Let lt Shlnel (Arr. Kan Ala·Pollanen). CorTapiola.Dir.: Karl Ala·Pollanen. (4m). AOAM: Introducció, dansa dels cistells i dansa dels camperols, del ballet "Giselle". Orquestra del Teatre Bolxol Oir.: Andrel Txistlakov. (10m). GLAZUNOV: Elegia, op. 105. Quartet Xostlkovitx. (8m). GARRETA: Pastoral. Orquewa Slmlòrilca de Barcelona I tiaclonal de Cetalunya.Oir.: Lawrence Foster. (11m). BEETHOVEN: Segon moviment de la simfonia n. 5, op. 67. Orquestra Simlbnlca de Xlcago.Dlr: Getlro Solli. (12m). SATIE; "Le Fils des étolles• (El fill de les estreles): Preludi de l'acte pirmer • La VIICatió. Pasr.al ROQé. piano. (Sm). GRWtiHEYMAN. 'Body and soul". fredde Hubbard. lrompela amb el seu S"-ptet.(Sm). me.wm Concert per avioli "Les &r~·. en La M. kademia de MúsiCa Anliga de Berlin . (13rn) ENYA; "Shepherd moons· 'Howcan I keep lrom s1nÓmo?", (Sm). ~·Larghetto", del concert per a pgnos i orquestra en re m ~ls·René Duchable. Jean·Phlllppe de lard, pianos. Orquestra Al harmònica Rotenlam.Dir.: James Confon. (6m). TOLORA ·cançó de bressol". ::lbarra, soprano. Rubén Fernandez ' o.(4m). Z2:00 AGENDA MUSICAL ~0°4 ELS CONCERTS DE CATALUNYA SICA ~resentat per Alfred Celaya. -~=~Simfonia n. 1, op. 25 • MCMILLAN: Vent, vent ~Uel. SCHUBERT: Simfonia n 9 D · • l.iGran• ~=~noie, percussió. Orquestra Ca~¡¡¡¡ _ de Barcelona i Nacional de ny.¡ Dir. Evelino Pido. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 10 de gener de 1997 al Palau de la Música Catalana de Barcelona. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nif Repetició dels últims programes 0:30 l'AUDIOVISUAL Emès diumenge passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Or'dre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:1 Oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DMNDUS, 26 D'ABRIL DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes mus1cals. 9:00 BUTLLETi DE NOTfCIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI CANÇONER DEL DUC DE CALàBRIA Villancets amatoris (Morir d'amor). Capella de Mmlstrers. (11m). DVORAK/KREISLER: "Songs my mother taught me" (Cançons que em va ensenyar la mare), op. 55, n. 4, per a violi i piano. Otan Zhou, violi. Edmund Battersby, plano. (3m). SCHMELZER: Sonata "Ad Tabulam" en Sol M. Quartet de llautes de bec de Flandes. Conjunt Musica Antiqua de Colònta.Dir.; Relnhard Goebel. (6m). CHUECA: Preludi de la sarsuela "La alegria de la huerta". Orquestra de Cambra Anglesa.Dir.: Enrlque Gan:fa Asensio. (Sm). FIELD: "larghetto", del Concert per a piano n. 6, en Do M. Benjamln Frith, plano. Northem Sinfonla.Dlr.: David Haslam. (6m). lUllY: •sous ses Iols I'Amour veu! qu'on joulsse", passacaglia de l'escena 9 i última de l'acte filer de l'Opera en tres actes i un pròleg "Acis I Galatea". Mlreille Delunsch. Monique Simon. Cor i Orquestra les Musiciens du louvre.Oir.: Marc Minkovski. (14m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA RAMEAU: Abaris o les Boréades, sune 1 danses. capella Savaria.Dir.: Mary Térey·Smílh (22m). RAKHMANINOV: les Campanes, op. 35. Sergel Larln, tenor. Natalia Mikhailova. soprano. Yuri Mazurok, barfton. Cors del Teatre Bolxoi. Orquestra Simfònica de Moscou.Oir.: Dmltri Kitaenko. (38m). TELEMANN: Trio per a llaula de bec, violí I continu en Do M. Mlchala Petri, flauta de bec. Pinchas Zukerman, vlolf, Layton James, clavecll Petèr Howard, violoncel. (Sm). RODRIGO: Fantasia para un gent!lhombre. Pepe Romero, guitarra. Academy ol Sl Martin·in·lhe·Aelds.Dir.: Neville Marrlner. (21m). IVES: Simfonia n. 2. Orquestra Filharmònica de los Angeles.Dir.: Zubin Mehta. (37m). BORGUNYO: Núria, sardana. Cobla Montgnns. (Sm). KROMMER: Concert per a dos clarinets i orquestra n. 2. op. 91 Sabine Meyer. Wolfgang Meyer. Orquestra de Cambra de Wúrt1emberg· Heilbronn Oir.: J6rg Faerber. (22m). SCHEIN: Bancllet1o Musicale, n. 2, Su~e a5. Hesperion XX. Oir Jordi Savall. (8m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les úllimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartets de corda de F.J. Haydn. Quartet de corda op. 64 n. 1 (Hob.lll:65). Quartet Festelics. (25m). Quartet de corda op. 64 n. 2 (Hob.lll:68). Quartet Aeolian.,20m). 15:00 BUTLLET DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA SOLA. l'espai temàtic de Catalunya Músloa presentat per Eulàlia Benito. Et pianolorte SCHOBERT: Quartet per a planoforte, dos violins I violoncel, Op. VIl n. 2. luclano Sgrlzzi, pianoforte. Chiara Banchini i Véronique Méjean, violins. Phifipp Bosbach, violoncel. (13m). MOZART: Variacions ·Ah, vous dlral·je. Maman·, tw 265. Paul Badura·Skoda, pianolorte. (12m). SALIERI: Concert per a pianoforte en Oo M Andreas Staier. pianolorte. Concerto Kòln. (22m). 16:00 A FONS ELS INTERPRETS CATALANS. L'espa1 temàtic de Catalunya Música presentat Eulàlia Benito. gel Soler FAURE: canlique de Jean Racine. Àngel Soler, plano. Orfeó Calalà.Dir.: Jordi Casas. (Sm). BENEJAM: Sonata per a violoncel! plano en la M. David 8. Runnion, violoncel. Àngel Soler, plano. (26m). HOMS; Ocells perduts. Isabel Aragón, soprano. Àngel Soler, plano. (17m). BONET: Sonatina. Paul Cortese, viola. Àngel Soler, plano. (9m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga cardús. 19:00 CICLE DE LIED DVORAK: Vuit cançons d'amor, op. 83. Edita Gruberova, soprano. Erik Werba. plano. (14m). STRAUSS. R. Noies flors, lieder op. 22. Edita Gruberova, soprano. Erik Werba, ptano. (10m). BAAHMS: "Els mars·. duet op.20 n.3. Edita Gruberova, soprano. Vesselina Kasarova, mezzosoprano. Friedrich Haider, plano.Dir.: OndreJ Lenard. (3m). STRAUSS,R.. Brentano·L.ieder, op. 68. Edita Gruberova, soprano. Orquestra Simfònica de londres.Dir. Mlchael TIIson Thomas. (25m). 20:00 BUTLLETi DE NOTiCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. CHURCHILUMOREY: "Someday my prince will came" (Algun dia vindrà el meu prlncep), standard jazz. Bill Evans, plano. Marc Johnson, contrabaix. Joe laBarbera, bateria. (6m). BERLIOZ: Segon moviment de la Simfonia Fantàstica, op 14, "Un bai" (Un ball). Orquestra Filharmònica de Berlin.Dlr.: Herbert von Karajan. (Gm). MOZART: Segon moviment del Concert per a plano i orquestra n. 21 en do M, tw 467. t' Damel Barenboim, piano. Orquestra de Cambra Anglesa.01r.: Daniel Barenboun. (8_!11). HANDEL: Primer moviment de la suite n. 3, HWV 350. "Musica aquàtica". Tlle Enghsh Concert. Oir.: Trevor Pínnoclt (2m). TOSTI: "Lamento d'amora· (Lament d'amor). Joan Pons, baríton Kamal Khan, piano. (4m) BEETHOVEN: Set variacions sobre "God save the King·. WoO 78. Rudolf Buchbtnder. piano. (9m). HARRELL, TOM: "las Almas" Tom Harrell, cornell. Greg Tardy, clarinel Romero lubambo, guitarrll. David Anck, baix. Duduka Da Fonseca, bateria. Valtlnho Anastaalo, congues I percussió. (6m). BACH: Primer moviment del concert italià, BVN 971. (Arranjament de Leandro Brllga). Camerata Brasii.Dir.: Henrique Cazes. (5m). STRAUSS, J (fill): El tren del plaer, polka ràpida op. 281 Orquestra AlharmOnica de Viena. Oir.: lorin GLAZUNOV: Vals del ballet "Els ardits de l'amor", op. 61. Orquestra Simfònica de l'Antiga Unló Sov1ètica.Dir.: Evgeny Svetlanov. (Gm). BRUCH; Tercer moviment del concert per a clannel. viola i orquestra, op. 88. Gérard caussé. viola. Paul Meyer, clarinet. Orquestra de l'Opera de lió.Dir~ Kent Nagano. (6m). SERRA, JOSEP: La góndola. americana. Ellntrépldo. pas doble. Cobla Sant Jordi.Dir.: Jordi León. (Gm). VAUGHAN WILLIAMS: Obertura de la Suite Aristofànica "les vespes•. Orquestra Filharmònica de londres.Oir.: Adrian Boult. (1Om). ElUNGTON I STRAYHORN: Maybe. lena Horne, veu. Bobby Watson, saxòfon. Orquestra Simfònica de la ciutat de Blrmlngham.Oir.: Simon Rattle. (3m). BACH: Kyrle etelson, fragment inicial de la missa en si m, BWV 232. Cor de cambra Erlc Erlcson. Drottnlngholm Baroque Ensemble.Oir.: Erlc Erlcson. (tOm). "l'amour s'est enful • le vieux Tzlgane". Balalaikes dels g1tanos russos. (7m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. MENGUAL: "La reserva·. "La primera impreslón". "Desde lugo·. ·calidoscopi", "Tríptic", 'M:A:R", "Auschvitch", "A las cinco y media. ruera". Orquestra MosaiC Trio. Mosaic NonelDir.; Jav1er Felerstein. Enregistrament fet per Catalunya Musica el dfa 29 de setembre del 2001 a l'AUditOri de Barcelona. AUDITORI XXI: CICLE JAZZ 'TElE MONTOLIU". (80m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA CORAL Emès dimecres de la setmana passada. 1:30 MÚSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Dimarts a tes 19:00h). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, 01mecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). ...., ~ ...e ... .5! ~;::;· 210 ;;g ~ e !E. et ~ E 3 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Mred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres. DIJous. Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Di¡ous. Divendres. de 10.03 a 13.00). iiOl E: -§ a ~- ;r 210 -.. = ::l. ::; e e! ¡¡;¡· ¡¡ ¡¡:o 5 4 DISSA8TI, 27 D'ABRIL DEL 2002 8:00 MATINAL MGslca per començar el dia presentada per Pilar Subfrà. Recull d'obres breus. Inclou buUleti de notiCies I agen(!a musical. 10:00 CONCERT BARROC CEREROLS: Missa pro defunctls. la Capella Relai.Dir.: Jordi Savall. (46m). BARTER: "Respirad, flores, fraganclas". Dlatessaron. (7m). 11:00 MÚSICA PER A COBLA SERRA: A Montserrat. sardana per a dues cobles. Cobla de Cambra de Ca!alunya.Dir.: Jesús Ventura. (Sm). MARTINEZ I COMIN.: De Montserrat esteL., sardana. Cobla Selvatana. Festa de la Música per a cobla de Banyoles. 25/10/1999. (4m). MARTINEZ VINAROZ: Oda a Montserrat, suite en cinc moviments per a dues cobles I percussió. Santl Molas, percussió. Joan Torras. percussió. Cobla Sant Jordi·Ciutat de Barcelona. Cobla Selvatana.Dir: Santi Escura. Enregistrament fet per catalunya Música el dia 20 d'octubre de 1997 al pavelló da la Draga. de Banyoles. FESTA DE LA MÚSICA PER A COBLA. (21m). CARCELLÉ.. És la Moreneta, sardana Cobla Montgrins. (4m). RUERA.: Romeria a Montserrat, sardana. Cobles Mil.lenària i Sant Jordi. (6m). PEREZ MOYA.: A Montserrat Coral Polifònica de Pulg·Relg i Cobla Principal de la Bisbal. (4m). MORALEDA.: Montserrat rebrota. Cobla Mediterràma.Dir.: Joan Uuls Moraleda. ~m). BDRGUNY .: Montserratina, sardana. Cobla de Cambra de catalunya.Dir. Jesús Ventura. (4m). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació mus1cal. Guió I realització: Pere Burès i Àlex Robles.Repetlcló del programa emès dilous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les úi!Jmes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga. STRAUSS. J. (filO: "Amb molt de gust", polka francesa. op. 372. Orquestra Filharmònica de Viena.D1r: Lorln Mami. (4m). ELGAR: Sis peces moll fàcils per a la primera posíeió. op. 22. Nlgel Kennedy, violí. Peter Pettlnger. piano. (7m). GLAZUNOV: Vals de concert n.1, op.47. Orquestra de la Suisse Romande.Oir.: Ernest Ansermet. (Sm). HARBURG/OUKE: "Aprilln Paris". Bud Powell, piano. Curly Rossell. baix. Max Roach, bateria. (3m). TOLDRA: Sardana (1912). Bernat Castillejo. nauta. Adolf Pia, plano. (Sm). KORNGOLO: "Much ado about nothing" (Molt soroll per no res). surte per a orquestra de cambra op. 11 Orquestra Simfònica de Londres.Dir.: André PreVin. (10m). ROSSINI: ·una voce poco fa", cavatina de l'acte 1r de l'òpera "El barber de Sevilla" Eva Mel, soprano. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Munlc.Dlr.: Marcello Vlottl. (6m). CHAMINADE: Mlnuetto. op. 23. Eric Parkin, plano. (3m). LULLY: Xacona de "I'Amour mêdecin". Le Concert des Nations.Dir.: Jordi Savall. (4m). HENDERSON, JOE: "Step lightly" Jim Snidero. saxo. Joe Magnarelll. trompeta. Conrad Herwig, piano. Dave Hazeltine. piano. Dennis lrwin. baix. Kenny Washington, bateria. (Sm). SAINT·SAENS: la jota aragonesa, op. 84. Orquestra Alharmònlca de Londres.Oír.: Geoffrey Simon. (4m). BEETHOVEN: Tercer moviment de la sonata per a piano n. 23 op. 57 "Appaslonata". Arthur Rubinstein, piano. (Sm). SCHUBERT: Segon moviment de la simfonia n. 8, D. 759 "Inacabada". Orquestra Simfònica de la Ràdio de CoiOnia.Dir.: Gíinter Wand. (12m). TURINA: "Orgia", de les "Danses Fantàstiques·. op. 22 (Transcripció per a sextet d'arpes d'Henriette Renié). Sextet d'arpes de Paris. (Sm). CORNELIUS: Duets op. 6. Edith Mathis, soprano. Hidenori Komatsu, bclrllon. Cord Garben, piano. (Sm). MEDEROS: "El otro camino", tema de la banda sonora del film de Jalme Chavarrl "Sus ojos se cerraron". Rodolfo Mederos, bandoneón. Orquestra dirigida per Rodolfo Mederos. (Sm). TELEMANN: Concert per a dos violes. corda i baix continu en Sol M, TWV52:G3. SOlistes Barrocs de Berlin. (7m). SCHUMANN: "Abendlied" (Cançó del vespre), del recull "Klnderklavierduette" (Peces per a piano a quatre mans). op. 85. Douglas Boyd, oboê. Maria Joao Pires. piano. (3m). VAUGHAN WILLIAMS: Concerto Grosso. Academy ol St. Martin·in·the·Fields.Dir.: Nevllle Marrlner. (14m). STITI. SONNY: "l'li be seeing you". Son ny Stltt, saxo tenor. Junior Manco, piano. George Ouvivler, baix. Jimmy Cobb, bateria. (Sm). HAYDN: Simfonia n. 46. Tafelmusik.Dir.: Bruno Weil. (20m). CHABRIER: Tres valsos romàntics (Transcripció per a gran orquestra de Felix Motll). Orquestra del capitoli de Tolosa.Dir.: Michel Plasson. (14m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró Jané. MAHLER: Simfonia n.6 Orquestra Simfònica SWR de Baden· Baden I Friburg.Oir.: Mlchael Gleleo (85m). BEETHOVEN: Missa solemnis, op. 123. Rosa Mannion. Birgit Remmert. James Taylor. Cornellus Hauptmann. Cors de la Chapelle Royale i del Collegium vocale. Orquestra dels Champs Elysées.Oir.: Philippe Herre~ghe. ¡nm). 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofrê. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ALA MANERA OE..... Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió I presentació de Joan Vives. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera Resum dels m1llors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarrlga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Oíumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIUMINGE, 28 D'ADRIL DEL2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlletl de notícies I agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC HEINICHEN· Concerto grosso (Concert de Dresden), S. 215. Musica Antiqua de Colònia.Oir · Reinhard Goebel. (12m). ZELEN KA: Sonata per a dos oboés i fagot amb baix continu. n. 5. Ensemble Zefiro. (16m). HEINICHEN: Concerto grosso (Concert de Dresden), S. 235. Musica Antiqua de Colònla.Dir.: Relntlard Goebel. (17m). 12:17 GUIA MUSICAL la Informació 11-lustrada sobre els concerts i l'activitat música! de la temporada.Un espai presentat per Pilar Sublrà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarrlga. SCHUBERT: Ballet de Rosamunda, princesa de Xipre, o797. Orquestra de Cambra d'Europa.Dlr.: ClaudTo Abbado. (1m), SAINZ DE LA MAZA: Habanera. GOran SOIIscher, guitarra. (3m). ARRIAGA: Allegro con molo. últim moviment de la simfonia en re (versió original). Le Concert des Nacions.Oir.. Jordi Savall. (7m). PIAZZOLLA: Tango n. 2. de la Suite de Tango. Patrick Gallofs, flauta. G6ran SOIIscher, guitarra. (Sm). CASALS; Sant Martl del Canigó, orquestració d'Enric Casals. Lluls Claret, violoncel. VlolonceJ.IIstes de Barcelona. (7m). MOZART: "Solitudini amiche...Zelflrettl lunslnghierl" (Solituts amigues...Amorosos petits zèfirs), recitatiu I ària del tercer acte de l'Opera "ldomeneo, rè di Creta•, KV 366. Natalie Dessay, soprano. Orquestra The Age ot EnlightenmenlDir.: Louis langrêe. (Sm) HARRISIYOUNG: "Sweet Sue· The Oixleland All Stars. (4m). GOTISCHALK: Gran Fantasia Triomfal (Variacions sobre I'Anthem Nacional Brasiler). Cristina Ortiz. plano. Royai Phllharmonlc Orohestra.Oir.: Moshe Atzmon. (Sm). SANZ, G.: Canarios, del tractat "lnstrucción de música sobre ia guitarra espanota· (1674·75). Drphénlca Lyra.Dir.: José Miguel Moreno. (4m). GIM~NEZ: Preludi de la sarsuela "Los borrachos·. Orquestra de cambra Anglesa.D1r.: Ennque Garcia Asensio. (Sm). BRAHMS: Scherzo, tercer mov1mentdfl¡ sonata per a piano n. 3, op. 5. Emanuel Ax, plano. (Sm). DEXTER: Siciliano. The New London Orchest(a.Dlr.: Ronaid Corp. (Sm). BACH, J.Ch.: Primer moviment de ta simfonia en sol m, op. 6. Concerto Kóln. (3m). ELLINGTON: "In a sentimental moocr Count Basie Orchestra.Oir.: Grover Mitchell. (4m). HANDEL: Tercer i quart moviment dfl concert VI en sol m. HWV 324, dels Concerti Grossi, op. 6. Andrew Manze. violí. The Academy ol Ancient Music. iBm). VILLA·LOBOS: ria, de "Bachlanas Brasilelras n. 5", versió per a soprano!! violoncels. Dawn Upshaw, soprano. Orquestra de violoncels. (6m). STRAUSS, J.(ll): Obertura de l'opere:a 'E baró gitano·. Orquestra Alharmllnlca de Berlin.()¡¡ Herbert von Karajan. (Sm). MILÀ. Tres havaneres, op. 48, op. 521~ 53. Leonora Milà, plano. (Sm) SAMMARTINI: Concert en FaM. peu flauta. corda t baix continu. Hans Martin Linde, flauta de bec. Lilldl Consort.Dir.: Hans Martln Llnde. (12m) MONK: "Round about mldnlghl" (Al voltant de la mitjanit), standard Jazz. Dave Liebman, saxo soprano. Rlchie Belrach, plano. Oave Holland, baix &.:d DeJohnette, percussió. (Sm). VIVALDI: Glòria. RV 589. Sylvia McNair. Elisabelh von Magnus. Marjana Upovsek. Cor Amold ~ Concentus Musicus de Vlena.Oir. Nikolaus Hamoncourt. (28m). MENDELSSOHN: Obertura del dr¡tN "Ruy Blas·, op. 95. Academy ol St. Martln in the FieldS OW Neville Marriner. (Sm). 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA ROSSINI: Ellsabetta Regina d'lnghlitem òpera en dos actes. Motserrat Caballé. Josep Carreras. Valn Masterson. Rosanne CreHield. Ambrosal Slngers. Orquestra Simfònica de Londres.Dlr.: Gianfranco Masinl. (141~ 20:03 l 'AU DIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorlna. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes mustall d'mieres Presentat I conduil per Jo¡.~ Vives, i realitzat amb la colaboracló ikl Consell Català de ta Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE Nn Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes no~etlts discogràfiques aparegudes al merti.l càrrec de Montse Aguilera. Resum d!!s millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la anterior. (Dissabte í diumenge alll$ 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna MalagarriQii. Programes emesos la setmana alltenor (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, dl 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana v.:.~ (Ordre d'emissió: RepetiCió deiS . ~ programes de Dilluns. DimartS ~~ Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00~ se- PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA iB ,dl ~ l!i% - )~ DILLUHS, 29 D'ABRIL DB2002 7:88 MATINAL Vúsiea per començar el dia presentada . Joln Vrves. Recull d'obres breus. ~ butl1etJns informatiUS l agendes musicalS 9:00 StiTlLETI DE NOTICIES 9:86 MATINAL EL GRAN REPERTORI MOZART: "Ah guarda, sorella", duet de racte Ier de l'òpera Cosl fan Iulle. Véronique Gens, soprano. Bernarda Fink. soprano. Concerto KOin Oir.: René Jacobs. (Sm). KROMMER: Concert per a oboè, op. 52. lleinz Holliger. Orquestra de Cambra An9lesa.Dir.: Peter·lukas Graf. (20m). WEBER: Obertura de l'òpera "Der Freischülz" (El caçador furtiu). Orquestra Filharmònica de Berlfn.Oir.: Herbert Von Kara)an. (11m). CHAMINADE: "t:été" (L'estiu). "VIens! mon blen·aimé" (VIne f estimat meu). •Je voudrais 4tre une fleur" (Voldria ser una flor), lles melodies. AMe SOfie von Otter. mazzosoprano. Be~l Forsberg, piano. (Sm). 10:00 AGENDA MUSICAL 11:03 CAPSA DE MÚSICA GEMINIANI: Concerto grosso, op. 3 n. s. I Musici (7m). I.IOZART: Simfonia n. 36, KV 42S "lfnz' . ~Reial del Concertgebouw.Dir~ Nloous HarllOflcourt. (40m). MARENZIO: Dos madrigals a 6 veus. Concerto Vocale.Oir.: René Jacobs. (Sm}. RAVEL "Gaspard de la nuit". Sar.lson Franço,s, piano. (22m). OfFENBACH: "GaM panslenne" (.l'alegria pas~Senca). bai!P.t. Orquestla Simlònlca de Pittsburg.Oir.: .lrodrê Previn. (41 m} WAGNER: ldil.h de Siegfrled, Membres de l'Orquestra Filharmònica de V~na.Oir.: Georg Solti. (18m). BRAHMS: Sonata per a violf I plano n. 3, op.108. llll1ak Perfman. Vladlmlr Askhenazy. (21m). OHABRIER: Havanera. Orquestra del Gaplloll de Tolosa.Oir.: Mlchel Plasson. (4m). 13:011 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discoQràflques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:011 GRANSINTEGRALS Els quartets de corda de F.J Haydn. Ouartet de corda op. 64 n. 3 (Hob.lll:67}. OuWIAeolian. (21m). lluartet de corda op. 64 n. 4 (Hob.lfl:66). Ouartet Festellcs. (22m). ~:::~corda op. 64 n. s (Hob.llf:63) Ouartet Aeolian./18m). 15:00 BUTUET OENOTICIES 15:~ AGENDAMUSICAL 1510AFONS lA NOVA MÚSICA. L'espai temàtic de Cataill1l'¡a Milsica presentat per Eulàlia Bemto. SCIIONBERG: Simfonia de cambra n 1 -· . ' Membres de l'Orquestra Filharmònica de LosAnoelesOir.: Zubin Mehta. (21m). 8AATOK: Ouartet de corda n.2• op •11• Sz.67 Ouartet Alban Berg (25m). 16:00 AFONS LES VERSIONS DE REFERÈNCIA. l'espai ~tic de Catalunya Música presAntat per Eulàfja Benilo. MlltAN: la dogaresa ' Pla ~ r lorengar. Teresa Berganza. Manuel sens1. Ca~os Mungula. Antonio ~· Orfeó Donostiarra. Orquestra n:uo lca.Otr.: Ataulfo Argenta (S4m). ...:_ LA TARDA DE L'DIENT PROGRAMACIÓ DE Nrr Programació realitzada a partir de les petiCions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Gardús. 19:00 MOSICA ANTIGA SERMISY· Motets Ensemble Clement Janequin. (37m). JANEQUIN: Le chant de l'alouette. Le chant du rossignol. Ensemble Clement Janequin. (Sm). LE JEUNE: Magnificat. Ensemble Clêment Janequin.Oir.: Domlnique Vlsse. (9m). 20:00 BUlLLETf DE NOTíCIES 20:04 AGENDA MUSICAl 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. NEWMAN, DAVID: "Every1hfng must change• David "Fathead" Newman.saxo. Marcus Belgrave, flugefhorn. Cedar Watton, plano. Buster Wlllfams, baix. Louis Hayes, bateria. (4m), SAI NT-SA~NS: Primer moviment del concert per a violi I orquestra n. 3 op. 61 Repetició dels uttims programes 0:30 MÚSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat 1:30 CICLE DE LIED Emès divendres passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres. de 14.00 a 15.00}. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). Phillppe Grallin, violi. Orquestra Simfònica de la BBC Escocesa.Dir.: Martyn Brabbins. (1Om). BACH: "Treues Echo". ària de ta cantata "Hercules auf dem Scheldewege". Andreas Scholl, contratenor. Acadèmia de Música Antiga de Berlin. Oir.: René Jacobs. (7m). GRANADOS: "Aparició". Douglas Riva. plano. (3m). SIBELIUS: Simfonia n. S. op. B2 ( 1er moviment). Versió 191S. LahU Symphony Orchestra.Oir.: Osmo vanska. (9m). DEU US: 'Hassan", lntermezzo i serenada, música Incidental de l'obra "Fiecker". Orquestra Hallé.Oir.: Constant lambert (Sm}. XOSTAKOVITX: Scherzo, op.1. Orquestra Simfònica del Ministeri de Cultura de ta Unió Sovfètica.Dir.: Gennadl Rozhdestvenski. (5m). MERCERJMANDEL: "Emlly", George Shearlng, piano. Jim hali, guitarra. (Sm). USZT: La batalla dels huns, poema simfònic. Orquestra Simfònica de BudapesLDir.: Arpêd Joó. (14m). BOCCHERINI: Primer moviment del concert per a violoncel i orquestra. G. 480. Yo·Yo Ma, violoncel. Orquestra Barroca d'Amsterdam.Dir.: Ton Koopman. (Sm). RUERA: "Al nostre Garreta•, sardana Cobla Sant Jordi Ciutat de BarcelonaOir.: Concepció Ramió Diumenge. (Sm). RUSSELL I ELUNGTON: "Oon't get arou nd much any more". Benny Golson, saxo tenor; Mulgrew Miller, piano; Buster Wllllams. baix; Cart Alien, bateria. (Sm). GERSHWIN: "But not for me·. André Prev!n, piano. Mundeil Lowe. guitarra Ray Brown. baix. Enregistrament fet al Copley Symphony Hali de San Oiego, el 24 d'agost de 1991. (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA TEMPORADA OE l'OBC. Presentació: Alfred Celaya. STRAUSS: Don Quixot STRAVINSKI: La consagració de la primavera. Asler Polo. violoncel. Orquestra Nacional d'Espanya.Ofr.: Rafael Frühbeck de Burgos. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 26 d'abril del 2002 a l'Auditori de Barcelona. TEMPORADA 200112. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:00 BUTl lETI DE NOTICIES 9:06 MATI NAL EL GRAN REPERTORI BENGUEREL: "Versus' • Magnus Andersson, guitarra. (Sm). BEETHOVEN: Quartet de corda, op. 9S "Quartetto Serioso· Quartet Hagen. (18m). PUCCINI: ·ounque è proprio hnítal, quartet de l'Opera La Bohème. Mlrefll Freni. Ellsabeth Harwood Luclano Pavarotti. Rolando Panera!. Filharmònica de Berlin.Dir.: Herbert von Karajan. (Sm). BACH: Concert per a clavecl. BWV 1057 (Transcripció del concert de Brandemburg n. 4, BWV 1049). Rlnaldo Alessandrlnl, ctavecr. Concerto ltaliano.Dir.: Rlnaldo Alessandrfni. (15m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA TXAIKOVSKI: Suite de "El trencanous". Orquestra Filharmònica de Vlena,Oir.: Herbert von Karajan. (22m). ALBENIZ: "Rumores de la caleta", de "Records de viatge", op. 71. Pepe I Celfn Romero, guitarres. (4m). BEETHOVEN: Triple concert. op. 56. ltzhak Perlman. vlolf. Yo Yo Ma. violoncel. Daniel Barenboim. piano. Orquestra Fllharmònica de Ber1fn.Oir.: Daniel Barenboim. (36m). BACH: •Jesu, melne Freude", motet BWV 227. Solistes vocals. Cor de Cambra RIAS. Akademle IOr Alte Musrk Berlin. Dir. René Jacobs. (21m}. BARTOK: Tres melodies populars hongareses. Oezso Ranki. piano. (4m). PROKOFlEV: Simfonia n. 6, op. 111. Orquestra Nacional de França. Dir.: Mstislav Rostropovitx. (45m). ALWYN: L.yra Angelica, concert per a arpa í orquestra de corda. Rachel Masters. City ol London Slnlonia.Dir.: Richard Hlckox. (30m}. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartets de corda de F.J. Haydn. Quartet de corda op. 64 n. 6 (Hob.lfl:64). Quartet Tatrai. (18m). Quartet de corda op. 71 n. t (Hob.lfl:69). Quartet Aeollan. (20m}. Quartet de corda op. 71 n. 2 (Hob.lfl:70). Quartet Festetlcs. (20m). 1S:OO BUTUETI DE NOTICIES DIMARTS, 30 D'ABRIL DEL 2002 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 AFONS ELS COMPOSITORS CATALANS. l'espaJ termllc de catalunya Mlisica presentat per Eulàlia Benrto. PETER BACCHUS 16:00 A FONS L'ÒPERA. l'OPERETA I LA SARSUELA. L'espai temàtic de Catalunya Musica presentat per Eulàlia Benlto. MOZART: Fragments de l'acció teatral 'li soono di Sclpione", KV 126 Peter Schreier. Lucia Popp. Edita Gruberova. Claes H. Ahnsjò. Thomas Moser. Cor de Cambra de Salzburg. Orquestra del Mozarteum de Salzburg.Dir.: Leopold Hager. (47m}. 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA DE CAMBRA HONEGGER: Sonata per a viola i piano, H 28. Plerre-Henrl Xuereb. Pascal Devoyon. (16m}. MARTINU: Sonata per a flauta 1plano n. 1. Jennifer Stinton. Scott Mitchell. (17m}. HINDEMNITH: Sonata per a violoncel i plano (1948). Emil Klein. violoncel. Wolfgang Manz, piano. (20m). 20:00 BUTllETf DE NOTÍCIES 20:04 AGEN DA MUSICAL 20:10 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. MOZART: "Andrò ramingo e solo". del drama en tres actes ldomeneu. Lucia Popp. Agnes Balisa. Edita Gruverova. Luciano Pavarotti. Filharmònica de Viena. Oir.: John Pritchard. (Sm)• OUKEIOUKELSKY: 'Taking a chance on love•. Tal Fariow, guitarra. Eddle Costa, plano. Vfnnle Burke, baix. (Sm}. MAHLER: Quart moviment de la simfonia n. 4. Aeri Grlst, soprano. Orquestra Filharmònica de Nova York.Dir.: Leonard Bernstein. (9m). HANDEL: Allegro en do menor, HWV408. Andrew Manze, violf. Richard Egarr, clavecl. (4m). MACAMBAOIS: "The Quiet Land ol Erin", cançó. The Ceillc Tenors. lrish Fllm Orchestra.Oir.. Frank Gallagher. (3m). BLANCAFORT: Nocturn n. 3. Albert Nleto, piano. (Sm). GANNE: "Bonjour monsieur te Comte·. "Monsieur fe Comte" i "Dans tes champs tout couverts de blés", (cor dels Invitats, dràteg i cançó de les flors), del darrer acte de l'òpera-cómíca en tres actes "Els saltinbànquis". Mady Mesplê André Balfsse. Cor René Ouclos. Orquestra de l'Associació de Concerts Lamoreux.Dir.: Jean-Pierre Marty. (2m). 01ETZIWASHINGTON: "Aione together". Cal Tjader, vibràfon. Paul Horn, flauta. Vlnce Guaraldi, piano. Al McKlbbon, baix. Mongo Santamarla I Wíllle Bobo, bateria, congues i percussió. (4m). BEETHOVEN: Simfonia n.10. (1 r moviment. Versió completada per Barry Cooper). Orquestra Slmlònloa de la Ciutat de Blrmlngham.Dir.: Walter Weller. (16m). MEYERBEER: "O paradlso, sorti de l'onde", ària de l'òpera •t:africana". Marlo Lanza, tenor. Orquestra.Dir.: Constantina Caltlnlcos. (3m}. GARCIA ABRIL: Sonatina. Rosa Maria Kucharskl. plano. (12m). TARTlNI: Concert per a flauta en sol M. Mario Folena, flauta. L'Arte deii'Arco• (Sm). à ,.. ......--a , .... ¡j" ~ 210 ~ ~· ¡;¡;- a e; ~ iii éE. ¡¡: ... 5 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA BIZET: Jocs d'infants. petita suite d'orquestra. Consort ot London.011.: Robert Haydon Clark. (11m). SILVER. HORACE: "Seftor blues·. Horace Silver, piano. Red Holloway i Edd14! Harris. saxos. Conjunt mstrumental (7m) 22:011 AGENDA MUSICAL 22:114 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres d'USANDIZAGA BOLIART, OLTRA, BENGUEAEL i FALLA Orquestra SimfOnlca del Vallès. Dir.: salvador Brotons. Enregistrament Iet per Catalunya Música el dia 21 de setembre del 2001 al Teatre Principal de sabadell. TEMPORADA 2001/2. (SOm). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dta. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. e;¡ S' = ....a ~ e:' ¡¡;¡· 210 .... = :::l . ""' S' ~ .... ~ e~ 6 PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetlclò dels últims programes 0:30 A LA MANERA DE.. .. Un convu!at ens proposa I comenta la música que li agrada. Guió 1 presentació de Joan Vives.Repehci6 del programa emès dissabte passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Onlre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres. de 14.00 a 15.00) 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Pre~ntat per Alfred Celaya Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous, Divendres. de 20:t0 a 22:00). 5:311 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emlssiò: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMICRU, 1 Dl MAIG DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia. Recull d'obres breus. Inclou butlleU de noticies i agenda musicat 10:03 CAPSA DE MÚSICA LEHAR· Extractes de 'La Viuda alegre", (acte 11). Joan Sutherland. Werner Krenn. Valerie Masterson. John Brecknock. Reg1na Resmk. Orquestra Nacional Filharmbnica.Oir~ Richard Bonynge. (22m). MOZART: S1mfoma n.41, K.551, "Júprter". Orquestra Relat del Concertgebouw.Dor.: Nikolaus Hamoncourt. (42m). DEBUSSY: Oues arabesques. Maria Graf, arpa. (8m). TORELL!: Simfonia à quattro. Maurice André, trompeta. Orquestra de Cambra Jean-Franço1s Paillard.Dir.. Ph1lippe Caillard. (8m). GRIEG: Danses camperoles noruegues, op. 72. Gerhard Oppltl, plano. (40m). BUXTEHUDE: "Canta te Domino", cantata BuxWV 12. Solistes vocals. The Amsterdam Baroque Orchestra.Dir. Ton Koopman. (Sm). BRITTEN: Serenata per a tenor, trompa I corda, op. 31. lan Bostridge, tenor. Mane Lulse Neunecker, trompa. Orquestra Simfònica de Bamberg.Dir · lngo Metzmacher. (23rn). ALFONS XEl SAVI: Por nos de dulia tirar, cant1ga La Capella Aeoal de Catalunya, Hespèrlon XX. Dir.: Jordi savall. (Sm). 13:011 AGENDA MUSICAL 13:04 HOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats diScogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels m llors programes. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga. 17:011 GRANS OBRES Presentat per Maró Jané. 211:00 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Allred Gelaya. HENDEASON!McRAE: "Oream of lrte•. Carmen MeA~. veu. (4m). DVORAK: "Andante sostenuto", segon moviment del Concert per a plano I orquestra, op. 33. Svlatosla\1 R.ichter. Orquestra Estatal Bavaresa de Munic.Oir.: Carlos Klelber. (9m). MOZART: "Agnus Del", fragment de ta Missa de la Coronació. KV.317. Donna Brown, soprano. Giichlnher Kantorel. Bach-Collegium Stuttgart.Oir.: He!muth Rilling. (6m). SIMONS/MAAKS: "All ot me•. Diana Ross. veu. Orquestra dirigida per Gil Askey. (2m). PIAZZOLLA: "Soledad•. The New Tango Quintel (Sm). GOAECKJ: •Lento e largo • TranquiUisimo·, segon moviment de la simfonia n. 3, op. 36 03\VO Upshaw. soprano. London Sinfonietta.Oir.: David Zinman. (10m). TOLDRÀ: "Andante sostenuto". del Quartet en do m "Per l'art• (arranjament de Gerard Claret). Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra.Dit: Gerard Clarel (6m). DUSSEK: "largo" (segon moViment). de Concert per a piano i orquestra en ReM Jan Novotny. Orquestra de Cambra de Pardubice.Dír.: Libar Pesek. (11m). CACCINI: "Amarilli mia bella", del recull "A Musical! Banquet" de Robert Dowland. Andreas Scholl, contratenor. Edin Karamazov, arxlallaüt. (3m). VERDI: La lorza del destino, obertura. Nalional Philarmonlc Orchestra.Dlr.: Riccardo Chailly. (8m). STEINEA: Tema de la pel.lrcula "Casablanca•. National Ph1lharmonic Orohestra.Oir.: Char1es Gerhanlt. (9m). VIVALDI: Concert op. 11 n. 2, RV 277 "11 Favorita•. Stanley Ritchie, violi. The Academy ol Ancient Muslt. Cñstopher Hogwood. (13m). SISA: ·oualsevol nit pot sortir el sol". Sisa. veu acompanyat al piano (6m). 22:04 ElS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Allred Gelaya. Obres de MOZART, AARIAGA i XOSTAKOVITX. Quartet Casals. Enreglstrement fel per Catalunya Música el dia 1 de desembre del 2001 al Teatre Mu.nlcipal de Banyoles. XARXA DE CLASSICA I JAZZ. DE CATALUNYA. (75m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels Oltlms programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programad'Albert Mallofré. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anteñor (Onlre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous. Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana antenor. (Ordre d'emissió: RepetiCió dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous, Divendres, de 20:1 Oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de D1lluns. Dimarts. Dimecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DUOUS, 2 Dl MAIG DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI DELIBES: "Vions, Malllka", duet de l'acte ler, de l'Opera en tres actes Lakmé. Natalle Oessay, Lakmé. Delphlne Haidan, Mallika. Orquestra del Capitoli de Tolosa.Oir.: Mlchel Plasson. (6m). BACH: Instrumentacions alternatives de la part ita per a llauta sola, BWV 1013 (instr. Brüggen tleonhardt). Frans Brúggen. flauta de bec. Lucy Van Oael. violi i viola. Anner Bylsma, violoncel piccolo. Gustav Leonhardt, clavecl. (18m). BOU: Cants de maig, sardana. Cobla Principal de la Bisbal (3m). GRIEG: Antiga cançó noruega amb variacions, op 51 . Aoyal Phílharmonic Orchestra.Dir; Thomas Beecham (18m) 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA COUPERIN,F.. Concert Reial n. 3. The Smithsonian Chamber Players.Oir.: Kenneth Slowik. (18m). TXAIKOVSKI: Simfonia n.4, op.36. Orquestra Nacional Russa. Dir.: Mlkhall Pletnev. (43m). LLIBRE VERMELL DE MONTSERRAT: "Splendens ceptlgera" I "Polorum regina" • Conjunt vocal i instrumental Hes~èrlon XX. Dir.: Jordi Savall. (Sm). MOZART: Concert per a oboè I orquestra. en doM., KV 314. Hans·Peter Westermann, oboè. Concentus muslcus de Viena Dir.: Nlkolaus Harnoncourt. (20m). BRAHMS Sonata per a dos pianos en fa m, op.34b. Martha Argerich I Alexandre Rabínovitch, pianos. (40m). VILLA-LOBOS: Bachlanes brasileres n. 2. Royal Phllharmonic Orchestra.Oir.: Enrique ~tiz. (19m). VAUGHAN WILLIAMS: Te Deum en Sol M. Solistes vocals. Corydon Slngers.Dir.: Matthew Besi. (8m). SCHUBERT" Serenata per a flauta i ptano, o 957 James Galway. Philhp Moll (4m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartets de corda de F.J. Haydn. Quartet de corda op. 71 n. 3 (Hob.lll:71). Quartet Aeolian. (24m) Quartet de corda op. 74 n. 1 (Hob.lll:72). Quartet Aeollan. f23m). 15:00 BUTLLET DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Ben ito. Klaus Mertens BACH: ·Amore tradltore". cantata BWV 203. Klaus Mertens, baix. Orquestra Barroca d'Amsterdam.Dir.: Ton Koopman (13m). TELEMANN: "Pastors del temps d'Ol" ària de l'oratori de Nadal ·Els J)aS!DtS~ el portat de Bethlem•, TWV 1:797. Klaus Mertens. baix. Orquestra dt Cambra Telemann, de Michaelstein.Dir: Ludger Rémy. (Sm). BACH, J. M.: "Mache dich aut, Wetde lichr (Obre't, fes-te llum) calllata pe l'Epifania. Klaus Mer!Bns, baix. Rheinische ~ Das Kleine Konzert.Dir.• Hermann llü (7m). HÀNDEL: Fragments de Llucrter i I'Ànçti de l'escena primera, acte prtmer de l'oratori "La Resurrecló", HWV 47. Klaus Mertens, baix. Barbara Sclllick, soprano. Orquestra Barroca d'Amsterdam.Dir.: Ton Koopman. (7m). MOZART: "Per quasta bella mano', KV 612. ària per a baix, contrabaix obli~l orquestra. Klaus Mertens. barlton. Christoph Ra~n. contrabaix. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya.Oir: Ton Koopman. Enregistra per Catalunya Música et dia 'li de setembre del2001 a I'Aud~D!i ~ Barcelona. TEMPORADA DBC 200tl2. FESTIVAL MOZART. (7m). 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS. L'espai temi::t de Catalunya Música presentat per E1AV Benito. ANDAE PREVIN ELGAA: Simfonia n. 1, op. 55. Royal Phllharmonic Orchestra.O~r A.~ Previn. (53m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de -s peticions dels nostres oients. Preser.tlól a càrrec de d'Olga Cardus. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Gtiól realització: Pere Surés i Àlex Robles. 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. TRAD./JÀPPILÀ: "ltamalsta rakkai!IU' (Amor oriental) tango. Mattl Salminen, balx. Orquestra SimiMi:l de Jyv4skyla.Dir.: Rlku Nleml. (4m). PROKOFIEV: Primer moviment de la Simfonia op. 25, ·simfonia clàssica'. Orquestra de Cambra d'Europa.Dir.: Ctaudio Abbado. (4m). FREEMANIR.UFFIN: •Keep swlngu¡g brothers". George Freeman, gUitarra Von Freena saxo tenor. Maurice Brown, trompell Uoyd Wilson, orgue. Curtis Prin.:e, bateria. Kevin Patrlck. percussió. (41:'~ TAVERNER: "Cançó per a Alhene' Cor de la Catedral de Winchesl!~ (&!!~ SAMMAATINI: Sonata per aliaut.l i bt., op.13 n.6. Ctaudio Ruta, flauta. Ensemble JJol Ancluti. (6m). GRETRY: Céphale et Procris, surte dl!! ballet. Orquestra de Uège.Dir.: Paul StratJSS. (12m). WEILUOURAN: Balada de Macliie et , nava]a. de l'òpera de tres rals. Miguel Rlos. Orquestra Ciutat deGrlfllCl (3/11). Lluls Vidal Trio.Dir.: Josep Pons. BACARISSE: Fantasiaandalusa peri~ i orquestra. Reial Orquestra Simfònica de Sevll~()l. Antoni Ros Marbà. (1 7m). GARRETA: "la filosa", sardana Cobla Sant Jordi·Ciutat de Barcelona Enregistrament fet per Catalunya Mus~ el dia 23 d'octubre del 2000. al~ la Draga. Banyoles. FESTES DE MARTIRIÀ 2000. (4m). SCHUBERT: Tantum Ergo en Ml bM. O 962. - PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ;e¡¡ 1'!.; I I ~~ 11. iiOfl. 11). (Y GISda Fttllng, soprano. Astrid Pilzecker, coolralt. Ekkehard Wagner. tenor. KarlHeÀll Sdlmieder. baiX. cor de la ràdio de etilin. Orquestra S1mfònlca de la ràdio de etrtin.DU'.: D~etnch Knothe. (Sm). W;~KOVSKI: Obertura de "La Donzella d1JIIêanS. . o Q¡questra de la Ràdio de Mumc. 1r.: Roman Kofman. (Sm). AARIAGA: "Andante•, de la Simfonia en rem. Orquestra de Cadaquès.Dir.: Neville Mamner. (Sm). MAHlER: ·unlcht". Sehr lelel1ich. aber sdllicht. quart moviment de la Simlonla n. 2"Resurrecció". Marjana lipovsek, mezzo. Orquestra nacional d'Espanya.Oir.: Rafael Frühbeck de Burgos. Enreoistramenl let per Catalunya Música el dia 22 d'octubre de 1999 a l'Auditori de earealooa. {Sm). fAURt Primer moviment del Quintet amb plano n. 1 op. 89. Quartet Ysaye. Pascal Rogê, plano. (12m). GIAHNINI: "lt ls asp ring night" {Es una n1t de pnmavera). cançó. Robecta Ale.>!ander, soprano. Brlan Masuda. pl4no. (Sm). 22~0 AGENDA MUSICAL 22.·04 ElS CONCERTS DECATALUNYA MÚSICA Presemat per Alfred Celaya. IMHlER: Rückertl1eder. C1vis1a ludv11g. Ennc serra Cor i Q¡questra del Gran Teatre del Uceu.Dir.. llftMund COtiCfRT enregistrat per Catalunya Música et dia 26 de març de 1993 al Gran Teatre del liceu. 23:45 NOCTURN Múslca per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repeticitl dels Oltims programes 0:30 l 'AUOIOVISUAL Emès diumenge passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos lasetmana anterior {Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Olmec1es. Dijous, Divendres, de 14.00a 15.00). 3:30 ElS GUSTOS REUNITS Pr~ntat per Alfred Celaya. Programes erMSos la setmana anterior. (Ordre d'em•ss~: Repetició dels programes de D~luns, Dimarts, Dimecres, Dijous, DNendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSADE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emiSSió: Repetició dels llfOglllmes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, llilous. Dmndres. de 10.03 a 13.00). DMNDRU, ~ DE MAIG DR2002 1:G& MATINAL MÚSICa per començar el dia presentada per Joan Vms. Recull d'obres breus. Inclou butlletins inlormatfus i agendes musteaJs. 9:00 BUTllETI DE NOTICIES 9'Jl6 MATINAL a GRAN REPERTORI CAHNISTYNE: "I tall in Jove too easlly". Pilncla 8alber, veu i plano. (3m). RAVEL: Concert per a plano I orquestra en Re man]or •per a la mà esquerra". JuJius Katcllen, plano. Orquestra ~~~oll;a de Londres.Dir.: lstvan Kertész. ~RAUSS, D.: •Jede Frau hatlrgendelne nsUcht" (Cada dona lé un desig leQet) l'tllcity l01t, soprano Graham Johnson lllallo.(4m). • M~ZART: Concert per a violf I orquestra n. ' lt211. Cho-liang Un, violí. Orquestra de Cambra Anglesa Dir.: Raymond Leppard. (20m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA TELEMANN; Obertura - Suite per a dues flautes travesseres, fagot, trompa. corda i continu. TWV 55:023. camerata Kotn.D1r- Michael Schneider. (22m). Gl.AZUNOV: Vals de concert n. 2, op. 51. Orquestra Simfònica de Bamberg.Dit: Neeme J~rvi. (1Om). BEETHOVEN: Concert per a piano i orquestra n. 4, op. 58. Maurlzio Pollini. Orquestra Filharmònica de Berlln.Dir.: Claudto Abbado. (33m). STRAUSS,R.: Orel Liebeslieder (Tres cançons d'amor). Lucia Popp, soprano. Wolfgang Sawalllsch, BACH: Suite per a violoncel o. 1. BWV 1007. Mstlslav Rostropovitx. (16m). BACH: Suite per a violoncel n. 1, BWV 1007. Yo-Yo Ma. (17m). GOLOMARK: Simfonia per a un casament rústic, op.26. Orquestra Filharmònica de los Angeles.Dtr.: Jesús lópez Cobos. (42m). HAYDN· Trio amb piano, Hob. XV:14. Trio Beaux Arts. (22m). BERLIOZ: Obertura de "Beatrice et Benedict". Orquestra Nacional Escocesa.Dir.: Alexander Gibson. (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartets de corda de F.J. Haydn. Ouanet de corda op. 74 n. 2 (Hob.ll1:73). Quartet Aeollan. {23m). Quartet de corda op. 74 n. 3 {Hob.lll:74) "El cavaller•. Ouanet Tatral. (24m). 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA SOLA. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto. La tuba VAUGHAN WILUAMS: Concerl per a tuba baixa i orquestra en la m. Patrick Harrild. Orquestra Simfònica de londres.Dir.: Bryden Thomson. (13m). HINDEMITH· Sonata per a Tuba baixa I plano. Mlc.hael LI nd. Steven Hartos. (11m). PUERTOLAS: Concert per a tuba i orquestra. Pablo Manuel FerRandez. tuba. Orquestra Simfònica de Barcelona 1Nacional de Catalunya. Dir.: lawrence Foster. Enregistrament fet per Catalunya Música a l'Auditori de Barcelona. el 29 d'abnl de 2001 (23m). 16:00 A FONS ELS IN'ltRPRETS CATALANS. l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Bemto. Ouartel Casals BEETHOVEN· Ouanet de corda, op. 59 n. 2. Quartet Casals. Extret d'un enregistrament en directe fet per Catalunya Música el dia 11 de gener del2000 a l'Auditori Winterthur de l'lila Diagonal de Barcelona. (31m). MOZART: Quartet en Re M, KV 575. Quartet Casals. Enregistrament fet per Catalunya Músfca el dia 20 de desembre del 2000 a l'Auditori Winterthur- l'Illa Diagonal. de Barcelona. SCHUBERTIADA 2000-2001. {23m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Oilla Cardús. 19:00 CIClE DE UEO BRAHMS: "Uebeslieder-Walzer" (Valsos amorosos). op. 52. Barbara Bonney. soprano. Anne Sofie von Otter. mezzosoprano. Kurt Streit. tenor. Olaf Bar, baríton. Helmut Oeutsch I Bengt Forsberg, piano a quatre mans. (24m). SCHUBERT: ·oer Tanz• (La Dansa) O. S26. 'Hymne an den Unendlichen• (Himne a l'inflmt) o. 232, dos quartets vocals. Eily Ameling, soprano. Janet Baker. mezzosoprano. Peter Schreier, tenor. Dietrich Fischer-Dieskau, baríton. Gerald Moore. piano. (4m). TXAIKOVSKI: "Al ¡ardf al costat del riu", op. 4G n. 4, "Llàgrimes", op. 46 n. 3, dos duets. Heather Harper, soprano. Janet Baker. mezzo-soprano. Ben]amln Brltten, plano. (7m). MAHLER: Rilckert-Ueder. Waltraud Meler. mezzosoprano. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Bavlera.Dir.: lorln Maazel. (18m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:45 TRANSMISSIÓ DES DEL TEATRE "LA FARÀNDULA" DE SABADELL Temporada •Amics de l'Òpera de Sabadell" 2001-2002 PUCCINI: "la Bohème·. òpera en quatre actes. lnmaculada Sampedro. Bae Jae Chul. Assumpta Mateu. Uuls Sintes. Manuel Esteve. Cor d'Amics de l'Òpera de Sabadell. Orquestra Slmlònlca del Vallès.Oir.; Albert Argudo. 0:00 NOCTURN Música per acabar el d~a. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA CORAL Emès dimecres de la setmana passada. 1:30 MÚSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Oimans a les 19:00h). 2:30 GRANSINTEGRAl S Prog rames emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REU NITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 20:1 oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DISSAIITI, 4 DE MAIG DEJ. 2002 S:OO MATINAL Mús1ca per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou buUietf de noticies 1agenda mustcal. 10:00 CONCERT BARROC SCARLATII, A.: lesblna e Adollo, lntermezzo en cinc escenes. Daniela Uccello. Glorglo Gatt!. Orquestra de Cambra de la Filharmònica de la Bohèmia del Nord.Dir.: Domenlco Sanllllppo. (38m). SCARLATII,D.: Che vidi, ohi elet che vldl!, cantata. Kate Eckersley, soprano. Florí Muslcali.Dir.: Penelope Rapson. (14m). 11:00 MÚSICA PER A COBLA BORGUNYÓ.: VIoletes del bosc, sardana Cobla La Principal de la Bisbal Oir.: Francesc Cassú. {4m). RUERA: "Glossa de l'antic ball de les donzelles de Granollers". Cobla Sant Jordi Ciutat de Barcelona Dir· Antoni Ros-Marbà. (9m). PAULI : Srtges, racó de la calma. sardana. (4m). BERNAT: Un dia a la Noguera. poema cíclic Robert Arrnengol, percussió. Cobles Juvenil de Bellpuig i SabadelLDír.: Jesús Ventura i Barnet. (14m). VIAOER~ El pou de la roca. sardana. Cobla Ciutat de Girona (4m). HAVART: Corrida mtegral, pas-doble. Cobla Med1terrània.Oir.: Jordi león. (3m) LLOANSI.: la darrera florida, sardana. Cobles MII.Jenària I Sant Jordi.Dir.: Jesús Ventura. (5m). VILÀ I GANDOL.: la Rosius i Nupcial. dues sardanes. Cobla de Cambra de Catalunya.Dir.: Jordi Molina. (10m). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guhl I raalltzactO: Pere Burés I Àlex Robles.Repeticló del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels m1llors programes de la setmana. 14:00 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Carrnina Matagarríga. WEBER: Obertura de l'opereta "Euryanthe" Academy ol Sl Martfn in the Fields.Oir.: Str Neville Marríner. (8m). POUlENC: Finate de la Sinfonietta. Orquestra Nacional de França.Oir~ Charles DutOII (Gm). DONIZEITI: "Ouel guardo il cavaliere• de l'òpera Don Pasquale. Andrea Rost, soprano. Royal Philarmonlc Orchestra.Oir.: Charles Mackerras. (Gm). SIBELIUS: Tercer moviment de la Simfonia n. 1, op. 39. Orquestra Simlònlca de Londres.Dir.: Colin Davls. (6m). NORTH: Tema d'amor de la banda sonora de la pel.licula "Spartacus". Conjunt instrumental dirigit per Richard Stolzman, clàrlnet. (Sm). KAPSBERGER: Claccona, del llibre quart de la tabulatura per a chitarone. Rollllslevand, tiorba. Eduardo Eguez. guitarra. Brlan Feehan, chitarrone. Guido Morin!, orgue i clave. Lorentz Ouftschmld, vlolone. Pedro Estevan, percussió. (Sm). CHABRIER: 'Espaila", rapsòdia per a orquestra. Orquestra de I'Úister.Dir.: Van Pascal Tortelier. (6m). MONK, THELONIUS "Round midnight". Dizzy Gillespfe, trompeta Sonny Sitt saxo. Ka! Winding, trombó. Thelonius Monk, piano. Al McKibbon. baix. Art Blakey, bateria. Enregistrament fet a Berlín. eiS de novembre de 1971. (Sm). RUBINSTEIN: Tercer moviment de la Simfonia n. 3, op. 56. Orquestra Simfònica de ta Ràdio Eslovaca.Dir.; Robert StankovskL (7m). SCHUMANN. C: Tres lieder op. 37. Jullane Banse. soprano. Helmut Deutsch. piano. (Sm). WALDTEUFEL: Les Sirenes, vals op. 154. Orquestra Filharmònica Eslovaca de Kosice.Oir.: Alfred Waller. (8m). OELIUS: ldil·ll de Primavera. Engllsh Northern Phllharmonia.Dir.: David lloyd-Jones. (Sm). COMDEN/GREEN: "Just in time". Cootle Williams i la seva orquestra. (3m). MOZART: Mlserlcordlas Domini, KV 22;!. Barbara Bonney, soprano. Elisabeth von Magnus, contralt. Cor Arnold SciJOnberg. Concentus Muslcus de VTena. Nlkolaus Harnoncourt. (Sm). BALSACH: Ritmes d'Ultramar. ~ = .-=: ...a ~- ¡¡· ~ <;;¡' ¡¡o a e; ¡;;¡· ¡;¡;¡ e: .... = 7 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ... Q ¡;;¡¡- ·~ e ~~ ¡;;¡ 210 ~ ~ a ~ ;l' iii ¡¡;;;- E • fREDERIC 11 DE PRÚSSIA. Concert per a flauta. corda i continu n. 2. en Sol M. Kurt Redel. Orquestra Pro Arte de Munic.Oir.: Kurt Redel. (17m). QUANTZ: COncert per a flauta i orquestra en Sol. J·P Rampa!. Orchestra Antiqua Muslca. Dir.: J.Roussel. (18m) REICHARDT: Cantata fúnebre per la mort de Frederic el Gran. Georgine Resick. Gabriela Schreckenbach Horst Laubenthal. Harald Stamm. Cor de cambra RIAS. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Bertln.Oir.: Gerd Albrecht. (19m) 12:17 GUIA MUSICAL La informació iJ.Iustrada sobre els concerts i 1'actív11at música! de la temporada.Un espai presentat per Pilar Sublrà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per carmina Malagarnoa WAGNER: "Einsam in truban Tagen", ària de "Lohengrin". Ellsabeth Schwarzkopf, soprano. Phllarmonia Orchestra.Oir: Walter Süsskind. (6m). BOROOIN: Simfonia n. 3 (inacabada). Orquestra Simfònica de l'Acadèmia d'Estat de I'URSS.Oir.: Evgeny Svetlanov. (20m). BASIEILIVINGSTONJOAVIO "Biue and sentimental". Guy Lalltte, saxo tenor. Geo Daly, vibràfon. Raymond Fol, piano. Jean Bona!. guitarra. Afix Bret. contrabaix. Bernard Planchenault, bateria. (7m). MENDELSSOHN: Primer mOViment del concert per a piano i orquestra n. 1, op. 25. Jean·Yves Th1baudet. piano. Orquestra de la Gewandhaus de Leípzig.Oir.: Herbert Blomstedt. (1m). FAURE: Pavana, op. 50. Cor del Festival de Tanglewood. Orquestra Simfònica de Boston.Dir.: Seijl Ozawa. (7m). VALENTE: Tenore de paso e mezzo • Lo ballo dell'lntorcla. l:Amoroso.Dir.: Guido Balestraccl (Sm). CHOPIN: Mazurka, op. 17 n. 4. Vladlm1r Horowitz, piano. (4m). BIZET: Minuet de la segona surte PROGRAMACIÓ DE NIT d'orquestra de l:Arlesiana. Repetició dels últims programes Orquestra Ciutat de Granada.Oir.: Josep 0:30 NOU PUNT NOU CARLEVARO: Preludio americana n. 3 Presentació de les últimes novetats ·campo". discogràfiques ap~reoudes al mercat. a G6ran S611scher, guitarra. (4m). càrrec de Montse Agullera. Resum dels MUSSORGSKI: Preludi de l'òpera millors programes de la setmana "Khovanlxina" (orquestració de Rimski· passada. Korsakov). 1:30 CONCERT BARROC Orquestra Simfònica de Xicago.Oir.. Repetició del programa emès la setmana Georg Solti. (Sm). anterior. (Dissabte I diumenge a les FIELD; Rondo escocès. 10:00h). Mlceal O'Rourke, piano. (Sm). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS HAYDN: Primer moviment de la simfonia Presentat per Carmlna Malagarriga. n. 8 "La tarda". Programes emesos la setmana anterior Orquestra Barroca de Fre1burg (6m). (Ordre d'emissió: repetici6 dels WILLIAMS/MONKiHANIGHEN: "Round programes de Dissabte 1Diumenge, de midnighr. 14:00 a 17:00) Lee Kon1ttz, saxo. Brad Mehldau, plano. 5:30 CAPSA DE MÚSICA Charlie Haden, baiX. (13m). Programes emesos la setmana anterior LOCATELLI: Concerto grosso. op. 1 n. 3. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Concerto K61n. (13m). Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). RAVEL: Cançó francesa de les Cançons populars. DIUMENGE, 5 DE MAIG Dietrich Flscher-Dfeskau, barlton. Harmut HOU, piano. (2m). DEL 2002 VIEUXTEMPS: Salutació a Amèrica. 8:00 MATINAL fantasia per a violi i orquestra op. 56. Música per començar el dia presentada Gérard Poulet. ~1oii. Orquestra per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Filharmònica de üeja i de la Comun1tat Inclou butHeti de notíc1es i agenda Francesa. Oir.: Pierre Bartholomée. (14m). musical. PIAZZOLA: "Milonga del Angel", tango. 10:00 CONCERT BARROC Maria Lourdes I Lluls Pérez-Molina. pianos. (Sm). LÓPEZ GAVILAN: camerata guaguancó. Gamera1a Romeu. (6m). GLINKA Vals d'IY311 Susannin Orquestra Simfònica de l'Acadèmia de ruRSS.Oir.: Evgenl Svetlànov. (Sm). ALBENIZ: Rumores de la caleta. Narcisa Yepes, guitarra. (4m). TELEMANN: Simfonia en Fa M per a flauta de bec contralt, viola de gamba 1 corda. TWV 50:3. Marion Ve~bruggen. flauta de bec. Sarah Cunningham, viola de gamba. Orchestra of the Age ol Enlíghtenment.D1r.: Monica Huggett. (Sm). GREENIHEYMANISAUER: "Body and soul". Stan Getz, saxo. Mltchel Forman, teclat. Chuck Loeb, guitarra. Mark Egan, baix. Vrctor Lewls, bateria. Bobby Thomas. percussl6. (Sm). SAINT·SAÉNS: Últim mov1ment de la Simfonia n.3 ·amb orvue·, op.78. Pierre Cochereau. orgue de la catedral de Nol!e Oame de Paris. Orquestra Filharmònica de Berlin Dir.: Herbert von Karajan. (Sm). LLOBET: Cançó del lladre. Carles Trepat, guitarra. (3m). BEETHOVEN: La VIctòria de Wellington, op. 91. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Baviera.Dir: Lorin Maazel. (16m). LAWRENCEIGROSS: "Tenderly". Oizzy Reece. trompeta. Stan\ey Turrentine, saxo. Bobby Tim mons. plano. Jymmle Merritt, baix Art Blakey, bateria. (9m) 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró J3né. PROKOFIEV: "La ventafocs", ballet. Orquestra de Cleveland.Oir.: Vladlmir Ashkenazy. (108m). TIPPm: "A Chlld ol Our Time· (Un nen del nostre temps), oratori. Solistes vocals. Societat Coral i cantors de la BBC. Orquestra S1mlònica de la BBC.Dir.: Colin Dav1s. (SSm). 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallol ré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE..... Un convidat ens proposa i comenta la música que 11 agrada. Gui6 i presentlc!ó de Joan Vives 0:04 NOCTURN Música per acabar el dra 10:03 CAPSA DE MÚSICA VIVALOI: Laudate pueri, RV 602. Margaret Marshall i Felfcity Lotl. sopranos. Edward Graeme. oboè. Ad1Ïi1c Beers. contrabaix. John Constable ¡ Harold Lester, orgues. COr John ~JS. Orquestra de cambra Anglesa.01r. ~ll!¡(.o Negrl. (19m). XOSTAKOVITX: Suite de Jazz o. 1. Orquestra del Royal Concertgebouw.Dr~ Rlccardo Chailly. (Sm). MOZART: Concert per a plano I orqu~tr¡ n. 22, KV 482. Rudold Serkln. Orquestra Simlòna de Londres.D1r.: Claudio Abbado. (34m). COUPERIN, F Les Nacions: 1.3 Piamontesa Solistes Barrocs Europeus (19m¡. OUPARC: Cinc cançons. Sarah Wàlker. mezzo-soprano. ThomiiS Alien, barlton. Roger Vignoles. plano. (18m). RAKHMANINOV: Simfonia n. 3. op « Orquestra Filharmònica de Berlín Oir~ Lorin Maazel. (36m). SCHUMANN: Sonata per a vio41 i pil~ n 1 op.105. Fabio Blandi, violí. Luigi 01 lllo, plano (17m). PURCELL: Dues Pavanes, Z 752 i Z750. london Baroque. (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al me1ca1 a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartets de corda de F.J. Haydll. Quartet de corda op.76 n.1 (Hob.lll75). Quartet Alban Berg (21m). PROGRAMACIÓ DE NR Quartet de corda op. 76 n. 2 (Hob.lll:~) Repetició dels últims programes "De les quintes". 0:30 NOU PUNT NOU Quartet de Praga. (20m). Presentació de les últimes novetats 15:00 BUTLLET[ DE NOTICIES dlscogràliques aparegudes al mercat, a 15:04 AGENDA MUSICAL càrrec de Montse Agu1lera Resum dels 15:10 A FONS millors programes de fa setmana LA NOVA MÚSICA. l:espa1lernàlt de passada. catalunya Música presentat per EuUlil 1:30 CONCERT BARROC Benlto. Repetici6 del programa emès la setmana CAGE: Quartet de corda en quatre anterior. (Dissabte I diumenge a les moviments. 10:00h). Quartet laSalle (22m). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS STOCKHAUSEN: Klavlerstück Xl Presentat per Carmina Malagarriga. Aloys Kontarsky, piano. (14m). Programes emesos la setmana anterior FELOMAN: "Out ol Last P1eces" (Ordre d'em1ssl6: repeUci6 dels Orqueslra Filharmònica de Nova VOlt Ol: programes de Dissabte i Diumenge, de Leonard Bernstein. (11m). 14:00 a 17:00). 16:00 A FONS 5:30 CAPSA DE MÚSICA LES VERSIONS DE REFER~NCIA l'es;a Programes emesos la setmana anterior. temàtiC de catalunya Música pleStnl.lt (Ordre d'emissió: Repetlci6 dels per Eulàlia Benito. programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, VERDI: Arles per a soprano. (Rigolelto. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). La Traviata I Otello). Nellle Melba, soprano. John Brownlt!. DILLUNS, 6 DE MAIG baríton. landon Ronald, piano. Orqu!Siri DEL 2002 de la Royal Opera House Oir~ VlllWW 7:08 MATINAL Beltezza. (13m). Música per començar el dia presentada DEBUSSY: 3 cançons per Joan Vrves. Recull d'obres breus. Nellie Melba, soprano. (7m). Inclou butlletins informatius i agendes GOUNOD: Arles per a soprano. (Romeo musicals. JuiiQta i Faust). 9:00 BUTLLETf DE NOTICIES Nellle Melba. soprano. Landon Ronald, 9:06 MATINAL plano. (Sm). EL GRAN REPERTORI ARlES DE LALO i MASSENET. OEVIENNE: Concert per a flauta n. 8 en Nellie Melba, soprano. (6m). sol major BEMBERG: 2 Aries per asoprano. James Galway, flauta. London Mozart Nellle Melba. soprano. Herman BtmbeQ. Players.Dir. James Gahyay. (18m). piano. Landon Ronald. piano. NIETO: •.~Loca de amor" I "No se olv1da (enregistrament històric). (8m). lo que marca de por vida", dos temes de OONIZffil, TOSTI i VERDI: AritS I la banda sonora de la pel.llcula, de cançons. Vicente Aranda, Juana la Loca. Nellie Melba, soprano. (12m) Orquestra de la Radio de Bratislava.Dir.: 17:00 LA TARDA DE l'OIENT José Nieto. (Sm). Programació realitzada a partir ae les FLOTOW: "M'apparl. tutt' amor", ària de peticions dels nostres oients. Pr~ l'òpera "Martha' a càrrec de d'Olga cardús Maria Lanza tenor. Orquestra.Dir.: 19:00 MÚSICA ANTIGA COnstantina caUinicos. (4m). JENKINS. Fantasies n. 4. 5. 617 GLINKA: Suue de "Ruslan I Lyudmila". Hespèrlon XX. (22m). BBC Pllllharmonlc Oir. Vassify Sinatsky. MORLEY: Peces per a llaüt i veu (18m). Paul O'Oette. llaüt. Red Byrd. (20m). 10:00 AGENDA MUSICAL Pablo Mainettl, bandone6. Orquestra del Teatre Uiure.Oir.: Josep Pons. (6m). GUNKA: Dos fragments orquestrals de ròpera "Ruslan i Ludmila". Orquestra Simfònica "Txaii'.Ovskt- de la Ràdio de Moscou.Dir.: Vladimlr Fedosseiev. (11m). GRIEG: Dues peces per a plano (1908). Gerhard Oppltz, plano. (6m). YRADIER: "la Paloma". Victòria dels Àngels, soprano. Simfonia de Londres.Oir.: Rafael Frúhbeck de Burgos. (Sm). BECHET, SIDNEY· "Pehte lleur". Charlie Byrd, gu1tarra Steve Wílson, saxo. Robert Redd, prano. Oennls trwin, baix. Chuck Redd. bateria. (Sm). MOZART: Simfonia en Do M. KV 35. Tne Academy ol Anclent Muslc.Dir.: Jaap Schróder. (Sm). 17:00 TEMPORADA D'OPERA LULLY: Atys, òpera en s actes. Guy de Mey. Guillemette Laurens. Agnès Melkln. Jeanm·Franço1s Gardeil. COr i Orquestra "Les Arts Florissants•.Dir.: William Christ1e. (171m). 20:03 l 'AUDIOVISUAL Un programa d'Alex Gorlna. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musicals d'interès. Presenlat I conduil per Joan ~IVes. i realitzat amb la colaboraci6 del Consell Català de la Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia à!il PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA llOWIAND: 'Fortune my Foe". 'Sir John Smrtll llis Almame· (dues peces MlStJVmentals). Tbe Extempore Stri119 Ensemble 01r • ~ w~and. (10m). 28:08 sunLETIDE NOTICIES 21;04 AGENDA MUSICAL 28:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya SMITHiMILLINDER: "Shlpyard sOCial fwldjOn". La locomotora Negra (Sm). BACH.J.Christian: Simlonla op. 18 n. 6. Ar.adémJa de Música Antiga de Berlin. (11m). ~ESPIGHI: Fonts de Roma Orquestra Simfònica de Boston.Dir.: Salli OZawa. (16m). 81ZET: "Les triangles des sistres tintalent', cançó bohèmia del segon acte c!ii l'òpera Carmen. Maria Callas, Nadlen Sautereau, sopranos. Jane Berblé, mezzosoprano. Orquestra de l'Opera de Parls.Oir.: Georges Prêlre. (4m). USZT: "Paisatge". 3a peça dels "Estudis d'execuciÓ transcendental". SYialoslav Rlchter. plano. Enregistrament fet a Praga, el10 de juny de 1956. (Sm). POLÒNIA: "Melodia de bergers·. de la reoió de Beskid Slaski. (2m). tAWRENCEJGROSS: "Tenderty• Anllil O'Day, veu. (3m). "Ouadres vieoesos·, adaptació d'lsMn 8o¡¡M. Orquestra Simfònica Johann Strauss de Budapest01r.: lslvan B~r. EnregiStlament fet per Catalunya Música en et Concert d'Any Nou del gener del 2001.(6m). LUUY: Xacona en Sol M. MuslcaAntiqua de Colònia. Dir.: Relnhard Goebel (5m). MONTLLOR: "M'aclame a tu" (text de VJCent Andr6s Estellés). Ovidi Monmor. veu. (4m). H()NEGGER: Rugby, moviment slmfl>nlc n.2. Tonhalle-Orchester ZOrlch.Oir.: David Zlnman. (6m). TURINA: •sacromonte" I "Orgia" (llanscrlpcfó per a p1ano I castanyoles). Consol Grau. castanyoles. Rosa Carmen Martlnez. plano. (Sm). CAMPBELUCONNELLYISHAPIRO: "ll i had you•. Bucky Pimrelli. gurtarra. Peter Appleyard, vibràfon, Bernard Purdie, bateria. Alien Vache, clarinet. Mlchael Moore, baix. EnregJSllameot fet al Makor de Nova YO!k, e126 de febrer del200\ (10m). KAYDit Nocturn n. 4, Hob. 11:31. lhrt!n Root. ff~U1a. M1chael Niesemann. oboè. Mozzaf~ato. l'Archlbudelll. (9m). 2t00 AGENOA MUSICAL 22:04 ns CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA TEMPORADA DE t:OBC. Presentació~ Aif!ed Celaya UUSICA DE CINEMA. Orq~tra SimfòniCd de Barcelona 1 NaclonaJ de Catalunya Oir: Elmer &mstelll. EnregiStrament fet per Catalunya Música el d!ê!3 de malg del 2002 a l'Auditori de Barce1ona. 23:45 NOCTURN Músta ~er acabar el dia. Presentació a wrec dAHred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT RepetJci~ delsúltims programes 0:30 MUSICA ANTIGA ~epet¡cló del programa emès dilluns llaSsat 1:30 CICLf DEliED Em!$ divendres passat 2 ~ GRANSINTEGRALS Programes emesos la setmana anteñor (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 7 DE MAIG DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius I agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI ELGAR: Marxa de la Coronació. Orquestra Slmfl>nlca de Londres.Oír~ Barry Tuckwell. (10m). PAGAN: la dama del paraigües. Orquestra Sínfilnlca de la RTVE. Dir.: Enlique Garcia Asensio. (2m). LISZT: Oel bressol a la tomba. poema simfòmc. Orquestra Simfònica de BudapeslD1r.: Arpad Jóo. (17m). HANDEL: "Tra la fiamme", cantata HWV 170. Magdalena Kozena. mezzo-soprano. Les Mus1ciens du Lowre.Oir.: Marc Mmkowski. (16m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BACH: Obertura (Suite) n. 4 en Re M.. BWV 1069. le Concert des Nations. la Capella Reial de DVORAK: Concert per a violí i orquestra, Op. 53. Kyung·Wha Chuno. violi. Orquestra de Filadèllla.Oir.: Riccardo Muti. (34m). DVORAK: Cóncert per a violí i orquestra op 53. Shlomo Mlntz. Orquestra Alharml>nlca de BerHn.Dir.: James Levlne. (36m). GINASTERA: Danzas argentlnas, op. 2. Suzanne Husson. plano. (8m). BEETHOVEN: Quartet de corda op.18 n.3. Amadeus Quartet. (22m). VAUGHAN WILLIAM$: Simfonia Antàrtica. Norma Burrowes. soprano. Cor Fhllharmilnlc de Londres. Orquestra Filharmònica de Londres. Dir.: Adñan Boult (42m). ELGAR: "la capñcieuse·. op.17. Kyung Wha Chung, violí. Phillip Moll. plano. (4m). MESSIAEN: "L'ascensl6", quatre meditacions simfòniques per a orquestra. Orquestra de la Ràdio del sud·oest de Baden·Baden i Freiburg.Dir.: Sylvain Cambreling (26m) 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartets de corda de F.J. Haydn. Quartet de corda op. 76 n. 3 (Hob.lll:77) "Emperador". Quartet Aeollan. (31m). Quartet de corda op. 76 n. 4 (Hob.lll:78) ''L'albada". Quartet Aeolian. (23m). 15:00 BUTLLET DE NOTÍCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espai temàtic de catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. H~CTOR PARRA 16:00 A FONS l'OPERA. l'OPERETA I LA SARSUELA. l'espai temàtiC de Catalunya Musica presentat per Eulàlia Benito. GANNE: Pnmer acte de f òpera-còmica en tres actes 'Els saltinbànquis". Mady Mespté. Etiane lublin. Raymond Amade. Claude Calès. Cor René Ouclos. Orquestra de l'Associació de Concerts lamoreux.Dn.: Je.an·Pierre Marty. (45m). LECOCQ: Final de l'òpera-còmica en tres actes "Le filie de Madame Angot• Mady Mesplé. Christiane Stutzman. Bernard Sinclair. Cor del Teatre Nacional de l'Opera de Paris. Orquestra del Teatre Nacional de I'Opera·Còmlca.Oír. Jean Doossard. (10m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA DE CAMBRA BEETHOVEN: Quartet de corda, op. 59 n. 3. Quartet Talich. (32m). STENHAMMAR: Quartet de corda n. 5. op. 29 "Serenata". Quartet Fresk. (19m). 20:00 BUTLLETf DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya CHOPIN: Fantasia·lmpromplu per a p~ano op. 66. Vladimir Ashkenazy. plano. (Sm). LENNON McCARTNEY: •And llove her•. Count Basie 1la seva orquestra. (3m). BORTNIANSKI; Concert n. 6. per a cor. Cor estatal Glinka de Sani Petersburg.Oir.: Vladislav Txemutxenko. (6m). HALVORSEN Andante religiosa per a violi i orquestra. Hennlng Kraggerud. VIOli. Orquestra Slmfl>nlca Razumovski Oir.: BJarte Engeset. (7m). CLAVÉ: "Les Flors de Maig", cançó tradicional catalana. Cor Lleder Camera.Oir.: Josep VIla. (7n'l). MENDELSSOHN: Obertura de l'oralorl "Paulus". Academy of St. Martln In the Flelds.Oir.: Nevllle Marriner. (7m). ALBENIZ: Mallorca, op. 202. Jullan Bream. gu11arra. (7m). COUPERIN.F.: Concert n. 12 (Les GoOts· Réunls). Josef Ulsamer i laurenzius Strehl, viola de gamba. Chnstlane Jaccottel, clavicémbal. (6m). GLINKA: Jota aragonesa. Orquestra Simfònica "Txaikovski" de la Ràdio de Moscou.01r.: Vlad•mlr Fedosseiev. (10m). ZABALZA: "Vilaboa". vals de concert. Ana Vega Tosca no. piano. (6m). VAUGHAN WILLIAM$: •fantasia. Variazioni senza tema·, fer mOVlment de la Simfonia n. 8. Orquestra Filharmòmca de Londres 01r.: Adrian Boult. (11m). PONCHIELLI: Dansa de les hores. de la Gioconda. Orquestra Filharmilmca de Berlín. Oir.: Harbert von Kara¡an. (11m). OUMONT: Magnifical. Bríg~te Bellamy, soprano. GUIIIemene Laurens. contralt. Henri ledroi1, contratenor. Howard Crook. tenor. Ulrich Studer, barlton. Peter Kooy, batx. La Chapelle Royale.Dir.~ Phillppe Herreweghe. (12m). DENNIS/ADAIR: "Everylhing happens to me". Scol1 HamJiton. saxo tenor. Cal Colllns. guitarra. Monty Budwlg, baix. Nat Pierce. piano. Jake Hanna. bateria. (4m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ElS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presenta1 per Alfred Celaya. GARRETA: "Romança•. "Mar Plana", ·Joguina·, ·sonata·. Josep Bassal. VIOloncel. Anna Ferrer. piano. Enreg1stramentlet per Catalunya Música el d~a 16 de setembre del 2001 al Te.atre Zorrila de Badalona. TEMPORADA 2001 '2·TEATRE ZORRILLA. (55m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nn Repetició dels últims programes 0:30 A LA MANERA DE.... Un conv1dat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan Vives.Repelició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat par Alfred Ceiaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: RepetiCió dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres. de 20:1 ~a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. DIJous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DIMECRES, I DE MAIG DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETf DE NOTÍCIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI RAKHMANINOV: Rapsòdia sobre un tema de Paganlni, op. 43. Jullus Katchen. plano. Orquestra Fllharml>nica de Londres.Oir.: Adrian Boult. (22m). SCHUMANN: Papilions, op.2. Jean Goverts, plano. (16m). VIVES; Escenes I cor dels Bohèmls. de la sarsuela en un acte "Bohemios·. Sant1ago Jerico. Maria Bayo. Cilrlos Alvarez. María José Martos. Isabel Manar. Cor Polifònic de la Universidad de la Laguna, amb la col.laboració de la coral ''Reyes Bartler, de Puerto de la Cruz. Orquestra Simfònica de Tenerife.Dir.: Antoni Ros Marbà (8m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA MOZART. l. COncert per a trompeta i orquestra en Re M. Wynton Marsalis. Naoonal Philharmonic Orchestra.01r.. Raymond Leppard. (Sm). DVORAK: Danses eslaves. op. n. Orquestra Sim1ònlca de la Ràdio de Bavlera. D1r.: Rafael Kubelik. (34m). MASCAGNI: "Mamma. quel vino è ge neroso·. LEONCAVALLO: "Ves li la gJUbba". Placido Domingo. Orquestra de l'Opera de Berlln.Oir.: Nello Santi. (Sm). SAINT-SAtNS: Sonata per a violi i plano, op.102. Ollvler Charher, violi. Jean Hubeau, piano. (22m). HUMMEL: Concert per a mandolina en SoiM. Alison Stephens, mandolina. London Mozart Players.Dir.: Howard Shelley. (18m). GLAZUNOV: Simlonia n. 6. op. 58. Orquestra Simfònica del MiniSteri de Cultura de l'URSS Oir.: Gennadi Rozhdestvenskl. (42m). ...s= a... a ...., ...., ..., ;:::;· 210 ;::;! :::;. ...... se ~ §I ...., ~ ¡ 9 \ ....;¡ = .... a ._9 =' ..... ~- 210 ~ ;:j, "'"' S' 9 !1;; E3" .... ...,. ¡;;:;- ...s; 10 BEETHOVEN: Sextet per a 2 clannets, 2 ttompes, 21agots, en ml b M. op. 71. Zdenek Tylsar. Bednch Tytsar. trompes. Fran!lsek Herman. Vílém Hor.lk, lagots. Vaclav Kynvàt, Zdenek Tesar. clannet. (19m}. HAYDN: Te Oeum per a I'Emperattiu Mana Teresa, Hob. XXII1c:2. Jórg Henng. Harry van der Kamp. Cor de Nens de Bad Tólz. Tafelmusik.Dir.: Bruno Weil. (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les úlhmes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartets de corda de F.J. Haydn. Ouartet de corda op.76 n.S (Hob.lll:79). Quartet Alban Berg (17m). Quartet de corda op. 76 n. 6 (Hob.III:SO). Quartet Aeollan. (26m). 