Revista Musical Catalana. Núm. 211 Maig 2002
Editorial: Problemes simfònics / PANORAMA Xavier Montsalvatge. El complex laberint de viure i escriure. Francesc Bonastre / Coral Cantiga. Quaranta anys d'activitat incansable. Albert Torrens / Tangents: Verdaguer-Pahissa. Jordi Maluquer / XVII Cicle de Música del Segle XX-XXI. Fidelitat a un model particular. Maria Gratacós / Crítiques. Jaume Comellas, Robert Benito, Francesc Taverna-Bech, Maria Gratacós i Albert Suñé / TEMA Pirateria audiovisula. Una problemàtica desbordada / Pirateria musical: una quotidianitat. Jordi Martínez i Catalán / Música clàssica, petit oasi dins el món de la pirateria. Pep Gorgori / Pirates de la música, l'assignatura pendent. Lluís Trullén / MUSICALIA Renée Fleming. L'òpera vista des dels Estats Units. Pep Gorgori / The Academy of Saint Martin in the Fields, Eiji Oue, Philharmonisches Staatsorchester Hamburg i Orquestra de La Monnaie amb Antonio Pappano. Lluís Trullén / L'heterodòxia com a cànon. F. Taverna-Bech / Lady Macbeth de Msenk. Xostakóvitx en estat pur. D. González de la Rubia / Primavera de dansa al Teatre Nacional de Catalunya. Ester Vendrell / Música encreuada. Eduard V. Patsi / SCHERZANDO. Cesc / LLIBRES / DISCOS / CONCERTS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
DESPRÉS DE 524 ANYS TREBA LLANT AMB INSTRU MENTS DE CORDA I INSTRUMENTS DE V E N T-=-: -~~ HEM ACABAT AFECCIO NANT-NO S A TOTS ELS ALTRES INSTRUMENTS • Port de Barcelona AutOritat Portuàrha de BIITCelooa Membre d'Honor de la Fundació Orfeó Català- Palau de la Música 3a ÈPOCA ANY XIX MAIG 2002 Consell Editorial: Fèlix Mili et ~esidl~tJ, Montserrat Albet, Josep M. Josep M. Busquets, Josep Salvador Card(ts, Jordi Casas, Clavaguera, Gregori Estrada, Perrer, Joaquim Garrigosa, Joan Guinjoan, Carles Guinovart, Teresa Uoret, Joan Mata bosch, Xavier Montsalvatge, Jordi Mon tuli, Ramon Muntaner, Ramon Pla i Jordi Rueda. ------------------------------------------------------------------------------------------------- EDITORIAL PANORAMA XJrvier Montsahxrtge Consell de Direcció: Pere Artis (editor), Pere Burés (coordinació amb Catalunya Música), Jaume (direcció periodistica) i Lluís }.lillet (direcció musical) Disseny: Ferran Sendra Secretaria de Redacció: Teresa Martínez Publicitat: Couvert Park, S.L. Pg. de Sant Joan, 25, 3r 2a Tel.: 93 245 21 11 08010 Barcelona Preimpressió: Ormograf, S.A. Impressió: Agpograf, S.A. Distribució: Distribarna, S.A. Dipòsit legal: B-34.432/83 ISSN: 1136-7458 . . . . :l:adllleSecun~·c 1 unnar Gudbjomsson a o..~k (foto: J, Jacobs). W¡.\t.ct.rth tk Ai. A W Xavie r Montsalvatge. El compl ex laberint de viW'e i escriure per Francesc Bonastre Coral Can tiga. Quaranta anys d'activitat incansable per Albert Torrens Tangents: Verdaguer-Pahissa per jordi Maluquer XVII Cicle de Música del Segle xx-XXI. Fidelitat a un model particular per Maria Grntacós Crítiques per jaume Comellas, Robert Benito, Francesc Taverna-Bec Mnria Gratacós i Albert Smïé A Pirateria musical: una quotidianitat W per jordi Martfnez i Catalan $ Música clàssica, petit oasi dins el món de la pirateri W per Pep Gorgori $ Pirates d e l a música, l'assignatura p end en t W per Uufs Trullén ····---------------------------· .................................................................................................................................................................................................................................. . A Renée Fleming. L'òpera vista d es dels Estats Units MUSICALIA W per Pep Gorgori Renée Fleming • The Academy of Saint Martin in the Fields, Eiji Oue, Philharmonisches Staatsorchester Hamb Orquestra de La Monnaie amb Antonio Pappano per Llufs Trullén • per F. Taverna-Bech A W per D. Gouzñlez de Ta Rubia • per Ester Veudre/1 L' heterodòxia com a cànon Lady Macbetl1 de Msenk. Xostakóvitx en estat pUl' Primavera d e dansa al Teatre Nacional de 1 Fax: 93 295 72 1o publicats a "Catalunyn Múslca/Rèvistn • expressen nomé;; l'opinió dels Catalunya Música/Revisin Musical '"lOts ;o~tindrà correspondència amb els ngtna)s no encarregats ¡ en vint• Cd~ lesespontàniament a la Redacció. teprnducoons autoritzades, VEGA p &rcelona 2002. ' Problemes simfònics I ----·----................ _____fEMA·-·-·-······;·:~;;~~;-~~~~-~-~-~~~~-~~~·;:~;~:~;~--~-~~~~~~~~-t Sant Francesc de Paula, 2 08003 BARCELONA Tel.: 93 295 72 00 www.paJaumusica.org E·maJI: revista@paluumusica.org • • •• Coral Ctmhga, 4.0è amversar1 Col·laboren en aquest número: ROBERT BENITO, FRANCESC CESC, JAUME COMELLAS, BIEL PUIG, DOMÈNEC GONzALEZ DE PEP GORGORI, MARJA I MONLLOR, JORDI GUÀRDIA, MARTINEZI __. .. ru..o'\J~.EDUARD V. PATSI, ALBERT tKA,"\CIESC TA VERNA-BECH, TORRENS, LLUIS TRULLÉN, I ESTER VENDRELL. ()j¡]IIJ¡ llísira/misla mosiral ratalaoa • ·····················-·---------·····.. -····-------············· ..