15:00 BUTlLETI DE NOTiCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 1S:10 A FONS LA MÚSICA, ARA. t:espal temàtic de Catalunya Música presentat per Eulalia Benllo. BEETHOVEN: Serenata op. 8 Trio Amandi. Enregistrament en directe fet a la Sala "Paper de Música" de capellades el22 de Gener del 2000. (26m). ITURRALDE: Jazz Suite Barcelona Sax Ouartet. (11m). BACH: ·oui toll1s peccata mundr" de la Missa brevis. BWV 233. Ruth Rosique, soprano. Jesús Fuster, oboè. cartos Apellaniz, orgue pos11iu . Salvador Sancllis. fagot. (Sm). 16:00 A FONS LA MÚSICA REliGIOSA. t:espai tematlc de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto MENDELSSOHN" Da Israel aus Aegypten zog", Salm n.114, op. 51. Cor Simfònic I Orquestra Gulbenklan.Dir.: Mlcllel Corboz. (13m). DVORAK: Deu cançons blbllques, op. 99. Brlan Rayner Cook, baríton. Orquestra Nacional Escocesa.Oir.: Neeme Jarvi. (25m). WALTON: Glòria. Amera! Gunson, contralt. Noli Mackie, tenor. Stephen Roberts, baix. Cor Bach. Orquestra Phllharmonla Dir: David Wlllcocks. (18m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a part1r de les petlcions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA CORAL Presentat per Maró Jané BRAHMS: Marienlleder. op. 22. Cor de la Radio de Bavlera.Oir.: Colin Davis. (t Sm). CANÇÓ POPULAR RUSSA: "Un til.ler centenari". Cor Acadèmic Rus Svech01kov.D1r; Evgueny Tytíanko. (6m). MONTEVERDI: Magnificat a sis veus (Vespro delia Beata Vergine). Solistes. cor I conjunt Instrumental de la ·società cameriSIIca dl Lugano•. Oir.: Edwin Loehrer. (23m). BAJ<: Mater ora lilium. Cor det Klng's College de Cambridge.Dir.: Stephen Cleobu7. (11m). 20:00 BUTLLET DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. KREISLER: "La g1tana" Kyung Wha Chung, violf. Phlllip Moll, piano. (3m). BERLIOZ: final: "Jurez dons. par l'auguste symbole". Recitatiu i Sccherzetto: "Mab" ...) de la simfonia dramàtica "Romeu i Jull ela", op.17. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI WAGNER: Introducció a l'acte 3r de "Tannhàuser• (primera versió: Dresden, 184S) Robert·Schumann·Philharmonie de Chemn1tz.D1r.: Oleo caetani. (16m). BRAHMS: "Peces per a piano·, op.1l9. Joaquín Acllúcarro. plano. (16m). KOZELUCH: Simlonia en ReM. Concerto KOln. (13m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA VERDI: Obertura de l'Opera "La Forza del destino" Orquestra Alharmònlca de Berlin. Dir.: Claudlo Abbado. (7m). BACH: Concert per a clavecf i corda, BWV 10S3. The Engllsh Concert. Solista I director: Trevor Plnnock. (19m). DVORAK: Slmlonia n. 5, op. 76. Orquestra Filharmònica de Berlin.Dir.: Rafael Kubelik. (42m). ROSSINl: "Pecats de vellesa··, (Aibum francès). Maryse Castets. soprano. Mechthlld Georg, mezzo-soprano. Jean·Luc Maurette, tenor. M1chel Brodard, baríton. Ra1mund Nolte, baix, Elzbleta Kalvelage, piano. Marcel Jorand, percussió. Chrisloph Spering, harmònium I orgue. Chorus MUSICUS.Dir.: Chnstoph Spering. (19m). FARINA: Pavana a 4 MuSica Anhqua K61n (4m). BRAHMS: Qurntet amb clarinet. op. 11S. Mlchel Portal. clarinet. Quartet Melos. (37m). JANACEK: Taras Bulba, rapsòdia per a orquestra. Orquestra Filharmònica Txeca.Dir.: V~clav Neumann. (23m). LULLY: Laudate Pueri, petit motet. Les Arts Aonssants.Dir.. William Chrlst•e. (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS Els quartals de corda de F.J. Haydn. Quartet de corda op. 77 n. 1 (Hob.III:S t ). Quartet Mosaiques. (24m). Ouartet de corda op. 77 n. 2 (Hob.ll1:82). Ouartel Aeollan. (26m). Quartet de corda op. 103 "Inacabat". l'Archlbudelli (11m) 15:00 BUTLLETI OE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL PROGRAMACIÓ DE Nif 15:10 A FONS Repetició dels últims programes LES VEUS DEl SEGLE. L'espai tematic de 0:30 CATALUNYA JAn catalunya Musica presentat per Eulàlia Un programa d'Albert Mallofré. Repetició Ben ilo. del programa emès dissabte passat. Renata Tebaldí 2:30 GRANS INTEGRALS VERDI: "Ritoma vinc1tor·. ària de l'Opera Programes emesos la setmana anterior Aida. (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Renata tebaldi, soprano. Orquestta de la Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres, Suisse Romande Dir,; Alberto Erede. de 14.00 a 15.00). (6m) 3:30 ELS GUSTOS REUNITS SOlTO: "l'ahra notte in fondo al mare·, Presentat per Alfred Celaya Programes de l'òpera Mefistolele. emesos la setmana anterior. (Ordre Renala Tebaldr. Marío del Monaco. d'emissió: Repetició dels programes de Orquestra de l'Acadèmia de Sanla Cecma Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, de Roma Dir.: Tullio Serahn. (Sm). Divendres, de 20;1 Oa 22:00). VERDI: "Piange centando nell'erma landa" 5:30 CAPSA DE M0SICA i "Ave Marla, plena di grazla", fragment Programes emesos la setmana anterior. de l'acte IV de l'òpera en quatre actes (Ordre d'emissió: Repetició dels Otello. programes de Dilluns. Dimarts, Renata Tebaldl. Orquestra Filharmònica de Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 Viena.Dir.: Herbert von Kara]an. (12ml. a 13.00). PUCCINI: "Con onor muore..:, final e l'acte segon I últim de l'òpera Madama DIIOUS, 9 DE MAIG DEL 2002 Butterfly. (Gravació de119S1) Renata Tebaldi. Orquestra deii'Accademia 7:08 MATINAL dl Santa Cecllla dl Roma. Dir.: Alberto Música per començar el dia prcsontada Erede. (6m). per Joan VIVes. Recull d'obres breus. CATALAN!: "Wallyl Wally..M'hal salvato" Inclou butlletins informatius i agendes de La Wally. musicals. José van Dam, baríton. Cor del Conservatori de Nova Anglaterra Orquestta Simfònica de Boston.Dir.: Seiji Oza1va. (Sm). MOZART: Rondó en FaM, K.494. Sviatoslav Ricllter, piano. Enreoisttament fet a Praga 1'1 de ¡uny de 1956. (Sm). HORNER: "My heart 1'1ill go on", tema de la pel.licula Titànic. Orquestra dirigida per James Homer. (Sm). MILHAUD: Sonatina a tres, op. 221. Trio de corda de Parts. (7m). GARNER/BURKE: "M1sty". Sarah Vaughan, veu. (3m). ROSSINI: La Scala di Seta, obertura. Orquestra de la Royal Opera House. Covent Garden.Dir.: Cario Rlzzi. (6m). SCHUBERT: Segon mov. (Adagio) del Quintet de corda op.163, D.9S6. Wolfgang Boettcher, violoncel. Ouartet Melos. (15m). JOPliN: "Maple Leal Rag", "The Entertainer·. dos rag·times. Michel Leorand, piano. (Sm). SCHUBERT: Obertura de la música incidentai"Rosamunda". Orquestra del Royal Concertgebouw.Dir.: Bernard Haitlnk. (10m). SCARLATTI, A.: Concert en do M, •sonata vigesima terza•, per a flauta. dos violins i baix continu. Ensemble Féte Rustique.Dir.: Giorgio MatteoU. (7m). STRAUSS.J.: ·on floreixen els lhmoners", vals op. 364 per a soprano i orquestra. Sumi Jo, soprano. Orquestra Simfònica de l'Opera de Vrena.Dir~ Rudolf Bibl. (7m). IVES: ·songs my mother taught me· (Cançons que em va ensenyar la mare). "Siow march" (Marxa lenta). ·oreams" (Somnis). tres cançons. Roberta Alexander. soprano. Tan Crone, piano. (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS OE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de HAYDN, TOLDRÀ 1SCHUBERT. Quartet Herman. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 6 de setembre del 2001 a l'esglèsla parroquial de Matadepera. XXI FESTIVAL INTERNACIONAL DE MÚSICA DE MATADEPERA. (69m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. Renata Tebaldi. Cario Beroonzi. Orques:,.¡ dirigida per Fausto Gleva. (7m¡. RODGERSISHARPLES: "lli Jove yoa>, cançó de carousel. Renata Tebaldi. New Phüharmonia Orchestta.Dit: Richard Bonynoe, (Sm~ 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS. I:espai~ de Catalunya MúSica presentat per E~ Benito. ANDRÉPREVTN RAKHMANINOV: Concert per a piano¡ orquestra n. 2, Op. 18. Vladlmlr Ashkenazy. Orquestra SlmfòllQ de_ Londres.Dir.: André Prevln. (35m). HANDEUHARTY: Música aquàtica Orquestra Simfònica de Píttsburvh.Oir· Andr4 Previn. (17m). FALLA: Oansa ritual delloc. Orquestra Simfònica de Pítsburo.D~ . André Previn. (4m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presen!lcil a càrrec de d'Olga Cardüs. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió! realització: Pere Burés l Àlex Robles. 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. GIUUANI: "Sicirlana (Andante)", segro moviment del Concert per a guilala t.~ op. 3D. Angel Romero. Orquestra de Cam~r¡ Anglesa.Dir.: Raymond leppard.¡lim¡. ElliNGTON "llet a sono go out olm¡ heart". Count Basie Orchestra.Dir.: GrDI'et Mitchell. (4m). RAVEL: "Dafnls i Cloe" fragments simfònics. Orquestra Simfònica de la Ràdio del~ d'Aiemanya.Oir.: lgor Markevitch (1~, OONIZETTI: "Piangete voi?", 'Al dob guidami", dues àries de l'escena 111.¡.:¡ llon, de l'Opera Anna Bolena. Joan Sutherland. Orquestra de l'Òpera Nacional Gal.lesa.Dir.: Richàrd Bonynoe (10m). BENGUEREL: "Versus•. Magnus Andersson, guitarra. (Sm), CHOPIN: Gran vals bríllant, op. 34 IL 2. Evgeny Kissin, piano. (6m). NEWMAN: Dos temes de·ta pel.licuia ·~ que el vent s'endugué". Natlonal Phllarmonlc Orchestra.O¡r,: Charles Gerhadt. (Sm). PROCH: "Deh torna mio bene·, aw • variacions op. 164. Natalie Dessay, soprano. Orquestra Simfònica de Berlin.Dir~ Micllael Schónwandt. (7m). BRITTEN: "'ccasional overttJre' (Obertura ocasional). op. 38. Orquestta Simfònica de la Ciulal de Birmingham.Dir.: Slmon Ratlle (illl~ MORALES: "Parca mihi domine·, d!l Officium delunctorum. Jan Garbarek. saxo. The Hl'liard Ensemble. (1m). BRUCH: Adagio appasslonalD per a\'I!. orquestra, op. 57 Salvatore Accardo, vloff. Orquestra dei Gewandhaus de Leipzig.Oir.: Kurt l.lali.~ (10m). HANDEL: "Geni! e Morpheus, son ol night" (Gentil Morfeu. fill de la n,t) d"'Aicesle". Emma Klrkby, soprano. The Aeade111'fd Anclent Music. (7m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA 'i€5' Presentat per Alfred Celaya. ter CERTAMEN "CANTEM SARDA! Solistes vocals. Cobla Montgrins Mll1i Camós. piano.Dir.: Joaquim Soms Gd Membrado. Joan Jordi Beumala:_- ~ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA IS!r¡ I~ EMQJStrament let per Catalunya Musica el dia 28 de març de 1992 al Monestir de f'edlalbeS de Ban:elona. (64m). 23:45 NOCTURN . lolúsiea per acabar el dia Presentació a clmC d'Alfred Celaya. ~ PROGRAMACIÓ DE Nif .ll2í! Jllpei!CIÓ deiS últims programes <IQ il; 0'.30 l'AUDIOVISUAL Emès diumenge passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordle d'emissió: Repet1cló del Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repellcló dels programes de OiDuos, Dimarts, Dimecres, Ollous, Divendres, de 20:1Oa 22:00). 6:30 CAPSA DE MÚSICA Progr.tmas emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels p1ogrames de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DMNDRES, 10 Dl MAIG DEL2002 7~ MATINAL MilSica pe1 començar et d1a presentada pe¡ Joan VIVes. Recull d'obres breus. inclou butlletins informatius i agendes ll'USita/S. 9:08 BUTLLETI DE NOTICIES 9.06 MATINAL El GRAN REPERTORI STRAUSS, R.: "Till Eulensplegels lustlge Streiche' (Les entremaliadures de Till Eulenspiege~. obra picaresca en lorma de rondO, op. 28. D1ques1Ia Simfònica de la Ràdio del sud· oest d'Alemanya d'Stuttgart.Dir.: Georges Pr&re. (t Sm). TOLDRÀ: Sis cançons (VInyes verdes vora al mar, Romanç de Santa Llúcia, Canç6 de vela, Cançó de passar cantant, El$ oben:ocs lles pellles collidores, Canlltel). Anna Riccl, mezzosoprano. Àngel Soler, plano. (13m). GERSHWIN: Rhapsody In blue. Julius Katcben, plano. Orquestra SimiOnica da Londres. Dir: lstv~n Kert!sz. (t Sm). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA GERVAJSE: Suire de danses. l.luslca Anliqua Oir Chrlstian Mendoze. (8m). BffiHOVEN Simfonia n. 7, en la major. rswtskapene de Berlin. Dir~ Daniel Bareiboim. (42m). ZEMUNSKI: Cançons de valsos sobre cants populars de la toscana de Ferdinand G!tgO!ovius. Op. S. Barbva Bonney, soprano. Anne Sofia von OUer, meuo. Co1d Garben, plano. (Bm). IIAYOII: Concert per a obo& I orquestra, llob. Vllg:Ct. ta;os Lencses. Orquestra Simfònica de la Rldio de Stuttoart.Dir.: Nevllle Marrlner t22m) • BACH: Variacions Goldberg, BWV 988. GlennGould, plano. (51m). SAflASATE: Aires bohemis, op. 20. NICO!a Hali, guitarra. london Moz¡¡rt P!aye!S.Oir.: Andrew Lllton. (Sm). HONEGGER: Simfonia n. 1. Orqueslra Aiharmònlca Txeca. Dir.: Vaclav Nwmano. (23m). I3.00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats ~lscoolàffques aparegudes al mercat. a rrec de Montse Agullera. 14:DO GRANS INTEGRALS ~llallets de co1da de F.J. Haydn. HAYON: "Les set últimes paraules de Crist a la Creu", arranjament per a quartet de corda i narrador op. 51. Quartet Aeolian. Narrador, Peter Pears. (74m). 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA SOLA. l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Ben ito. La viola de mà DEL Milà; Pavana n. 6, Fantasia n. 18, Fantasia n. 23. Luls Gasser, viola de mà. (10m). FUENLLANA: "Morenica, dame un beso·. "Fantasia de redobles•, "No sé que me bull e'', tres peces del llibre Orphénica Lyra. José Mlguel Moreno, vihuela. Conjunt Orphtlnlca lyra. (9m). VALOERRABANO: Quatre peces per a vlhuela. José Miguel Moreno. (Sm). MUDARRA: 4 vlllancicos. Montserrat Agueras, soprano. Hopkinson Smith, vihuela. (12m). SERMISY!FUENLLANA: Tant que vivray. Orphénlca Lyra.Oir.: José Mlguel Moreno, vlhuela i direcció. (Sm). 16:DO A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. l'espaí temàllc de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. José luls Lopategui SORS: Dos estudis, op. 60 i op. 6. José luls Lopategui, guitarra. (Sm). TARREGA: Dos preludis. Havanera. José luis Lopategul, guitarra. (1m). lLOBET: "La filla del marxant", ""l'hereu Riera•. "El testament d'Amèlia", "La filadora", ·et mestre•, "La cançó del lladre·, sis melodies tradicionals. José Luls Lopategui, guitarra. (14m). BOCCHERINI: Quintet amb guitarra n. 4, G448 "Fandango". José Luis lopategui. Quartet Moyzes. (22m). SORS: Dos minuets. op. 11. José Luis Lopategul, guitarra. (7m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de Jes peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:0D CICLE DE liED ROSSiNI: "La pesca", "La regata venezlana•, dos duels de "Les vetllades musicats•. Heather Harper, soprano. Janet Baker, mezzo-soprano. Benjamln Britten, piano. (10m). SCHUBERT: "An die Sonne" (Al Sol), lied o 439. Elly Amelino. soprano. Janet Baker, mezzosoprano. Peter Schreier, tenor. Dietrich Fischer·Dieslcau, barfton. Gerald Moore, piano.! {7m). SCHUBERT: "Heidenri!sle1n", lied O. 257 Alieen Augér, soprano. WaHer Olbertz. plano. (2m). REGER: "An die Hoffnung" (A l'esperança), op. 124. Kar~a Mattlla, sopmno. Orquestra Filharmònica de Berlín.Oir.: Ctaudio Abbado. (12m). STENHAMMAR: "La noia que havia trobat l'amant• op. 4b n. 1, "Adagio" op. 20 n. 5, dos lleder. Barbara Bonney, soprano. Antonlo Pappano, plano. (Sm). SCHINDLER·MAHLER, A,: "Bei dir ist lraut" (Al teu costat. tot és amor), lled (versió per e orquestra). Iris Vermllllon, mezzosoprano. Orquestra del Royal Concertgebouw.Dir.: Riccardo Challly. (2m). KORNGOLD: "lled de Mariet1a" de l'òpera •ote tote Sllldt" (La ciutat morta), op. 12 (arranjament per a veu, piano i quartet de corda de Bengt Forsberg), Anne Sol1e von Ot1er. mezzo. Bengt Forsberg, piano. Kjell Lysell. Ull Forsberg, violins. Nils·Elik Spart. viola Mats Udsliòm, violoncel (6m). l!SZT: "Oh! quand je dors" (Oh! quan dormo). lied amb text de VICiar Hugo. Angela Gheorghíu. soprano. Malcolm Martineau. p~ano. (Sm). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. KINGISTEWART/PRINCE: 'You belong to me". Benny Carter i la seva orquestra. (2m). SAINT·SAENS: La princesa groga, obertura op. 30. Orquestra Filharmònica de londres.Oir.: Geoflrey Slmon. (7m). RAKHMANINOV: Vocallse, op. 34, n. 14 (Transcripció feta pel mateix autor per a veu I orquestm). Nalalle Dessay, soprano. Orquestra Simfònica de Berlin.Oir.: Michael Schonwandl. (Sm). SOLER: Senza paura. senz¡¡ speranza. Joan Garrobé. guitarra. (Bm). BACH: "Fiirchle dlch nlchl", motet BWV 228. Cor de Cambra RIAS. Akademle lür Alta Musik Berlín.DJr.: René Jacobs. (9m). WOODIMELLIN: "My one and only Jove•. Sonny Rolhns & Co. (Sm). MOZART: Sonata d'església, KV 328. london Baroque. (4m). STRAVINSKI: Vuit miniatures instrumentals Membres de l'Orquestra Simfònica de ta CBC.Oir.: lgor Stravinskl. (7m). GIM~NEZ: Intermedi de ta se1sueta "La torre del oro·. Orquestra de Cambra Anglesa.Dir. Ennque Garcia Asenslo. (7m) DELIBES: "Pizz1cat1 I seguici de Bacchus" de la SUJ!e del ballet Sllvla. New Phllharmonia Orchestra.Dir.: Charles Mackerras. (Bm). SCHENK: Obertura en Sol M, del recull Scherzi MusicaU. Capncclo Stravagante. (Gm). RODRIGO: Primer moviment de la Fantasia para un genlllhombre. Narciso Yepes, guitarra. Orquestra AlharmOnica d'Espanya.Oir.. Ralael FrObeck de Burgos. (Sm). ALBÉNIZ: Rapsòdia cubana, op. 66. Ana Vega Toscano. plano. (Sm). HUMPERDINCK: "Ahends willlch schlafen gehn" (Als vespres vull dormit), duet de Hansell Gretel. Lucia Popp, (Gretel). Bnglt1e Fassbaender, (Hansel). Orquestra Filharmònica de \f18na.Oir.: Georg Solti. (3m). 21:45 TRANSMISSIO EN DIRECTE DES DE CAIXAF0RUM 'CAFÈ ZIMMERMANN 0:30 MÚSICA CORAl Emès dimecres de la setmana passada 1:30 MÚSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterio1 (Dimarts a les 19:00h). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la selm~na anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repellcló dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 20:1Oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DISSABTE, 11 DE MAIG DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subrrà. Recull d'obres breus. Inclou butllell de noticies I agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC VALLS: M1ssa Scala Aretina. Mreke van der Stuls, soprano. David Cordier, contratenor. John 8wes, tenor. Cor I Orquestra Barroca de la Nedertandse Bachveremging.Oir.: Gustav leonhardt (34m). CARCOLER: Stabat Mater. Mapa Harmónlco.Dir.: Francesc Bonastre. (18m). 11:00 MÚSICA PER A COBLA SERRA, Joaquim.: Roses del Brull, sardana. Cobla la Principal de la Blsbai.Dir.: Francesc cassu. (4m). VILA I GANOOL.. Scherzo per a cobla. Cobla de Cambra de Catalunya.Oir.: Jordi Molina. (3m). CRISTAU.. Glossa de Pasqua a Besalú, sardana. Cobla Principal de la Bisbal.Oir.: Jaume Cristau. (Bm). DANSES DE LA GARROTXA: Ball de nans. Ball de Sant Ferriol, Ball de Capgrossos, Ball del gambeto. Cobla la Principal de la Bisbal (9m). GIBERT.: El Pla de la seu. sardana. Cobla La Principal de la BisbalDir.: Francesc Cassú. (4m). SERRA. JOSEP: Et prolata. valS. 8 piloto, schottisch. El grumete, vals-socis. Cobla Sant Jordi.Oir.: Jordi León. (Sm). SERRACANT.: Tramesa a l'amic, sardana. Cobles Sant Jo1di i Mil.lenària.Oir.: Jesús Ventura. (Sm). MORALEDA: Un 3 de 10, amb "folre· i "manilles", glossa. Cobla Sant Jordi- Ciutat de Barcelona.Dir.: Joan Uuls Moraleda. (9m). GARRETA: "Innominada", sardana. Cobla Marinada. (Sm). 12:00 AGENDA MUSICAl 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió I realització: Pere Surés i Àle)( Robles.Repetlció del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de ta setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarliga. ROSSINI: "La Gazza Ladra", obertura. Orquestra de la Royal Opera House, Coven! Garden.Dir.: carto RiZZí. (10m). SCHUBERT: Tercer moviment de la Sonata "Arpeggione", O 821 . Yo·Yo Ma. violoncel. Emmanuei Ax. piano. (9m). GAY/PEPUSCH: "Would you have a young vlrgln", de l'òpera del Captaire. Patrizia Kwella, soprano. Paul Eliot. tenor. The Broadside Band.Dir.: Jeremy Barlow. (Sm). STRAUSS, Josef: Jokey-PoJka, op. 278. Orquestra AlharmOnica de Viena.Dir.: Lorln Maazel. (2m). GILLESPIEIPAPARELLI: "A nlght in Tunlsia" (Charlle Parker i Oizzy Glllespie). Dlule Glllesple, trompeta. Charlle Parl<er, saxo. John lewls, plano. Al Mckibbon, contrabaix. Joe Harrls, bateria. (Sm). JADIN, H: Primer moviment del quartet de çorda op. 3 n. 1 en Do M. Quartet Mosaiques. (9m). BACH: Concert per a violi. corda i continu, BWV 1042. Simon Standage, violi. The English Concert.Oir.: Trevor Pinnock. (18m). DEBUSSY: Clar de lluna, de Ja Suite Beraamasque (Vers1ó per a arpa). = .... .... ¡¡;;- ·~ a, !:::l. c;:J ~ ::l. ~ a e; ¡j. ¡¡ e: 5 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA .... ;:;:¡ = ~ po a e;- ES. 210 .... = ::z. """ S' ac::o ...., ¡¡;;¡· g ¡;: 12 Naoko Yoshino. arpa (Sm). BEETHOVEN: Rondó per a p~ano i orquestra. WoO 6. Julius Katchen, piano. Orquestra Simfònica de Londres.01r.: Piero Gamba (9m). DVORAK: Polka "Per als estudiants de Praga· op. 53 n. 1. Orquestra Simfònica de Oetro1LDir.: Antll Oorat1. (Sm). FOOTE Piwcato i adagietto de la surte per a orquestra de corda. op. 63 Orquestra Simfònica d'lndlanàpolis.Oir Raymond leppard (7m). BACHILOUSSIER: Air de la suite n. 3, BWV1068. Jacques loussier. plano. Vincent Charbonnier. contrabaix. André Arplno, bateria. (4m). KALINNIKOV: Segon moviment de la simfonia n. 2 en La M. Orquestra Simfònica de l'Antiga Unió Soviètlca.Oir.: Evgeni Svetlanov. (9m). PAGANINI: Cantablle per a violi i plano. llya Grlngolts, violi. lrina Ryumina, piano. (4m). GEMINIANI: Concerto grosso, op. 2 n. 6. La Petite Bande.Dir.. Siglswald Ku1jken. (Sm). MASSENET: •Je suis encor tout étourdre", ària de l'òpera "Mannon·. Renée Flem1ng, soprano. Orquestra Filharmònica de Londres.D1r.: Charles Mackerras. (4m). HAYDN: Pnmer moviment del concert per a piano. Hob.XVIII: 11 Leif Ove Andsnes. prano. Orquestra de Cambra Noruega.Dir.: le1f Ove Andsnes. (7m) GORRELUCARMICHAEL: "Georg¡¡ on my mlnd" Dave Brubeck Quartet. (7m). BRAHMS: Primer mov1ment del trio amb piano, op. S. Trio Beaux Arts. (10m). BAGUER: Simfonia n. 12, en M1 b M. London Mozart Players.Oir.: Matthias Bamert. (15m), MENDELSSOHN: "Relselled" {Ued de viatge), "Auf Flügeln des Gesanges· (Sobre les ales del cant), "Neue llebe• (Nou amor), tres lleder. Christoph Prégardlen. tenor. Andleas Steler, forleplano. {7m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró Jané. HAYDN: Missa de Santa CecOia, Hob. XXII:5. Judith Nelson. Margarat Cable. Martyn Hilt. DaVid Thomas. Cor de la Christ Church Cathedra!. Oxford. The Academy ol Anclent Mustc.01r.. Simon Preston. (69m). CHARPEHTIER: "Vêpres Solennelfes· (Vespres Solemnes). Agnès Mellon. Brig1tte Bellamy. Oom1mque Vísse. Jean Nirouet. John Elwes. lan Honeyman. Philippe Cantor. Jacques Bona.Cor regional nord •pas-de· Calais" le Grande Ecurie & la Chambre du Roy.Oir. Jean·Ciaude Malgoire. {100m) 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE..... Un convidat ens proposa i comenta la música que 11 agrada. Guió I presentació de Joan Vives. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de las últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada 1:30 CONCERT BARROC Repellciò dei programa emès la setmana anterior. (DiSsabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carm1na Malagamga. Programes emesos la setmana antenor (Ordre d'emissió: repetició dels programes de DiSsabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 12 DE MAIG DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlletí de notícies i agenda musical. 10:00 CONCERT B.ARROC VIVALDI: Sintonia en DoM RV 72.9 de l'òpera "Ottone in Vllta". L'Arte deli'Arco.Olr.: Christopher Hogwood. (Sm). VIVALDt "Tra te follie._Siam navi all'onde algentf'. ària de l'òpera l'Olimpíade. Cecitia Bartot~ mezzo. 11 Giardino Armonico.Dil: Giovanni Antonini. (7m). VIVALDI: "Inici de l'acte ter de l'òpera en :res actes ·oonlla in Tempe• Maria Cristina Kiehr. John Etwes. Conjunt Barroc de Niça. COrs de l'Òpera de Niça.Oir.: Gilbert Bezzina. (22m). VIVALOI: "Perchè t'amo. mia bella", ària de l'acte ler de l'òpera en tres actes Trto Manlio. Rose Wagemann. Orquestra de Cambra de Berlin.Oir.: Vittorio Negri. (Sm). VIVALDI: "Non so donde Viene·. "Viva il figfio delinquenle", final de l'acte tercer de l'Opera en tres actes l'Oiimpiade. Andrew Walker Schultze. Conjunt vocal La Capella. Clemencíc ConsortDir.: René Clemencic. (13m). 12:17 GUIA MUSICAL La Informació il-lus1rada sobre els concerts i l'activitat música! de la temporada.Un espai presentat per Pilar Sublrà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novelats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga. HAYON: "Agnus Der de la missa in tempore belli "Paukenmesse·, Hob. XXI1:9. Oorothea Riíschmann. soprano. Elisabeth von Magnus, mezzosoprano. Herbert Lippert, tenor. Oliver Wldmer, barfton. COr Arnold Schònberg. COncentus Musicus de Víena.01r.: N;J(olaus Hamoncourt (Sm). SCHUBERT: Làndler O. 366, n. 1, 3, 4. 5. Sviatoslav Richter, piano. (Sm). ROTA; La Dolce Vrta neila vílla di fregene. tema extret de la pel-Heuia "La Oolce Víta". Orquestra dirigida per Cario Savina. (6m). SAINT-SAÈNS: Pastis de noces, valscaprici per a plano i orquestra, op. 76. Stephen Hough, piano. Orquestra Simfònica de la ciutat de Birmlngham.Dir.: Sakarl Oramo. (6m). ADAMSONIDANIEL: Theme !rom "l love lucy•, latln Jazz Ali-Stars Big Band. (7m). GROFÉ: Suite del Mississippi. Boumemouth Symphony Orchestra,Dir.: William T. Stromberg. (14m) STRAUSS, J.(ll): Roses del Sud, vals. op. 388. Orquestra filharmòníca de Berlin.Dir.· Herbert von Karajan. (10m). MUOARRA: Fantasia que contrahaze la harpa en la manera de ludovJCO. Natelso Yepes. guitarra. (Sm). WAGNER: ·oer Engel', primer dels Wesendonk-lieder. Kirsten Flagstad, soprano. Orquestra FilharmòniCa de Víena.Oir.: Hans Knappertsbusch. (2m). WARLOCK: Swte Caprici. The Bournemouth Smfonietta.O~r.; Georges Hurst (10m). KREISLER: Petita marxa vienesa Midori. violi. Robert McDonald, piano. (3m). ROSSINI: "Ouetto bulfo di due gattl". Victòria dels Angels. Elisabeth Schwarzkopf, sopranos. Gerald Moore. plano. (4m). ROBINSON: "Eccentric" Jack Teagarden. trombó. Jimmy McPartland, trompeta. Edmond Hali, clarinet. Dlck Cary, plano. Wakter Page, baix. Jo Jones. bateria. (3m). MOZART: "Dies Bildnls 1st bezaubernd schiin" (Aquest retrat és tan bonic), ària del primer acte de "la Flauta Màgica". Fritz Wunderlich, tenor. Orquestra Filharmònica de Berlfn.Oir • Kart Bl!hm. (Sm). TXEREPNIN: Primer moviment de la sonata per a violoncel i piano n. 1, op. 29. Alexander lvashkin, violoncel. Geoffrey Tozer, piano. (4m). BERUOZ; Obertura ·aenvenuto Cellinl". Staatskapelle de Oresden.Oir · Collin Oavls. (10m). UTOLFF: Scherzo del Concert Simfònic n. 4. Cristina Ortíz. piano. Royal Philharmonie Orchestra.Dir.. Moshe Atzmon. {7m). WALLER/RAZAFIBROOKS: "Siack and blue· Jonah Jones. trompeta. Jimmy Archey, trombó. Sidney Bechet, saxo soprano. Buddy Weed, plano. Walter Page, baix. Johnny Blowers, bateria. (4m). BACH: Concert de Brandenburg n. 5, BWV 1050. The English Concert.Dir.: Trevor Plnnock. (20m) BEETHOVEN: Sonata per a piano n. 25, op. 79. Vladfmlr Ashkenazy, piano. (10m). DONALOSONIKAHN: "Makln' whoopee" Earl Hines, plano. Guy Pedersen, contrabaix. Gus Wallez, percussió. (4m). CHAUSSON: Poema per a violi I orquestra. op 25. Vadlm Repln. v1oll. Orquestra Simfònica de Londres.Oir. Kent Nagano. {16m). 17:00 TEMPORADA O' ÒPERA WEBER: Oberon. òpera en tres actes. Oeon van der Wall. lnga Nielsen. Peter Sellfert Bo Skovhus. Vesselina Kasarova. Cor de la Ràdio de Berlfn. Orquestra Simfònica de Berlin.Oir.. Marek Janowski. (121m). 20:03 l 'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musicals d'Interès. Presenlat i condu1l per Joan Vives. I realitzat amb la colaboració del Consell Català de la Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentàcló de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte I diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentlt per Carmina MalaQalliga. Programes emesos la setmana a.ijl!!r,( (Ordre d'emissió: repetició dets programes de Dissabte i Diumenge d! 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anlf.t: (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. O~m;:es. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00~ DILLUNS, 13 DE MAIG DEL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dfa presen~¡~¡ per Joan Vives. Recull d'obres breus Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI ANÒNIM: Sonata pera flauta de bec en SoiM. Frans Brúggen, Kees Boeke, Waltmlll Hauwe, flautes de bec. Wouter Mòller. violoncel. Bob van As pe ren, clavec1.(311" CHOPIN: Andante Spianto i Gran Polonesa, op. 22 ldil Biret piano. Orquestra Filharmòaa Eslovaca.Dir.: Robert Stankovslty. (U" DVORAK: Variacions simfòniques. op_ ii Orquestra Ft!llarmònica Eslovaca.Dir. Stephen Gunzenhauser. (22m). MORLEY: Absence. hear thou rrr¡ protestatlon. Andrew King. tenor. Anthony Roolt( llaüt (Sm). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA OE MÚSICA VIVALDI: Concert per a dues trom~ corda i baix continu Op. 46.1 RV 53i. Maurice André i Bemard Soustrot. Academy ol St Martin·in-the-FieldsJlt: N. Marriner. (Sm) • MENDELSSOHN: Si mioma n. 3, Op. 56. "Escocesa". Orquestra de la Gewandhaus de Leipzig,Dlr.: Kurt Masur. (36m). STRAUSS, R.: 5 lieder amb orqueslri. Elisabeth Schwarzkopz. Orqoestrn Simfònica de la Ràdio de Berlfn.Dir.: George Szell. (18m). MOZART: Concert per a violí I on¡ue&rl n.1, K.207. Cho·Liang Un, violi. Orquestra de Ga!:'!ll Anglesa.Dir.: Raymond Leppard. (221111 JANACEK: Missa Glagolítica Eva Urbanova, soprano. Marta Benackova, mezzo. Vladimir Bogadiol. tenor. Richard Noval<. baix. ThomiS Trotter, orgue. Cor Filharmònic Esta« Orquestra Alharmònlca de Viena Oir: Rlccardo Chailly. {40m). BEETHOVEN: Sonata per ap¡ano n. i.~ 10 n. 3. Paul Badura·Skoda, pianolorte. (221:;~ PONCHIELU: Simfonia n. 2. Orquestra Filharmònica de Mlnslú)ll; Silvano Frontlfini. (8m). SAMMARTINI,G.: Sonata per aflau:a travessera i flaix continu en mim Camerata Koln. (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al me1tall ~rrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral de J. Slllelrus. Una Saga, op. 9. Orquestra Simfònica de Londres.D~ Colin Oavls. (1 9m). Suite Karella op. 11. Orquestra Simfònica de Gòtaboro Dit: Neeme Jarvi. (15m). Cançó de primavera. op. 16. Royal Phllharmonic Orchestra.otr· Yondani Butt. (9m). 15:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 15:04 AGENDA MUSICAl a. ~ e.6! l!m. lll!<'.1!!. Xl). Illada :us. 111$ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA tS·tO AFONS . LA.NfNA MUSICA. L'espai temàtiC de r,m.'Uil'fil Musica presentat per Eutàha 8ellJIO. 6f11HARO: Sept Haiku. .Jose9 Benet. tenor. 01questra de Cambra del Teatre LUure.01r~ Josep Pons. (11!"). VAUGHAN WILLIAMS: Concert.pe~ a VIOli 1o«¡tJeStra -concerto accadem1co • Vehudi Menuhln. Orquestra Filharmònica de Londres.Dir.: Adnan Boult. (16m). nPPETT: Quartet de corda n. 1. QuartetBntten. (19m). t6·00 AFONS VERSIONS DE REFER~NCIA. l'espai temàliC de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto. BACH: variacions Goldberg, BWV 988. Gustav Leonhardt, olavecl. (47m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació reaillzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació acàrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA ANTIGA GUERRERO: 3 peces vocals. Cer de la Catedral de Westmlnster. Andrew Lawrence·King. Andrew van der Beek. James O'Donneii.Oir.: David Hil f. tf5 (15m). VEilEGAS DE HENESTROSA: Ouaire peces del.Libro de Cilra Nueva" Joséfo!Jouel Moreno, vihuela. (13m). LOBO: 3 peces vocals. Cor de la Catedral de Westmínster. Afldre-.v Lawrence-King. Andrew van der Beet. Jaines O'Donneii.Olr.: David Hili. (19m). PISAOOR: Quatre peces per a vihuela. José Mlguel Moreno. (Bmk 28:00 BUnLETI DE NOT CIES 2tl·04 AGENDA MUSICAL 28:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. MONTSALVATGE: Variacions sobre la 'S939noletta• de Gilles Farnaby, per a violf i plano. Solistes de l'Orquestra de Cadaqués: Santiaoo Juan, violf. Albert Gulnovart, plano.(tlm). VERDI: Ubera me (Missa per a Rosslnl). versió del1869. C!i&tina Gallardo·Oomas, soprano. Cor I Orquestra Simfònica de Milà Gluseppe Verdi.Dir.: Riccardo Chailly. (12m). SAINT·SAENS: "Samsó i Dallla", gran fantasia. Orquestra fllharmOnica de Londres.Dir.: Geoffrey Simon. (14m). MARTlNU: final, tempo di marcia de "La re-lisla de tulna·. Coojuot de cambra lahti. (3m). IJCaWNI: Sonata novena per a dos 'liolins anomenada 'la Reggiana'. Tlle Arcadlêll Academy.Oir. Nicholas fkGevan. (4m). XOSTAKOVITX: 'Scherzo. Allegretto". 3r mov. del Ouinlet per a plano i corda, (9.57. Yeftm Bronfman. piano. Juilliard Sl ring ll'..artet.(3m). lEONCAVALLO: Meditació de Nedda, de rOpera 'Paol~acci' Mana Callas. Orquestra del teatre de Ja Sraia de Milà.Oir.: Tulio Seralin. (Sm). RAVEL: Alborada del graciosa. Orquestra Simfònica de Montréai.Dir.: Ctiarles Duloll. (7m). ~UMMEL: Música de ballet per l'òpera Das ZaubergiOckchen" (La campaneta) ~ren Mozart Players.Dir.: Howard elley.(t7m). fiRO; Rondo en la b M MICeai O'Rourke, plano. (7m). WOOD: ~ontmatre, marxa linal de la SUlla Pans. ~rp.New London Orchestra.Oir.. Ronatd (4m¡ V!Vis: L'&niQranl ~Vendrell. tenor. (3m). ENESCO: Cantabile l Presto per a flauta i piano. trena Gralenauer, flauta. Michael Grandt. piano. (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA TEMPORADA DE l'OSC. Presentació: Alfred Cetaya. DVORAK: Concert per a violoncel i orquestra, op. 104. TXAIKOVSKI: Simfonia n. S, op. 64. Truls MOrk, violoncel. Orquestra Simfònica de Ba.rcelona I Nacional de Catalunya.Oir.: Eljl Oue. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 11 de maig del 2002 a l'Auditori de Barcelona. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat. 1:30 CICLE DE LIED Emès divendres passat. 2:30 GRANS INTEGRALS PrOijrames emesos Ja setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres. de 14.00 a lS.OO). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:1 Oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 14 DE MAIG DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI GIMÉNEZ: Intermedi de la sarsuela "El balle de Luis Alonso· . Orquestra de Cambra Anglesa.Dir.: Enrlque Garcia Asensio. (3m). OONIZETTI: "li dolce suono·. ària de l'òpera ' Lucia di Lammermoor". Luba Orgonasova, soprano. orquestra Simfònica de la Ràdio Eslovaca. (16m). CHOPIN - NICODE: Allegro de concert. Op. 46. Frankuslu Setrak. Orquestra de Cambra de la FilharmOnica de Polònia.Oir.. Wojc1ech Ra1ski. (16m). PIAZZOLLA: Camorra li. The New Tango Quintet. (7m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA MOZART: Simfonia n. 28, KV 200 (173e). Academy ol St. Martin·ln-the-Fïelds.Dir.: Nevllle Marrlner. (18m). TXAIKOVSKI: Concert per a violi, op. 35. Gldon Kremer, violf. Orqueslra Filharmònica de Berlln.Dir.: Lorin Ma¡¡zel. (33m). VERDI: Música de ballet de "Macbeth". Orquestra Simfònica de Londres.Dlr.: Antonlo de Almefda. (10m). MONTEVEROI: Sis madrigals del llibre tercer. The Consort ol Musicke.Oir.. Anll1ony Rooley. (22m). SCHUBERT: Quintet per a plano 1corda "La truita" op.114, D.667. Elisabeth leonskaja, plano. Membres del Quartet Alban Berg. Georg H6rtnaget, contrabaix. (39m). RODRIGO: Quatre madrigals amatons. VICtòria dels Angels, soprano. Orquestra de la Societat de Concerts del ConseMtori de Paris.Oir.: Rafael Fnihbeck de Burgos. (Sm). HAYON: Simfonia n. 73. "La cacera·. The Hanover Band.Dir.: Ray Goodman. (22m). BIBER: Ballettae a 4. New London ConsorLOir.: Philip Plckett. (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS la música orquestral de J. Sibelius. SIBELIUS: Suite de Lemmlni<Ainen, op. 22. Orquestra Simfònica de GOteborg.Dir.: Neeme Jarvi. (49m). 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benrto. MANEL CAMP 16:00 A FONS L'ÒPERA. l'OPERETA I LA SARSUELA. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Bemto. SOROZÀBAL: "Katiuska·. sarsuela en dos actes. Pilar Lorengar. Enriqueta Serrano. Selica Pérez Carpia Ana Maria FemAndez Atfredo Kraus. Renato Cesan. Manuel Gas. Coro Cantores de Madrid. Orquestra de Conciertos de Madrid. Oir. Pablo Sorozabal. (54m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació reahtzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA DE CAMBRA MENOELSSOHN: Quintet de corda op. 18. l'Archlbudelli. (32m). SPOHR: Trio per a arpa, vlolf I violoncel, WOO 28, en fa m. Helga Storck, arpa. Kurt Guntner. violi. Klaus Storck, violoncel. (23m). 20:00 BUTLLETf DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per AHred Celaya. SANTOS: Blau i blanc. cartes Santos. (Sm) ALBINONI: Concerto Xli a cinc, op. 5. Sanatori de la Gloiosa Marca. (7m). MERCER/ARLEN: "One for my baby". Ruth Cameron. veu. (Sm). GLI~RE "Andante", del Concert per a soprano coloratura i orquestra, op. 82. Natalie Dessay. soprano. Orquestra Simfònica de Berlín.Dir.: Michael Schonwandt. (9m). WALTON Scapino. obertura. Orquestra Filharmònica de Londres.Dir.: Adrian Boult. (9m). SARASATE: Romança andalusa. Angel Jesús Garcia, violi i plano. (Sm). VERDI: "Gualtier Maldè... Caro nome" de l'acte I de Rlgoletto. Maria Callas. Renato Ercolanl. Cario Fortl. William Olckie. Cors I Orquestra del Teatre de I'Scala de Mllà.Oir.: Tulllo Serafin. (10m). MOZART,L.: Concert per a dues trompes i orquestra, en Ml b M. Zdenek Tylsar. Bedrich Tylsar. Orquestra de Cambra Ovorak.Oir.: Petr Altrlchter. (13m). KORNGOLO: ·o Mlstress mine•, "Hey Robin", dues t<lnçons del pallasso, op. 29. Anne Sofie von Oller. mezzosoprano. Bengt Forsberg, piano. (3m). TERRASSON, JACKY· 'Cumba's daooe·. Jacky Terrasson. piano. Ugonna Okegwo, baix. leon Parker, bateria. Enregistrament fe1 a rtridíum Jazz Club de Nova York. er 14 de juny de 1997. (4m). GEMINIANI: Concerto grosso, op. 2 n. S. La Petite Bande.Oir.· Sigiswald Kuijken. (10m). ABREU: Tico-tfco. Thomas Filri, vlolf. lorenz Hasler, viola. Ferenc Szedtak. violoncel. Béla Szedelak. contrabaix. Wemer Glger, piano. (2m). RAUTAVAARA: El cantant. Amiel Cantus.Dir.: Hannu No~anen. (3m). SCHUBERT: Rondo: allegretto del dlvertlmento sobre motius originals francesos per a plano a quatre mans O 823, Andreas Staler, Alexei Lublmov, planoforte. (10m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Ceiaya. Obres de MOZART, ROSSINI i RODRIGO Molsès Femàndez VIa, piano. Cristo Barrlos, clarinet. Xènia Axelroud í Joan Benejam, guitarres. Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra.Oir.: Miquel Ortega Enresgitrament fet per Catalunya Música el dia 3 d'octubre del 2001 al Palau de la Música Catalana. IV TEMPORADA 200112. CONCERT N 1. (72m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims prOijrames 0:30 A LA MANERA DE.... Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan Vives.Repetlció del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos ta setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Olfous. Divendres, de 20:1q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Oílfuns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DIMECRES, 15 DE MAIG DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETf DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI HANDEL Sonata op.1 n.13. HWV371. Andrew Manze, violf. Richard Egarr, clavecl. (12m). ROTA: "lmprowlso" (Un dlavolo sentimentale). Gldon Kremer, violi. Oleg Maisenberg, plano. Orquestra Simfònica de Berlfn.Dir.: Andrey Borcyko. (6m). DEBUSSY: Jeux, poama dansat. Orquestra Filharmònica de Barlfn.Oir.: lorln Maazel. (18m). OFFENBACH: "Au beau jour de la ml· carême", "Quel bruit..Je suis la petile frultlère·. fragments de l'opereta Masdames de la halle. Charles Burles Mady Mesplé. Orquestra Filharmònica de Montecarlo.Oir.: Manuel Rosenthal. (9m). ~ s- _, = .... ..=:;;: a .... ~· 210 ~ o::;· ¡;¡;;- a e; ~· ~ E 13 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 14:00 GR.AHS INTEGRALS la música orquestral de J. Sibel.us Simfonia n. 1, op. 39. Philarmonfa Orchestra.Oir.; Vlad..;, Ashkenazy. (4Dm). 15:00 BUTLLETf DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. L"espa1 tema::~ Catalunya Música presenlat per fciG.l Ben ito. Michael Chance PUR CELL I BRITIEN: An Evenmg 11yr.¡¡ Mtchaei Chance, contratenor. Roger PROGRAMACIÓ DE NIT Vlgnoles, plano. (4m). Repetició deis últims programes BACH: Ària "Erbarme dich, mein Golf 0:30 CATALUNYA JAZZ extreta de "la Passió segons Sl Mal!g' Un programa d'Albert Mallofré. Repetició BWV 244. del programa emès dlssable passat. Michael Chance, contratenor. Solistes 2:30 GRANS INTEGRALS Barrocs Anglesos.Dir.: John Eliot Programes emesos la setmana anterior Gardiner. (7m). (Ordre d'emissió: Repetlcló del Dilluns, JONES: "Grief ol my best love's Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de absentlng" i "lte ca1di sospiri", del 14.00 a 15.00). musical A Musicall Dreame. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Michael Chance, contratenor. Erin Presentat per Alfred Celaya Programes Headley, violí. Andrew Lawreooe-Klng. emesos la setmana anterior. (Ordre arpa. Stephen Stubbs, llaiil (Sm). d'emissió: Repetició deis programes de BACH: "Agnus Del", de la Missa en si• Dilluns, Dimarts. Dimecres. Dijous, BWV 232. Divendres, de 20:1q a 22:00). Michael Chance. SoliStes Barrocs 5:30 CAPSA DE MUSICA Anglesos. Oir.: John El1ot Gardinel.(6ir. Programes emesos la setmana anterior. MCKEVITI: "What if the present ll'!f! 1111 (Ordre d'emissió: Repetició dels world last night", ¡ "Gravity", dues programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. Orquestra de la Ràdio de Bertin.Oir~ d I • 1e" 1 Oi¡·ous DIV.endres de 10 03 13 00) llans·Dieter Baum. (13m). cançons e C1C orans uceooe. · a · · • • I Cha Micha GLAZUNOV: Processó solemne en Sol M. net. contratenor. (2m~ e HANDEL: "Voi che udite il miO lalr.et' DUOUS, 16 DE MAIG Orquestra Simfònica de la Ràdio de ària de l'acte segon de fòpera en trlS DEL 2002 I'URSS.Oir.: Gennadi Roztldestvensky. actes "Agrippina", amb llibret de VI.'XIr.l 7:08 MATINAL (Sm). Grimani. Música per començar el dia presentada HAMILTON. ARTHUR: ·cry me a river". Michael Chanct, contratenor.~ per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Ray Bryant, piano. Rufus Reid, baix. llera, per a septet de metall i percussió. Barrocs Anglesos. Dir.: John Elíct Inclou bullleUns informatius i agendes Grady Tate, bateña. (Sm). Orquestra Simfònica de GOteborg.Oír.: Gardiner. (4m). musicals. OOPPLER: Fantasia pastoral hongaresa Neeme Jàrvi. (Sm). BACH: Recitatiu "O Leipziger Jerusae-' 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES per a flauta i plano, op. 26. ·escenes històriques", suite op.25. ària "Sende, Herr. den Segen eln' de Q 9:06 MATI NAL Robert Aitken. Geir Hennlng Braaten. Orquestra Nacional Escocesa.Dir.: cantata "lhr Tore zu Zion" (VosaltreS EL GRAN REPERTORI (10m). Alexander Glbson. (19m). portes de Sió), BWV 193. BRAHMS: Trio amb clarinet, op. 114. LEHAR: Ària de "La vídua alegre·. Finlàndia. poema simfònic op. 26. Mlchael Chanca. Orquestra Barroca George Pleterson, clarinet. Membras del veronlka Klncses, soprano. Orquestra Orquestra Filharmònica de Moscou.Dir.: d'Amsterdam.Olr.: Ton Koopman. (4m' Trio Beaux Arts. (25m). Simfònica Johann Strauss de Vasslli SlnaTskl (8m) TAVENER: "Apokatastasls', per a XOSTAKOVITX: Suite de ballet n. 3 Budapest.Oir.: lstvan Bo¡¡~r. (7m). Romança en Do M per a orquestra de contratenor, 6 violes i bol tibetà Orqueslra Nacional Escocesa.Dir,: Neeme FISCHER, Frank: "Els contes de corda, op. 42. Mlchael Chance. contratenor, frélwOJI: J3rvl. (16m). Mullumbimby". Orquestra Simfònica de GOteborg.Oir.: Ellsabeth Wllcock, bol Ubetà. (3m). PACHELBEL: Canon i Giga. "Under western eyes". (Sm}. i Neeme Jàrvi. (5m ). PURCELL: "Sound lhe trompet'. 11 Glardlno Armonlco.Oir.: Giovanni 15:00 BUTLLET1DE NOT CIES Mlchael Chance i James Bowman, Antonlnl (4m). SERRAT: "Mediterraneo". 15:04 AGENDA MUSICAL contratenor. Jane Coe, vloloncel. fll¡~ 10:00 AGENDA MUSICAL Montserrat Caballé. Orquestra del Gran 15:10 A FONS Miller, tiorba. Robert King, ciaved. (31i'J. 10:113 CAPSA DEMÚSICA Teatre del Uctu. (4m). LA MÚSICA, ARA. L'espai temàtic de 16:00 A FONS HANDEL: Dues àries per asoprano, STAMITZ,C.: Octet n. 1 en Si b. Calaiunya Música presentat per Eulàlia ELS GRANS DIRECTORS. l'espai teJ!IÍÍ trompeta i orquestra. Consortium Classicum. (10m). Ben~o. de Catalunya Música presentat per f¡jjl¡ Edila Gruberova, soprano. Wynton GASKILL/McHUGH: "I can't believe thai CHOPIN: Gran Polonesa Brillant precadlda Benito. Marsahs, trompeta. Orquestra de Cambra you're in love with me·. d'un andante spianato op. 22. ANDRÉ PREVIN Anglesa.01r.: Raymond Leppard. (Sm}. Edmond HaU, clarinet Harry Camey, Alba Venlura. plano (15m). BRAHMS: ·oenn alies fleisch. es ISll'! BERNSTEIN. Danses simfòniques de saxo. Benny Morton. trombó. Don Frye, NAVARRrn: "Aurea aetas" (l'edat d'or) i gras•, fragment d'Un Rèquiem~ "West sida story• piano. Everetl Barl<sdale. guitarra. Alvín "Cantus Medeae• (El cant de Medea). op. 45. Orquestra simfònica de San Ranglin, baix. Síd Ca1lett. bateria. (3m). dues peces de "Les Metamorfosis Cor i Orquestra Sin110nica de Francisco.Oir.: Seiji Ozawa. (22m). TOLDRÀ: "Lento-AIIà a les llunyanies del d'Ovidi". Londres.Oir.: Andrê Previn. (14m~ CIMAROSA Concert per a dues flautes. mar", segon moviment de 'VIStes al Claudia Schne1der, veu. conjunt TXAIKOVSKI: "Vals", de l'acte lerlil James Galway I Jeanne Galway, flautes . mar". instrumental encapçalat per Olvido lanza. ballet El llac dels cignes. London Mozart Players.Otr.: James Orquestra Nacional de Cambra VlOii. Cor dingit per Agnès M1ratbe11. Orquestra Simfònica de londresDi:: Galway. (18m). d'Andorra Dir.: Gerard Claret. (Sm). (9m). André Previn. (7m). BEETHOVEN· Sonata per a plano n.18, NIELSEN: Un viatge imaginari a les liles TOLDRÀ: ·Nocturn•, de "1[1stes al mar". RAVEL: Pavana per a una infanlai!J'$ op.31 n.3. Feroe, obertura rapsòdica. Jove Orquestra Simfònica de Royal PhUharmonlc Orthestra.Oil. A. Sviatoslav Richter. piano. Orquestra Simfònica de la Ràdio Calalunya.Dir.: Josep Pons. Previn. (7m). Enregistrament fet a Praga. ei 6 de Juny Sueca.Dir.: Esa·Pekka Salonen. (1Om). Enregistrament ret per Catalunya Música STRAUSS, R: Duet-concertino per a de 1965. (22m). Dl CAPUA: ·o sole mio", arr. Reinhardt a la Sala Simfònica de l'Auditori el dia 26 clarinet, fagot. orqueslra i arpa KAUNNIKOV: Simfonia n. 1. Wagner. de setembre de 1999 en el concert de Peter Schmídl, clarinet. MIChaetWiJt¿ Orquestra Simfònica de l'Acadèmia de Pascal Bertín, Andreas Sclloll. oominique presentació de la JONC. (7m). fagot. Orquestra Alharmòmca da l'Estat de I'URSS.Oir.: Evguenl Svetlanov. Vlsse, contratenors. (3m). Abigail Prat, arpa. Albert Mora, flauta. VIena.Oir.: Andrê Prevln. (18m). (37m). DENNISIAOAIR: "Vïolets ror your furs•. Enregistrament en directe fet al Mercat de LLOYD WEBBER: Obertura de l'òp!ll ELGAR: The Black Knlght, op. 25. Nlcholas Payton, trompeta. Ray Brown Música Viva de Vic el 19 de setembre del roc~ "Jesu Christ Superstar". Cor I orquestra simlònlca de Londres.Oir.: Trio. (6m). 1999. (12m). Cor i Orqueslra dirigida per AoortPre;a Richard Hlckox. (36m). VERDI: "Corne in quest'ora bruna", ària 16:00 A FONS (6m) LOTTI: "la vlta caduca", madrigal. d l' MU' SICA REL GOS l'espai temàtic DE L'OIENT 17·.00. LA TARDA Th e Conso rt of Mus1eke. 01 r.: A. Rooley. mon Boccanegra". e òpera "SlAn ,, M·I 1I A. dLA e tal Programació realitzada apartir de iS (Sm}. Vlctorfa dels gels, soprano. Orquestra eeniato. unya us ca presentat per Eulàlia '111t'1 del Teatre de l'Òpera de Roma.Oir.: B petiolons dels nostres oients. Prese BACH, J.Ch.: Trio amb plano op. 2 n. 3. Gabriela Santlnl (1m). BACH¡ TELEMANN: Jauchzet dem Herrn. a càrrec de d'Olga Cardús. Trio 1790. (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAl alie Watt, motet BWV 160. 19:00 PENTAGRAMA 13:00 NOU PUNT NOU Programa de divulgacló musiCal. Gil~ Presentació de les últimes novetats 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA Alsfelder Vokalensemble.Oir.: Wolfgang realització: Pere Burês i Alex Ro~ discogràfiques aparegudes al mercat, a MÚSICA Helblch. (13m). 20:::00:._:BUTU~:::ET::_I:_:D:E_::N:O::T~:CIE:S-. _ _ _ __::cà:::r:_::re:_c:de:_:M: o:n:ts:_e:_:Ag~u:ile:ra:_._ _ _ _ __: _:y:.:.a_ ed_C_ela pe_r _AI_fl;_ en_ta_t :.._ S._ _ _P_re_s_ _q_2_1_ lca_t._W , c_.P_h_.e_.:_M_ag_n_ll_ _A_C_H_ B 10:00 AGEHDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA MOZART: Simfonia n. 34, KV 338. Orquestra del Re~al Concertgebouw.Oir.: Nikolaus Hamoncourt. (22m). TELEMANN Concert per a 3 oboès. 3 VIOlins i baix continu. Conctntus MusiCus de Viena. Oir: N. Harnoncourt. (10m). STRAVINSKI: Petruixka. ballet. Orquestra Simfònica de Montréai.Oir.: C. Outott. (35m). BACH, C.Ph.E.: Concert per a VIOloncel i orqueslra Wq 171, H 436. Miklós Perényi. Orquestra de Cambra Franz Liszt.Dír.: JAnos Rolla. (22m). 3 ARlES D'OPERA. (Charpenller, Verdi i Giordano) Montserrat Caballé. Nouval Orohestre Phllharmonlque.01r.: Edoardo MOIIer. (18m). RIMSKI·KORSAKOV: Quintet per a piano 1 inslruments de vent. A Nasedkine, plano. V. Vzerev. flauta. v. Sokolov, clarinet. s. Krassavln, fagot A. Oemin, trompa. (36m). BRAHMS: Ouatre quartets vocals op. 92. Cor Monteverdi. Robert Levin plano.Oir.: John Eliot Gardiner. (Sm}. COPRARIO: Fantasies a tres parts. n. 9. 7 11 Jordi Savall. Chnstophe Coin. sergi Casademunl (Sm). Presentació de les últimes novetats discogràfiques a""regudes al mercat. a càrrec de Monts;-Aguílera 14:00 GRANSINTEGRALS la música orquestral de J. Sibelius 14 Felicily Palmer. soprano. Helen Watts, contrall Robert Tear. tenor. Stephen Roberts. baix. Cor deiiGng's College de Cambndge. Academy ol Sl Martin-in·theflelds.Oir: Phllip Ledger. (43m). 17:00 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càiT8C de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA CORAL Presentat per Maró Janê. HANDEL: 1wili magnify thee, Anthem Chandos n. 5. Lynne Dawson, soprano. lan Partridge, tenor. Cor 1Orquestra The Sixteen.Olr.: Harry Christophers. (23m). WEILL 1 HINDEMITH: "Der Undberghflug" (El vol de lindberg), amb text de Bertoll Brecht Primera versió. Wolfgang Schmidt. Herbert Feckler. Lorenz Minth. Christoph Scheeben. Pro Musica de Koln. Orquestra de la Ràdio de KOin.Jane Henschel, narrador. Noel Tyl. Joachim Calaminus. Helmut Clemens. Pro Musica Kòin. Orquestra de ta Ràdio de Kòln.Dir.: Jan latham·Kònig. (19m). 20:00 BUTLLETI oE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:1o ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfr~ Celaya. RODRIGO: Palillos y Panderetas. STRAUSS: Aixf va parlar Zarathustra. WAGNER: El capvespre dels Déus (Introducció. Mort de Siegfried, Marxa fúnebre i final). Orquestra Nacional d'Espanya.Oir.: Rafael Frúhbeck de Burgos. Enregistrament fet per Catalunya MúSica et dia 9 de febrer del2001 a l'AuditOri de Barcelona Temporada OBC 200012001. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 20:04 AGENDAMUSICAl 20:10 ElS GUSTOS REUNITS presentat per Alfred Celaya. • GERSHWIN: "lloves you, Porgy . BIY evans, plano. Emeglstrament !et el 15 de Juny de 1968, al fest1val de Jau de Montreux. (Sm). MOZART: Quanet de corda n. 2, KV 155. Quar1at Italià. (11m). CfW'I: 'Calteleras" de laS hijas del ZtbedeO t.tontwrat caballé. Orquestra Simfònica dl B<Jtelona.D1r; Eugenio M. Marco. ¡Sm). TXAIKOVSKI: Marxa eslava. op. 31. Orquestra S1mfònica de londres.Oir.: Alldrê Prev1n. (10m). STRAUSS: 'Nit", fragment d'Una simfonia alpina, op.64. . Orquestra Filharmònica Txeca.D~r.: Vladlmlr Ashkenazy. (3m). BACH: Tocata I fuga en re m, transcripció per aorquestra de Stokowski. Orquestra Filharmònica Txeca.Dir.: Leopold Stokowski. (10m). OffENBACH: Obertura de "la filla del tambor majOr". Enregistrament en directe del Concert d'Any Nou, gener del 2000. Olquestra Simfònica Johann Strauss de Budapest Dir.: lstvan Bogar. (7m). USZT: 'Focs follets•, 5a peça dels 'EstudiS d'execució transcendental". Slialoslav Rlchter, plano. Emeglstrament fet a Praga, el 10 de juny de 1956. (4m). BRUBECK. DAVE: "Sum mer song". Oave Brubeck Ouanet. (4m). HONEGGER: Concenlno. Jean·Yves Thlbaudet. piano. Orquestra Strnftnica de Montréai.Dir.: Charles Du!D«. (10m). 00/IIZffil: "lnosservato, penetrava,_ AAQelo casto e bel", ària de l'òpera ·u duca d'Alba". IWnón Va¡gas, tenor. Orquestra de la R.ldoo de Munie.Oir.: Marcello Viotti. (7m). GIASS: Company. Gtdon Kremer, violi. Kremerata Baltlca. (Sm). CASTELLO: Sonata IV. 11 Glardlno Armonlco. (Sm). MONTSALVATGE: Punto de Habanera, tanclón de cu na para dormir a un neor~o. dues cançons de "Cinco Canciones Negras·. ~·~ Bayo, soprano. Brian Zeger, j)lolnO. flveoistrament fet per catalunya Música 111 dl¡ 21 de maig del2001 al Gran Teatre del liCeu dons de la Temporada Gran Teatre del Uoeu 2000·2001. (4m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22¡04 ElS CONCERTS DE CATAlUNYA MUSICA Presentat per Alfred Celaya. TOLDRA: Empúries. Camperola. Sol Ixent La maledicció del Compte Arnau. 8EE1HOVEN: Simfonia n. 9. op. 125. Gab!iele Fontana. Gabriela Scllr!tkenbach. Christer Bladin. Peter lh Orfeó Català. Orquestra simfònica ~cetona i nacional de Cslalunya.Oir.: r~. Enteoistrament fet per Cstalunya Música 11 dia 24 de març de 1995 al Palau de la IIUS~Ca Catalana. {93m). 23:45 NOCTURN l.lús•ca per acabar el dta. Presentació a clr1ec d'Alfred Celaya. PIIOGRAMActó DE NIT Repetició dels óltlms programes 0:30 l 'AUDIOVISUAL Ema diUmenge passat 2:3& GRANS INTEGRALS ~roglême$ erne~ la setmana anterior : : : em~ió: Repebcló del Dilluns, de Dímecres, Dijous, Divendres. 14 - ·00 atS.OO). 3:30 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Allred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dlmarls, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:1oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterfor. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, 01¡ous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DIVINDRIS, 17 DE MAIG DEL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETf DE NOTICIES 9:06 MATINAl EL GRAN REPERTORI ELLINGTON: "Prelude to a kiss". Reoée Fleming, soprano. Daniel Barenbolm. plano. (4m). DELIBES: Suite det ballet Sflvia. New Philharmonia Orchestra.Dir.: Charles Mackerras. (16m). TELEMANN: Concen per a violí "les Rainettes·. en la M. Acadèmia de Música Antiga de Berlin. (13m). BACH,J.Chrlstlan: Concen per a arpa I orquestra de cambra en Re M. Suzana Kllncharova. Solistes de Solia.Dir.: Emll Tabakov. (16m). 10:00 AGENDA MUSICAl 10:03 CAPSA DE MÚSICA BOYCE: Simfonia n. 5. The Academy ol Ancient Music.Dir.: Chrlstopher Hogwood. (8m). BRUCKNER: Missa en mi m, per a cor a 8 veus I con¡unt de vent. la Chapelle Royale. Ensemble Musique Oblíque.Oir.: Phillppe Herreweghe. (36m). BAX: Suite Russa Orquestra Filharmònica de Londres.Dir.: Bryden Thomson (19m). HEINICHEN: Conceno grosso (Concen de Dresden), S. 211. Musica Antlqua de Colònla.Dir.: Relnhard Goebel. (Bm). PROKOFIEV: Simfonia concertant per a violoncel I orquestra, op. 125. Mlscha Maislcy. Orquestra Nacional de Rússia. Oir.: Mlkhall Pletnev. (40m). MÚSICA POPULAR ESPANYOLA DEL SEGLE XVII: Guerrera. Ortiz. De Mil3.n. Hespèrlon XX.Oir.: Jordi Savall. (Sm). SCHUBERT 8 lieder per a soprano amb acompanyament de plano. Elly Amellng, soprano. Dalton Baldwln, plano. (22m). SCHONBERG: Cinc peces per a orquestra, Op. 16. Orquestra Simfònica de la Ciutat de Blrmlngham.Oir.: Simon Ratlle. (19m). 13:DO NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS la música orquestral de J. Sibelius Simfonia n. 2, op. 43. Orquestra Simfònica de la ciutat de Birmingham.Dir.: Simon Ratlle (45m). 15:00 BUTllETf DE NOTÍCIES 15:04 AGENDA MUSICAl 15:10 A FONS LA MÚSICA SOLA, l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto. La tenora SERRA: "Remembrança", sardana. Ricard Viladesau, tenora. Cobla Principal de la Bisbal. (3m). OLTRA: "Pastoral d'hlwrn". Jord• Figaró, tenora. Jordi Vilaprinyó, piano. (4m). HAVART· Colors, per a tenora i orgue. Josep Glspen.lydie Rifa. (12m). BOU ART Concerl per a tenora i orquestra. Jordi Flgaró, tenora. OBC.Olr.: lawrence Foster. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 6 de desembre de 1999 a l'Auditori, Barcelona. (17m). RAM IÓ: Fantasia per a quatre tenores. Jordi Flgaró, Josep • sanchez. Joan-Jordi Beumala. Manà Franco. tenores. Cobla Sant Jordi Ciutat de Barcelona.Dir.: Concepció Ramló Diumenge. (7m). 16:00 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. l'espai temàtic de catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. OBC DOHNANYI: Concerl per a vlolf i orquestra n. 2, op. 43. Mark Kaplan. Orquestra Simfònica de Barcelona I Nacional de Catalunya.Dir.: Lawrence Fos ter. (31m). GERHARD: Ariel. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya.Dir.: Edmon Colomer (24m). 17:00 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres atents. Presentació a càrrec de d'Olga cardús. 19:00 CICLE DE liED FAURE: la Chanson d'~ve. op. 95. Elly Amellng, soprano. Dalton Baldwin, plano. (24m). STRAUSS, R.: "Oie heillgen drei Kònige aus Morgenland" (Els tres rels d'Orient), lled op. 56 n. 6. Fellcity Lolt, soprano. Orquestra Nacional Escocesa.Oir.: Neeme Jarvi. (1m). WOlf: "lled der Mignon•, "Oie Z1geunerin", dos lleder. Elisabeth Schwarzkopf, soprano. Gerald Moore. piano. (10m). SCHUBERT: ·oer Musensohn". lied D. 764. Barbara Hendrlcks, soprano. Radu Lupu, plano. (2m). SCHUMANN: "A l'estrella de la nit", duet op.103 n.4. Edita Gruberova, soprano. Vesselina Kasarova, meuosoprano. Frfedrlch Halder, piano. (2m). WAGNER: "Trêume", lied dels "Wesendoncklleder". Janet Baker. mezzosoprano. Orquestra Filharmònica de Londres. Dir.: Adrian Boult. (Sm). 20:00 BUTUETÍ DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAl 20:10 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Allred Celaya. MOZART: "Vol avet e un cor fedele", ària de concen KV 217. Maria Bayo, soprano. Orquestra Simfònica de Galfcfa.Oir.: Vlctor Pablo Pérez. (8m). BACHI SAINT-SAENS: Andante en do M., BWV 1003. Transcripció per a piano de Camllle Saint·Saens. Mac McCiure. plano. {8m). BRAHMS: "Andante, ma moderato•, 2n mov. del Sextet per a corda n.1, op.18. Membres de l'Amadeus Ensemble i del Ouanet Alban Berg. Enregistrament fet a la saJa Favarl de Parrs. el23 d'octubre de 1987. (10m). PETERSON, OSCAR: "Medley: Love ballada/I[ you only knew". Oscar Peterson, plano. Herb Ellis, guitarra. Ray Bro1vn, baix. Bobby Ourham, bateria. Enregistrament fet al Blue Note, de Nova Yor1c, el 17 de març de 1990. (11 m). BOU: Cants de maig, sardana. Cobla Principal de la Bisbal. (3m). GlUCK: 'Ah, taci, barbaro ...Corno potesti, oh 010!" (Ah, calla, bàrbar...Com has pogut, oh Déu!) ària de l'òpera "la ctemenza dl Tito" Cecilía Barlolí. meuosoprano. Acadèmia de Música Antiga de Berlfn.Oir.: Bemhard Forck. (7m). MAHLER: Primer moviment del Ouanet amb plano. Klaus Schllde. Karsten Heymann. Jean Rleber. Ulrlch Boda. (12m). NICOLAU: "La mon de l'escolà". Orfeó Català.Dir.: Uu!s Maria Millel (8m). BOYCEIHART: "lasi traln to Clarksvílle". Cassandra Wilson, veu. amb Gib Wharlon.Lonme Plaxíco i Dougie Bowne. {Sm). WEBERN: Moviment per a piano. Gianluca Cascloli. (Sm). FAURÉ: "Masques et Bergamasques". op.112 Orquestra de cambra Orpheus. (14m). FALLA: Nana, cançó de bressol de les Set cançons populars espanyoles (Transcripció per a guitarra de Miquel Uobet). Angellka Klrchschlager. meuosoprano. John Wllllams, guitarra. (2m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Cefaya. Obres de Juan Gómez CHICUELO, Joan Albert AMARGÓS, Ouintero LEÓN I OUIROGA i Mario MAYA. Mlguel Poveda. cante. Juan Gómez CHICUELO, gu1tarra. Joan Albert Amargós, plano I direcció. Big Ensemble del Taller de Múslcs.Oir.: Joan Alberl Amargós. Enregistrament fet per Catalunya Música el dal11 d'octubre del 2001 a l'Auditori de Barcelona. AUDITORI XXI: CICLE JA72 "TETE MONTOLIU". (89m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA CORAl Emès dh_necres de la setmana passada. 1:30 MUSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Dimans a les 19:00h). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dlmans, Dimecres, Dijous. Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Ollluns, Dlmans, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DISSABTI, 18 DE MAIG DEL 2002 B:OO MATINAl Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlleU de noticies I agenda mus1cal. 10:00 CONCERT BARROC TELEMANN: Concerl en fa major per a viola de gamba, 2 violins i baix continu. Slegfried Pank, viola de gamba. Conjunt barroc de Lelpzlg. Conjunt d'instruments de vent del Colleglum de Lelpzlg. (1Om). TELEMANN: Concerl per a flauta de bec, en Do M. Peter Thalheimer, flauta barroca Colleglum Musica Rara Stuttgan. (17m). TELEMANN· Concen en Re M. Mar1c Bennett, Mlchael Harrtson. N!cholas Thompson. trompetes. Paul Goodwio, Lorraine Wood, oboès. The Enolish Concert. Oir.: Trevor Pinnock. (10m). ¡¡¡ E. ~ El e:· ¡j" ::::! :::l. "" S" El ~. ¡¡¡ Q E e PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ........, ~ = ... .:;: a ::;:;' ;i. 210 ... = :s. ..... ¡;;¡:- a ..... = ¡¡· ~ ........= SO' 16 TELEMANN: Concert per a dos violins i orquestra en Sol M. Micaela COmbertí. Collegium Musícum 90. SoliSta 1dlfector. S1mon Standage. (9m). TElEMANN: Concert per a flauta i orquestra en ReM. Simion Stanciu "Syrinx" I Solisti Veneti.Drr- Claud•o Scimone. (14m). 11:00 MÚSICA PER A COBLA MORERA.: Girona. sardana Cobla Ciutat de Girona (4m). GIL I MEMBRADO: Glossa dels estudiants de Tolosa. Cobla La Principal de la Blsbai.Dir.: Francesc MORALEDA.: Rambla de les Aors. sardana. Cobla La Principal de la Blsbai.Dír.: Francesc CassO. (Sm). SERRA: Impressions camperoles. suite. Cobla Sant Jordi· Ciutat de Baroelona.Dir.: Jordi león. (16m). RUERA : la competència. Cobla Marinada. (Sm). VILÀ I GANDOL.: La filadora, glossa. Cobla de Cambra de Catalunya.Dir.: Jordi Molina (3m). MARTÍNEZ I COMÍN.: la sardana de lloret. Cobles Mil.lenàrta i Sant Jordi.Oir~ Jesús Ventura. (Sm). CASSÚ.F.: la polca de l'estrès. Cobla Principat de la Bisbal Oir: Francesc Cassú. (4m). PICH SANTASUSANA; Sant Jeroni de la Murtra. sardana Cobla Marinada (Sm) • 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical Guió i realitzaCió: Pere Surés I Àlex Robles.Repetlcló del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarriga. DVORAK: Dansa eslava op. 72 n. 8. Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya, Kalserlautern.Dir.: Jiri Starek. (4m). STRAUSS, 0.: "Ninon•. Fellclty lott, soprano. Graham Johnson, plano. (2m). MOZART: Simfonia n. 32, KV 318. The Engllsh Concert. Dir.. Trevor Plnnock. (Bm). BACH fuga en sol m. BWV 542. Quartet de flautes de bec de Randes. (Sm). RONEY, WAllACE: "Biue in green·. Wanace Roney, trompeta. Gary Thomas, saxo tenor. Mulgrew M1ller. piano. Chamett Moffett, baix. Tony W1lliams, bateria, {Sm). BEETHOVEN: Sonata per a paano n. 10, op. 14 n. 2. Claudio Arrau. piano. (17m). BORGUNYÓ: "la presumida", sardana. Cobla de Cambra de Catalunya. Oir. Jesús Ventura (9m). ElGAR: Somni d'infants. op. 43. Orquestra Simfònica Anglesa.Oir: William Boughton. (8m). MOZART: Pnmer moviment del quintet amb clarinet, KV 581. David Shlfrin. clarinet. Quartet de corda Emerson. (9m). VIVALOI: Concert per a violi, RV 761. Fabio Blondl, violi. L'Europa Galante.Dir.: Fablo Blondl. (9m). SCHUBERT: Ava Maria, O. 839, op. 52 n. 6. Cheryl Studer, soprano. Orquestra Simfònica de londres.Dtr.; fon Marin. (6m). BACH, c. P. E.: Simfonia en sol M. Wq 173. für a1te MUSik Berlin. (Sm). FALU: Tres peces. V"rctor Villadangos. guitarra. (10m). GUERE: Quart moviment de la Simfonia n. 1, op. 8, en Mi bemoll Orquestra Frlharmònica de la BBC.Dir: Edward Oownes (1m). CRISS. SONNY: "My idear. Sonny Criss. saxo contralt. Dolo Coker, p1ano. larry Gales. baix. Jimmie Smith. batena. (3m). VERDI: Obertura de l'òpera "Nabucco". Orquestra Filharmònica de Berlln.Dir.. Claudío Abbado. (Bm). SCHUMANN: Adagio i allegro per a oboè i plano, op. 70. Douglas Boyd, oboè. Maria Joao Pires. piano. (9m). HANDEl: Concerto grosso, op. 3 n. 1. The Brandenburg Consort.Dir.: Roy Goodman. (9m). REGER: Primer moviment de la suite en estil antic, op. 93. Orquestra Simfònica Norrkiiplng.Dir.: Lelt Segerstam. (6m). VAUGHAN-WILLIAMS: Think ol me. Ruth Golden, soprano. Thomas Woodman. bariton. Leverlng Rothfuss, piano. (2m). MARTÍN Y COLL: Suite espanyola. Capella de Ministrers.Dir.: Carles Magraner. (11m). CHOPIN: Polonesa. op. 44. Vladfmir Ashkenazy, piano. (11m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Ma.ró Jané. BIZET: l'Arieslana. melodrama en tres actes i cinc quadres sobre un llibret d'Alphonse Oaudet. Daniel Mesguichl, narrador. Conjunt Vocal Jean SouriSse. lannP. Rouleau. soprano. Orquestra de cambra Nacional de Tolosa.Dïr.: Jean Claude Malgoire (110m). SCI1UBERT: Rosamunda, princesa de Xipre, O 797. Anne So fie von Oller, mezzosoprano. Cor Emst Senff. Orquestra de Cambra d'Europa.Oir.: Claudio Abbado. (60m). 20:03 CATALUNYA JAll Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A lA MANERA DE.. ... Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan lfrves. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. Aka~emie PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anlfrior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 E.LS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos ta setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecrès, DIJous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 19 DE MAIG DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar e! dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlletí de noticies i agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC CAIX O'HERVELOIS "les Vendangeuses·. Jennifer Paull. Chnstme Sartoretti, Stefano Canuti. (13m). FOROUERAY: Su1te n. 2. Jordi Savall. ba1x de viola. Ton Koopman. clavecí. Chnstophe Coin. balx de MARAIS: Couplets de Folies. del segon llibre de peces de viola. Jordi Savall. baix de viola Roll Usveland, tiorba. Mlchael Behringer. clavecr. (18m). 12:17 GUIA MUSICAL la Informació il-lustrada sobre els concerts I l'activitat músical de la lfmporada.Un espai presentat per Pilar Subirà 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarriga. MOZART: Últim moviment del concert per a clarinet I orquestra, K. 622. Wollgang Meyer. clarinet. Concentus music us de Viena. Dir.: Nikolaus Hamoncourt. (8m). AURIC: Adieu, New York! (Foxtrot). Peter Toperczer. piano. (6m). BACH,J.Ch~ Simfonia op. 6 n. 5. Orquestra de Cambra Holandesa.Dir.: David Zrnman. (8m). ELLINGTON I STRAYHORN: You're the one. lena Horne. veu Joshua Redman, saxòfon. Orquestra Simfònica de la ciutat de Birmmgham.Dir.. Si mon Ratlle. (3m). RAKHMANINOV: "Moderato", 1r mov. del Concert per a plano n.2, op.18. Vladimlr Ashkenazy. piano. Orquestra Simfònica de londres.Dir.: Andrê Previn. (11m). STRAUSS, R.: Dansa dels set vels de Salome, op. 54. Orquestra Nacional Escocesa. Oir.: Neeme Jarvl. (10m). RESPIGHI: "Giublleo", de les festes Romanes. Orquestra AlharmOnlca de Nova York.Oir.: Leonard Bernsteln. (Sm). BARRIOS: Una limosna por el amor de Dlos. John Wllllams, guitarra. (3m). XOSTAKOVITX: Suite de ta pel.llcula "Adna" (Sol). op.26. Grup de Solistes de l'Orquestra Simfònica de l'Acadèmia de la Unió Soviètica.Oir.: Gennadl Rozhdestvenski. (13m). STRAUSS. J (I)~ Vals a la Paganinl. per a violí I orquestra. op. 11. Lorin Maazel. violi. Orquestra filharmònica de Viena Oir; Lorin Maazel (6m). BERLIOZ: Ouatetr cor "del maggi". Cor de l'Orquestra S1mfOnrca de Montréal. Orquestra Simfòmca de Montréai.Oar.: Charles DutOit. (Sm). SCHUBERT: Quart mov1ment de la simfonia n. 9. o944 Staatskapelle Oresden.Dir.: Colin Davis. (16m). BACH: Últim moviment de la sonata per a violí i clavecr, BWV 1016. Monlca Huggett, vrolf. Ton Koopman, clavecí. (4m). GUNN, RUSSELl: "Bronwyn". Rossell Gunn, trompeta. James Hurt, plano. Erlc Revls. baix. All Jackson, bateria. (2m). WAGNER: Obertura de l'òpera "l'Holandès errant•. Orquestra del Festival de Bayreuth.Dir.: Karl Bi!hm. (1 Dm). KAMEN: Schen:o 11 "Dansa Kokopelli" de la pregària del poema simfònic "la lluna nova en els braços de la lluna vella". Toshlko Kohno. flauta Anthony Ames, percussió. The National Symphony Orchestra.Oir.: Leonard Slalkin. (4m). HAYDN: Simfonia n. 2. The Academy of Ancient Mus~e.D~. Christoper Hogwood. (Bm). DVORAK: Dansa eslava. op. 46 n. 2 (arranjament de Fritz Kreisler). Midori, violi. Robert McOonald. ~ (Sm). CHAPI: Preludi de la sarsuela "la Pl!m chica". Orquestra de cambra Anglesa. OU'~ Enrique Garcia FORD. RICKY: "I gotA bad, and that ain't good". Ricky Ford, saxo tenor. Donald 81'011!: plano. Peter Washington, baix. lOUIS Hayes, bateria. (Sm). PARRY: Variacions simfòniques. Orquestra Alharmònlca de londres o,r Adrian Boult. (13m). ROSSINI: Simfonia de l'òpera ·u • • Bruschlno". Orquestra Haydn de Bolzano.Dir.: Al~n Francis. (5m). 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA MASSENET: Esclarmonde. òpera Ell quatre actes. Johan Sutherland. Huguette Tourangll!l! Clrfford Grant. Jaume Aragall. lou~ Oullico. Cor John Alldis. National Phllharmonic Orchestra.Dir.: Richard Bonynge. (156m). 20:03 l 'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorlna. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 lA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes mli!IW d'interès. Presentat i conduit per Jori:1 lf!Yes. i realitzat amb la colaboració de! Consell Català de la Música 0:04 NOCTtlRN Música per acabar et dia. PROGRAMACIÓ DE Nl1' Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mertal, 1 càrrec de Montse Aguilera. Resum lf!il millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la sel111<'11 anterior. (Dissabte I diumenge ales 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarrlg¡. Programes emesos la setmana anwa (Ordre d'emissió: repetició dels programes de OissablB i Diumeno~ de ~~~ ~v~~6·E MÚSICA Programes emesos la setma~~a an'¡:J:t (Ordre d'emissió: Repetició deiS programes de Dilluns, Dimarts. ()ielll;ll!. Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00,. DIU.UNS, 20 DE MAIG DEL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia ~ per Joan Vives. Retull d'obres brU Inclou butlletins informatius 1agerlil!l musicals. 9:00 BUTLLETf DE NOTICIES 9:()6 MATINAL El GRAN REPERTORI FALLA: Concert per a ctavicèmbal.lllli oboè, clarinet, violi i violoncal lluís V"rdal. Orquestra de cambra Teltr! lliure.Oir.: Josep Pons. (14m). MOZART: Exsultate, Jubllate Motet K'l 165. lucia Popp, soprano. leslle Pearso~t.; orgue. Orquestra de Cambra Angi!Sa Georg Fischer. (16m). BOtSMORTIER: Sonata per atreS f¡¡JIS de bec i balx continu. op. 7 n 3. la Fontegara Amsterdam. (6m). bri STRAUSS, J.: Vals del treSOr de ·a gitano". - PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Orquestra s1mtOnica Johann Strauss de Budapest Oir.; lstvAn BogAr. (9m). 10:00 AGENDA MU~ICAL 1o·03 CAPSA DE MUSICA wÀGNER: Trlstany I !solda. Preludi i Mort d'lsolda. Orquestra Simfònica de Xlcago.Oir.: Georv Solti. (19m). RIGATII: Magnificat. Gabf1e1i consort & Players.Dir.: Paul r.'..:Creesh. (Sm). sTRAUSS.R; Aus llalien. fantasia Sdlllixuta. op. 16. l)queslla Filharmònica de Ber1in.Dir.: RJtardO CHUECA: La Gran Via ("Tango· i '"Scllottis"). Teresa Berganza. Orquestra de Cambra Anglesa.Oir.: Ennque Garcia Asensio. (Sm). DAETWYLEA; Diàleg amb la natura, per a t111mpa dels Alps, llau la I orquestra. Jozs~l Molnar. Mlroslav Kral. Orquestra filharmònica Eslovaca.Dir.: Urs Schneider. (19m). SEET!iOVEN: 33 Variacions sobre un vals d'Anton O~abelli. op. 120. ·variacions OQIJellj", ~ Gulda, p~ano. (44m). PROKOFIEV: Pu!xl(miana. Orquestra Nacional Escocesa.Dir.: Neeme ,¡¡¡.., (22m). 13:tl0 NOU PUNT NOU P1esentaci6 de les últimes novetats dl$(0gràfiques aparegudes al mercat, a càiTIC de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La musica orquestral de J. Sibelius La Orlada. op. 45 n. 1. Orquestra Simfònica de GOteborg.Dir.: Neeme J~rvi. (6m). Coocel1 per a v1ori op. 47. lola:l1111 Vengerov, violi. Orquestra s.mrOnica de Xieago.D1r. Daniel Bannboim. (33m). IJ lílla de Pohjola. op. 49, poema s.ml6nic. Orquestra FilharmOnlca de Moscou.Dir.: Vasstl• Sinaiskl. p3m). 15:011 BUTLLET DE NOTICIES 15:04 AOEHDA MUSICAL 15:10 AFONS LA NOVA MÚSICA. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia B!Mo OURUFlE: ScMrzo op. 2. Jean.Pierre lecaudey, orgue. (6m). llUTtllEUX: Concert per a violi i orqaesm 'l'Aibre des songes" i'lene Arnoyal. Orquestra Nacional de funç¡.O~.: Cha~es Dutoit. (24m). MURAil: Treize couleurs du soleil COiidlant Ensemble de l'ltlnéralre. (15m). 1&:00 AFONS lES VERSIONS DE REFERÈNCIA, L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benllo. SCHUMANN Concert per a violi ¡ Of1luestra Geocg Kulenlcamptl, Orquestra Rl>.;umónlca de Bertin.Dir.: Hans Sctimidt·lsserstedt. (29m). HAYON Coocert per a violoncel i ~n. 2, Hob Vllb:2. &as¡¡¡r Cassadó. Orquestra Filharmònica de 8erin Du.: H.1ns Schmidt-lsserstedl 123m). 1l:OO LA TARDADEL'OIENT Prooramacló realitzada a partir de les P!llcions dels no$tres oients. Presentació atàrrec qe d'Olga Cardús. 19:00 MUSICA ANTIGA ~KEilHEM:: Rèquiem. (~ble Organum,Oir.: Marcel Pérès. 20:CO BIITUET! DEHDTfCIES 21:14 AGENDA MUSICAL 2tlt ELS GUSTOS REUNITS ~pe¡ Alfred Celaya, ~· Jove Apoi.lo, op. 16. I Musicl de Montréai.Dir.: Yufi Turovsky. (Sm). EATONIRYERSON/WATTS: "Biue ohampagne". Charlle Ventura, saxo tenor. Bill Harris, trombó. Ralph Surns. piano. Bob Lelnlnger, baix. Dave Tough, bateria. (Sm). TXAIKOVSKI: "És la voluntat de Déu Adéu·slau. munlanyes• recitatiu i ària de l'acte 1r de l'òpera "La donzella d'Or~ns·. Julia Varady, soprano. Orquesl!a ;!e la Ràdio de Mumc Dir- Roman Kolman. (7m) PURCELL: Suite "The Prophetes" (Els profetes). Le Concert des Nations.Dir.: Jordi 5avall. (14m). WAGNER: Eis mestres canlaires, obertura. The Solti Orchestral Pro]ect at Carnegie Haii.Dir.: Georg Solti. (11m). BEETHOVEN: "Allegro", de la Sonata per a violi i piano n. 5. op. 24. "Primavera·. Anne·Soph1e Muller. VIOli. Lambert Orids, piano. (11m}. VERDI 'Gloria aii'EglltO", cor de l'òpera "Aida'. Cor i Orquestra de la Royal Opera House, Covant Garden.Dlr.: Lamberto Gardelli. (Sm). HOLLANDER: Tema de la pel.lfcula "Sabrlna·. Natlonal Phllharrnonic Orchestra.Dir.: Charles Gerhardt. (3m). Quim Bona!, plano. (Sm). MASSENET: "Tradulre! ... Pourquoi me réveiller". ària de l'òpera "Werther". Ramón Vargas, tenor. Orquestra de la Ràdio de Munlc.Dir • Marcello Viotti. (4m). LAURO: El Marablno, vals veneçolà. Goran Sòllscher. guitarra. (2m). BADINGS: Cançó bretona. Ueder Càmera. Adolf Pla, plano.Oir.: Josep Vila (2m). WARREN/GORDON: "At las!". Sonny Slltt, saxo contlatt. Walter Davis, plano. George DuVIvler, baix. Jimmy Cobb, bateria. (Sm). SCHUBERT: Allegro moderato, quart moviment de la simfonia n. 6, D. 5S9. Royal Phllharmonfc Orchestra.Oir.: Thomas Beecham. (10m). STRAUSS, R.: "Be1m Schlafengehen" (En anar a dormir). lied. Barbara Bonney. soprano. Malcolm Martlneau. plano. Enregistrament fet per Calalunya Música el dia 1S de juny del 2001 al Gran Teatre del Liceu dins de la Temporada Gran Teatre del Liceu 2000·2001. (4m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA TEMPORADA DE L'OBC. Presentació: Alfred Celaya. WEILL: L'òpera de tres rals. Suite per a 1nstrumen1s de vent. MAHLER: Simfonia n. 7. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya.D1r.: Lawrence Foster. Enregistrament fet per Calalunya Música el dia H de maig del 2002 a l'Auditori de Barcelona. TEMPORADA 2001/2. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat. 1:30 CICLE DE UEO Emès divendres passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 eLS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 20:1 oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repebció dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 21 DE MAIG DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTfCIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI ELLINGTON: ''Ad lib on Nippon·. arranjament de Mathew Barley. Viktoria Mullova, violi. Jufian Joseph, piano. (15m) COUPERIN.F: Primer Concert Reial. The Smithsonian Chamber Players.Dir.: Kenneth Slowik. (12m}. REGONDI: Nocturne-Rêverle, op. 19 Eduardo FernAndez, guitarra. (9m). BRITTEN: "Lookl Through the port...And larewell to ye, oid Rights o' Mani, de l'òpera "Billy Budd". Bo Skovhus. baríton. Orquestra de l'Òpera Nacional Anglesa.Dir.: James Confon. (9m). 1O:OO AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA TXAIKOVSKI: La Tempesta op. 18, fantasia simfònica inspirada en Snakespeare. Orquestra Nacional Russa.Dir.: Mfkhaii Pletnev. (22m). ADDINSELL: Concert de Varsòvia. Mlsha Dlchter, piano. Philarmonfa Orchestra.Dir.: Nevllle Marrlner. (Sm). HAYDN: Missa in angustiis. Hob. XXII:11 "Missa Nelson". Feliclty Lott. Carolyn Watklnson. Mafdwyn Davies. David Wilson·Johnson. The English Concert Cholr. The Engtish Concert.Dir.: Trevor Pinnock. (43m). XOSTAKÒVITX: Simfonia n. 2, op. 14 "A octubre" Orquestra Simfònica de G6teborg.Dir.: Neeme Jarvi. (18m). SCHUMANN: Llederkrels op. 24. Nathalie Stutzmann, contralt. lnger SOdergren. plano. (21m). BEETHOVEN: Quartet de corda op. 131. Quartet Talich. (40m). FLETXA: La Negrlna, ensalada. La Colombina. (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últímes novetats discogràfiques aparegudes al mercal, a càrrec de Montse Agullera 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral de J. Sibelius Simfonia n. 3, op. 52. Orquestra Simlòmca de Londres.Dir.: Colin Cavis. (30m). Pan i Eco, op. 53. Orquestra Simfònica de GOteborg.Dir.: Neeme Jarvl. (Sm). Cavalcada nocturna I albada, poema simfònic op. 55 •• Orquestra Simfònica de Londres.Dtr.: Colin Davls. (Hm). 15:00 BUTLLETI DE NOTiCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Musica presentat per Eulàlia Bemto. RAMON HUMET 16:00 A FONS l'OPERA. L'OPERETA I LA SARSUElA L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto. POULENC: "Les Mamelles de Tlréslas", òpera bula en dos actes I un pròleg. Barbara Bonney. Jean·Paul Fouchécourt. Wolfgang Holzmair. Tokyo Opera Singers. 5aito Klnen Orchestra.Dir.: Seiii Ozawa. (54m) H :OO LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentacfó a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA DE CAMBRA RAKHMANINOV: Suite n. 1 per a dos pianos, op. 5. Lyubov Bruk I Mark Taimanov. (21m). RAVEL: Quartet de corda en Fa M. Quartal de Sant Petersburg. (29m). HONEGGER: Sonatina per a clarinet i plano. Michel Arrignon. Pascal Devoyon. (6m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:15 TRANSMISSIÓ EH DIRECTE DES DEL GRAN TEATRE DEL LICEU Temporada 2001-2002 XOSTAKÒVITX: "Lady Macbeth de Msenk", òpera en quatre actes. Nadine Secunde. Chnstopher Ventris. Franclsco Vas. Anatoli] Kotscherga. Maxim Mlkhalllow. Orquestra Simfònica i Cor del Gran Teatre del Llceu.Dir.: Alexander Anlssimov. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 A LA MANERA DE.. .. Un convidat ens proposa i comenta la música que 11 agrada. Guió i presentació de Joan Vlves.Repetlcló del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presenlat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. D1mecres, Dijous, Dívendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DIMECRU, 22 DE MAIG DEL2002 7:08 MATINAL Musica per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicats. 9:00 BUTLLETI DE HOTfCIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI MOZART' Sonata per a piano en DoM, K.545. S\1atoslav Rlchter, piano. Enregistrament fet a Praga, 1'1 de juny de 1956. (12m). MARKKULANAINLO: "Sfi kuulut paillaan jokaiseen" (Tornes a mi cada dia), tango. Malli Salmlnen, baix. Orquestra Simfònica de Jyv4skyla.Dir.: Rlku Nlemi. (3m). ROUSSEL: Le testin de l'aralgnée, ballet pantomima op. 17 Orquestra dirigida per Albert Roussel. (16m). MENDELSSOHN: Fragment de concert per a clarinet corno di bassetto i orquestra. n. 2. op 114. ¡;¡ -_, E -~ e ...., ¡¡;¡· 210 ~ ¡;;:¡· S' ea ~ ¡;;¡· 6.1 S' E 17 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ...., ;;:¡;- a= ,... a ~:;;· .... 210 .... = :s. ..... ¡¡;; e ¡¡;;; ~- ....;;:¡;""" ...... 18 S. Meyer. W Meyer. Orquestra de cambra de Württemberg de He1lbronn Oir.: J. Faerber (8m). SOLER: · poema de tot l'any·, poema de Moque! Martí Pol. Cinta Masslp, veu. Toll Soler. veu i gUitarra. (2m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BACH: Obertura en Sl m BWV 1067. Musica Antlqua de Colònia.Dir.: Relnhard Goebel. (22m). SCARLATII, A.: Simfonia de concerto grosso n. 4. William Bennett. Helnz Holllger. I Music!. (Bm). NIELSEN: Simfonia n. 5. Orquestra de la Rèdlo Nacional Danesa.Oir.: Ull Schirmer. (36m). SPOHR: 6 Ueder per a soprano amb acompanyament de clarinet i plano. op. 103. Julla Varady, soprano. Hans ScMneberger. clarinet Harmut HOII, plano. (22m) BARBER: Adagio per a corda, op. 11. Orquestra de Filadèlfia Dir~ Eugene Ormandy. (7m). BEETHOVEN: Trio amb piano n. 6, op. 97 "Arxiduc·. ltzhak Perlman. Lyn Harrell. Vlad1mir Ashlrenazy. (37m). SERRA; La presó de Lleida. poema stmfònic per a dues cobles augmentades i percussió. Cobla de Cambra de Catalunya 01r.: Jesús Ventura I 8arnel. (11m). RUDEL Lanquan li ¡orn. Ctemencic Consort.Dir. René Clemencic. (18m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les úll1mes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera . 14:00 GRANS INTEGRALS la música orquestral de J. Sibelius Simfonia n 4, op. 63. Orquestra Simfònica de Boston.Dir.: Colin Oavis. (37m). El bard. poema simfònic op. 64. Orquestra Filharmònica de Moscou.Dir.: Vassm Sinaíski. fm). 15:00 BUTLLET DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA. ARA. L'espallemàtic de catalunya Musica presentat per Eulàlia Benito. MOZART: Concert per a vloll i orquestra en La M. KV 219. Blai Soler, violf. Orquestra de Cambra del Reial Cercle Artlstic.Dir.: Alfons Revertê. (32m). ROGER: cançó per a flauta I guotarra (1999) Patrlcia Mazo. flauta. David Sanz. gu•tarra (9m) 16:00 A FONS LA MÚSICA RELIGIOSA. l'espai temàtic de catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. HAYDN Ave Regina, Hob. XXIIIb;3 Marie·Ciaude Vall1n, soprano. Cor de nens de Bad Tótz. Bob van Asperen , orgue. L'Arnhibudelli.Dir. Bruna Well (10m). CORNaiUS: Stabat Mater. per a solistes. cor orquestra Solistes vocals. Cor 1Orquestra Regional de Cannes·Provença-Aips-Costa Blava.Dir Mlcllel P1quemal. (43m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MOSICA CORAL Presentat per Maró Jané. BRIITEN: Frve flower sangs, op 47. Ouink Vocal Ensemble. (10m). MOZART: ·ueber Freislàdtler. fieber Gaulrmaulr KV 232, "DilftCtle tectu mihi mars· KV 559. ·odu eselhafter Peierl!" KV 559a. "Essen. Trinlren, das emalt" KV 233, quatre cànons per a cor d'homes. Chorus Vrennensis. (10m). ELGAR: Escenes de les terres altes bavareses. op. 27. Cor de l'Orquestra Simfònica de Bournemoulh I The Boumemoulh Sinfonietta.Dir.: Norman del Mar. (23m). TALLIS: Spem in alium. Motel. The Tallis Scholars.Dir.: Peter Philips. (10m). 20:00 BUTLLETÍ OE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:1O ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. HINDEMITH: Amor I Psique (obertura de ballet). Queensiand Symphony Orchestra Brisbane.Dlr.: Wemer Andreas Albert. (7m). CARMICHAEL. HOAGY: "Skylark". Dusko Goykovich, trompeta. Bob Degen, piano. lsla Eckinger. baix. Jarrod Cagwin, bateria. (Bm). PUCCINI: "Kyrie eleiSon·. de la Missa de Glòria. Cor de la Ràdio Hongaresa. Orquestra Filharmònica de BudapeslDir.: Pier G1orgio Morandi. (Sm). BARRY: Slow Day. Orquestra de Cambra Anglesa.Dir; John Bany. (3m). KROMMER: Tercer moviment del concert per a oboè i orquestra, op. 52. Sarah Francis, oboè. The London Mozart Players.Dir.: Howard Shelley. (Sm). RAUTAVAARA: "Swan's Migratlng• (Migració del cigne), del ·cantus Articus•, (concert per a ocells i orquestra). Orquestra Simfònica de la Ràdio de Leipzig.Dir.: Max Pommer. (Sm). CAMP. MANEL: "Homenatge a Teresa· . Manel Camp, piano. (3m). TELEMANN: Concert per a 4 violins en Re M. Cls Collegium Mozarteum Salzburg.Dir.: Jürgen Geise. (6m). GIORDANI: •caro mio ben". Cecília Bartoli, mezzo. Jean·Yves Thibaudet, piano. (3m). ClEMENTl: 8 valsos per a piano amb acompanyament de triangle I pandereta. Marina Rodrlguez. piano. Jordi Gardeñas, triangle. Pilar Subirà, pandereta. (14m) SIBELIUS: El cigne de Tuonela. op. 22 n. 2. Orquestra Simfònica de Boston.Dir.: Colin DaVis. (10m). RÓZSA: Selecció de temes de la banda sonora de la pel.lictJia •Juli César" , basada en t'obra de William Shakespeare. Natlonal Philharmonic Ordtestra.Dlr.: Bernard Herrmann. (13m). VACHÉ, WARREN: "I can' I get started". Warren Vaché, cometa. Richard Wyands. piano. Michael Moore, baix. Billy Hart, bateria. (Sm). RAKHMANINOV: "En el silenci d'una Olt secreta•. op. 4, n. 3. Renée Fleming, soprano. Jean·Yves Thibaudet, plano. (3m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS OE CATALUNYA MOSICA Presentat per AHred Celaya. DVORAK: Simfonia n. 8. CHARPENTIER: Te Oeum, per a solistes, cor 1orquestra. BROTONS: Cant per a un vell poble, op. 32, oantata per a doble cor i orquestra. Anna Feu, soprano. Ellsabefh Vilaplana, soprano. Montserrat Pi, mezzo. Jordi Casanovas, tenor. Enric Martlnez· Caslignani, baix. Delegació del Barcelonès de la FCEC. Orqueslra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya.Oir.. Salvador Brotons. EnregiSITament fet per Catalunya Música el dia 21 de juny de 2001 a l'Auditori de Barcelona. TEMPORADA OBC 200011 . FESTA DE LA MÚSICA. 23:45 NOCTURN Musica per acabar el d&a. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya PROGRAMACIÓ DE NIT RepetiCió dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofrê. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres. Oijous. Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Dlvendre.s, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE M0SICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DUOUS, 23 DE MAIG DEL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:00 BIJTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI CHARPENTIER: Magnllicat, H n. Solistes vocals. La Grande Ecune et ta Chambre du Roy.Dir • Jean Claude Malgolre. (16m). ALWYN: "Tempo de Vals", "Poco allegretto e sempllce" i "Allegro giocoso", tres de les Danses Elisabetianes. Orquestra Simlònica de Londres.Dir.. Richard Hlcko~. (9m). STRAUSS,R.: Fantasia Simfònica de "La Dona sense Ombra" • Orquestra Filharmònica de Berlfn.Dir.: Zubin Mehta. (20m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA GLINKA La ¡oia aragonesa. obertura espanyola n. 1. Orquestra Simfònica de l'URSS.Dir.: Evguenl Svetlanov. (1Om). BRAHMS: Simfonia n.4, op.98. Orquestra Filharmònica de Berlln.Dor.: Nikolaus Hamoncourt. (40m). CHOPIN: Balada n. 3, op. 47 Vladim1r Ashkenazy. plano. (Sm). SAINT·SAENS: Concert per a Violoncel i orquestra n. 1, op. 33. Yo-Yo Ma. Orquestra Nacional de França.Dir.: Lorin Maazel. (19m). MENDELSSOHN: Quartet de corda. op. 44 n. 3. Quartet Metos. (31m). HINDEMITH: Hêrodlade, ballet Siegfried Mauser, plano. Orquestra Simfònica de la Ràdio de FrankfurlOir.: Werner Andreas Albert. (22m). HANDEL: Sonata per a flauta travessera i contlnu, op. 1 n. 5. Camerata de Colònia. (18m). MOZART; "Miserol O sagno, o son desto?" • "Aura, che lntorno spirl", recitatiu i ària KV 431 . Franclsco Aralza. Orquestra del Mozarteum de Salzburg.Oir.: Leopold Hager. (10m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats discogrà1iques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral de J Sibelius Escenes històriques. suite n.2 op.66 Orquestra Nacional Escocesa.Dír~ · Alexander Gibson. (18m). Serenata per a Violí i orquestra, op. sl 1. Anne-Sophie Mutter. Violí. ~ de Dresde.Dir.: Andl'é Previn. (6m). Serenata per a Violi i orquestJa, op. 69t 2. Julian Rachlin. Violi. Orquestra~ de Pittsbu~gh.Dir.: Lorfn Maazel (8m~ Les Oceànodes, poema Slmtònic op 13. Orquestra Simfònica de la Ciutat de Birmingham.Dor.: Simon Ratlle (11m} Set peces per a Violi i orquestra, op 71 Dong·Suk Kang. violi. Orquestra Simfònica de Gó\eborg.Dir.: Neeme .lirA (9m). 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. l'espai tefllàl¡t(l! Catalunya Música presenlat per Eul.àlia Beníto. Gêrard Souzay SCHUBERT: "Gesang des Harlners I" D. 478, i •ertkiinig" D. 328, 11eder. Gêrard Souzay, bariton. Jacquefine Bonneau, plano. (8m). HÀNDEL: "Che piu si tarda omai·Stille amare·. recitatiu i ària de Tolomeo / ~ tra ceppi", ària de Demetria. Gêrard Souzay, baríton. New Philharmonoa Ordteslla. Orquestn d! Cambra Anglesa.Dir.: Raymond le¡cai (13m). DU PARC: Phidylé (Leconte de lisle). Gérard Souzay, baríton. OaHon 8ak!Q piano. (Sm). SCHUMANN: "Der arme Peter. ·o;: beiden Grenadiere•. "Die loto~·. tres lieder amb text de Heinrich Hei:lt Gêrard Souzay. Dalton Baldwin, p~ar.o (11m). POULENC: Calligrammes. Gérard Souzay, baríton. Dalton Baidwlll. piano. (11m). 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS. t:espall!fllàlr. de Catalunya Música presenti! per Ell~ Benito. ANDRÉ PREVIN TXAIKOVSKI: Romeu i Julleta, fantasiaobertura a partir de Shakespeare. Orquestra filharmònica de l os Angeles.Dir.: André Previn. (21m~ GERSHWIN: Tercer moviment deiCQ!U'i per a piano en Fa M. André Previn, piano. Orquestra Sirn!iril de Pittsburgh.Dir.: André Previn. (1m). PREVIN: Drversions. Barbara Bonney, soprano. Mofi'/~ violoncel. Orquestra Simfònica de Londres.Dir.: André Previn. (24MI 11:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a pa/tir de les peticions dels noslles oients. ~ a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divUlgació musiealGdól realització: Pere Burês i Àlex R~20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per AHred Celaya. ESCALÉ. RAMON: "Retazos". La Big latln Band. (Sm). ALBINDNI: Concert per a oboê I cori!J. ;cOOrd op. 7 n. 9. Sarah Francis. The London HarpS· Ensernble. (Sm). CANÇONS NAPOLITANES; !Alre ·~ orcitenceilo vule. Jaume Aragall, tenor. Orquesllll .. Simfònica del Gran Teatre dell.icell()i:: Javler Pérez Batista. (Brn). GRANADOS: "Valsos p~~· (transcripció per a guitarres) Duo de Guitarres Joan RàfoiS·MIQ!tl TOSTI: "A vuchella", "Tñstwa". - PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Jaume Ara9all. tenor. Orquestra Nacional deCimbr.J d'Andorra.01r; Enrique Ricci. 6lL ~!al - $¡, ~). 13. n). .n. Ja.'\\ (irn). . lla. ,. rosn: "E motlo pulctne .... Joaq PonS. baríton. Kamal Khan. plano. t4m~ HAHDEI.: Co~~CertO n. 1. op. 6, en Sol M. Handel & Haydn Soclety.Oir.: Christopher HoOwood· (13m). DEBUSSY· "l'illa joiosa·. orquestrada per Mofmari. . Philharmonia Orchestra.Oif.: Geoffrey SlmOn. (6m). WARRENIDUBIN: 'September In the ral n' Stéphane Gr.~ppelll, violi. Hank Jones, piano. Jimmle Woode, baix. Alan Dawson, bateria. (Bm). VIVALDI: Concert per a violi op. 6 n. 4, RVZ16. The Academy of Anclent Muslc.Dir.: Christopher Hogwood. (6m). SIBELIUS: Primer moviment de la SJmfonla n. 1, op. 39. Orquestr.J Simfònica de Londres.Oir.: Colin WILLSON: Brisa argentina, tango. Albert Guinovart, plano. Orquestra SimfòniCa de Barcelona i Nacional de CG1ai1Jnya.Dir.: Lawrence Foster. (3m). SERRANO, CHAPf: Fragments de les ~fes "los clavetes•, "El rey que rabió'. AlnllOa Artela. soprano. Cor i Orquestra Slmfi)nica de la RTVE.Oir.: Enrlque Garcia l.lei\W (1m). ROORIGUEZ PICó: Un caprici. lmr!tt de Flautes de Bec frullato. (Sm}. !W.'MERSTEINIROOGERS: "My favouríte !Nngs" uma Simó. veu. Joan Vinyals. guitarres. HolitiO fumero, baJx. (4m). U:OOAGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. RECITAL MOMPOU: Paisatges. Sis cançons I danses. Trots varia tions. Fêtes lontaines. Variacions sobre un tema de Cliopln. Miquel Farré, piano. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 21de rnalg dll1993 a l'Església Panoqulal de Sant Joan de Matadepera. (84m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec dAlfred Cetaya. PROGRAMACIÓ DE NIT ~tició dels últlms programes 11:38 l'AUDIOVISUAL En'~ diumenge passat 2:38 GRANS INTEGRAlS ProglafllBS emesos la setmana anterior !Ofdre d'emissió: RepetiCió del Dilluns, Oima11s, Dimecres. 01jous. Divendres, de 1400a 15.00). UB US GUSTOS REUNITS P11Se1113tper Alfred Celaya Programes tlll!SOS la setmana anterior. (Ordre lfemiSSi6: Repetltió dels programes de {); ons, D1111arts. Dimecres, Dijous, nr,.~res. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició dels Jlro9~ames de Dilluns. Dimarts Dimecres Otious, Divendres, de 10.03 a hoo). ' DMNDRU, 24 Dl MAIG DEL2002 7:08 MATINAL Müska per començar el dia presentada rr Joan Vrves. Recull d'obres breus. ndou butlletins informatius I agendes llliJIQJs. 9:00 8Ull.LET! DE NOTÍCIES 9:06 MATINAL GRAN REPERTORI a ~Danses fant~sbques, op. 22. Orquestra Ciudad de Granada.Oir.: Juan de Udaeta. (16m). BACH: Concert de Brandemburg n. 1, BWV 1046. Acadèmia de Música Antiga de Berlin. (20m). BELLINI: 'Ah! per sempre io li perdei", cavatina de l'escena I, acte I, de ròpera en tres actes "I Puntani". Renato Capecchi. Maggio Musicaie Florentino.Olr: Richard Bonynge. (Sm). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA WAGNER: Obertura i bacanal de l'òpera Tannhauser. Orquestra del MET.Oir.: James Levine. (23m). BEETHOVEN: Concert per a piano i orquestra n. 1, op. 15. Maurlzio Pollini. Orquestra Rlharmònlca de Berlin.Dir.: Claudlo Abbado. (37m). MARAIS: Alcione, tercera suite. Le Concert des Nations.Dir.: Jordi Savall. (Sm). MOZART: Divertimento per a Instruments de vent n. 16, KV 289. Octophoros. (18m). RAKHMANINOV: Danses simfòniques, op. 45. The Philharrnonia Oir.: Neeme Jarvi. (36m). MONTEVEROI: Tirsi e Clori. Ensemble vocal i Instrumental Les Arts Aorissants.Dir.: William Chrlstíe. (Sm). DVORAK: Quartet de corda n. 12, op. 96 ' Americà" Quartet Alban Berg. (26m). SCHUBERT: Tantum Ergo, O. 962. Lucia Popp, soprano. Brigitte Fassbaender, contralt. Peter Schreier, tenor. Dietrich Fischer·Oleskau, bariton. Cor I Orquestra de la Ràdio de Baviera.Dir.: Wolfgang Sawallisch. (4m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral de J. Sibelius Simfonia n. 5. op. 82. Phllharmonla Orchestra .Oir.: Vladlmlr Ashkenazy. (32m). Dues humoresques per a violi I orquestra. op. 87. Orquestra Simfònica de Góteborg.Olr.: Neeme Jarvi. (6m). Quatre humoresques per a violí i orquestra. op. 89. Orquestra Simfònica de GOteborg.Oir.: Neeme Jarvi. (14m). ·vals lirlc". op.96. Orquestra Nacional Escocesa.Oir.: Alexander Glbson. (4m}. 15:00 BUTlLETÍ DE NOTÍCIES 15:04 AGENDA MUSICAl 15:10 A FONS LA MÚSICA SOLA. l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. la trompa BEETHOVEN: Sonata per a trompa i plano, op. 17. Hans¡arg Angerer. Norbert Rlccabona. (15m). REJCHA. Primer llibre de trios per a dues trompes l lagot op. 93. Zdenek Tylsar, Bedrlch Tylsar, trompes. f rantlsek Herman, fagot (18m}. BRITtEN: SUll falls tfie Rain, càntic op. 55. Anthony Rolfe Johnson, tenor. Roger Vlgnoles, plano. Michael Thompson, trompa {12m). 16:00 A FONS ELS INT~RPR~ TS CATAlANS. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. Cor Lleder Càmera "L'Hereu Riera·. (harm. J. Cumellas). "Ton pare no té nas·. cançó popular mallorquina (harrn. B. Blblloni), "la sardana de tes monges· d'EnriC Morera. Cor Ueder camera.Oir.: Josep Vila. (8m). HAYON: "L'harmonia en el matrimoni", "l'eloqOènc~a·. 'L'adVertiment", "Tot té el seu temps". quatre cançons. Ueder Càmera. Adolf Pla, piano. Oir.: Josep Vila. (1Om). MARTIN: Missa per a doble cor a capella. Cor Madrigal. Cor Ueder Camera.Oir.. Josep Vila. Enregistrat per Gatalunya Música l'u d'agost de 1998 a l'església de Sant Genis, dins del marc del XVIII Festival Internacional de Música de Torroella de Montgri. (26m). FALLA: El gran teatre del mundo. Victòria deis Angels. Cor Lleder Ca mera. Orquestra de Cambra Teatre Lliure.Dir.: Josep Pons. (10m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 CICLE DE LIED MAHLER: ·oas Lled von der Erde" (El cant de la terra). VIoleta Urrnana, mezzosoprano. Michael Schade, tenor. Orquestra Filharmònica de Viena.Oir: Pierre Boulez. f61 m). 20:00 BUTLLETf DE NOT CIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya FIELO: 'Larghetto". del Concert per a piano n. 6, en Do M. Benjamln frith, piano. Northem Sinfonia.Oir.: David Haslam. (Gm). ROSSINI: "A un dottor delia mia sorte', ària de l'acte 1r de l'òpera "El barber de Sevílla". Bruno Praticò, barlton. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Munic.Oir.: Marcello Viottl. (Sm). BOVER, ALBERT: "Oid bottle, new wlne". Albert Bover, plano. (4m). MONTSALVATGE: Tres postals li-Iuminades. Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra.Dir.: Gerard Claret. (9m), STRAUSS, J.: Obertura de "El mocador de randes de la reina". Orquestra Simfònica Johann Strauss de BudapestOir.: lstvAn Bog~r. Enregistrament fet per Catalunya Música en el Concert d'Any Nou del gener del 2000. (Gm). CORELLI: Sonata a trio en Sol M. op. 1 n. 9. Components de The Engllsh Concert (Gm}. CARTERIWILLIAMS: "When lights are low". la Locomotora Negra. (Sm). WEBERN: Passacaglia. op. 1. Orquestra de Cleveland.Oir.: Christoph von Oohnanyi. (10m). XOSTAKÒVITX: Andante del trio n. 2 op. 67. Trio Novalis. (Sm). MARTINEZ COMfN. "Elegia", petit poema per a cobla. Cobla Mediterrània. Oir.: Jesús Ventura. (4m). REOMAN, DON: "Baby aln't I good to you". Heten Merrll, veu. (3m). SCHUMANN, C.: Primer moviment del concert per a plano, op. 7. Angela Cheng, plano. The Women's Philarmonlc.Oir.: Jo Ann Falleta. (Gm). GLAZUNOV: Escena de dansa op. 81. Orquestra Simfònica de Moscou.Oir.: Alexander Anlsslmov. (1Om}. BACH: 'Adagio", del Concert per a ctavecr, BWV974 (transcripció d'Enno Voorhorst) Enno Voorhorst. gu~arra. (4m). SAINT·SAENS: ·Mon coeur s'ouvre a ta voix", de Samson et Oalila. Montserrat Gabatté Phitharrnonia Orchestra.01r José Coltado. (7m). 22:00 AGENDA MUSICAl 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Selecció de lieder de Franz SCHUBERT i HugoWOLf. Mlchelle Breedt. mezzosoprano. Wolfram Rleger. plano. Enregistrament fet per Catllunya Música el dia 7 de setembre del2001 a l'esglèsla de Santa Maria de Vilabertran. IX SCHUBERT[ADA A VILABERTRAN. (71m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el d1a. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA CORAL Emès dimecres de la setmana passada. 1:30 MÚSICA DE CAMBRA Programa emès ta setmana anterior (Dimarts a les 19:00h). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repebció del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Gelaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:1 qa 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DISSABTE, 25 DE MAIG DEL2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Sublrà. Recull d'obres breus. Inclou butlleU de noticies I agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC BACH, J.Ch.F,: !no, cantata. Barbara Schllck, soprano. Das Klelne Konzert.Dir.: Hermann Max. (30m). TELEMANN: Ino, cantata dramàtlca. Barbara Schllck, soprano. Musica Antiqua de CoiOnia.Oir.: Reinhard Goebel. (32m). 11:00 MÚSICA PER A COBlA MARTfNEZ I COMIN.: la reina i el trobador, sardana. Cobla Marinada. (Sm). DANSES TRADICIONALS CATALANES: Corranda Alta de Somià. la Quadrilla de Martorell. Cobla Sant Jordi.Oir.: Jordi león. (Sm). BORGUNYÓ.: Sitges en festa, sardana. Cobla Sant Jordi (Sm). VILÀ I GANOOL: Pedralta i A una noia bruna. sardanes. Cobla de Cambra de Catalunya.Dir.: Jordi Molina. (11m). VILAOESAU.: A lloret de Mar, sardana. Cobla Montgrins. (4m). GIL I MEMBRADO: Glossa d'en Pere Galler!. Glossa de l'Hostal de la Peira Cobla la Principal de La Bisbai.Oir.: Francesc Cassú. (Gm). BASIL.: El pont de pedra, sardana Cobla Ciutat de Girona. (Sm). AGRAMONT: "Aurora", americana. Cobla Sant Jordi.Oir.: Jordi León. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 26 de fullol de 199G a la Plaça del Rel, Barcelona. FESTIVAL D'ESTIU "GREC 96". UN DIVERTIMENT MUSICAL PER A COBLA: "Música de quiosc i d'envetar. (2m). RICARD LAMOTE DE GRIGNON: Sant Telm. ¡¡¡ 'i!» -= ~ E3 ~~ ¡;;,¡ 210 ~ :::$. ...., ..... a = """ g¡· ¡;;¡¡ ~ .... = 19 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ;l S' ...= a ..:::1 ~' ¡¡· 210 ;:; ""' S' s ..... """ ;;;r .......... Ét ¡;,;- Cobla Sant Jordi. Cobla Ciu1al de Barcelona. Oir.: Jordi León. (6m). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió I realització: Pere Surés I Àlex Robles.Repelicló dei programa emès dijous passat 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguflera. Resum dels millors programes de la setmana 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Matagarriga MENOELSSOHN: Simfonia per a corda n 4 en dom. Concerto Kóln. (Sm). BIZET: "L'amour est un ol seu reballe", de l'òpera Carrnen. Anne Sofíe von Otter, mezzosoprano. Orfeó Donostiarra. Orquestra Alharmònlca de Berlfn.Oir.: Claudlo Abbado. (Sm). WEBER: Concertino per a clarinet i orquestra op. 26. Sabine Meyer, clarinet Staatskapelle de Oresden Oir.: Herbert Blomstedl (9m). FUCIK: Obertura Marinareua. op 215. Orquestra Alhalmònlca Txeca Oir; V~ctav Neumann. (10m). BRAHMS: Primer moviment del concert per a violí i orquestra. op. 77. Pinchas Zukerman, violi. Orquestra de Parls.Oir.: Daniel Barenbolm. (23m). HEORENIUS, GUGGE: "Jazz ballroom blues". Gugge Heqrenius Big Blues Band. (Gm). BARTOK: Ultím moviment de la música per a corda. percussió i celesta. Orquestra FílharrnOnica de Berlln.Oir Herbert von Karajan. (8m) DVORAK: Allegro con fuoco, quart moviment de la simfonia n. 9 op. 95 "Del nou món" Orquestra Simfònica de X'rcago.Oir.: James Levine. (11m). STENHAMMAR: "A una rosa•, "Melodia". dues cançons . Anne Sofle von Otter, mezzosoprano. Bengt Forsberg, plano. (4m). STANFORD: Tambourin de la suite per a violi i orquestra, op. 32 Anthony Marwood, violi. Orqull5tra Simfònica Escocesa de la BBC. Oir.: Manin Brabbins. (4m). FASCH: Trio en re m per a dos oboès i baíx continu. FaschWV N:dt. Kalharina Arlken. Ann·Kathrin Brúggemann. oboès. Kart-Ernst Schr6der, llaüt David Sinclaír, viola de camba. JOrg· Andreas Bòtticher, clavecf.Oir: Katharina Arfken. (Sm). SCHUBERT: Impromptu O. 889 n. 4. Alaln Planès, piano. (9m). MULLIGAN, GERRY: "Brother Blues•. Gerry Mulligan, saxo. Conjut Instrumental. (Sm). VIVALOI: Concert op. S n. 7, RV 242. Concentus Musicus de Vlena.Oir.: Nlkolaus Hamoncourt. (7m). SUMMERS: "I remember". Manuel Barrueco i Andy Summers, guitarres. ssm)•• SAINT·SAENS: Africa. fantasia per a píano i orquestra, op. 89. Gwendolyn Mok. piano. Orquestra Filharmònica de londres.Oir.: Geoffrey Si mon. (11m). BACH: •Jesu, melne Freud e". motet BWV 227. The Slxteen.Dir.: Harry Chrlstophers. (22m). PIAFfLOUIGUY: "la vie en rose". M1chel Legrand. plano. Guy Pedersen. contrabaiX. Gus Wallez, balena. (3m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró Jané. MOZART: Mtssa en do m. KV 427 "Gran Mtssa·. Chnstiane Oelze, Jennífer Larrnore, sopranos. Scot Welr, tenor. Peter Kooy, baíx. Collegium Vocale. La Chapelle Royale. Orchestre des Champs Élysées.Oir.: Phltlppe Herreweghe. (55m). FRANCK: "les Béatitudes· (Les Benaurances). Louise Lebrun. Jane Berbié. Nathalle Stutzmann. David Rendall. Marcel Vanaud. François Loup. Cor de Radio France. Nouvel Orchestre Philharrnonique.Oir.: Armin Jordan. (120m). 20:03 CATALUNYA JAll Un programa d'Albert Mallolré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE.. ... Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió ! presentació d~ Joan Vives. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de !es últimes novetats diScogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarrlga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA OE MÚSICA Programes emesos la setmana anteriOr. (Ordre d'em,ssió: Repetició dels programes de OiUuns. Dimarts. Dimecres, Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 26 DE MAIG DEL2002 S:OO MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà Recull d'obres breus. Inclou butlletí de noticies I agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC CALDARA: Missa Sanctorum Cosmae el Oamiam. Monika Frimmer. Ral Popken. Wíllried Jochens. Klaus Mertens. Westfalische Kantorei. Capella Agostino Steffani.Oif.: Lajos Rovatkay. (38m). CALOARA: Medea in Corinto. cantata per a contratenor. Gérard lesne. 11 Seminarlo muslcale. (15m). 12:17 GUIA MUSICAL La inlormació il·lustrada sobre els concerts i l'activitat múslcal de la temporada.Un espai presentat per Pilar Subirà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carrnina Malagarriga. BERLIN: Cheek to cheek. Frederica von Stade. Jerry Hadley. Cincinnati Pops Orchestra.Oir.: Erich Kunzel. (Sm). MOZART: Quart moviment de la Simfonia n. 33, KV 319. The English Concert.Oir.: Trevor Plnnock. (Sm). XOSTAKOVITX: Concertino per a dos pianos. op. 94. Seta Tanye!, Jeremy Brown. pianos. (9m). STRAUSS. J.: "Lob der Frauen·. polka mazur. op. 135. Orquestra ftlharrnónlca de Berlfn.Otr.: Nikolaus Hamoncourt (4m). BELLINI: "A Mezzanotte• (A mrtja nit), arietta. Eva Mei, soprano. Fabio Bldínl. piano. (3m). HOLST: Suite de Sl Paul, op. 29 n. 2. Orquestra de Cambra St. Paui.Oir.: Chrlstopher Hogwood. (12m). ADOERLEYIBROWN: "Work song· . Robben Ford i la Ford Blues Band. (Gm). BRUCH: Tercer moviment del concert per a vlolf i orquestra n. 1, op. 26. Isaac Stem, violi. Orquestra de Philadelphia.Oir.: Eugene Orrnandy. (9m). USZT· "Nuages gris" (Núvols gnsos), S 199. Amaldo Cohen, píano. (3m). MACMILLAM: Oança corall Coda, fragments finals de Veni, Venl. Em manuel. Colin Currie, percussió. Orquestra de I'Úister.Oír.: Takuo Yuasa. (7m). KREISLER: "Liebeslreud" (orquestració de C. McAIIster). Gil Shaham. violi. Orquestra de Cambra Orpheus. (3m). BEETHOVEN: Obertura Coriolà, op. 62. Orquestra Philharrnonia.Oir.: Herbert von Karajan. (9m). ROSENWINKEL, KURT: "Minor blues• Kurt Rosenwínkel, guitarra Mark Turner. saxo. Ben Street, baíx. Jeff Bllard, bateria. (6m). FAUR~: "Morceau de concours· (Fragment de concurs). Jennlfer Stlnton, nauta. Scott Mltchelt, plano. (3m). VIVALOI: Concert per a oboè, RV 451. Paul Oombrecht, oboè. 11 Fondamento.Oir.: Paul Dombrechl. (9m). CHOPIN: Balada n. 4, en fam. op. 52 Samson François, piano. (9m). JANACEK: Segon moviment de la surte "La petita guineu astuta•. Orquestra ftlharrnOnica T~eca.Dif~ Jiri BèlohiAvek. (8m). BACH: Cor micial de "La Passió seo. Sant Mateu" BWV 244. Cor de Cambra Eric Erlcsson. Con¡unt Barroc de Drottingholm.Dir.: Eric EriC!(I! (7m). ELGAR: Pompa i circumstància, ll1.!1'14 op.39 n.S. Phllharmonia Orchestra.Oit: Bemard HaJtink. (Sm). RAKHMANINOV: Polka de W.R. Ruth Laredo, píano. (4m). MAHLER: Segon moviment de la~ n. 6. "Tràgica". Orquestra Filharmònica de Lornf~ Klaus Tennstedt (13m). FALLA: Dansa del molmer, d'.EI sorrj¡1111 de tres picos". Pepe Romero i Celin Romero, gu11anes. (3m). TXAIKOVSKI: "La batalla de Poltawa' lragment de l'òpera "Mazeppa•. Orquestra de la Ràdio de Munic.D•r.. Roman Kofman. (6m). GARNERIALLEN: "Solitaire•. John Hicks, piano. Owayne Oofpb!n, contrabaix. Cecil Brooks 111, batera~~ BOLLING: Veloce. últim movimtntde~ sutte per a Hauta i piano. Jean·P1erre Rampa!, Hauta. Claude Bolling, piano. (4m). 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA ROSSINI: L'equivoco stravagante, Òll!fl en dos actes. Sesto Bruscantini. Margherita Gugl~lrri Giuseppe Barattl. Rofando Panera! Cordi Cambra de la RAl. Orqull5tra Almand1o Scarlatti de la RAl de Nàpols. Dir~ Bruno Rigacci. (111m). 20:03 L'AUOIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina. 22:00 AGENOA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes m!JStlls d'Interès. Presentat i conduit per~ Vives. i realitzat amb la colaboració d!l Consell Català de la Música 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repeliclo dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al rmrta1.1 càrrec de Montse Aguilera. Resum~ millors programes de la setmall3 passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès 1.! setn\!l'ol antenor. (Dissabte i diumenge ale$ 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarrlga Programes emesos la setmana anterfrJ (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte í Dlumef19!. t11 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana aJt¡r\:t (Ordre d'emissió: Repetieió dds . programes de Dilluns, Dimarts ~ Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.001 1'1-:TlClONS DELA TARDA DE t'OIENT: Trli'fon: 93-202--3~5 ~·ox: 93-:!06-92-0 t E-Mail: tardadeloi•nt@clltradio.com 20 Fl'f'<¡ütnci'"' dt Ca.t~un>• \lú-~··• ¡•rr:"mart¡uo·; (F'If); Baix_Ebro:, M~nt.Jà i Riloer a d'Ebre: 102.5. Terra Alta:~?·~· Prioral: 92.2. \h Camp. Bah Cam~, llaix p~ Couu de Barbera • TIU'I'lOgon,....: 10". ~. Ba" Ptnt'de8: 10;,.9. Glln'o¡ruH, " o¡:cuora. Pla d' l l"((:eU. Se¡;arTa, Segla o l"!!ell: 9 1.9. Garraf: 9 1 .9 . All Peord... ~l'la'; i Oer~t'dio: 102.4. Bai>. Uobre~t, Barrdooèa. \ 'allès Oe•id~tal i \'all¡.. Oriental: 101.5. 'Ja resne: 9 6.4/101.5. o . ,na: 100.5. So!.onèo' 89,7. Giro"':~ ' I'E.tatJ): 96.7. La S..h a: 96.7/88.7. Oab: Empordà: 87.8196.7 . All Empordà i Ro- ... Uó: 90.8/87.6193.7/96 .7. C tUTolu: 97.1. RJpoUès: 100.51105.8. c. 88. 1. Alt lr@!ell: 88.6. P allano Ju,-.;; i Pali""' Sobirà.: 88.6. Val d'-\raJJ: 92.8/101 .2. ---------------------------------------------------------------------------------------------------- Dir; 25 ANYS DEL FESTIVAL DE MÚSICA ANT IGA 1br¡¡¡ f!S. Un espai insubstituïble na primera consideració sobre aquests primers vint-i-cinc anys del Festival de Música Antiga de la Fundació "la Caixa" ens porta a remarcar-ne la continuïtat, un fet que en garanteix la consolidació i, alhora, és un signe de la seva necessitat com a mosh·a especialitzada que complementa altres meritòries iniciatives parcials -pretèrites i actuals- en aquest terreny. En segon lloc, cal considerar la seva representativitat, en la perspectiva que ens pe11net de seguir l'evolució cada vegada més vertiginosa de la pràctica de l'anomenada "música antiga", en el terreny interpretatiu i conceptual. En efecte, en el decurs d'aquest quart de segle, el concepte sempre obert i flexible de "música antiga" ha viscut canvis substancials, amb la progressiva expansió del moviment (que ha passat de ser patrimoni d'un grup de fervorosos iniciats a tenir una considerable influència mediàtica en el món del concertisme i de la discografia), amb l'extensió del seu obj~cte material (d'una banda cap a múSiques abans marginals, d'arrel ètnica i ~~opològica i, de l'altra, cap al classicisme 1 ~nmer romanticisme); i, també, en la mateiXa filosofia bàsica (que ha abandonat una dimensió restrictivament arqueològica per oferir propostes vives i renovades, adients per desvetllar la sensibilitat de l'home d'avui sense abdicar de les dades estilistiques que li confereixen una autèntica dimensió històrica i musical). Tot això és reflectit en les successives edicions del Festival, obert als grans noms i tendències generalitzades de cada moment, sense deixar de banda el nostre entom immediat, quant a intèrprets i repertoris. Per això, en rememorar l'envergadura creixent d'aquests anys del Festival, tam bé establim una panoràmica de la mateixa evolució d'unes tendències i tècniques que han revolucionat el món de la interpretació en general i han creat un camp d'influència generalitzat sobre la sensibilitat del públic i dels mateixos intèrprets no especialitzats. Potser per la seva mateixa llunyania històdca, la música antiga obliga a plantejar-se en profunditat la relació amb el context ideològic i social d'una època, en paral·lel al gaudi dels mateixos valors estètics. Per això és oportú i necessari, amb motiu d'un aniversari, remarcar puntualment aquests aspectes, tal com ho fem en el present dossier. ;;¡ ¡;¡p a= .... 5I ~- ~- 210 Del Rin al Llobregat _ per PERE ROS VA CALDRE ESPERAR FINS AL SEGLE XIX PERQUÈ S'INCORPORESSIN AL CONSUM MUSICAL PARTITURES NO IMMEDIATAMENT SORTIDES DE LES PLOMES DELS COMPOS ITORS. A 210 mb el romanticisme nasqué el gust de la música culta d'èpoques anteriors; una nova sensibilitat es desenvolupava a l'ombra d'arxius i biblioteques. Aneu d'Europa -alli mateix on Bach servia, setmana rere setmana, una cantata inèdita; on Mozart, la vetlla de l'estrena de Les noces de Fígaro, encara n'esclivia l'obertura- creixia l'interès per sonoritats i músiques en desús. Es cantava la polifonia renaixentista o se n ·escrivia la nova segons les pautes de Palestrina. El cant gregorià trobava al monestir de Solesmes nous paladins. CoHeccions d'instruments es constituïen arreu. preàmbul dels actuals museus. A Leipzig, Felix Mendelssohn-Bartholdy oferia en concert, al Gewandhaus, Ja Passió segons sant Mateu de Bach, cent anys després de l'estrena. Johannes Brahms era aficionat a les velles panitures. Les sonates per a clavecí i viola de gamba de Bach eren editades per Claude Debussy. La musicologia alemanya desenterrava i estudiava una ingent documentació sobre l'edat mitjana, el Renaixement i el barroc. A Espanya, Felip Pedrell, entre d'altres, promovia els estudis musicològics i editava una antologia d'autors renaixentistes: Hispaniae o bé revivint la infantesa pròpia, a la manera anglosat¡. na). Per l'altre, posa al mateix sac estils i instruments(}'... no tenen res a veure els uns amb els altres, com són po;: exemple les cançons de trobadors i un ricercare per¡ orgue, un rebec i un violi barroc. Va ser a les vores del Rin, a redós de conservatoris¡ d'escoles s~perior_s, on s'implantaren amb més vigoria, poc abans 1 despres de Ja Segona Guerra Mundial, ela¡. ses especialitzades que ofeden un paquet d'ensenyamen~ per formar gent que afrontés e l repte de professionalit· zar-se en les diverses disciplines que aixoplugava l'es· mental paraigües: a Holanda, ben enquadrats en con· serva toris estatals, i a Suïssa, on gràcies al mecenatgedt l'industrial Paul Sacher es fundava una escola exclusil•. ment dedicada a aquest ensenyament. I m?n cl_à~sic, mentrestant, tolerava uns cultiU' pohtemattcs que donaven nota de color a festivals i sales de concert, titllant-los tanmateixdt "musicològics", de "fòssils", de ''folk". A l'alm bàndol s'avançava ràpidament cap a una superació<k!s entrebancs i es conquerien els repertoris "sagrats": j. S Bach, G. F. Handel, A. Vivaldi i d'altres, interpretats amt criteris històrics, és a dir amb eines fornides per la investigació i l'experimentació dels instruments, origina'• o còpies fidedignes, a més de ser-ne revisats el tempo, l'afinació, els efectius humans, l'articulació i ornamentació, els baixos xifrats, etc. El perímetre del paraigües es va anar engrandint, des de regions obscures de l'edat mitjana fins ben entrat el se· gle XIX (l'afició al fortepiano és relati· Schola Musica. vament recent). Un públic mullina· Els amants d'instruments en dona! bé que minoritari garantia~ desús feien sonar el clavecí. el llaüt, consum de les novetats d'una proMALGRAT LA IMPREla flauta de bec o bé la viola de ducció discogràfica creixent. A \r¡e. gamba tan aviat a París com a CISIÓ DEL TERME na, a Paris, a Londres, a Milà... ml!BrusseJ.Ies o a Londres, i les tèc"MÚSICA ANTIGA", professionals dotats de prou re· sics niques incipients amb què els tracAQUEST NO S'HA POGUT cursos com per fer-se càrrec de la taven no garantien l'afinació ni el SUBSTITUIR PER UN divulgació del material a l'abast idd volum sonor. A l'Alemanya d'enALTRE. que queda per descobtir, preniend treguerres, enmig de mitjons llargs, relleu dels col·lectius que en genenexcursionisme i exaJtació jovenícions anteriors havien lluitat contra~~ vola es van popularitzar unes músii tothom per preservar les seves aficions. ques que encara trobem als faristols familiars dels diuUn d'aquests col·lectius, Ars Musicae, es fonnà a llu· menges a la tarda. Allí anomenaren Alte Musik (múcelona a l'entorn de josep Maria Lamanya i de l'emÍflèlll sica vella o anciana) l'ample paraigua sota el qual musicòleg mossèn Higini Anglès, deixeble de l'esmenli• s'encabia la monodia medieval, la polifonia flamenca, Felip Pedrell. Pioner a Espanya. Ars Musicae cresqué11r romana, la germànica, la seconda pratíca italiana, el rede Ja col·lecció d'instruments antics reunida per Ricat. ra forles xvnr, i XVII XVI. segles dels pertori instrumental i Matas. i comptà amb excel·lents rèpliques signades~ mes mixtes vocals-instrumentals en aquests darrers, toIgnasi Fleta. Tant l'una com les altres poden ser adrmr.· ta l'època del baix continu i el preclassicisme. A Andes avui al Museu de la Música de Barcelona. A aqueil glaterra s'imposà l'expressió early music (música grup es vincularen persones que. com Enric Gispert,jJ primerenca). El matís és rellevant, ja que parlar dels traspassat, o Victòria dels Àngels, signifiquen molt per avis no és igual que fer-ho de la infantesa d'un mateix. Quan l'afició passà als pa'isos mediterranis, les a la música catalana. Una de les iniciatives de l'entorn d' Ars Musicae van~ llengües romàniques es decantaren per l'avior: antica les sessions de teatre medieval del Tmell, cap als anys~· en italià, ancie1me en francès, antigua en castellà, anxanta. Pel seu cantó, el barceloni Cor Càrmina, dilígit per tiga en català ... Malgrat Ja imprecisió, el terme "música antiga" no jordi Casas, ofelia el 1976, al Palau, un concert monOgràfK de Monteverdi. Van ser els membres d'aquest cor els q~. ha pogut ser substituït per cap altre. Per un cantó extornant d'una gira per Suïssa i França, la prima,•erade pressa els mons sonors que cauen fora de l'àmbit clàs1978 van organitzar el primer Festival de Música Antr sic (ja sigui mirant cap enrere, com alemanys i llatins, E nodrit a força d'enregistraments. Els hàbits imperants arreu han dei,xat la seva petja en el món de la música antiga: la trepidant construcció i destrucció de mites. el fet que simples variants dialectals -en detalls interpretatius- es converteixen, d'un dia per l'altre, en dogmes d'observança obligada, i sense anar més enllà, la declaració d'heretgia. que és moneda corrent. ' L Iltiu! festí. ix dc 'altre deli If. S. ~~ tam- ;inali ~·~:~ :BClO. ;, des flse- elaiÍ· Itina. ~iad proVie· OlÚ· IU re· ~ela ~~ accés a la vida professional de les noves fornades és constant. Aniben ben informades: el facsímil, la fotocòpia i Internet han simplificat enormement els tràmits d'adquisició i distribució dels materials. Si aleshores, quan es posava en marxa el Festival, amb prou fei nes podien escoltar-ne una versió fidedigna, ara tenen accés a dotl.Jl Capel/a delia Pietil de'Turchini al Saló del Tinell zenes de lectures, ben documentades als CD. Malaugade Barcelona, amb la participació d'ells mateixos, de radament són víctimes d'alguns vicis de forma incrustats Dulcis Armonia i del Collegium Musicum de Catalunya, en la vida concertística, com ara els canvis de progradirigit per Sergi Casademunt i Sergio Siminovitx. ma a l'últim moment, els assajos que acaben cinc miDes de la tercera edició, '"la Caixa" es féu càrrec del nuts abans de l'hora de començar els concerts (o bé Festival i consolidava la cita anual dels grups i usos de després), el baH de noms en els grups de cambra. etc. la música antiga amb el públic barceloní. Vint-i-cinc anys A l'hora de confegir els programes, l'escull de la dumés tard no dóna senyals d'esgotament rada de les peces empeny els intèrprets a juxtaposar obres de difícil encaix (un madrigal pot durar de tres llò que els alemanys anomenen Aufführungsa cinc minuts, mentre que un moviment de sonata de praxis, a Itàlia en diuen ricerca filologica i nosBeethoven pot durar-ne quinze) i confon el públic, que altres podríem definir com a "relectura" de la sovint no sap si "ja es pot aplaudir". Finalment, la bomúsica antiga. ha evolucionat considerablement na intenció de prologar els concerts amb conferènen aquests vint-i-cinc anys darrers. L'eixamplament del cies deriva a voltes en l'aclaparament de l'oient, aixaperímetre, com també l'augment dels col·lectius, ha dofat per l'erudició o bé irritat per una oratòlia deficient. nat com a resultat l'aparició de les més diverses tendènGràcies a un equip ben greixat i a una envejable alçacies, reflectides fidelment al festival barcelon1. Abans del da de mires, el Festival de Música Antiga de Barcelo1978 calia sobretot ser fïdcl a les fonts, dona ha evitat aquests esculls. He pogut minar un utillatge com més genuí millor, constatar-ho en les ocasions en q uè conèixer a fons els tractats històrics. La hi he estat convidat. recerca d'una sonoritat al més semblant Parlant més generalment, diria que VINT-I- CINC possible a l'original encenia discussions el balanç dels darrers vint-i-cinc anys ANYS MÉS TARD, apassionades, com és ara la conveniènés molt positiu. Els criteris d'histocia del piano o del clavecí per a la interricitat han penetrat en àmbits tradiEL f ESTIVAL N O pretació de Bach. La curiositat dels múcionalment hostils -lírica, orquestres DÓNA SENYALS sics dedicats a la interpretació històride cambra i simfòniques, món coral . D'ESGOTAMENT. ca no tenia aturador, com tampoc no L'"absolutisme" del geni, una partitenien fons les alforges on anaven a pacularitat molt estesa entre músics, va rar les troballes de tota mena de proessent substituïda per un qüestionacedència. Aquesta idolatria de la ''veritat ment constant d'apreciacions. Les que son~ra" va anar deixant pas a una barreja de llenguatges es consideraven vetitats categòriques en l'ensenyament motivada pel mateix èxit d'audiència. musical es relativitzen a poc a poc, reblanides per les Vegem·ne uns quants exemples: la conquesta dels teaperspectives històriques. Discutir sobre la bondat del tres d'òpera amb repertoris anteriors a Gluck fa que en piano o bé del clavecí per tocar Bach ja és obsolet: una un~ mateixa producció escenografies totalment actuals bona lectura feta per un clavecinista damunt d'un inscas~n ~b sonolitats "originals''. Damunt d'un coixí de trument seriós no té res a envejar al més airós pianispoliforua del segle xv. s'hi fa sentir un saxòfon improvita servint-se d'un Bosendorfer, però se'n pot aprendre sat. Grups de rock incorporen sons antics als enregistramolt. L'etiqueta "amb instruments originals" és àvidaments, d'altres emu len el so country en la seva personal ment buscada pels organitzadors a l'hora de progra~electura de pàgines velles. Es promou obra nova o bé mar els Messies de Handel nadalencs; un cartell força es :J mateix intèrpret d'instruments antics qui l'esc1iu ... anglosaxó en garanteix l'èxit. O?¡ecte de tota mena d'especulacions, Bach ha estat transPotser arribarem a un grau de maduresa suficient cnt a tort i a dret. La percussió s'ha tornat inevitable a com per saber triar les eines apropiades a cada moment tots el~ estils i el culte a la velocitat ha propiciat interhistòric. La dualitat en què estàvem inunergits fa vintpret?cions vertiginoses d'unes músiques q ue regalimen i-cinc anys esdevindrà potser una multiplicitat que obd Pacidesa. Obsessionats pel volum molts sotmeten Uurs pas no a un, sinó a cent festivals de música antiga, mstrume nts a estranyes operaciOns, · ' empesos com estan concebuda finalment com tota manifestació sonora per la por de ser ju~ats desfavorablement per un públic reviscuda. A Un dels grans festivals de 111úsica antiga per CARLES RIERA ELS FESTIVALS DE MÚSICA ANTIGA HAN ESTAT EL MITJÀ DE DIFUSIÓ MÉS EFICIENT D'UNA NOVA MANERA D'ENTENDRE LA INTERPRETACIÓ. uan una colla de músics, esparsos pel món, van començar a tenir la intuïció que, tol i tenir el mateix nom, un clarinet barroc i un clarinet "modern" eren tan diferents l'un de l'altre com ho podien ser una viola dc gamba i un violoncel, el més calent era a l'aigüera. Pins aleshores, només els instruments que tenien nom diferent com el clavicèmbal o la flauta dc bec podien tenir entrada al món orquestral o cambrístic convencional-i encara! Era més plausible una representació d'Orfeo de Gluck amb chalumeau i tota la resta d'instruments ''moderns", que no pas la substitució. en qualsevol simfonia, de les timbales i baquetes actuals per unes d'històriques, encara que la distància sonora entre el clwlumeau i el clarinet modem fos similar a la que hi podia haver entre els instruments de percussió esmentats. El nom era P.rimordial. El nom feia la cosa; per tant, si es mantenia. I instrument havia de ser l'adequat per interpretar obres concebudes per autèntics alquimistes de la instrumentació. No hi feia res que entre una flauta travessera barroca i una d'actual hi hagués gairebé tanta distància com entre una flauta de bec i la mateixa travessera actual. Amb la notació ha passat quelcom similar. Un dels directors cèlebres de grups d'instruments d'època comentava, sense poder contenir el somriure, les negociacions que havia hagut de mantenir amb un violonceJ.Iista, ja gran, d'una orquestra d'instruments actuals, que tocava el continu. Hi havia una rodona i ell tocava una rodona, és clar. El director li va demanar de fer aquella nota més curta, tal com sabem que es feia a l'època. Ni cas. Després d'explicar-li el que deien els tractats, de parlar de l'harmonia etc., sense sortir-se'n, va trobar la solució: "Demà. al concert, si LIS plau, aquí toquí una negra, en comptes de la rodona." Pau momentània, però, mentre plegaven t1·astos, el violonceHista se li va acostar, molt respectuós, per dir-li: .. Miri, m'ho he pensat, i, si li sembla, faré wza blanca, almenys una blanca!" Un violoncel havia de ser un violoncel encara que la manera d'aguantarlo, les cordes, la tensió etc. haguessin canviat radicalment, i una rodona escrita havia de mesurar quatre negres, encara que la pràctica dc l'època fos tota una altra. Avui dia tot ha canviat molt. Les orquestres i els grups de cambra entenen que l'escriptura musical és una convenció mòbil i moltes orquestres d'instruments moderns usen timbales històriques si ho creuen convenient per a una obra concreta. Però tot això ha estat possible gràcies al fet que la intuïció d'uns quants s'ha mostrat molt fructífera. Els festivals de música antiga han demostrat, amb els anys, que els instruments històrics i els criteris d'interpretació que tenen associats podien produir emoció en estat pur, també. O sigui, que no es tractava d'uns experiments dc laboratori tan "interessants" com allunyats de la sensibilitat actual. Gràcies a ells, el ventall de possibilitats d'escoltar música avui és inaudit. Benvingut sigui! Des de grups d'instruments antics fins als d'instruments moderns, passant per tot tipus d'híbrids en els quals el nom no fa la cosa: el so és el que compta. Acabo de participar com a clarinetista "modern" en una esplèndida Gran Parlíta de Mozati amb l'orquestra Philhrumonia de Galícia, sota la batuta del seu titular, Antoni Ros Marbà. Només arribar em vaig trobar els dos oboès passant-se el disc de la Gran Partit a que havíem gravat l'any l 988 amb instruments històrics, sota la direcció de Frans Brüggen. Era la versió dc referència per a molts dels exceJ.lents (joves) músics de l'orquestra. L'any que la vam enregistrar, l'havicm interpretada fonamentalment a festivals de música antiga, i una part de la corda de l'Orquestra del Segle XVII! s'oposava Q que ''els vents" féssim aquell projecte, perquè tenien por et; que podia passar. Avui dia, amb un grup de vent dïnstr.r ments històrics. Nachtmusique, la toquem sovint en festÍ\?.. "normals"' sense cap mena d'escarafall, al contrari. Per. qui cregui que tot estava garantit, s'equivoca. Han calgu' molts anys dc festivals de música antiga per aní bar a una~~ tuació com la d'ara. Els certàmens de referència tenen ~ de vint an~s dc tasca brillant i inintenompuda. El Bosto: Early Mus1c Festival va ser creat el 1980 i representa una fi. ta molt important per a la població. "The Boston Globe' ha escrit que era "un dels esdeveniments culturals més pre¡. tigiosos de la ciutat". Però, també en l'àmbit nacional...~ New York Times" ha considerat que es tractava del "fòrum més prestigiós del pals per a la interpretació amb instruments històrics. " I no es tracta pas de l'únic festival americà, ni mok menys. Associat a I'Early Music Jnslitute de la Indiana Uru. versity. hi ha el Bloomington Early Music Festival. Un altre dels molts punts de referència en aquest terreny. De tota manera, és a Europa on s'ba consolidat un gruil de grans festivals. El York Early Music Festival es creà l"rul) 1977 en aquest ma~nífic indret britànic. A Europa, ad·· ferència d'Amèrica 1 per motius obvis, els festivals han repartit els seus concerts per les esglésies gòtiques, els edifi1;, senyorials i altres indrets representatius de l'època cont!ponent. York no ha estat una excepció. El suport de la rà<fu BBC-3 ha estat un altre dels actius d'aquest festival al llarg dels anys. El Birmingham Early Music Festival es distingril també per la seva qualitat de programació i per l'apostapt'l les músiques del món relacionades amb els temes que tra¡. ta. Aquests dos àmbits han estat molt pròxims, darrerament Les avantguardes es retroalimenten. Un dels festivals~ impressionants és el Holland Festival Oude Muziek a Utrecht Holanda sempre ha estat una terra especialment distingid; en aquest camp i el seu festival per excel·lència s'ha mostrat més que di$!le d'aquesta aurèola. A Bèlgica. el Plandersfes. tival tam be ha estat una fita fonamental. A França, el Festival de Saintes, sota la direcció artística del belga Philippe Herreweghc, inclou, actualment, música contemporània en una obertura dc marges prou habitual. om a intèrpret, he tingut ocasió de conèixer des d~ dins una bona part d'aquests i d'altres festivals. Gau· dir de les ciutats belgues; o de la cosmopolita Arns· tcrdam, amb només 800.000 habitants, però emejada per ciutats molt més grans; de la frenètica activita~dt· trecht; o de la passió que, als festivals dels Estats Umts.d Canadà o Austràlia suscita l'arribada dels grups europeu<. ha estat un somni. Però avui toca -i és un plaer- retre homenatge als \iot-i· cinc anys(!) del Festival de Música Antiga de Barcel~n~. organitzat pel Servei de Música de la Fundació ~la Cru:u un dels més emblemàtics, un dels més innovadors. un dt més afectuosos amb els artistes convidats i un dels més atro:S a la formació dels joves. Fem-ne un repàs brevíssim. El CUl! d'instruments històrics fa una pila d'anys que va itinera~· per l'Estat. D'ell, n'han sortit joves músics que ara col·laklren habitualment amb l'Orquestra del Segle xvm. el C~ certo Koln i un llarg etcètera. Cada vegada que va a una e1:r tat té entorn d'un cinquanta per cent d'alumnes de la romunitat corresponent; per tant, ha obert camins no~ a~ on ha anat. Els Fringe omplen el Barri Gòtic d'una Joventut extraordinàriament preparada. Les músiques del.mon. tenen un festival propi, comparable, en tot, al Fest1val de f sica Antiga. Per acabar, només voldtia recordar quan 8ftlt gen i la seva Or<¡~¡ucstra del Segle xvm van tocar Ap_ollon jd-. sa.gète ( 1928) d Stravinsky - una de les grans dènes de b rector- en el Festival de Música Antiga de Barcelona~.~· cordes de tripa, tal com havia pensat l'autor. Es va p[UUu~ un d'aquells miracles que es produeixen només de t~nt.! tant: el descobriment dc tota una sèrie de facetes_qu~ r· romàs absolutament amagades. Enguany tambe h1 ha. ~·a preses en aquest terreny. Llarga vida als festivals dernuSK antiga i no us perdeu el d'enguany, a casa. C n:f' a: Balanç d'un quart de segle ' de música antiga ra ordi lStm. >riras Pe¡, :algm na ;i. 1més ___J?.:~..~!-~1?.. !.~~~~~ OS!Ot ma& lobe' pre¡. ''Tht omm nena 'moli luru. altre EL 8 DE JUNY DE 1978 AL MONESTIR DE PEDRALBES s'INICIAVA EL PRIMER FESTIVAL DE MúSICA ANTIGA. EN ELS COMENTARIS DELS CONCERTS DEL PROGRAMA DE MÀ D'AQUELL PRIMER FESTIVAL, MIQUEL QUEROL ESCRIVIA: "Espero que el Festival tindrà continuació els anys vinents." l CERTAMENT, fiA TINGUT CONTINUÏTAT I ESTÀ CONSOLIDAT DEL TOT. esprés d'aquests vint-i-cinc primers anys, el Festival de Música Antiga esdevé el més destacat en aquest gènere de tot el país i un dels que té més prestigi a tot Europa. Maricarrnen Palma, la directora del Festival, comenta aquesta història. ·En la primera edició van ser tres concerts, que van tenir lloc al Monestir de Pedralbes, i en la segona ja va comptar amb una projecció internacional amb la presència de veritables estrelles, com The Scholars, Koopman sense oblidar Jordi Savall o la Coral Càrmina amb fordi Casas. ¿Quan va entrar en el Festival i quin ha estat el secret perquè el Festival sempre hagi comptat amb figures d'ampli reconeixement internacional? -Vaig e11trar-hi en la segona edició com a gestora. En el transcurs dels anys tot el que he fet ha estat assessorar. Recordo concerts com el recital de Sor Marie Keyrouz a Pedralbes o la programació del ballet Apollon Musagète d'Igor Stravinsky. Enric Gispert, Jordi Casas, Sergi Casa dem unt, Romà Escalaso Benet Casablancas han estat personalitats clau per al Festival. .Una de les característiques, penso, ha esta/ la de ser pwners en el gènere de la interpretació de música antiga al nostre país. En la programació de música clàssica d~ Bar~elona en aquells primers anys del Festival nolul~avw pràcticament res que fos dedicat a la música anl!ga. Ara, almenys, un quinze per cent de la programació es fa amb instruments originals. Temporades com Euroconcert o fins i tot lbercamera programen concerts d'aquest gènere. Donava gust veure el Palau ple de gom a gom fa pocs dies per escoltar Fabi o Biondi i l'Europa Galante. Quan nosaltres programem ens suposa w~a ~orpres~ total de vivències que no desitgem que el publt~~ug~¡ perdre's. Cal que es produeixi sintonia entr~ m~stc~ t auditori. Cal que el públic visqui la música, ~ 1~ ht estigui abocat. 1 de concerts en els quals s'ha pro1111 aquesta unió, en el decurs del festival n'hem tingut molts. Recordo Ull conjunt com Anonymus 4 que es ~011 enamorar de l'església del Pi o tants i tants conJUnts que s'han quedat captivats 'pel Barri Gòtic. Són grups, molts, que van repetint actuacions amb el pas dels D 11 Semi11nrio Musica/en l'auditori del Palnu Mncaya, nJ Ce11tre Cutural de In Frmdnció "In Caixa" anys; d'altres, com per exemple el conjunt americà Trio LiveOak, que va ser invitat pel Festival en l'edició de 1981, es dissolen i per tant clouen la seva continuïtat. Si em permet l'expressió, el "gran cap pensant" va ser Gispert. Era un home que vivia intensament el Festival. En sabia tant! I per sobre de tot recordo el seu esperit d'e;-çp/oració, que va arrelar de manera decisiva en mi. Recordo que hi havia un conjunt anomenat Studio Laren d'Amsterdam. El volíem portar al Festival. Ens va costar molt localitzar-lo i finalment ho vam aconseguir. Quan el vam invitar al Festival, ens vam adonar que tot l'esforç havia valgut la pena... , com tantes vegades! Era un Festival de descobritnent de grups o artistes que mai no havien vingut a Barcelona. Per exemple René facobs o Fabio Biondi, un artista que vam ser els primers a dur a Barcelona. A Barcelona, hi venia el millor de la joventut musical europea. Recordo Emma Kirkby -que, per cert. ara vindrà amb un programa dedicat a música romàntica-. També recordo artistes destacats, com Ton Koopman -i per cert, Ton Koopman vol fer de totes totes un recital d'orgue a la basílica de Santa Maria del Mar, i va afegir: ''i per què, a més, no hi convidem Montserrat Torrent?" -En l'edició de 1981 destaquen els nous espais per celebrar concerts, com són: el Saló del Tinell, l'església de Sant Vicenç dc Sarrià, el Palau de la Música Catalana, la plaça del Rei, la Universitat Autònoma de Barcelona, la Universitat de Barcelona, el Centre Cultural de "la Caixa''. Per què la recerca de diversos espais ha estat una constant al llarg del Festival? -En aquell moment, instruïda per Enric Gispert, vaig viatjar a Utrecht. Allà, juntament amb Gispert, hi vaig veure Ton Koopman i Jordi Savall. A Utrecht hi havia deu llocs diferents per anar a concerts. I amb aquest estímul he programat sempre en diverses de les nostres esglésies, sense oblidar la sala del Centre Cultural. El Barri Gòtic, esglésies com les de Sant Felip Neri, del Pi... han acollit concerts del Festival. Recordo concerts memorables. com el del grup de percussió del Temple de Kerala que es va programar al Ti11ell. Enguany tenim un espai modernista summament important, com és el centre CaixaForum. Hem recuperat un nou espai i segur que la gent ràpidament s'hi habituarà. -L'any 1983, amb el Festival ja consolidat amb la presència -entre d'alt1·es- de conjunts com Musica Antiqua Koln, els cursos ja iniciats en temporades antetiors tenen una rellevància especial. ¿Entendria ara el Festival sense els cursos paraJ.le]s? 210 se per a la llibertat. Aquell Orfeo va estar magníficament interpretaticJo. tat d'unes petites connotacions escèniques certamemU¡. creïbles. En el seu moment van ser pioners d'una tica, amb aquelles petites capes amb les quals vestits els cantants; sens dubte, van aportar una actitud. El públic estava cansat de veure versions quilosades, cal oferir-li coses noves. 