············································---------------------······················· • Música encreuada per Eduard V. Patsi ·-------·------·--·--·-····· ...................................................................................................... ......................i SCHERZANDO LLIBRES DISCOS CONCERTS O o o • perCesc El Primer Palau Cicle de Joves Intèrprets VII Temporada 2002 La Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana organitza la VII temporada El Primer Palau, amb la finalitat de donar una oportunita t als joves intèrprets de música clàssica de fer el debut al Palau de la Música Catalana. Per això obre una convocatòftia adreçada a instrumen tistes de corda, teclat, vent o percussió, cantants, duos amb piano i grups de cambra constituits de nivell superior o graduats, que no hagin complert els 28 anys el31 de desembre de 2002 i als cantants que no hagin complert els 31 anys el31 de desembre de 2002. Els interessats a tenir més informació poden sol·licitar les bases completes d'aquesta Convocatòria al Palau de la Música Catalana :J 93 295 72 00 (Srta. Adriana ) E-mail: fundado_conc erts@palaumu sica.org o als Conservatoris i Escoles de Música Els candidats hauran d'enviar la sol•licitud abans del lO de juny proper. patrocino i organitzo: * FUNOACIO ORri Ó CATALÀ PAl AU DE LA MÚSICA " • MITSUBISHI ELECTRIC o sabem si quan aparegui aquest comentari editorial s'haurà resolt l'enigma de la titularitat de l'OBC, tema que està sent objecte d'un debat força viu les últimes setmanes. Significativament, aquests mateixos dies ha transcendit que a l'ONE, l'altra gran orquestra nacional -en aquest cas nominalment d'àmbit estatal- també es viu aquesta mateixa realitat, agreujada, a més, pel fet que hom ja porta ni més ni menys que onze anys de buit de tnàxim responsable artístic. Ens trobem, doncs, davant d'un tipus de problemàtica comuna, que s'insereix en el context de ser formacions institucionals, fet que comporta matisos particulars que més aviat compliquen que no simplifiquen la qüestió. Posats a trobar-hi punts comuns, observem que un dels més visibles és el del protagonisme dels instrumentistes, o sigui, l'equip de camp -per dir-ho en una terminologia planera- en la decisió de qui ha de ser el seu rector més immediat. Aquest és un tema sobre el qual costa pronunciar-se, perquè la història ens demostra que mai cap posició no ha esdevingut ideal. I advertim de passada que no ens poden justificar alegrement comparacions entre orquestres privades i públiques. En el cas de l'OBC, la resposta no solament és complicada sinó que, a més, és molt compromesa. Encara que hagi estat a través d'una trajectòria no lineal ni mancada d'estrebades en tnés d'unà direcció, és evident que viu una època molt important pel que fa al seu nivell de qualitat; d'una transcendència que molt probablement ha assolit el seu sostre històric. En això precisament rau el factor de risc més clar; en això rau, sobretot, l'exigència d'una decisió que ha de ser molt raonada; o sigui que ha d'aportar moltes i molt denses raons. En definitiva, hom ha de fer tot el possible per no solament no malmetre aquest instant feliç, sinó també per assegurar la continuïtat de la dinàmica de progrés en què està inmergida. Sense obviar, naturalment, altres aspectes propis de la seva responsabilitat com a formació institucional, i per tant representativa de Barcelona i de Catalunya, que és. Probl emes • • ' szm onzes Xavier Montsalvatge El complex laberint de viure i escriure LA COMMEMORACIÓ DEL GOIG OCASIONAT PER LA LONGEVITAT D'UNA PERSONA SEMPRE ÉS JUSTIFICADA. QUAN AQUESTA PERSONA ÉS UN ARTISTA, ENCARA MOLT MÉS, PERQUÈ CONTINUA ESSENT NO SOLAMENT UN TESTIMONI DE LA TASCA FETA, SINÓ DE LA SEVA PRÒPIA VISIÓ D'AQUESTA TASCA I DE LA PERSPECTIVA ESTÈTICA I HISTÒRICA D'UN LLEGAT QUE ENCARA ESDEVÉ VIU. iguem-ho: Xavier salvatge, als seus ta anys, continua ponent; això vol dir ja llunyà de la se~1 impuls aquell dura infantesa, que el menà pe~ in. certs camins de l'art dels sons. e~ manté amb puixança creadora, totes les facultats, que li de projectar-se en un temps que ha estat sempre el nostre, però mercès al desenvolupament seva potencialitat, ha pogut nectar amb la realitat humana artística del món d'avui. El Llegat actual de la montsalvatgiana depassa el de cent trenta composicions. abasten setanta anys d'activitat creadora, des d'aquell! llunyans Tres Impromptus premiJI! el 1933 1 fins a Tres reflexossobrt una pastoral d'hivern (2002),qut és encara entre les seves mans.lio hi ha cap gènere que no hagi estat con1·eat: des de la gran forma,amb 3 òperes (El Gato con Botas, 194& Una voce in off, 1961; Babe/4~ 1967), 11 obres simfòniques (194& 93) i 10 altres composicions arn~ orquestra i solistes vocals, instrumentals o corals, com també obre! per a banda de conce1i (1984)irobla (1946). El mitjà sonordelsin!truments polifònics ha estat tamiX objecte d'especial conreu, amb li obres per a piano (1933·94: ac· tualrnent està escrivint també ua breu Impro viso epiloga/ per a aquest instrument), 1 per a (1970) i 1 per a arpa (1989). El repertori liederísric féu faDIIÍ Xaviet en els terribles anys postguerra: des de les ries Canciones negras (1945) a Danse i Ahelí (200 1) hi ha hagut un ric degotall d'aquestes com~ sicions, amb textos de R. AlbertL N. Guillén, N. Lujan, I. Pe~ Valdés, E. Ballagas, T. Garces.~· García Lorca, R. Llull, R. Cabal»' llas, I. de Mendoza, P. Ribot. .J. ~L· I ner, V. Aleixandre, J. V. FolX D Però la seva música és, sobretot P. Fargue; també ha musicat obra resultat de la perpètua recercae¡ poètica de Jacopone da Todi, Forla síntesi entre el veU i el nou, ~ tuna tus i J. Verdaguer, tant per a figurada per l'alè poètic persona¡¡ veu solista com per a cor. assolida amb el talent que agennaTanmateix, la producció cambrisna tendresa i sarcasme, ofici itJ tica ha constituït un dels focus impresidit tot pen: conreu perimentació, del i portants de l'atenció sinóqt~ neutralitza, no esque a ideal avesat del nostre compositor, 2 per a les moment cada a enriqueix i matisa criUJ·e, com Stravinsky, Fa poc mi! combinacions de deu :nm tímbriques en la verri: més sorprecatalana d¡ nents. Des LA SEVA M Ú SICA les se1·e1 1995 de ; memòrie1 fin s avui ES EL RESULTAT DE LA Montsahc;. (2002), Xage escrin: vier MontRECERCA DE LA ; " ... escrit salvatge ha SINTESI ENTRE EL aquestef escrit una da rrert! llarga vint-iVELL I EL NOU. línies arrJ cinquena una se/IS.· d'obres de ci6 d'esgm;. cambra, que ment i amb ~ han estat obdubte de si a la meva edat, com, jecte d'especial predilecció arreu on compositor, ja no em queda res1rr0 s'han pogut escoltar. per a dir que pugui renovar OCOl· Finalment -bé, és un dh~ perquè pletar el que he fet fins ara deSp!(J tenim un compositor amb ganes de de tants anys de treball... "4 viure i de fer realitat molts projecAvui sabem que aquest dubtt tes-, una ullada a Ja seves compocom ho ha fet sempre l'esperona, danla de l'univers a sicions lligades certesa de 1'1 cartesiana la vers i 7 1936/193 entre sa (18 obres vers lar.. seguit tot i xistència, fíl1956), al cinema (19 partitures crea!Íll. tasca cartesiana menys Juli com miques, amb directors entrelz lluita l'eterna per bastida i Gil Rafael Coll, Jsasi Isasmendi, versemblança.{)¡¡¡ la i possibilitat Jaime Camino) i a Ja televisió (esaixí sigui, per molts anys. pecialment, la sèrie Goya). .~ 1 ESCOLA D'ESTIU DE MUSICA ~ del8 al18 de juliol de 2002 CURSO S DE FORMA CIÓ per a 211 MESTRES ESPECIALISTES i PROFES SORS DE MÚSICA • Educació Infantil • Educació Primària • Educació Secundària • Escoles de Música i Conservatoris • Gestió d'Escoles de Música • Informàtica musical • Tallers monogràfics especialitzats - consulteu pàgina web WWW .epmusical.co~ mm o-ali1alde cataJonya Departament d"Ensenyament ontsalvatge ha estat objecte de molts estudis i publicacions. Ell mateix, d'altra banda, ha exercit -i encara ho fa-la critica musical des dels anys trenta del segle xx, amb la qual cosa s'ha pogut col·locar a l'altre costat de l'espill i veure amb una altra mirada el paisatge de l'univers sonor propi i aliè. Però ens manca encara un estudi de conjunt que pugui analitzar amb justesa el pes específic de la seva contribució a la nostra música. L'equilibri entre la subtilitat del treball i el poder comunicador amb el públic ha estat un fet reconegut per tols els estudiosos de la seva obra; 3 aquesta és una virtut no gaire conent en les avantguardes, i que ha atorgat a la música de Montsalvatge una reputació merescuda. M NOTES 1. Els Tres l mpompfus per apian< aconseguiren el premi del Xli Conctl'l Concepció Rabell i Civils, viuda R~ maguera, de Ja Fundació Patxot. El¡r· mi fou aconseguit ex aequo amb~¡.­ garida Orfila d'Alfonso, d'acordrut. el tribunal format per FrancescPujn, Baltasar Samper i Enric Casals. \'egr. el veredicte del jurat a "Revista M:7 cal Catalana", XXXI (maig de 19}' núm. 365, pàg. 184. 2. "Admiro Bé/a Bartok, i, per damunt de tot, Stravi11ski, aq. tinc per prototip i exemple de com~· sitor del meu temps." Escrit de Xilll" Montsalvatge, octubre de 196:*· r 3. Cf. especialment F~\~0·" Montsalvatge. Madrid: Dlrecc!OD(icneral del Patrimonio ArtísticoyC~~ ral, 1975, pàg. 91-94; TAVER : BECH, F. ''Vida i obra de X. Mon~'f vatge", en T.-B., F.; C. Guinovart Bonastre. Xavier Montsail•atg~. ~ lona: Generalitat de Catalunya I Ed. !eau , 1994, pàg. 40. 4. MONTSALVATGE, X. Papers~ tobiogàfics. Barcelona: Ed. Oest 1991, pàg. 275. Coral Cantiga Quaranta anys d'activitat incansable lÓqt. )ffie¡t ·em~ . uan)ï. versié mad: seçe~ òries. salm crhia rscrir estel lere¡ ¡ an" se/Iii..· esgotç lmbt com, 'esl7'.t. 000/1- fespu, dub:t empre _de l'e· LA CORAL CANTIGA, UNA DE LES ENTITATS DE REFERÈNCIA OBLIGADA EN LA TRADICIÓ DE L1 ACTIVITAT CORAL A CATALUNYA, CELEBRA ENGUANY EL QUARANTÈ ANIVERSARI. FUNDADA PER LEO MASSÓ EL 1961, AVALA AL COR DEL POPULAR BARRI BARCELONÍ DE GRÀCIA UNA TRAJECTÒRIA EXTENSA I INTENSA, MARCADA PER UNA PROLÍFICA ACTIVITAT ARTÍSTICA I NO MANCADA DE NOMBROSOS RECONEIXEMENTS. AMB MOTIU o' AQUESTA EFEMÈRIDE, PARLEM AMB L'ACTUAL DIRECTOR, JoSEP PRATS, AMB QUI PRENEM EL POLS AL MOMENT QUE TRAVESSA EL MÓN CORAL A CASA NOSTRA. I ta oo eativa. ~treia .~ E n primer lloc, felicitats pels quaranta anys . Durant tot aquest curs esteu duent a tetme actes de celebració. Què s'ha fet fins ara i què teniu previst de fer en el futur? ·Per començar, vam parlar amb gent de l'O BC perquè ells, altres vegades, han col·Laborat amb cors que celebraven un aniversari. Van ~cceptar de fer una obra plegats, 'vam decidir fer Catmina But·ana. Va ser una obra brillant per començar les commemoracions de l'a~1iv~r~ari. El concert gairebé va cr:rncrd~r, amb un dia de diferèn~a, amb el primer concert de CanNga, que va començar l'octubre de !961, però per Santa Cecília ja va fer un concert. A més d'això, durant tot l'any hi ha hagut moltes coses. Per Nadal vam ser a Sevilla per participar en El Messies que org~nztza "la Caixa", amb un conJunt anglès, i al març vam fer ~la gira que farem per Estònia. esprés participarem en el centenan de Vier.daguer amb un recttal, . Coral Cantiga La Coral Cantiga va néixer el 1961 al popular marc del casal barceloní dels Lluïsos de Gràcia, de la mà del seu fundador i primer director, Leo Massó. Ben aviat la familia es va ampliar amb la fundació del cor infantil El Virolet i del cor juvenil Sinera, que van complementat la pràctica del cant coral en totes les edats. Caracteritzada per una prolífica activitat artística, la coral ha estat dirigida, a més del mateix Leo Massó, per Oriol Ponsa, Edmon Colomer i, actualment, per Josep Prats. Les seves manifestacions artístiques han estat importants i nombroses tant arreu del país com a la resta d~Eu ­ ropa. Així mateix, ha col·laborat sovint amb prestigioses orquestres i ha fet emegistraments per a ràdio i televisió. juntament amb algun ador, de poesia i música. I el concert final de cloenda serà els dies 18 i 19 de juliol a la plaça del Rei. Seran uns concerts molt especials, també sobre poesia i música, però en aquest cas no incloent només Verdaguer, sinó que serà sobre quatre poetes: Ausiàs March, Verdaguer, Carner i Espriu. -Per què heu triat aquests autors i aquest tipus d'espectacle? -La idea ha estat meva, perquè crec que el cor, a més de fer el que fem els cors, que és cantar cançó popular i lied o oratori o el que calgui, pot tenir un vessant una mica més complet quan, a més de cantar sol o amb orquestra, hi intervenen diferents agents, per exemple, actors de teatre, un grup de dansa, etc. Nosaltres, en realitat, treballem sempre amb poesia i, en canvi, moltes vegades no hi donem la transcendència que té. A Cantiga, moltes vegades hem fet coses en relació amb el text, i ja fa molt temps que tenia ganes de fer alguna cosa a la plaça del Rei, perquè és un espai que a mi em sembla que s'ha aprofitat sempre molt poc i que és molt polivalent i molt bell i suggerent. A part d'això, jo crec que, en els darrers deu anys, la Cantiga s'ha distingit per aquest tipus d'espectacle i, per tant, m'ha semblat bé acabar l'aniversari amb una cosa d'aquestes. -Quines altres característiques diferencien la Cantiga de la resta de corals? -La Cantiga, jo crec que és, dins de La tradició coral catalana, un cor com tants n'hi ha hagut, que no s'ha preocupat només -i això no només m'afecta a mi- de tot el que té a veure amb un cor que tre- 9 249 balli repertori sinó també de la formació de gent i, per tant, des del començament va haver-hi també un cor infantil-El Virolet, creat el 1966-, juvenil-Sinera, 1967-, etcètera, de manera que ara, a la casa dels Lluïsos de Gràcia -que és on treballem-, hi ha unes trescentes persones cantant. -De fet, la Cantiga va ser una de les entitats pioneres a crear una família coral que comprengués la pràctica del cant comú en totes les edats ... -Sí. En Leo Massó, el fundador de la coral Cantiga, sempre diu que ell va tractar de seguir el camí de l'Oriol Martorell i, en realitat, el muntatge de Cantiga s'assembla bastant al de la Sant Jordi. La Cantiga, primer, la va dirigir en Leo Massó, després l'Oriol Pansa i l'Edmon Colomer. fo la vaig agafar el198t quan l'Edmon va marxar als Estats Units. Ara ja sóc el que fa més anys que la porta, ja fa vint anys. -Si la situem en la tradició coral catalana, la Cantiga pertany a la generació de la Sant Jordi, el Madrigal, etc., cors que han arribat a cinquanta anys i més. Quin futur podem preveure per a aquestes corals? Es parla d'una nova etapa en el cant coral a Catalunya: qui en serà el líder? -La història no es pot inventar, és una cosa que passa. Per tant, el que nosaltres sapiguem fer amb aquestes entitats serà la base del futur. Sempre, al capdavant dels moviments - si existeixen els moviments com a tals-, cal un personatge carismàtic, com en el seu temps van ser-ho Clavé, Millet i Martorell. Però aquelles eren situacions peculiars, moments específicament molt concrets. Ara som en una societat liberal, molt anònima, i no estic gaire segur que això pugui generar alguna cosa concreta. -¿Pot ser que el moment històric actuï a favor o en detriment de la qualitat de la música coral d'una època? -Una cosa és l'activitat i una al- tra la qualitat, són coses diferents. Jo penso que ara hi ha més qualitat que anys enrere. Però, per exemple, els anys seixanta i se- Josep Prats Nascut el 1953, Josep Prats va estudiar cant, musicologia, hatmonia, contrapunt, fuga i piano als conservatolis de Barcelona i Badalona. Entre els seus mestres cal esmentar noms com Antoni Ros Marbà, Erwin List, Laszlo Heltay i Pierre Cao. A més de la coral Cantiga. ha dirigit el grup vocal de cambra Musica Ficta. els cors del Taller de Música l'Arc i el Cor de la Universitat Pompeu Fabra. Actualment també dirigeix el Cor Ciutat de Tarragona i la Coral Alie· gro. També és el principal director associat del Caro de Radiotele· visión Española. Josep Prats també ha estat convidat a dirigir aJ. tres cors d'arreu del país, com també en diversos festivals d'Europa i d'Amèrica. Regularment, imparteix cursos de direcció coral i ha format part de jurats de competicions corals nacionals i interna. cionals. Ha estat responsable tècnic de la Federació Catalana d'En· titats Corals i membre del Comitè Musical Permanent de la Federa. ció Europea de Joves Corals (Europa Cantat). tanta, jo havia escoltat cors magnífics. També hi havia bons mestres. Ara, el més important no és que hi hagi un, dos o tres cors a Catalunya, sinó que l'estàndard -el nivell mitjà de tots els cors junts- ha pujat. En realitat, jo no estic segur que, per al cant coral, encara que sigui un moviment popular, calgui que hi hagi un abanderament populista perquè continuïfuncionant, perquè, de fet, està funcionant. En el terreny de la pràctica concreta, no crec que haguem d'estar inquiets ni ens haguem d'inventar un líder. Els líders som els que estem fent tot això. Si el moviment estigués adormit i no avancés, jo també diria que cal algú que ens desperti, però jo veig coses de molt bona salut. Ara bé, també és veritat que si mirem més enllà de les nostres fronteres, tenim molta feina per fer, encara. -Una de les característiques del mapa coral català és que hi ha molts cors però gairebé tots són amateurs, tot i que molts amb dedicació de professional. ¿Hi fan falta més cors professionals, a casa nostra? -A aquestes alçades, després de vint-i-cinc anys de dirigir cors - alguns professionals-, encara no estic gaire segur de l'eficàcia dels cors professionals. Jo, com a director, sospiraria per tenir un cor professional on no hagués d'estar pendent de l'assistència dels can· taiJ·es, i que la gent, quan vingué¡ a assajar, estigués descansadaia punt per cantar. Aquestes són /e¡ condicions ideals, però això, mol· tes vegades, crea una certa monotonia i, per tant, es perd utz~ mica l'entusiasme i la frescorqur tenen els cors amateurs. Peròis evident que, des d'un punt deris· ta sonor, acústic i de prestació l'Ocal, un cor professional és un ius· trument que ja està fet. En cam~. quan dirigeixo Cantiga o el Cor Ciutat de Tarragona - que tambf dirigeixo-, cada dia estic com· fruint l'edifici. Actualment, aCa· talunya, hi ha algun cor de ni1'tu realment superior i no professir; na[. A la vista d'això, no estic gai· re segur que calgui un cor profes· sional. Jo crec que hi ha cors de tots els nivells i el que és bo és que hi hagi una gran piràmide, amb una base molt ampla, que és~ que dóna la qualitat a dalt deto.1 La pretensió d'un director hal ser que el seu cor estigui a/mr:'! amunt possible en relació amb~ piràmide. Però també ha d'a~n· seguir que la gent s'ho pass1 bt fent música. -Parlem de tot el que vostè ha fet. Una de les tasques que el caracteritza és que no s'ha centrat només en la direcció, sinó q~t ha h·eballat altres àmbits relacionats amb la música -cursosd: direcció director tècnic de la ' =-- ·a. lele- ~I- pa ba ; COll· ~gués da ia 5n les mol· 1 ma- l un~ r~.' .rots !e ~Í!· ió ~'OiliS· P,llli. 1/ Cor ambt COill· aCa· . ll"fu" ~ssia­ cgai· rotes· {'s de qut amb r:leés~tol a& m€! ¡b/a con· deixem material... En realitat, FCEC, jurat... . m'agradaria compartir una mica .¡0 he fet una mica de tot: A mt més les experiències i fins i tot fer m'agrada molt la pedagogza, per un fòrum -trobar-nos els dilluns això, segurament, també faig de cada quinze dies- i discutir i exdirector de cor, perquè crec que en plicar-nos partitures i coses. Seria la direcció de cors hi ha un vesinteressant fer una espècie de sant pedagògic que és molt imtertúlia de directors de cor, però portant. He impartit molts cursos anem tots massa atrafegats. La de direcció per tot Espanya, Portugal, l'Argentina, Xile, el Brasil, competència potser es dóna més pel que fa a cantaires, que fan coFrança, Anglaterra. M'agrada molt mentaris despectius dels altres fer-ho perquè, en el ~o:rzent d'excors. plicar com han de dmgrr els alumnes, has de refer tota la informa-¿Hi ha cap assignatura penció i reciclar-la, i això et fa rumiar dent? ¿Alguna cosa que li hauria molt. També he treballat bastant agradat fer i per a la qual encara en festivals per tot Europa i Amèno ha tingut temps? ¿Projectes de rica del Sud. Crec que una de les futur? maneres d'estar atent al que pas-M'agradaria molt tornar a tresa és viatjant fora, perquè veus alballar en música antiga. fo, abans tres cof.legues treballant, coneixes de dirigir la Cantiga, dirigia un altres repertoris, músiques noves... grup de cambra de música antiga, -També és responsable tècnic de que es deia Ficta i que va funciola Federació Catalana d'Entitats nar als anys setanta. Pel que fa Corals (FCEC). Quina feina es fa, als projectes de futur més immedes de la Federació? diats, vull muntar La Passió segons -És molt comsant joan de plicat treballarBach, que fins ¡,¡ perquè tenim ara no m'hi he " CREC QUE EN molt pocs reatrevit. També LA DIRECCI Ó DE CORS cursos. Però m'agradaria els festivals, els HI HA UN VESSANT preparar -tot i cursos o les troque és una obra PE DAGÒGIC bades que ormassa difícil de IMPORTANT" . ganitzem són dirigir- el Rèmolt útils. Els quiem alemany cors tendeixen a de Brahms. Hi ha ser una mica endogàmics, i per una versió per a piano a quatre això em sembla molt important mans que, encara que perd tot el que els cors escoltin altres cors i color orquestral, guanya tot el fraregin altres directors treballant. seig coral que es perd quan hi ha /o, tant a Cantiga com a Tarragocor i orquestra. I aquesta versió, na, sempre hi estic convidant dino em faria res de dirigir-la. De rectors, perquè em sembla que, per totes maneres, jo crec que en la ala gent que hi canta, està molt feina de la música, mai no arribes bé que vegin altres directors treal final del camí. Sempre hi ha feiballant, i a mi em dóna idees nona per fer. D'això en diuen carreves. I això, la federació, ho facilira, però jo no crec que sigui el terta. me adequat. Les coses s'han de ·Com actua la Federació a l'hodeixar dormir: jo, la Sant Joan de ra de fomentar la coneixença enBach, la tinc sobre la taula des de tre els directors dels cors? Com és fa molt de temps, i un dia la faré, la relació? però serà quan em sembli que ja ·Aquí a Barcelona, trobo que hi la puc fer i tingui ganes de fer-la. 110 molt bon ambient. La nostra Fins i tot ja he acceptat la possirelació és molt bona, almenys la bilitat que, després que l'hagi femevà. Amb alguns directors som ta, pensi que ha estat un desastre molt amics de fa molts anys. Jo i que l'he feta molt malament, trobo Iem .que es• m~1t natural que parperò almenys no haurà estat . ' mtercanvtem punts de vista fruit de la inconsciència sinó 1 ens · · crtt¡quem mútuament, ens de la precocitat. ESTIU MUSICAL ALS PIRINEUS Cursos internacionals juliol 2002 vm Curs de Música PIANO de Vilaller Luiz de Moura Castro Jun Kanno delS al 16 Paulo Kolb de j uliol VIOLÍ Eva Graubín Valeri Oistrakh Annick Puig VIOLA Karsten Dobers VIOLONCEL lñaki Etxepare Daniel Grosgurln Ferhan Grosgurin FLAUTA Salvador Gratacòs GUITARRA Jaume Torrent CANT Maria Dolors Aldea, soprano MÚSICA DE CAMBRA Els professors del curs PIANISTES ACOMPANYANTS Bridget de Moura Castro Albert Giménez n PIANO Curs de Música Ludovica Mosca de Vielba David W esdall dell9 al29 ORGUE de juliol Bridget de Moura VIOLÍ Manuel Guillén VIOLA Paul Cortese VIOLONCEL lñaki Etxepare GUITARRA Se rgi Vicente MÚSICA DE CAMBRA Manel Yaldivieso PIANISTES ACOMPANYANTS Bridget de Moura Castro O lga Kharitonina DIRECCIÓ DELS CURSOS Carme Passolas PROMOTORS: IMei.•M M"-lc'• 111•• ..(... c...... A V AJUNJAMENT OE VIElHA·MIJAIIAN INFORMACIO I INSCRIPCIONS Escola de Música juan Pedro Carrero Cannc. IS- 17.1ocallnt. à 08001 BCN Tempus_Mundi@rocketmall.com T el. 9ll0 1 07 18 Fax. 93 41 2 OS 82 www.juanpedrocarrero.com Jordi Savall rep el XII Premi Internacional del Disc Antonio Vivaldi 2001 l músic català i el seu conjunt La Capella Reial de Catalunya, van rebre aquest premi a la millor música vocal per l'enregistrament del disc Alfons V el Magnànim-El Cançoner de Montecassino, que atorga la Fundació Giorgio Cini de Venècia a les millors produccions discogràfiques de música antiga italiana (en Tes categories de millor música teatral, millor música instrumental, millor música vocal i al millor disc vivaldià). El jurat d'aquest premi, format pel compositor Roman Vlad, els musicòlegs Francesca Degrada i Michael Talbot, el director artístic musical Mario Messinis i l'expert discogràfic Roger-Claude Travers, també va atorgar a jordi Savall un premi especial per la seva carrera. L'acte de lliurament del premi va tenir lloc el passat 9 de març. Aquest és el segon guardó que rep Savall d'aquesta Fundació, en ser premiat l'any 1995, també amb La Capella Reial de Catalunya, per la millor música vocal amb el disc Madrigali Guerrieri e Ammosi, líbro ottavo de Claudio Monteverdi. E Set:mana Canta nt a Tarragona ' estiu de 1997 a Tarragona naixia una Setmana Cantant. Gestada per l'experiència i les iHusions de la gent de l'Associació Cor Ciutat de Tanagona, estava cridada a aplegar cantaires de la ciutat, però també a cantaires de la resta del país, i de fronteres enllà. L'experiència es va repetir un parell d'anys més tard, l'estiu de 1999. L'èxit i el ressò internacional que en va obtenir, han propiciat l'organització i convocatòria de la tercera Setmana Cantant "Tarragona 2002", de l' Associació Cor Ciutat de Tarragona, que se celebrarà a la nostra ciutat del 20 al 28 de juliol. Aquest cop, a més, la Setmana Cantant passa a fonnar part de les activitats patrocinades per la Federació Europea de Joves CoralsEuropa Cantat. El 2002 serà l'any de Ja consolidació. En aquesta tercera edició podrem gaudir de l'experiència de quatre directors de qualitat ben reconeguda, coordinats per Josep Prats, director musical de la Setmana Cantant. Així, hi haurà quatre tallers que tindran lloc durant els matins. El pianista, compositor, director de cor i pedagog flamenc Johan Duijck ens farà descobrir una col-lecció de lieder romàntics. També comptarem amb el mestratge del nord-americà Gary Graden, director del cor de Saint Jakob d'Estocolm. En el seu taller, Graden dirigirà, entre altres peces, la Missa del compositor Steve Dobrogosz. L'acompanyarà al piano el mateix compositor. El tercer taller serà a càrrec de la directora veneçolana Maria Guinand, que ditigirà arranjaments de música tropical per a veus femenines. El quart taller matinal serà un repàs de la polifonia coral catalana del segle passat, el segle xx. Ditigirà el taller Josep Vila, director del cor Lieder Càmera i de l'Orfeó Català. Però el plat fort d'aquesta tercera edició de la Setmana Cantant serà, com ja és costum, el taller comú, que es farà cada tarda. Un cop més, el dirigirà el mestre Laszlo Heltay, antic responsible del Cor L de l'Academy of St. Mattin in the Fields. Durant una setmana, pre. pararà l'oratori de G. F. Handd Israel in Egypt. La interpretació d'aquest oratori -juntament amb l'Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra- a l'Auditori del Camp de Mart de Tanagona, sota la muralla romana de la ciu· tat, coronarà la Setmana Can. tant, "Tarragona 2002". I ben segur deixarà un record inesiJo. rrable en el cor dels cantaires participants, tal com va passar el 1997 amb l'execució del Camli· na Burana de Cari Orff i el1999 amb el Requiem de G. Verdi. Tot això es du a terme a redós de les antigues pedres de Tarragona, la romana Tarraco, una ciutat oberta al camp i al mar. Una ciutat que, des de temps an· tics, també sap obrir-se als seus visitants amb tota l'escalfor que rep de la llum pròpia de la Mediterrània. Una ciutat que, re· centment, ha rebut el reconeil\ement internacional de la Unes· co, que n'ha declarat Patrimoni de la Humanitat el conjuntar· queològic. Als cantaires, música, talle~. homes i dones, les pedres dc la ciutat, el color del mar i dels camps, els concerts, les tradi· cions, se sumarà l'esforç desin· teressat dels organitzadors per· què la propera Setmana Cantant "Tarragona 2002" tomi a ser una experiència inesborrable i alta· ment enriquidora per a tots ~ls cors i cantaires d'aneu del mon que hi participin. Tots aquests elements configuren un dels e5· deveniments claus de l'estiu del 2002, el primer capicua del miJ.Ienni: una setmana per can· tar, per fruir, per apren~re. per sentir-nos i saber-nos mes ager· manats per allò que mai no pol morir: la música, el cant. Ben· vinguda ja des d'ara aquesta Se;· mana Cantant "Tarragona 2002 · Per a més informació: www: europacantat. org www.ge<X1· ties.com/acctmusic" Ne:setcanta@tinet.org ' Victòria dels Angels, premiada per la revista "Gramophone" a sopt~ano catalana Victòria dels Angels ha est.at P.remiada amb el Ltfehme Achievement corresponent a l'any 2001 per prestigiosa r;vista anglesa Gramophone . Aquest ~ardó s'ato.rga, seg~ns que justifica la matetxa publicació a músics que en el passat i endara actualment han fet i fan aportacions extraordinàries al món de la música culta. Referintse específica1nent als mèrits de Victòtia dels Angels, esmenta gue ha estat una artista que ha ofert afectivitat i que ha encantat audiències d'an·eu del món i que ha deixat el llegat ~·una discogr~­ fia que supera 1 transcende tx gloriosament el test del pas del temps. A l'interior es publica un extens article en el qual es fa un recorre~ut per la seva trajectòria artísttca, amb èmfasi en inter- L nthe , pre. ~d~) 13CIQ amb mbra del ~.so. !ciu- Can. 'ben 61» air~ ~r~ 1nm· 1999 oi. 1 edós 'arra· una ¡mar. lSaJlo sell5 rque tMe· ~.re· eixe· Jnes· moru lt ar· Ue~. ,de la dels radi· resin¡per· ntanl una alta· tsels món uests ~s es·. rude! Jdcl . can· ·.per ger· pot 3Set· pretacions especialment celebrades, i una síntesi biogràfica i una altra discogràfica. Més endavant es fan referències a enregistraments d e la soprano barcelonina que són objecte de reedició i que acaben de ser oferts al mercat inte macional. Xavier Puig, director assistent de laJONDE E l director català Xavier Puig ha estat nomenat director assistent de la )ONDE després d'haver guanyat un concurs que es va convocar a aquest efecte i que es va resoldre a Conca el passat 22 de març. Basant-se en currículums, hi van ser seleccionats deu participants de tot l'Estat espanyol, quatre dels quals van supera r una fase prèvia, a la fi de la qual, e l jurat que integraven Arturo Tamayo, Juan Jose Olives i José Luis Turina, va declarar guanyador Xavier Puig. Com és sabut, la JONDE en aquests moments no té director titular; la seva tasca es concentra _en quatre trobades anuals -gener, abril, juliol i setembre-, dirigides per directors de prestigi. La figura de director assistent té la finalitat de permetre que joves directors espanyols, d'una edat no superior als 31 anys, tinguin oportunitat de treballar al costat d'aquestes figures. El càiTec assolit per Xavier Puig té una durada mínima d'un any, que e!l començarà en la gira de concerts que durà a terme la JONDE el prò'Um mes de juliol a Alemanya amb actuacions a Berlín, Kassel i SchleswigHolstein. ~avier Puig és fill de Cervera. on va iniciar els estudis musicals que postenonnent va ampliar al Conservatori de Badalona en les matèries teòriques -Hannonia i Composició- sota el mestratge de Josep Soler i Benet Casablancas. Posteriorment durant un any va estudiar direcció amb Salvador Mas al Conservatori Superior Municipal de Barcelona, abans de traslladar:se a Viena, on _està cursant el tercer i darrer curs a la Universitat de la capital aus!lÍaca, l'antiga Hochschule für Musik en el departament dirigit en el seu dta per Hans Swarowsky, que fou succeït per Osterreicher i actualme.nt Leopolg Hager, que és el professor del jove músic català. CaXa'!'~r Puig, que actualment té 29 anys d'edat, va ser membre de l'Orfeó t~la 1 del Cor Madrigal i va dirigir el Cor Ariadna de l'Agrupació Madrigal¡ el cor Vox Alba. A Viena ha dirigit en esdeveniments musicals en el curs de la seva estada com a estudiant. ·····...................................................................... L'Agrupació Musical Senienca, declarada d'interès cultural A VerdaguerPahissa E !P ........................................................................... . Ben· oot. .-------=-~~-----. TANGENTS questa entitat de la Sènia (Montsià) va ser declarada d'interès cultural pel Govern català a proposta del conseller de Cultura, Jordi Vilajoana. I:At' grupació Musical Senienca, constituïda amb aquest nom el/987, és con¡'.nua~or? de la Banda Armónica Ceniense, fundada e/1904, i té com a objec1~ prmc•pa/ el manteniment d'una banda i d'una escola de música, tot parti~a~t activ~ment en la tradició musical de les terres de l'Ebre. L'Agrupació 1151 · • t41 Semenca ha estat la primera formació musical catalana que ha partiCipat en un certamen internacional de bandes de música. n aquests temps benauradament tan verdaguerians en què el centenari centra novament l'atenció sobre l'obra del poeta i, com que és extraordinària, el seu contingut s'imposa i es comunica; ara que veiem que de les escoles fms a Ja florida d'actes públics se'ns reitera que aquesta personalitat històrica ha tingut pes sobre la manera de ser dels catalans; ara que de cop ens adonem que cada ciutat, poble o poblet té el seu can·er o plaça Verdaguer i tot un seguit d'estàtues i baixos relleus del poeta que la quotidianitat ens els feia invisibles agafen novament vida i es tornen a tenyir de significat, el mateix passa amb la música que el poeta ha inspirat. El catàleg actualitzat del Museu Verdaguer de Folgueroles registra més de mil dues-centes composicions. Des de L'emigrant d'Amadeu Vives fins al Virolai de Rodoreda. Però també d'obres extenses, com el Poema simfònic de Càndid Candi, l'òpera Canigó del pare Massana i les il·lustracions musicals per a la representació escènica del mateix poema, de Jaume Pahissa, el gran desconegut per a les generacions actuals, el gran oblidat. Un somnia que, vist que un dels elements que forma la identitat catalana és la cultura, un dia sigui absolutament prioritari. I aleshores, amb rapidesa de reflexos, quan vingui un centenari poder tastar també els vessants musicals de l'esdeveniment. Quan tomarem a veure una representació digna, del Canigó del pare Massana? Qui ho sap. Quan podrem tastar novament la suite Canigó del mateix compositor o l'esmentat poema simfònic de Candi? Quan el nostre teatre tan "progre'' i marginal -tots els problemes de marginalitat poblen les nostres escenes, i inunden fins i tot els clàssics shakesperians- s'atrevirà a muntar un també clàssic com Canigó, ni que sigui en la seva adaptació camenana, i, si és possible, amb les iHustracions musicals de Pahissa? Per fer això no tot és qüestió dc pressupost, sinó de tenir al capdavant de cada entitat cultural persones sensibles a aquest vessant. El catalanisme no és només qüestió de llengua. També hi ha d'entrar Ja música en la seva doble accepció de conrear i valorar els nostres compositors i intèrprets. per JORDI MALUQUER 211 Daniel Carbonell, primer professor de gralla a l'ESMUC l reusenc Daniel Carbonell ha obtingut la plaça de pro· fessor de alla, com a instrument secundari de música tradicionaf. a l'Escola Superior de Música dc Catalunya (ESMUC), en haver guanyat l'oposició que recentment s'ha realitzat. El músic del Baix Camp s'ha format a l'Escola de Música del Centre de Lectura de Reus -la qual, sota la direcció del prestigiós pedagog Antoni Colom, sempre s'ba distingit per la renovació pedagògica- i ha obtingut el grau professional d'oboè modern al Conservatori de Vila-seca. Actualment, estudia oboè batTOC amb Xavier Blach. La seva activitat com a intèrpret d'aquest instrument culte s'ha centrat. sobretot, en el si de l'Orquestra Camerata XXI, que té la seu al Teatre Bamina de Reus. En l'àmbit de la música tradicional i popular, cal destacar la seva tasca docent des de fa cinc anys (en ser fundada) a l'Aula de Sons, que és una activa escola per a instrumentistes de sac dc gemecs. flabiol i tamborí, acordió, gralla, tarota i timbal, amb seu a la Palma de Reus. I en el vessant dc sonador de gralla i tarota, cal destacar la seva participació a la colla dels Ganxets Grallers del Baix Camp, a la cobla de tres quartans Bu· falodre i a la Cobla de Ministrers de la Ciutat de Barcelona, a més dc la coordinació musical de l'enregistrament del disc com· pacte amb totes les músiques de la Festa Major de Reus, declarada recentment Festa Tradicional d'Interès Nacional. Carbonell durà a terme el seu projecte pedagògic a partir del curs 2002-03, d'acord amb el currículum establert per la LOGSE i sota la direcció de Jaume Ayats. cap del Departament de Musicologia dc I'ESMUC. Com a criletis generals, el nou professor pretén complementar, d'una banda, la música culta i la d'arrel tradicional a partir de les interrelacions existents entre si. i, d'altra banda, el coneixement teòric i l'aprenentatge pràctic de l'instrument: l'evolució històrica. la morfologia i. alhora, la seqüenciació de les activitats d'ensenyament-aprenentatge. la construcció de les dobles llengüetes de canya, entre altres aspectes. Sembla, doncs, que la gralla, per fi, assoleix un inicial reconeixement dins de l'ensenyament reglat i comença, doncs, a desempallegar-se d'una mena d'autoodi cap a un dels instruments més genuïns de la música folklòrica catalana - lloat i reconegut per músics de la categoria de Pau Casals-, al cos· tat de l'altre oboè popular de l'àmbit dels Països Catalans: la dolçaina del País Valencià. Biel Ferrer i Puig E Gerard Mortier, nou director delegat de l'Òpera de París erard Mortier, un dels noms més importants de la gestió musical i especialment operística d'Europa, ha estat nomenat director delegat de l'Òpera de Paris. El nomenament constitueix un pas previ obligat al definitiu de director general del teatre liric parisenc, el qual es produirà l'any 2004 quan substitueixi l'actual director, Hugues Gall. De fet, aquest és un procés establert pels estatuts del Théatre de la Baslille; la fi del contracte de Gall no obeeix a cap trencament forçat, sinó al fet que també estatutàriament li pertoca deixar la direcció, ja que no hi pot romandre més de set anys. També ell va haver de passar pel càrrec que ara assumirà Mortier. Recordem que aquest va basar el seu prestigi en una gestió del Théatre de la Monnaie que va trencar motlles per Ja seva eficàcia i també pel sentit creatiu, fet que va comportar que el teatre operístic deBrusseHes esdevingués una mena de referent entre els teatres d'òpera de repertori. Això va afavorir que fos cridat a dirigir el Festival de Salzburg, probablement el més rellevant del