1 per què no Katia Kabanova com la plantejada al Liceu? -Anibem al 1987 i els deu plimers anys. La mació és -si em petmet- espectacular: Herreweghe, Lislevand (guitarra banoca), Hopkinson Smith. Un cert protagonitzat per Brüggen, Leonhardt i Bylsma. Vespres de Monteverdi ambLe Gran Écurie i la Càrmina i concerts protagonitzats pel Collegium Mu.licum de Catalunya o el Cor i Orquestra del Festivalde Música Antiga de Barcelona per interpretar dues obre! mestres del barroc català com és la Missa de dífuntsdt Cererols i la Missa Scala Aretina de Valls. ¿La recupe· ració del nostre pahimoni musical hauria de ser una q~ tió fonamental, no només a cànec del Festival ddllisica Antiga, sinó d'altres rel~· temporades d= vants concerts? -Fiem intentat moltes coses: la no existència d'assignatures barroques en els consen1atoris va fer que en programar classes d'aquest gènere tinguéssim alguna "punxada". No PEL FESTIVAL HAN -Hem fet poc, de fet r. teníem alumnes. Però, hem fet res més després~ malgrat tot, no vam dePASSAT LES GRANS allò. Hem posatel nostrer~ sistir. Ara impartim un perfori en mans de músicsl'lcurs que va itinerant per FIGURES EUROPEES DE trangers. En aquesta l'Ïnl~· tot Espa11ya. Tenim doscinquena edició tenim en rrcents cinquanta alumnes LA MUSICA ANTIGA. sidència l'Orquestra Barrow per edició. Com veus, no de Sevilla amb Harry Chri~ vam renunciar-hi i els vam tophers, que oferirà un protransformar en cursos de Mozart, i amb Valdiliegrama formació. Aquest any, per so, que interpretarà Handel. exemple, Carmen Gómez imparteix un curs de músiSi poséssim en les mans d'aquests artistes un reper· ca medieval. f1i tenim cent alumnes, i això tenint tori nostre... ¿quanta gent vindria al concert? Aquest ~ en compte que el curs es fa al mes de maig, no en l'etern interrogant. Això ens obre les portes a w1 nou Ib un mes d'estiu. pertori possible. També hem fet classes magistrals. Ttambé hem pres Els descobriments de repertori encara tenenmésèJJJ d'Utrecht UllO idea força interessant: quan allà es van fora que aquí. En aquella ocasió la gent va anara/COllinterpretar les Vispero de Monteverdi es va fer una cert de IJerreweghe i a més el director va fer una giraw explicació abans del concert. Portem vint anys fent tosa per Europa interpretant aquelles obres de VallsiCt aquestes presentacions mitja hora abans del concert. També ho hem aportat al Festival de Músiques del rerols. -L'any 1988 es produeix un punt d 'inflexió. Seceft. Món. Tot està enfocat per potenciar el públic i perquè bra una nova edició del Festival de Música Romànlià -per dir-ho d'alguna manera- cal que la gent tingui onze edicions del Festival de Música Antiga, a més& vestits fets a mida. La primera vegada érem quinze cursos impattits per Kirkby, o el llaütista Anthony Roopersones a la sala. Després sempre ha estat ple fins a ley. Però també apareixen dues convocatòries noves, ro' arribar als cent cinquanta oients. la interpretació d'El Messies, amb The Sixteen, i la Pe;. -Si l'any 1984 sobresortien dintre del Festival la sió segons sant Mateu amb Gardiner, el Cor Montel't!· presència de Les Arts Florisants i William Christie o di i els English Baroc Soloists. Què suposa el fetque!IJCGustav Leonhardt, un any després Anner Eylsma hi hom espcti per Nadal i Setmana Santa aquests orator.; els o Bach, de violoncel a per Suites les interpretava que s'han convertit en les dues cites més esperades de~ Taverner Players oferien en versió de concert L'Orfeo . de Monteverdi. ¿S'ha plantejat, el Festival, pwgramar noves òperes en versió de concert? -Òpera no ho sé. Potser un Orfeo amb estètica ac- tual s[. Anem cap a una diversificació. Hi ha un nomadisme de la gent. El públic ja no vol ni bambolines ni mirinyacs. Tenim la sort de conèixer que existeixen noves propostes i... per què s'han rebutjar aquestes idees? Per què no es poden dur a terme? Cal que n'hi hagi per fomentar distints criteris. És la ba- temporada musical de la ciutat? -Es la idea que podem alternar versions romònli?u~ i antigues. Pel que fa a El Messies popular amb pub¡:( participatiu, la idea va sortir del RoyalAlbert H~!l.A 1~ hi canta tot el món, forma part de la vida fanullarall: glesa. Aquí la gent canta però malgrat que sigui una_o~~ summament popular, entre nosaltres no és un~ pag¡n, del repertori de la nostra cultura pròpiament ~¡ta. . L'hem d'assajar i això propicia una comumtat 11°0• icsts- IÍIII·i· 'ell f~ ITTOOl t'hrit 2 pra- 1diríe- repe~· ~~Sl el Ollft- Espais com Pedralbes. l'església Pi, la Fundació "la Caixa" i artistes o conjunts com l'Orquestra del Segle de les Llums, Sor Marie Keyruz. I'Ensemble Clement Janquein. Europa Galante, Andreas Staier, Anonymous 4, Quartet Festics, Hulegas Ensemble. En l'edició dinou comencen el Fringe i el primer certamen de músiques del món. Com surt la iniciativa del Fringe? -Manquen, al nostre país, possibilitats per als joves. La dinàmica per actuar en aquests fringes -que se celebren al Barri Gòtic-, segueixen un sistema. Primer els aspirants ens envien una cinta amb un enregistrament. Un cop escoltada i després d'una selecció, actuen al Barri Gòtic i d'allà passen posteriorment a l'anomenat Cafè Zimermann, on el públic fa una lliure elecció i passen al nucli del Festival. El Cafè Zimermann és una iniciativa que compta amb el suport de Catalunya Música. -Expliqui'ns com un festival de musica antiga va programar el balletApollon Musagète en dos quadres d'Stravinsky Frans Bnïggc11 e11 wm actuació del Festival de Músicn Antiga al Palau de la Música Catalana (foto: F. Borràs) ral al voltant del fet musical. Pel que fa a la Passió segons sant Mateu, hi hem tingut Gardiner, Herreweghe..., enguany hi tindrem Suzuki, un director que cal recordar que ha fet tot Bach. L'tínic que des de l'organització hem suggerit han estai els solistes que inten,indran en la interpretació de l'oratori. Amb El Messies a Barcelona ja comença a passar com a Londres o Nova York. Ara jo no som només nosaltres qui programem aquest oratori, sinó que s'hi van incorporant noves aportacions amb gran èxit. -Paral-lelament al Festival de Música Antiga, coexis- tien altres cicles de concerts, com per exemple el Festival de Música Romàntica. Per què no va tenir continuïtat aquest Festival de Música Romàntica? -En crear-lo la idea era que arribessin a fer-se'n més edicions. El reperlori era romàntic i vam aconseguir un gran ambient a La Paloma. Hi recordo, per exemple, Rafael Orozco o el Trio de Barcelona, entre molts altres. Però aquesta música ja estava essent programada per altr~s temporades. També s'havia fet amb gran èxit el Festll'a/ de Flamenc. Recordo concerts al Poble Español amb Camarón, amb Gades. El Festival desaparei.:~ quan mor Camarón; recordo que hi havia presentat com a telonera Ginesa Ortega, una artista que ara està triomfant. Vam tenir-hi Femanda de Utrera al Centre de la ~unda~i6 "la Caixa'', la Ni1ia de los P;ines. El flamenc Ih~m 111tentat portar dins el Festival de Músiques del Mon. La senzillesa i art d'aquesta gent resulta captivadora. . De la mateixa manera que van desaparèixer els Festn•als. de MLISlca ' · l'\Omantica , o el de Flamenc, perquè el Fes~wa/ de Flamenc ja tenia fet un públic i podia anar solt amb fermesa en les mans d'altres promotors un dia ~~~~bé podria finalitzar el Festival de Música Antiga o e ~sflval de Músiques del Món. ·Lany 1994 suposa una edició especialment atractiva. -No tenim el costum de barrejar repertori, malgrat que a fora d'aquí és un fet habitual i molt atractiu. La interpretació d 'Apollon Musagète ens la va proposar Brüggen, ells ho van decidir i després de consultar-nos la proposta ho vam acceptar. Això va suposar la constatació d'una evolució. Enguany tindrem un recital de clavicèmbal en què s'inclou una obra de Toru Takemitsu. La programació d'aquestes obres ja passa a altres festivals. Per exemple, a Lucema, on dintre de la programació clàssica pròpiament dita, hi figura música ètnica. -L'any 2000 se celebra l'aniversari Bach. Concerts memorables com les sonates interpretades per Z ehetmait~ entre tants i tants d'altres. Conferències, projeccions cinematogràfiques, com la interpretació de les Variacions Goldberg per Nikolajewa, Els concerts de Bradembrug, l'Oratori de Nadal. Quins records li porta l'any Bach? -L'any Bach va ser riquíssim. Vam programar amb la confiança que atorga el nom de Bach. Cap nom de la història de la música "ven" tant com el de Bach. Quan s'interpreta Bach, l'èxit està garantit. A més dels concerts. el curs va tenir un èxit extraordinari. Recordo les col·laboracions amb el Louvre o la projecció de La filmació de les Variacions Goldberg interpretades per Nikolajewa, un concert que va tenir una dirnensió musical extraordinària quan la vam portar a la nostra petita sala cultural. -1 ara arribem a la vint-i-cinquena edició. Enguany, què ens depara el Festival? -Hi tenim trobades i retrobaments. The Sixteen, Alia Francesca, Pinnock. Ronald Brautigam -que va ser el solista del Concert per a piano Emperador del passat any al Tinell amb la direcció de Brüggen-, l'Orquestra Barroca de Sevilla o el grup coral i instrumental Aurica, tot interpretant un repte d'una rellevància tan gran com és Dido i Enees de Purcell. EI Festival, doncs, ha arribat a les vint-i-cinc edicions, tot constatant la premissa inicial de convertirse no només en un dels events musicals més destacats, sinó en el punt de trobada de les figures més destacades en la interpretació de la música amb criteris originals de l'àmbit internacional. GILBERT DEFLO A la recerca de la dimensió poètica de la dramatúrgia operística Es DEFINEIX COM UN HOME QUE NOMÉS VIU PER A L'ART; UN DIRECTOR D'ESCENA QUE PROCURA, EN TOT MOMENT, BUSCAR EL SENTIT POÈTIC QUE HI HA DINS CADASCUNA DE LES ÒPERES QUE DIRIGEIX. AMB UN DELS CURRÍCULUMS MÉS EXTENSOS DEL MÓN LÍRIC, EL FLAMENC -TAL COM ELL ESPECIFICA- GILBERT DEFLO VA TORNAR EL PASSAT FEBRER A BARCELONA PER DIRIGIR AL GRAN TEATRE DEL LICEU LA REPOSICIÓ DE LA SEVA LLOADA PRODUCCIÓ DE L'Orfeo DE MONTEVERDL ENEMIC AFERRISSAT DE LES ACTUALITZACIONS TEMPORALS DELS LLIBRETS OPERÍSTICS, D.HFLO APOSTA PER UN PLANTEJAMENT DE REALITZACIÓ ESCÈNICA BASAT EN LA FIDELITAT AL CONCEPTE ORIGINAL DE L'OBRA. és el punt de partida que vostè~ servir per apropar-se a una òpera~ -El seu cun·ículum és d'una amplitud inusual. Els títols que ha dirigit van des del barroc fms a la creació contemporània ... Giorgio Strehler. Què va significar aquest director per a la seva formació, què va aprendre al seu costat? -Si no calculo malament, en la meva carrera han estat 150 direccions d'escena a 30 països. -Oh, Strehler és importantíssim en la meva vida. Normalment, tothom té un pare artístic... Doncs ell és el meu. Strehler em va donar un model ètic i professional que continua regint la meva vida i el meu treball. -lmpressionant. ¿Ens podria explicar d'on sorgeix la seva vocació pel món escènic? ¿Potser hi havia antecedents a la seva família que el vinculaven al teatre? -No, no. En el meu cas no hi ha hagut res d'això. Tot i que vull ser una mica prudent a l'hora de fer servir fa paraula "vocació", perquè és un concepte delicat, haig de dir que el meu amor pel teatre es va posar de manifest des que jo era ben petit. Als set anys amb els meus amics ja feia representacions de textos escrits per mi. Fèiem la if.luminació amb llanternes. En tinc un record entranyable, d'això. -I després? -Després vaig continuar pel mateix camí. Sempre he sentit un gran amor pel teatre i per fa música, fins i tot he fet d'actor. Però els meus estudis són de direcció. Vaig estudiar direcció de teatre, cinema i televisió durant quatre anys a Brussel·les. -Molt jove, també, als vint-i-dos anys, vostè va anar a treballar al Piccolo Teatro de Milà, al costat de -¿Ens podria definir en què consisteix aquest model? -Bé, podríem dir que es tracta d'un teatre poeticoreafista, un teatre per sobre de tot molt humà, un teatre no gens abstracte, un teatre que mira a les persones, tant des del punt de vista psicològic com social. És un teatre que vol ser complet, un teatre inspirat primer en Brecht i per a mi també en Stanislavski. -¿I el seu pas cap a l'òpera? -Jo pertanyo a una generació posterior que va mirar d'eixamplar el concepte de teatre. Allò em va dut a interessar-me per les formes de teatre oriental i, en general, per totes les formes de teatre amb música. l tot allò m'ha enriquit molt. Per això no hi ha cap dia que jo no continuï llegint quelcom sobre teatre. -Com a director d'escena, quines són les bases del seu treball? Quin -fo crec que el director d'escen. és una mena de dimoni. Un inle~· mediari entre la puresa del canldt Monteverdi, per dir w1 exemple proper en aquest moment, i la realit· zació per a un públic i una societa: d'avui. 1 en aquest sentit, el direr· tor ha de ser al més responsablf possible. No pot fer qualsevol cosa. perquè si no sap ser fidel a l'obra que dirigeix pot acabar destruint· la. -Què vol dir amb això, que el & rector està obligat a fer sempre L mateixa lectura fonnal d'una ooo: -Miri un text és una cosa mo,r comple~a i la presentació fonn;! no pot estar limitada a seguir ulllf pautes que puguin estar de moda. Hi ha moltes òperes de Mo:anc d'Strauss que sembla que tingu:r. una vigència actual, però no és lirifat. El Don Giovanni de Mo:art. Da Ponte no passa a Brooklyn. . -L'actualització tem poral dels Ur brets és un recurs que s'utilit1.a~ tant sovint en l'actualitat... -Sí, i també trenta anys enrere Miri, li haig de confessar un secm Una vegada, quan jo era jove, a& començaments de la meva carr~.¡ vaig fer una cosa d'aquestes. Ln· Catmen, concretament. Em panft' licitar molt i' defiet> em semblaq~·J ha estat l'única vegada de la me~ carrera que hz. hagut cua a 1e1- ta· ) stèú rem: >cen: inier· rntd: bp/!} ~aliI· . .•..•..• }, R E T quilles per comprar entrades. Crec que encara es parla d'aquella producció. A mi. però, em sembla terrible. Mai més no he tornat a fer un cosa semblant. .Quines són les seves objeccions aquesta mena de lectures?. 3 -Si jo veig coses que no est1c sentillt pas. se'm produeix una mena de trencament. No només no entenc res, sinó que m'irrito profundament. Vull dir que si jo veig un home que COllia la música del 1800, del1600, sota l'aparença d'ull personatge d'avui, no entenc per què aquest home no està cantant tma música moderna. Llavors, se'm produeix una situació estressalli. -Aleshores, ¿no admet cap tipus de canvi? -jo crec que actualitzar no és prendre elements de La soap opera odela televisió. No es portar Casi fan tutte a un coffee shop. És molt més complicat que això, perquè nosaltres 110 som gent sense història. Això és tractar l'espectador com un home retardat, que no pot reflectir-se sobre el seu passat. Si tu R A T Sóc un director que busca el sentit poètic de tota obra que dirigeixo i tinc molt clar que hi ha dues coses que no vull fer: avorrir) i tampoc no vull irritar-me. vols mirar un quadre de Van Gogh, no se t'acudiria mai agafar una pintura fluorescent per ··actualit:::.arlo". Però el teu ull, és clar, la teva mirada, és diferent a la de l'època de Vau Gogh. L"Orfeo que es presenta aquests dies al Liceu hauria estat impossible al1607. És un Orfeo molt, molt per avui. Li posaré w1 altre exernple: Aida. Si tu ets un director seriós i llegeixes sobre la situació de la dona a l'Egipte de l'època, veus que no té res a veure amb l'Egipte que va plasmar Verdi. Verdi va escriure sobre la seva pròpia època, que és el 1870, la qual va posar en un context exòtic, que podria haver estat qualsevol altre. Però en cap dels casos és una guerra d'avui, no és el conflicte palestí. Com tampoc el Gran Inquisidor no és fomeini ni Fidelio passa al Vietnam dels anys seixanta, ni Ariadna és Madonna amb una ampolla de cen,esa sobre la taula. -Bé, és una opció per intentar apropar la història aJ públic i alhora fer-la més comprensible. -1 jo pregunto: ¿és que s'ha de canviar la Novena de Beethoven per 210 -4ijiWWIWWMW+ RETRAT entendre-la? Llavors, per què hem de canviar els vestits per entendre que un drama. una història és actual? Fer això és mentir i l'art no pot ser mai una mentida. -fo dic que només hi t, hagut tres grans directon '· rics. Un d'ells ha mort. f. el meu mestre, Giorgio Stre Ler. L'altre no vol fer òper. perquè les condicions s. difícils. Parlo de PatriceO(' rea u. El tercer sóc joc, q~, continuo fent-ne, però arr.: una gran pena, un gran p. timent, una gran lluita. E terrible, sóc un director fam11, però no sóc feliç. -A vegades també és busca provocar. -Provocar? Com es pot provocar avui sobre l'escenari si hi ha fanta misèria, tants drames a la vida? jo crec que el teatre cantat no pot explicar la nostra societat. Únicament pot ser una il·lustració molt vulgar d'allò que veiem cada dia als diaris. -Per què continua, doncs~ -Però hi ha drames i personatges que, a més d'universals, continuen tenint una vigència plenament actual. Don Giovanni, per exemple, és un exemple prou clar. -És cert. És evident que Don Giovanni és, clarament, un 210 personatge de totes les èpoques, però IlO pots portar-lo a Brooklyn. jo sóc un detractor d'aquestes coses, de barrejar Don Giovanni amb la droga o de convertir Rigoletto en un gàngster. Només tinc una paraula per qualificar aquestes propostes: són baratíssimes. Actualitzar l'òpera és una visió intel·lectual molt, molt mediocre. Però potser és el nivell de la nostra societat. I vosaltres, els periodistes, escriviu cada dia sobre aquestes coses. Aquesta és una batalla que jo no puc ni vull gua11yar. -Llavors, quin és el camí que cal seguir, segons vostè? -Crec que el director d'escena no ha de ser més que un intèrpret i qui vol fer aquesta altra mena de coses hauria d'escriure un nou Don Giovanni. jo llanço formalment aquesta proposta: necessitem per avui un nou Orfeo. jo dono aquesta idea als joves compositors d'avui. ¿Qui és Orfeo avui? ¿Qui és aquest home de les esferes, que visita la Terra, que amb la seva música calma la violència? Estic convençut que amb inspiració es podria escriure una magnífica obra i desenvolupar aquest tema. Però si li haig de dir la veritat, no em sento entès en allò absolut per aquests plantejaments. Al contrari, sento una gran decadència, i no només al voltant dels directors d'òpera, sinó també res- pecte de tot el sistema de producció, d'elecció de les òperes. Però jo no sóc responsable d'això. jo només sóc un artista. No sóc director d'un teatre i no tinc aquesta mena de responsabilitats. Ni les tinc ni en sóc capaç. -Vostè parla de decadència en un moment en què precisament es parla de la "dictadura" dels directors d'escena, que fins i tot imposen el seus criteris als directors musicals. -Pot ser. jo sovint veig coses que si fos director d'orquestra no podria dirigir. Si jo fos director d'orquestra em qüestionaria què és aquella imatge, aquella acció... Més que una dictadura, el problema actual és que no hi ha directors d'escena lírics. Hi ha molt pocs directors que posin en escena la música. Hi ha gent que actualitza, però això és fàcil. Per això dic que, paradoxalment, els printers enemics de la música són els mateixos directors d'orquestra que dirigeixen aquestes coses, que tenen una actitud indiferent respecte del que passa a l'escena. I això, malauradament, ho fan tots... els millors. Els posen un Otef.lo blanc i dirigeixen. I tot això ens ha portat a l'absurditat i a la vulgaritat. Per a mi, la resposta hauria de ser una sala buida, però malauradament no és així. -És força ctític respecte dels seus coHegues. ¿No creu que hi hagi bons directors d'escena? -Perquè crec que, en d~· nitiva, aquesta és una miS!i4 intel·Lectual. El meu probJe. ma és que jo visc plenamer dins de l'art. Cada mame~: de la meva vida passa aire'· tant de l'art. Somnio e11'. dinàmica d'un gest, ur.. llum, un pla. Sóc un diretï · que busca el sentit poètic.;. tota obra que dirigeix i 11· molt clar que hi ha dues coses q. no vull fer: avorrir, perquè no hagi una visió escènica i tiOmc cantants que canten sota d'urm, vestuari, i tampoc no vull irritar· me. La resposta és fer un teatre lxi i poètic, que faci una interpreta· ció fidel de l'obra. -L'ús de les noves tecnologi~ aplicades aJ món escènic, com en· caixen dins d'aquest plantejamenl1 -La tecnologia ve després. El mo- ble ve després. El més importantè comunicar. Si jo haig de fer Sant Francesc d'Assís de Messiaen,id personatge en un moment donat h, de rebre els estigmes i per fer oir, utilitzo raigs làser, estic fent t/IIOll1 sa magnífica i justísima, una CQS;. que fa cinquanta anys no lzorm; pogut fer. Però sí jo faig sen•irel~' ser en Falstaff, doncs ja no és el rr;. teix. La tecnologia no vol dirres, De la mateixa manera que u11a rr. potent, sense sentit, tampoc no es res. . -Parlem d'un altre tema. Vom també dirigeix molta òpera con· temporània. . -Sí, aquest és un tema tambt força interessant. A mi em f~lte:· moltes vegades llibrets que srgum interessants, que tractin de problemes d'avui, com en el seu temps~ vien fet Verdi o Monteverdi. E.I1S· teixen, és clar, però també hi llli1S· sa experiments fionnalistes, sobretol 1 als anys seixanta i setanta. N'h'h. hih; ton~ rt. E·. •Sirf.- òpe. 1s s? :e er,.. e, IJ'.i. òam• anp,. :ta. L fama lones: 1' ~~: f11Sl!C ~~! omer.: a/¡'fi. j eni. r u~. ~:a. rc.!l. ¡llu:: es IJ'.i prou de mirar els títols per adonarse'n: Sintaxi, Metamorfosi, Sequenza. ja en Xenakis, en Berio, en Kagel se sent aquest formalisme. Són professors que es tanquen. en. u11/aboratori a buscar noves fórmules. Interessants, però que no per això deixen de ser fórmules de laboratori. Crec que s'hauria de trobar un nou verisme, perquè si no l'òpera no podrà tornar a ser popular. Popular només podran serho productes mediocres, tipus comèdia musical occidental. Notre Dame de Paris, Les Miserables ... Tot ~ixò per a mi és molt rnediocre. ·Es molt elitista ... ·.Vo, no, s'equivoca. No vull ser elitista. jo 110 estic en contra del bel canto. Crec que té el seu valor, però "?~~~~barallaré per fer Verdi, Belluu o Donizetti. Es cert que les seves són obres mestres, però hi ha 11 0 ! /tes obres que també són fantàsIJques i que encara estan per desc~~rir. Per exemple, Le corn u magni~Jque de Goldsmith. És l'òpera mes gran que s'ha escrit mai sobre el tema de la gelosia, després d'Otel·lo. També puc dir el mateix del Mefistofele de Boito, una obra que 110 ens ha arribat fins ara potser perquè era una música massa mo- derna per a la seva època. També vull fer esment de Genoveva de Schumann, una obra mestra des del punt de vista teatral, però que no coneixem perquè hi ha aquest pressupòsit que només ens parla dels Jieder de Schumann. -A vegades bi ha òperes que no han pogut sortir de la foscor perquè no han gaudit d'una correcta direcció escènica. ¿Vostè creu que la regía és fonamental per a l'èxit d'una obra o que, al contrari, si aquesta és bona s'imposarà igualment? -Sens dubte l'escenari és fonamental i pot ajudar a imposar ww obra, tot i que la seva música no passi de ser una banda sonora. Però si no hi ha una acció dramàtica forta ... Le gran maccabre de Ligeti no és una bona òpera. El text és feble. -Fins ara hem pa1'1at d'obres i no d'intèrprets. -Sense dubte, ells són l'element més fonamental, més necessari, però també el més difícil. El problema és que els directors no tenim la possibilitat de treballar amb intèrprets formats en una escola de teatre líric. No n'hi ha, com sí que hi són al teatre oriental. En el millor dels casos tu reps gent amb ta- lent, però no amb formació teatral. El director d'escena hauria de controlar més, perquè la major part del temps estàs treballant amb cantants que tu no has volgut. I això, la veritat és que no es pot entendre. Si un pintor no té la llum que desitja en un moment determinat, s'espera fins a trobar-la. En canvi jo em trobo amb una senyora i només tinc un mes per aconseguir allò que vull. -Suposo que, en aquest sentit, deu se1· més fàcil trebalJar amb gent jove que no pas amb artistes consagrats. -Sí, és clar, la joventut té sempre aquest avantatge, però tampoc no s'ha de mitificar. Depèn molt de la cultura. L'important seria començar des de baix, que des de molt joves cos, ànima i cant poguessin créixer orgànicament. fo he treballat amb 1.500 cantants en el transcurs de la meva vida. i evidentment he trobat gent amb molt de talent, però... Per això el que m'interessa ara és treballar amb joves i preparar-los no només per ser cantants, sinó també actors. -Com veu vostè el futur de l'òpera al segle XXI? -T-Jaig de ser optimista sobre la vocació de l'art, que és el millor de l'ésser humà. L'òpera, el teatre musical, forma part d'aquest art. Perquè quan jo escric poesia, o llegeixo poesia, o faig música, estic donant el millor de mi mateix, i estic alliberant totes les meves agressivitats. Després d'un assaig de vuit hores ja no puc matar ningú, perquè ja he mort prou a l'escena. -¿1 el seu propi futur? -Es evident que corn a creador tinc frustracions, perquè un noranta per cent de la meva energía se'n va lluitant contra les empreses per poder dur a terme els meus somnis. Però no estic pas disgustat per això. Al capdavall, aquest pobre xicot de Flandes ha pogut arribar a La Scala, a La Bastille, al Colón de Buenos Aires. -¿ Li queda res per dirigir? -Moltes de les coses que vull dirigir abans de morir són poc conegudes. Hi ha coses fantàstiques i amb això vull dir una obra en la qual hi ha un gran text, una gran acció teatral, amb una gran música. Perquè no oblidem que, en definitiva, l'òpera és teatre amb música. Adam Fischer dirigeix Idomeneo, Rè di Creta de Mozart Palau 100. Orquestra de l' Òpera de Mannheim. Dir.: Adam Fischer. Idomeneo, Rè di Creta (versió de concert) deM~> zart. Palau de la Música Catalana. 4 d'abril de 2002 (2 1 h). a interpretació en versió concertant de l'òpera ldomeneo, Rè di Creta de Mozart comptarà, a més d'un destacat conjunt de solistes amb les veus de Christian Elsncr, Andrea Szantó, Lothar Odinius, Ludmila Slepniowa, Gesa Hoppe i Thomas Jesatko, amb una històrica fotmació orquestral centreuropea. , La tradició de l'Orquestra de l'Opera de Mannheim es remunta, com la d'altres formacions alemanyes -Staatskapelle de Dresden, Staatskapelle de Berlín o Gewandhaus de Leipzig- a molts segles enrere. La ciutat de Mannheim va esdevenir un dels centres musicals més rellevants dels segles XVII i XVIII, i més concretament a mitjan segle XVIII, quan el compositor Johann Stamitz va fer-se responsable de l'anomenada Orquestra de la Cort. L 210 Adam Fisclzrr En aquells temps l'orquestra, capaç de fer crescendi prodigiosos o de ser una de les primeres a tenir clarinets entre els seus components, va esdevenir un model per als compositors més rellevants de l'època i de generacions posteriors. Ara la Mannheim Opera ()¡ chester continua la tradició dz. quella orquestra palatina i en e~ darrers anys ha tingut directorst¡¡ il·lush·es com Peter Schneider. Horst Stein o Eugen )ochum, t~ ells membres d'honor de la fonna. ció. Amb un amplíssim reperton simfònic i operístic, l'orquestra ~ acompanyat solistes de la categoril de Rostropòvitx, Oistrakh oMil' te in. Aquesta orquestra serà diri¡¡. da en aquest concert per Adam fl cher, fundador l'any 1997 de 1'(}.. questra Haydn austrohongare-.. encanegada del festival de mfui. al Palau Esterhàzy de la ciutat d'E· senstadt i conjunt instrumental!.> vint convidat a actuar als Proï londinencs, a Nova York o al laJ\ a les quals cal afegir diverses.~~ tats europees. Fischer també ha etat escollit per substituir el desJparegut mestre Giuseppe Sino¡xii al Festival de Bayreuth. L'Orquestra d'Euskadi, invitada de la temporada OBC Temporada OBC. Orquestra Simfònica d'Euskadi. François-Rcné Duchable, piano. Dir.: Gilbert Varga. Concert per a piano en Sol de Ravel. Simfonia núm. 8 de Xostakóvltx. L'Auditori. 19, 20 i 21 d'abril de 2002 (2 1 h, 19 h i 11 h, respectivament) . ....P.~E.~.~:.T:_ ... ilbert Varga és un dels directors europeus amb més trajectòria concertística, tant pel que fa a les interpretacions amb orquestres de cambra com amb orquestres simfòniques. Nascut a Londres, va iniciar els estudis de música amb el seu pare, Tibar Varga, el famós violinista hongarès. Però arran d'un accident va haver de deixar la interpretació violinística i aleshores va optar per Ja direcció orquestral, tot estudiant amb Franco Ferrara, Sergiu Celibidache i Charles Bruck. Entre els anys 1980-85 Varga va ser director principal de la Hofer Symphonikcr i entre els anys 198590 director principal de la Philharmonia Hungal'ica a Mar!. Nombro~os concerts i gires per Alemanya, Austria, Suïssa i Itàlia van enlairar G definitivament Varga a un ptimer pla internacional. Varga ha actuat com a director invitat de formacions tan prestigioses com la Munich Philharmonic, les simfòniques de la Ràdio de Colònia i Frankfurt, Rotterdam Philharmonic, Orchestre de París, Ensemble Orchestral de París, Orchestre National de Lille, RAI de Torí, Budapest Festival Orchestra, Bamberg Symphony o la GurzenichOrchester, entre d'altres. Entre les anys 1991-95 va ser director permanent invitat de l'Orquestra de Cambra d'Stuttgart i entre els anys 1997 i 2000 principal director invitat de la Simfòn ica de Malmo. A Amèrica del Nord ha dirigit formacions com les de Toronto, Milwaukee, lndianapolis o Los Angeles Chamber Orchestra. Durant el mes de maig de 2000 va fer una gira pet· Amèrica del Sud amb l'Orquestra Simfònica d'Euskadi. Gilbert Varga Futurs projectes de Varga inciOO.: els seus debuts amb la Saint Pau Chamber Orchestra i la Minnesot. Orchestra com també actuacioo: amb la Mil~aukee Symphony, Ba~ berger Symphonike1~ Orch~stre Nt tional de Belgique, BBC Philhann~ nie, Orquestra de Cambra de Murn i I'Orchestre de París. Aquesta temporada Varga cele~ ja quatre anys com a director ~U!· cal de l'Orquestra Simfònica dEu.· kadi. ( l. •m••••ww••••+• PRECRÍTICA art - - ra Or ió d'~ en el: OtSI¡¡j neidtr m,IOI! fol'lm pertOii straiJ¡ tegoru DMili- . diri~- 3111~ el'Or. ~ar~. fDÚ.IÍ., ~t d'fi. I. tal!'.' r,ro:rt ,¡~~ fSCÏ~ :ha~ l d~ nopj ., Josep Carreras en recital a Palau 100 Palau 100. Josep Carreras, tenor. Lorenzo Bavaj, piano. Nuovo Quarteto ItaUano. Palau de Ja Música Catalana. 24 d'abril de 2002 (21 b). ... P~.~--~-~:.!:.... empre suposa un gran plaer escoltar Ja veu d'un dels tenors que ha gaudit de més celebritat en les tTes dan·eres dècades. Des del seu debut al Teatre del Liceu, tots els grans escenaris lírics del món han pogut gaudir del talent de Josep Carreras. En l'apartat discogràfic compta amb més de cent cinquanta enregistraments discogràfics, més de cinquanta òperes completes, enregistraments d'oratoris, de lieder, de recitals i una popularitat en el món líric augmentada amb els seus concerts multitudinaris al costat de Domingo i Pavarotti. CaiTeras. a més de la seva tas- S ca artística, presideix la Fundació Internacional Josep Caneras per a la lluita contra la leucèmia, amb seu a Barcelona, però també als Estats Units, Suïssa i Alemanya. Lorenzo Bavaj és pianista acompanyant de Josep Carreras. Diplomat al Conservatori Rossini de Pesaro, on actualment és professor, va fer estudis amb Tatiana Nikolajewa al Mozarteum de Salzburg i amb Stanislav Neuhaus al Conservatori de Viena. Des de l'any 1989 acompanya Josep Carreras, amb qui ha actuat en nombrosos escenaris, alguns de tanta rellevància com la Scala de Milà, Covent Garden de Londres, Carnegie Hali de Nova York o Kennedy Center de Washington. La nova presència de Josep Carreras a l'escenati del Palau, on també serà present el Nuovo Quarteto Italiana, suposarà un esdeveniment que -com sempre que hi actua el tenor- depassa el mer fet musical. Ftühbeck de Burgos dirigeix la ''seva" ONE a l'Auditori Temporada OBC. Orquesta Nacional de España. Asier Polo, violoncel. Dir.: Rafael Frühbeck de Burgos. Don Quixot d'Strauss. Consagració de la primavera d'Stravinsky. L'Auditori. 26,27 i 28 d'abril de 2002 (21 h, 19 hi 11 h, respectivament). .....P.~E..~.~--.!:.... conegut com un dels direcors més rellevants d'Espaya de les darreres dècades, Rafael Frühbeck de Burgos torna a ~elona per dirigir I'Orquesta Na~lonal de España en un programa mtegrat per Don Quixot de Richard Strauss -i que tindrà Asier Polo com a violoncel·lista- i la sempre espectacular Consagració de la primavera d'Sh·avinsky. . La ~rou coneguda biografia muSI~ d aquest llegendari director s'in_lcla quan realitza els estudis muSic.al_s d~ violí, piano, teoria de la mu~Ica I composició als conservatons de Bi lbao i Madrid, tot graduant-se posteriorment amb Sumf~aMcum_laude per Ja Hochschule u~ .USik a Munic, on obté el Prem¡ Richard Sh·auss. Des. del seu debut amb la Philadelph¡a Orchestra, ha dirigit les Rafnel Fn1hbeck de Burgos principals orquestres del món: filharmòniques de Berlín. Munic, Hamburg, Israel, Londres i Viena; o simfòniques de Viena i Londres. en un llarguíssim etcètera . Ha estat director principal de l'Orquestra de Bilbao, de la Nacional d'Espanya, de l'Orquestra de Düsseldorf i de la Simfònica de Montreal, i principal director invitat dc l'Orquestra Simfònica Nacional de Washington DC, de la Yomiuri Nippon Symphony Orchestra dc Tòquio. Entre els anys 1991 i 1996, va esdevenir principal director de la Simfònica de Viena, amb la qual va fer gires pel Japó, els Estats Units, Amèrica del Sud i Europa. Entre els anys 1992 i 1997 va ocupar el càrrec de Generalmusikdirektor de la Deutsche Oper Berlin i l'any 1994 va prendre possessió del seu càrrec de principal director dc I'Orquesh·a Simfònica de la Ràdio de Berlín (RSB). Entre els seus més de cent enregistraments discog¡·àfics, la seva gravació dels oratoris Elies i Paulus de Mendelssohn continuen gaudint de màxima popularitat. Emma Kirkby, la veu de la música antiga Els Diumenges al Palau. Emma IGrkby, soprano. Jakob Lindberg, llaüt. Monteverdi, Dowland, Morley. Palau de la Música Catalana. 14 d'abril de 2002 (18 h). l nom d'Emma Kirkby ha esdevingut sinònim de les interpretacions de la música anglesa del segle XVIII i, en general, de les recreacions de la música renaixentista i barroca acompanyada per instruments històrics. En un princip Kirkby no tenia cap intenció de convertir-se en cantant professional. Estudiava llengües clàssiques a Oxford i paral-lelament cantava en petits cors que interpretaven música renaixentista i barroca. L'any 1971 entrà a formar part del Cor Taverner i dos anys després inicia una llarga col-laboració amb el Consort of Music. Kirkby va cercar el so més adient per interpretar música acompanyada amb instruments històrics, i amb la col·laboració de Jessica Cash va anar trobant un estil que la va con- E Co Zam i Claret al servei de Brahms vertir en la veu més sol·licitada per a les interpretacions amb criteris històrics. Després de trenta anys de carrera, L'Arxiduc i el Dumky pel Trio Guarneri de Praga Ibercamera. Trio Guameri Praga. Trio "Arxiduc" de Beethoven. Trio "Dumky" de Dvorak. Palau de la Música Catalana. 16 d'abril de 2002 (21 h). Genek Pavlik va néixer a Praga l'any 1955. Figura entre els més importants undat l'any 1986, el Trio Guarneri de Praga ha esdevingut un dels conjunts de cambra més soHicitats per actuar en festivals i esdeveniments musicals tan destacats com les Setmanes Internacionals de Musica de Lucerna, els Estius Carinthiens, el Festival Dvorak de Praga, el Festival de Música de Schleswig-Holstein, o el Victori a Festival (Canadà). Està integrat per Jvan Klanski, nascut el 1948, i que ha esdevingut una de les personalitats més rellevants del món pianístic txec. Va estudiar al Conservatori Superior de Música de Praga a les classes dc Kamenikova i de Rauch. El 1967 fou llorejat en el Concurs Musical de Bolzano com a inici d'una sèrie de reconeixements internacionals: 1968 a Leipzig, dos anys després a Barcelona, el 1976 a Santander. Ha actuat amb gran èxit per diferents estats d'Europa, el Japó, els EUA, Amèrica Llatina, Àsia i Àfrica. El 1981 fou nomenat solista de l'Orquestra Filharmònica Txeca. F amb més de cent enregistraments~ cogràfics, el repertori de Kirkb1·R· sulta immens: des de les Seqüèl;cit: de Hildegard von Bingen fms a~ obres de Mozart o Haydn, desdek música del Segle d'Or anglès fmsa les obres de Handel o Buxtehudc Kirkby, que ha actuat en nombro. ses ocasions a Barcelona, ara ho fari acompanyada de la tiorba i elllaut de Jakob Lindberg amb un progr3. ma integrat per obres de Montever. di, Morley i Dowland entre altre¡ compositors. violinistes txecs de la generació actual. Va estudiar al Conservatori Superior de Música de Praga i a l'Acadèmia en les classes de Grumplikonvà tot completant els seus estudis amb Milstein a Zuric. Aconseguí els primers premis en els concursos internacionals de Praga ( 1976) i de Londres ( 1979). Ha ofert concerts amb famosos directors d'orquestra en molts països d'Europa. Als vint anys va oferir a Bratislava el Doble concert de Johann Sebastian Bach al costat d'un artista tan il·lustre com és Szeryng. El seu violí és un Guarncri del Gesú, que anteriorment fou utilitzat per cèlebres violinistes, com Zimbalist i Heifetz. Per últim, Marek Jerie nasqué a Praga l'any 1947. Va estudiar al Conservatori Superior de Música de Praga amb Apolín i Vectomov i va aprofundir els seus coneixements musicals i tècnics amb cursos amb Casals, Rostropòvitx i Navarra. Ha ofert concerts com a solista i com a músic de cambra a gairebé tot Europa, Amèrica i Àsia. Toca amb un violoncel Guarneri de 1684. Euroconcert. Lluís Claret, violoucel. Josep M. Colom, piano. lnte· gral de les Sonates per a violonct! i piano de Brahms. Palau de la Música Catalana. 15 d'abril de 2002 (2 1 h). ón dos artistes a qui sobra tnll presentació, dues de les figuresir, ternacionals més rellevants dd nostre panorama musical i, en definiu· va, dos dels instrumentistes de mk prestigi de les darreres dècades. Novament Lluís Claret i Josep Colom tor· na ran a actuar junts al Palau de la Mú· sica Catalana, convidats en aquesta <Xa· sió per Euroconcerl en un prograllll que estarà monogràficament dedicat¡ la integral de les Sonates per a 1•iolo~· cel i piano de Johannes Brahms. Aquest autor ha centrat bona poll del treball de Josep Maria Colom-(' qual, recordem-ho, ha actuat recent· ment al Palau: en el concert d'hom.· natge al mestre Montsalvatge. Collr-' ha fet l'enregistrament de la in~di l'obra per a piano sol del compom• alemany, com també de les pàgines~ a piano a quatre mans i dos pian~ a:· terpretades al costat de Carmen Dek to, que han rebut un reconeix~m~: unànime. Ara Claret i Colom s end. saran en les tres Sonates que Bra~' va escriure per a violoncel i pia~o:lo­ pus 38, dedicada al violoncel·h~talo­ sef Gansbacher i que el composllorl1 escriure l'hivern de 1865, Ja Sollatoop 99 -contemporània a la Sona/a flC,11 violí núm. 3 i el Trio amb piano uum1 3-, que va compondre l'any 1887' costat d'un paisatge idiHic ~om e!q~ li ofetia el llac suís dc Thun, 1 per~!~ a. de S(lili la Sonata op. 78' ammjament • nata per a violí en Sol major, e entre els anys 1878 i 1879. S 1lS u ~~,·········· PRECRÍTICA La Favorite, un Donizetti tràgic tardà per J.C.C. ·---·----···--·-··---··-·· GABTANO DomzEITI VA TENIR MENYS FORTUNA EN LES ÒPERES SERIOSES QUE EN LES CÒMJQUES. EL PREDICAMENT DE TÍTOLS COM L'elisir d'amo re 1 Don Pnsquale NO HA POGUT SER SUPERAT PER L'ESTOL o' OBRES, SOVINT INSPIRADES EN EPISODIS HISTÒRICS EXPOSATS AMB DUBTOSA FIDELITAT, COM sóN Maria Stuardn, Lucrezin Borgia, Robert Devereux o Anna Bo/ena. n tot cas, si un títol dramà- E tic ha fet història, aquest és La Favorite. Situada en el beli mig de la intensiva època pati senca, Donizetti va fer aquesta obra damunt una acumulació de material literari i musical. Aquell basantse en el drama Le Comte de Comminges convertit en Llibret per Royer i Waez amb la col·la bo ració en el quart acte d' Augustin-Eugène Scribe, autor (entre d'altres) del drama que va inspirar Adriana Lecouvreur. Pel que fa a la part musical, va aprofitar material d'altres obres seves, com Adelia, I! duca d'Alba i L'ange de Nisida; de fet, menys de la meitat de la partitura va ser escrita expressament. Com es pot veure, no mancava als grans creadors un cert sentit industrial de la seva tasca. Estrenada el 2 de desembre a l'Òpera Còmica de París en versió francesa, fmalment ha acabat projectant-se en la italiana, malgrat el trasba_ls qu~ el canvi va suposar. I a mes, pro¡ectant-s'hi generosament, en esdevenir un dels títols més coneguts de Donizetti. Que ara se n'ofereixin deu representacions al Li~~ demostra la capacitat d'atracCIO que manté. Obra dimensionada, l'argument mo~tra els avatars històrics protagomtzats pel rei Alfons Xl de Castella (mitjan segle XlV) la seva amant_. i a la fi mare de 'nou dels seus f¡Jis, i l'exmonjo Fe rnando enamorat d'aquesta. Es un més del~ ~guments operístics insostenibles dfs .de la ~entalitat dels nostres es, no de1xa de ser un serial que tanm t · , , , a eJx, te prou capacitat per mantenir l'atenció de l'espectador. I que, sobretot, permet desemotllar un discurs musical estrictament grat. I aquí, una vegada més, la generositat del compositor en la fl01ida de temes i melodies de gran bellesa, ho supera tot. I aquest és, molt essencialment -i no descobrim res-, el gran mèrit de l'obra i el seu gairebé únic atractiu. Sempre hi ha una o dues àties, sempre hi ha un duo, sempre hi ha un o més conjunts especialment esperats, que s'escampen a tall de vèrtexs de referència. En aquest cas, la gran ària és sens dubte "Spirto gentil" que canta Fernando en el quart acte, el duo del quart acte entre Leonora i Femaudo "Fuggiam da queste soglie," l'àtia de soprano "O mi o Femando ·• que canta Leonora en el tercer acte i el conjunt del fmal del segon. El repartiment és d'una gran adequació, amb Josep Bros afrontant el repte probablement més transcendent de la seva carrera liceística, al costat de la gran Dolora Zajick i dues veus baixes de tan notable aut01itat com el batiton Manuel Lanza i el baix Stefano Palatchi , mentre que la jove Mariola Cantarera podrà Uuir les seves excel-lents aptituds en el curt però prou apte per al lluïment paper d' Inés. Richard Bonynge, un director d'una enorme intel·ligència, sensibilitat i coneixement del belcantisme, serà el director ideal per a una obra d'aquest tipus. I un dramaturg tan rigorós com Ariel García Valdés dóna confiança pel que fa a la seva parcel·la. Es tracta d'un equip competent en tots els sentits, que no ofereix marge per al risc, ni tampoc per a la gran explosió. La Favorite de Gaetano Donizetti. Text d'Alfonso Royer, Gustavo Wa· ez i Scribe. Intèrprets: Manuel Lan· za, Dolora Zajick, Josep Bros, Ma· riola Caotarero, Stefano Palatcbi. Direcció musical: Richard Bonyn· ge. Direcció escènica: Ariel Garcia Valdés. Producció: Gran Teatre del Liceu-Teatro Real de Madrid. Gran Teatre del Liceu. 16 al 29 d' abril de 2002. ESCOLA D'ESTIU DE MUSICA ~ deiS al18 de juliol de 2002 CURSOS DE FORMACIÓ per a MESTRES ESPECIALISTES i PROFESSORS DE MÚSICA • Educació Infantil • Educació Primària • Educació Secundària • Escoles de Música i Conservatoris • Gestió d'Escoles de Música • Informàtica musical • Tallers monogràfics especialitzats 'mna web consulteu pa~~· WWW .epmusical.co~ m Genera111at de Catalunya Departament d.En. .ny•ment [p)~;··\. ..../ per Eduard V. Patsi Música encreua a 4 210 5 Horitzontals 1. Ell no era l'autor dels quadres d'• quella exposició. 2. La primera nota dels blitànics. f.d. gar Alan (del revés). Pita senset:af ni peus. El grup de música més IX> 3~--~--+---+---+---+-~ pular d'Eivissa. Estimat intèrpret: fes això amb l'li 3. 4~--+---~---+--~----~--, riginal i no ru canviïs tantes noteLigeti, Locatelli o Llanas. 4. Instrument català que ja té!)! anys. Plana. 5. Els intèrprets d'aquell instrumer que s'assembla al cap de les oque< 6. Ravel, Respighi o Rodrigo. ~1.. zart en formava part d'una, nod; poder, sinó de molt musical (en pi.· ral). 7. Un Mi bemoll germànic. Aques'J festa no és. A l'autor del Rigo/etton ha caigut Ja primera. 8. Cinquanta notes romanes. Ciu· tat alemanya on Bach va ser nomenat "Mestre de concerts", però al lïnal fins i tot el van tancar unes setmanes• la presó. Indicador Quàntic. 9. Interpreta'! (al revés). Un Re. Un túnel cap per amunt. 10. Riu a Salamanca. Sovint, les notes musicals procedeixen, surten, es desprenen (al revés). Il. Plens de molsa. El que mai no falta entre els diferents moviments d'una simfonia. Verticals I. Segur que tots hem pagat més d'un cop el peatge que hi ha a l'entrada, però millor que ho recordem per ser!'¡. nima del cant coral català. Mezzo. 2. La lira d'Orfeu sense cordes. L'antiga Unió Europea (al revés). Les costes de Garraf. Prega (al revés). 3. Si no l'agafes per aquí, la tuba (amb funda i tot), et caurà (al revés). Al Kurt li han donat tres rals per darrera L. 4. Hi ha òperes que, de tan IJargues i pesades, ho resulMúsica encreuada de març 2002 (núm. 209) ten. 5. Si parlo més d'òperes, al final aquest encreuat ho semblara. Un pont de violí del revés. 6. Una vibrant, no pas un vibrato. El que li devia provocar a Mozart viatjar amb tartana per tot Europa. 7. Agita sense cap ni peus. Aquí sí que podeu posar-hi el cap i els peus d'abans. Existirà (al revés). 8. Així es va trobar Beethoven els papers quan els lladres li van entrar a casa (al revés). Nielsen, Nono o Nicolau. 9. Sempre acompanya les obres de Mozart. De poble (a l revés). M'han donat la cinta de casset digital. 1O. Viu sense ni cinc. En calen moltes per començar a compondre (al revés). Els inicis de la Montserrat Caballé. ll. La "Militar'' dc Haydn, la "Praga" de Mozart i !"'Heroica" de Beethoven ho són. 42 222 Solucions en el n úmero següent l Ciu· ~ne.11 Homenatge a Joan Guinjoan JOAQUIM SERRA ( 1925-1989) Música per a piano Vol ad Libitum. Gic 78, In tèrprets: Marta Fio!, sopra no; Santiago Juan, violi; Manuel Martínez del Fresno, violoncel; Jordi Masó, piano. Obres de Joaquim Serra. Segell: Columna Músic11. JOSEP CERCÓS Escenes d'un circ (1980), La utilitat de les flors (1 967) i Sonata en Si menor ( 1952). Durada total: 50'44". Emili Blasco, piano. Edicions Albert Moraleda. Referència: 0136. eritablement, tant Albert Moraleda -l'editor del CD- com Emili Blasco -l'intèrpret de la música sempre interessant i autèntica dc josep Cercós- han fet un treball admirable per donar al CD la qualitat que es mereix. Així. malgrat un certa duresa del piano, direm que la música es percep en tota la seva profusio de detalls, siguin de coloració. de perspectiva sonora. de claredat en la puntuació de les frases. ~s ben cert que Emili Blasco ha contribuït a la millor imatge sonora de la música d'aquest compositor, exigent fins a exITcmS impensats amb la seva obra i amb els seus intèrprets i que no sempre acceptava de bon grat com presentaven la seva obra. Ben segur que d'haver conegut Emili Blasco, Josep Cercós hauria donat el seu vistiplau entusiasta a la tasca del pianista que amb acurat estudi i extrema sensibilitat dóna sentit a una música que, coneíxent altres composicions de Cercós, aquí presenta una imatge ben inèdita per l'absència de complexitat discursiva i pel desenvolupament d'unes harmonies properes a Claude Debussy. músic per al qual Cercós sentia una veritable i profunda admiració. D'alguna manera. el treball d'Emili Blasco mereíx una alta puntuació i estem per recomanar que els nostres responsables culturals considerin la possibilitat de conliar-li l'enregistrament integral de Ja música pianística de Ccrcós. D'altra banda, Albert Moraleda també hi ha contribuït amb un disseny del CD, signat per Mònica Gal, que és una petita obra d'art, per com disposa de la personal pintura d'E. Blasco Castelló -el pare del pianista- per iHush'llr la portada del disc, com també el llibret en què trobem un text magníficament documentat de Miquel Alsina Tarrés sobre l'obra i la trajectòria artística de Josep Cercós. F. Tavema-Becb V 210 44 224 Tres piezas para clarinets solo, Miniaturas, Magic, Durada Tensi6n-re1ax. 48'56". AC 022 A nacrusi /Contemporània. n altre enregistrament ben significatiu s'agrega a la ja considerable llista de discografia declicada a la música de Joan Guinjoan. Certament, l'any 2001 ha estat l'any Guinjoan, ja que amb motiu d'haver complert els setanta anys ha rebut merescuts homenatges de la majoria dels estaments musicals del país. I un ha estat l'edició d'un CD en la coJ.Iecció Fermata-Contemporània de l'editora Anacrusi, en el qual el conjunt instrumental Vol ad Libitum i el seu director, Jordi Rossinyol, interpreten amb caràcter d'homenatge al compositor sis títols ben significatius de la producció cambtística de Joan Guinjoan. D'alguna manera, podem dir que la selecció de les obres, d'altra banda enregistrades amb alta correcció i irrefutable musicalitat per tots els intèrprets, ens faciliten una sfutesi estètica de la trajectòria creativa del compositor tarragoní. L'audició d'aquest CD monogràfic no cansa, ja que la diversitat instrumental de les partitures manté viu el nostre interès. D'altra banda, per mitjà d'aquestes es comprova com en el decurs de la seva trajectòria, Guinjoan ha sabut trobar sempre el plantejament d'interessants equacions sonores i com ha resolt amb imaginació i coherència els problemes creatius que s'ha proposat. Igualment, impressiona constatar la capacitat de Guinjoan per no repetir fórmules. Creiem que aquest CD que ofereix una bella reproducció d'una de les pintures de Josep Gispert Masó (pare de l'esposa de Joan Gumjoan), representa un mitjà eficaç per introduir-se en la música d'aquest compositor, element ben destacat de l'anomenada Generació del 51. F. T.-B. U Trio & cançons l segell Columna Música continua la seva tasca de donar constància discogràfica d'obra catalana marginada, no pas marginal. Es tracta d'un esforç ingent, d'una enonne conseqüència i molt probablement poc valorat, i a la fi d'una gran importància. Ara li ha tocat el tom a l'obra de Joaquim Serra, compositor excloentment encerclat en la seva obra per a cobla, per bé que té un conjunt de composicions al marge d'aquesta fotmació d'un considerable pes musical. El CD ho demostra de manera palesa en un recorregut heterogeni que comença amb música de cambra (Trio en Mi major per a violoncel i piano), continua amb obra per a piano (Tres peces breus per a piano i Dansa per a piano) i acaba en obra Liederística. Es tracta d'una panoràmica inhabitual que té el valor, tal com s'ha apuntat, d'obrir la imatge del compositor a parceHes ignorades del seu opus. Particularment trobem més interessant la instrumental que la vocal, encara que ambdues conflueixin en una música de tall noucentista, feta de melodies amables i d'un espelit que transcendeix l'essència catalana d'aquesta música. La interpretació és d'un elevat nivell en el seu conjunt i això ajuda a donar consistència a aquest CD, que al marge del seu interès historicista, és d'una substància musical inhfuseca notable. J.C.C. E Obres de Toldrà, Mom~ Mootsalvatge, Bonet, M1Siii, Blancafort, Joaquim Sern, Lloogueras, Pujol i Vil'!! sobre poemes de Toml1 Garcés. Intèrprets: Aru~Jh¡¡. ra, sopr811o. Rubén Fernindez, piano. Segell Ensay~ Perspectives. a capacitat extraordir,; ria que ha tingut l'~ poètica de Tomas G! cés per ser traslladada a. música ha estat pondetahr,. centment en aquesta malli.. Revista en un Tema centr, que hom li va dedicar. ElC: que ens ocupa, en aquest!<!· tit constitueix una confm ció incoutrovertible,enoCcr" una mostra representam11~ aplega ni més ni menysqL un aplec de deu compositll' que han pouat en l'obra!k poeta barceloní. El fet que.< més, hi conflueixin divcrsi¡¡¡, generacionals referma elque s'acaba d'exposar. Des d'aquesta perspectin ens trobem davant d'uop~ ducte necessari en tamqu: il·lumina una parceHaouru mostra valuosa d'un patrr moni liederístic particulr d'un gran interès, massaol1r dat en el seu conjunt, etn1 que no parcialment ~ rrl~ reixo a l'obra de Toldra. f.' . exemple. L'obra dels compoSI!~' que aplega el CD, d'un elUí molt acusat. de fet esde~tU:: aproximació a una sí_ntesi~ liederisme català mes autlt:' tic i al mateix tempsor(~Cl un plaer notable i m.-onf.:r.l des del punt de vista del Sit significat com a recu~1 d'una autoestima pel qut una música absurdamen~~· ginada; cal insistir en~ La soprano Ana lba~te pianista Rubén Fern.anda l'historial dels quals meott prensiblement no figuraeo 6 fullet serveixen aquesta IOt' sica ~mb notable dev~; però arn b mancances ~· . vir més fidelment la dt 1er.:, tat estilística de ~~da a:: obra, i aíxò cond!ct?03 •.t sadament un a~tentJc_recv referencial d aque)l L J.C.C. PAUL HINDEMITH The flüte music Obres de Paul Hindemith i Karl Holler. Intèrprets: Xavier Relats, flauta; Jordi Masó, piano. Segell: ASV n segell amb projecció internacional ha produït aquest CD, de característiques poc convencionals i d'un notable interès. S'hi apleguen obres de dos compositors alemanys gairebé coetanis, Hindemith era dotze anys més gran que Holler, i van desenrotllar la seva trajectòria creativa en contextos semblants, tot i que amb circumstàncies direrents pel que fa a la concreta peripècia durant els anys del nazis- U rne hitletià. Sobre el paper podríem trobar-nos davant d'un producte d'incòmoda digestió per a l'afeccionat no amatent a la música avantguardista, especialment de cambra i encara, com a afegitó, de format tan reduït com el que integren flauta i piano (en algun cas, a més, actuant en solitari). Tanmateix no és així. Les obres que s'ofereixen, malgrat no inserir-se, òbviament, en el vast domini del meIodisme convencional, tenen un encant notable tipus de músics tòpicai hom, a mesura que enment marginats. Xavier tra en l'escolta d'aquest Relats i Jordi Masó, disc, es veu atrapat per dos músics de coJ.labola s ubstància musica l ració sovintejada, tenen que ofereixen les obres molt a veure amb el que inclou, per la savieque s'acaba d'exposar. sa de la constmcció, per Les seves interpretala tensió que mantenen cions, en conjunts i i, en defmitiva, per la seen solitari, tenen la va transcendència mucapacitat de mantenir sical. vives tothora les parMúsica que requereix titures i d'atorgar-hi un concreta atenció in- - autèntica força expresteHectual, no complasiva, fins i tot unes ent, no de gran públic, concretes dosis de caliperò -si se'ns permetdesa, en un treball amb capacitat per porintrínsecament transtar el gran públic a un cendent. J.C.C. 19 h Palau 22h CMU Penyafort- Alexander Richez, baríton. Lídia Papió, piano. Schubert, Chopin, Fauré, Montserrrat Ravel, Liszt, Donizetti, Verdi, Mozart. 21 h Auditori O BC. Cor femení de la Coral Càrmina (dir. M. Ríos). Cor Sant Esteve de Castellar del Vallès (dir.: J. Sala). Petits Cantaires de l'Escola de Música "La Guineu" (dir.: M. Barrera). BernadeHe Greevy, mezzosoprano. Dir.: Franz-Paul Decker. Simfonia mím. 3 de Mahler. 19 h Auditori OBC. (Segona audició). llh Auditori OBC. (Tercera audició). 11,30 h Aliança Poblenou Banda MunidlSal de Barcelona. Dir.: josep Mut. Glinka, Rimski-Kórsakov, Ivanov, orodin, Mussorgski, Xostakóvitx. 18 h Palau Emma Kirkb{; soprano. Jakob Lindberg, llaüt i tiorba. Monteverdi, Morley, Dow and, Wilson. (Els Diumenges al Palau). 21 h Palau Lluís Oaret, violoncel. Josep Maria Colom, piano. Brhams. (Euroconcert). 21 h Auditori Marc Grauwels, flauta. Hiroko Masaki, sohano. In~rid Procureur, arpa. Saint-Saens, Cafclet, Ravel, Fauré, Gode oid, Debbes, Kiyose, O kano, Miyagi. (Barce ona Clàssics). 20,30 h Liceu La Favorite de Donizetti. Oir.: Richard Bonynge. 21 h Palau Trio Guarneri Praga. Beethoven, Dvorak. (lbercamera). 20 h Catedral G~ Bovet, or~e. Cabanilles, Lidon, Hervas. (L'Orgue de la Catedral de arcelona. uroconcert). Sl CCCB Sphera Ensemble. Oir.: Juan Manuel Alarcón. Bofill, de Jong, Oiago, Lewin-Richter. López Figueroa. (Avuimúsica). = .... 'Pi 22h CMURamon Llull Emília Grajales, violí. Carmen Ruiz, violoncel. Jaun Peñalver, piano. Haydn, Montsalvatge, Mendelssohn. 20r30 h Liceu La Favorite de Donizetti. Dir.: Richard Bonynge. 21h Auditori Orlbuestra Simfònica d'Euskadi. François-René Duchable, piano. Dir.: Gil ert Va.rga. Ravel, Xostakóvitx. 19 h Palau OSV. Emilio Gonzalez, ~iano. Oir.: Edmon Colomer. Mozart, Brahms. (Concerts Simfònics al alau). 19 h Auditori Orquestra Simfònica d'Euskadi. (Segona audició). 20,30 h Liceu La Favorite de Donizetti. Oir.: Richard Bonynge. llh Auditori Orquestra Simfònica d'Euskadi. (Tercera audició). 11,15 h Orfeó Gradenc Orquestra de Cambra Amics dels Clàssics. Dir.: Joan Palet. 17h Liceu La Favorite de Donizetti. Oir.: Richard Bonynge. 18h Palau The Black & White Gospel Singers. (Concert de Tarda al Palau). Ea 21h OSV. Orfeó Català ~trocinat per Fundació Caixa Penedès). Maóa Espa- da. soprano. Mireia · tó, contralt. Francisco Vas, tenor. Àngel Òdena, baix. Dir.: Josep Vua i Casañas. Koda!y, Bardos, Fauré. (Els Diumenges al.Palau). 18,30h At. Barcelonès Carmina Font, violí. Hèctor Valls, piano. Beethoven, Toldrà, Fauré. (Assodació Massià-Carbonell). 19 h Palau Ofjuestra Lírica Catalana. Cor Jove de l'Orfeó Català (patrocinat per l' ança). Rosa Mateu, so/crano. Jon Plazaola, tenor. Llws Sintes, bariton. Dir.: Albert Argudo. outulloNert, Alonso, Femandez Caballero, Martínez Valls, Bretón, Sorozabal. (Concert de Tarda al Palau). 20,30 h Liceu La Favorite de Donizetti. Dir.: Richard Bonynge. 20,30 h Liceu La Favorite de Donizetti. Oir.: Richard Bonynge. 21 h Palau Josep Cureras, tenor. Lorenzo Bavaj, piano. Nuovo Quartet:to Italiana. (Palau 100). 22 h CCCB Ricardo Descalzo, piano. Música jap<>neSa per a piano sol Takemitsu, Mamiya, Ifo. sokawa, lshü, Yuasa, Ichiyanagi. (V Cicle lntemacional d'Influències Musicals). 22h CMU Penyafort- Amala Barrachina, violí. Ramón Carnota, g uitarra. Paganíni, Nin, Rave , Falla, Giuliani, Fauré, Piazzolla. Montserrat 20r30 h Liceu La Favorite de Oonizetti. Oir.: Richard Bonynge. 20r30 h Liceu La Favorite de Oonizetti. Oir.: Richard Bonynge. a !!:;' ~- 210 ;;! ::J• .... S" e ~. et ~ E .......... Auditori Or~esta Nacional 19 h Auditori Orquesta Nacional de España. (Segona audició). 20,30 h Liceu La Favorite de Donizetti. Dir.: Richard Bonynge. I 21h Palau Orquestia i Cor de la Societat F!lhannònica Nacional de Bieloníssia. Saad, guitana DU:: Guennadi Provatorov. Rodrigo, Beethoven. 21 28ABRJL llh Auditori Orquesta Nacional de Espafia. (Tercera audició). 29ABRJL 20,30 h Liceu La Favorite de Donizetti. Dir.: Richard Bonynge. li 19h Palau Cobla Simfònica de Catalunya. Dir.: Joan Lluís Moraleda. Garrell. Saló, S ad erra, Vila desau, PuJol, Borfttó, Serra, Martínez colllÍI, Grivé, Moraleda. (Concert de Tarda a Pa au). 2ti 22h CMURamon Llull Sara Gonzaiez, soprano. Esther Paaeu,:r.rano. Vanessa Garóa, piano. M~rt delssohn. Schubert, Strauss, Brahrns, Fa , Dehbes, Offenbach,Puccini;Bcil 30ABRIL 21 h Palau Arcadi Volodos, piano. Chopin, Scriabin, Liszt. (lbercamera). 2MAIG 21 h Palau O~estra 21 ABRIL -= ~ 3 3 ~ ~ O BC. Dir.: Elmer Bemstein. Música de cinema. 4MAIG 19 h Auditori OBC. (Segona audició). 22,30 h Auditori Or~estra i Cor de la Societat Filharmònica Nacional de Bielonis¡j¡ tiak, soprano. V. Strelchenya, tenor. V. Petrov, baríton. DiL:Gillt· T. nadi Provatorov. Wagner, Orff. (Promoconcert). ~ ~ llh Auditori OBC. (Tercera audició). 18h Palau Orquestra Filharmonia de Cambra de Barcelona. Benjamin Schereç vili Dir.: Jordi Mora. Beethoven, Schumann. (Els Diumenmges al Palau). 6MAIG 19h Palau Banda Muniàpa! de Baxa!lona K.arina Azizova, piano. Dir.:AlfonsReverléC&I ~SbaVÍilSk}? Píston, Vaughan Williams, Copiand. (Concert de 'P.mlaaiPliD l 7MAIG 21 h Palau I Musici. Pergolesi, Tartini, Vivaldi. (Euroconcert). s 21h Sta. Maria del Mar Jove Orquestra Dia u la. Coral Antics Escolans de Montserrat. Cor~ Fu~a. Cor Jove del Conservatori de Terrassa. Cor Jove de l'Orfeó CItala. Cor Juvenil Diaula. Cor de Nenes de Leoben. Coral Xalesta. llir.: Alfons Reverté. Te Deum de Berlioz. (Carme Picanyol). 20 h Catedral Joan de la Rubia, orgue. Weckmann, Bach, Rheinberger. (L'orgue dl la catedral de Barcelona. Euroconcert). 21h Sta. Maria delMar Jove Orquestra Diaula. Coral Antics Escolans de Montserrat. Conl Fu~a. Cor Jove del Conservatori de Terrassa. Cor Jove de l'OrfeóCt tala. Cor Juvenil Diaula. Cor de Nenes de Leo ben. Coral Xalesta. OiL Alfons Reverté. Te De11m de Berlioz. (Carme Picanyol). 21 h CCCB Solistes de I'OBC Ashan Pillai. viola. AlbertAttenelle, piano. Milbaud,ffit dernith, Casablancas, Tavema-Bech, Bryars, Brotons. (Avuimúsical. 21h Auditori Orquestra del Teatre Reial de La Monnaie de Brussel·les. Mi~elltdt Young, contralt. Bruno Leonardo Gelber, piano. Dir.: Antoruo Plpl' no. Berlioz, Beethoven. (lbercarnera). 21 h Sta. Maria del Mar Jove Orquestra Diaula. Coral Antics Escolans de Montserrat. Çori Fufa. Cor Jove del Conservatori de Terrassa. Cor Jove de l'Orfeo~ tal . Cor Juvenil Diaula. Cor de Nenes de Leoben. Coral Xalesta. Alfons Reverté. Te Deum de Berlioz. (Carme Picanyol). 11MAIG 19h Auditori OBC. Truls Mork, violoncel. Dir.: Eiji Oue. Dvorak, Txaikovski. 12MAIG llh Auditori OBC. (Segona audició). 1! 18h Palau Orquestra Filharmònica Naàonal d'Ucraïna. Mikhai1 Danchenko, ~ ~ Nicolai Dyadiura. Glinka, Prokófiev, TxaikovskL (Els Diumenges al pa(au.l ~ 19h Palau Capella Virelai. Dir.: Jordi Reguant. Factoria Mascaró. Dirs.: J~n i Quim Serra. Cants i danses del Renaixement en temps de ar (Concert de Tarda al Palau). 20,30 h Liceu Lady Macbeth de Mse11k de Xostakóvitx. Dir.: Aleksandr Anissimof. llh Auditori OBC. (Tercera audició). S MAIG ¡¡:;;· ¡¡;; ~ tl Auditori ""' ¡;;r ¡s 1S i Cor de la Societat Filharmònica Nacional de Bielorússit tiak, soprano. V. Strelchenya, tenor. V. Petrov, baríton. Dir.:Gu~rt T. nadi Provatorov. Wagner, Orff. (Promoconcert). 21 h =' 210 ..... s;; de España. Asier Polo, violoncel Dir.: Rafael Frt¡. bec de Burgos. Strauss, Stravinsky. 3MAIG = !:. = 1 21 h ~ 6i ¡;;- ........= S MAIG 9MAIG 13MAIG 19MAIG f:v 2l 11 4 2l 1 ~ AMPOSTA (MONTSIÀ) t3ABRR 22h Auditori La Fila La Locomotora Negra. Jazz. Teatre Municipal Miquel Àngel Marín, clarinet. Emili Blasco, piano. Schumann, Koechlin, Cercós. (Xarxa de Oàssica i Jazz a Catalunya). BANYOLES (PLA DE L'ESTANY) 19h LA BISBAL D'EMPORDÀ (BAIX EMPORDÀ) 28ABRIL 19h El Foment •ODUJI, ~M!lr ~&:i! ~ Iñaki Alberdi, acordió. Íñigo Aizpiolea, acordió. Jokkinen, Lecuona, Scarlatti. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). CASTELLAR DEL VALLÏ!S (VALLÏ!S OCCIDENTAL) U ABRIL 19,30 h A. M.Pont OSV. Dir.: Edmon Colomer. Mozart. Cas. Menestral Joan Monné-Rai Ferrer Duo. Jazz. (Xarxa de Oàssica i Jazz a Catalunya). Aud. Carreras Reinalda Blanro, piano. Chopin, Beethoven, Albén.i7. Mompou. Montsalvatge, Barto'k. FIGUEIU!S (ALT EMPORDÀ) U ABRIL 22h GIJlONA (GIItONÏ!S) U ABRIL 26ABRIL 21h 21 h ¡;s Església St. Lluc Iñaki Alberdi, acordió. Íñigo Aizpiolea, acordió. Jokkinen, Lecuona, Scarlatti. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). 19 h .... a ~- ~· 210 L'HOSPITALET DE LLOBREGAT (BARCELONÏ!S) SMAIG E = ~ Aud. Barradas Miquel Àngel Marín, clarinet. Emili Blasco, piano. Schumann, Koechlin, Cercós. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). LLJ!IDA (SEGRIÀ) lS ABRIL 21 h A. E. Granados OSV. Emilio GonzéÜez, piano. Mozart, Brahms. 4MAIG 21 h A. E. Granados Recital Ainhoa Arteta. 12 h Aud.i St. Josep Iñaki Alberi, acordió. Íñigo Aizpiolea, acordió. Jokkinen, Lacuona, Scarlatti. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). Auditori La Gorga Orquestra de Cambra de Granollers. Dir.: Francesc Guillén. Història del soldat d'Stravinsky. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). MOIÀ (BAGES) 27 ABRIL PAlAMóS (BAIX EMPORDÀ) lUBRIL 19 h lEUS (BAIX CAMP) 19ABRIL 22 h Teatre Fortuny Ballet i Orquestra del Teatre Nacional de Bnlo. Dir.: Miri arn Nemcova. La vídua alegre de Franz Lehar. 27 ABRIL 21 h Teatre Fortuny XVTI Gala de Dansa. SABADELL (VALLÏ!S OCCIDENTAL) lO ABRIL - 21,30 h Auditori Caixa Sabadell Christoph Rahn, contrabaix. Anna. M. Canudas, piano. Botessini, Brotons, Valls. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). UAB~IUL =-------------~~~~~~~~~--------~------~---------21,30 h La Faràndula OSV. Emilio Gonzalez, piano. Dir.: Edmon Colomer. Mozart, Brahms. 49 229 14AB.RR 11,30 h Seu OSV OSV. Dir.: Edmon Colomer Mozart. (Concert Conversa). 30ABRR 21h La Faràndula La Bol1ème de Puccini. Dir.: Albert Argudo. (Òpera a Cataluny¡). 2MAIG 21h La Faràndula La Bollème de Puccini ~els alumnes de l'Escola d'Òpera de Dir.: Albert Argudo. ( pera a Catalunya). 3MAIG 21 h La Faràndula La Bollème de Puccini. Dir.: Albert Argudo. (Òpera a Cataluny¡). S MAIG 18 h La Faràndula La Bol1ème de Puccini. Dir.: Albert Argudo. (Òpera a Catalunya). SANT ANDili!U DE LA BARCA (BAIX LLOBREGAT) 21AB.RR 19h c.c. Aigües tortes Carnera ta Ibèrica. Bartók, Mendelssohn, Txaikovski. <Xarxa sica i Jazz a Catalunya). SANT BOI DE LLOBREGAT (BAIX LLOBREGAT) 9AB.RR 19,30 h Escola de Música Christoph Rahn, contrabaix. Anna. M. Canudas, piano. Botessini, tons, Valls. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). SANT FEUU DE LLOBREGAT (BAIX LLOBREGAT) 12AB.RR 23h Ateneu Gorka Benítez, saxo. Horacio Fumero, contrabaix. Albert no. David Xirgu, bateria. Jazz. (Xarxa de Clàssica i Jazz a---~-..,... 26ABRIL 23h Ateneu Llibert Fortuny Quartet. Jazz. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunyi. SANTA COLOMA DE GRAMENET (BAB.CELONÈS) 210 12AB.RR 21,45 h Can Roig i Torres Xavier Blanch, oboè. Albert Gumi, clarinet. Lleonard Castelló,fagtt Mozart, Auric, Ibert. 19AB.RR 21,45 h Can R. i Torres Josep Fuster, clarinet. Àngel Puig, piano. 26AB.RR 21,45 h Can Roig i Torres Be~oña Pérez Armen tia, violí. Casino Prado Orquestra de Cambra de Granollers. Dir.: Francesc Guillén. Híslòril del soldat d'Stravinsky. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). Mireia Quintana, violonceL Montserri Ohvés, piano. Beethoven, Martinu. SITGES (GABRAF) '1 ABRR 12h TBRRASSA (VALL'èS OCCIDENTAL) 11AB.RR 21h Centre Cultural Orquestra de Cambra de l'Empordà. Chris Nicholls, violí. Dir~ les Coll. Rossini, Toldrà, Vivaldi. (Fundació Caixa Terrassa). 20ABRR 21 h Centre Cultural Ballet i Orquestra del Teatre Nacional de Bmo. La vídua alegre de Lehar. (Fundació Caixa Terrassa). TOJUlOELLA DE MONTGIÚ (BAIX EMPORDÀ) 5AB.RR 20 h Cine Petit Joan Monné-Rai Ferrer Duo. Jazz. (Xacca de Clàssica i Jazz a Catalunya). 24h La Bohème Havana Quartet. Jazz. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). Centre del Comerç Marcel o Mercadante Quinteto Porteño. Tangos. (Xarxa de Clàssloi Jazz a Catalunya). TORTOSA (BAIX EBRE) 2'1 ABRIL 22h VILANOVA I LA GELTRÚ (GABRAF) 13ABRIL 23 h Can Cabanyes Havana Quartet. Jazz. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). - 28AB.RR 13h Foment Vilanoví lñaki Alberi, acordió. Íñigo Aizpiolea, acordió. Jokkinen, Laco()!!& Scarlatti. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). S MAIG 13h 50 230 Mònica Miralles i Carles Robert, piano a quatre mans. BraJun5,Dt bussy, Ravel. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya).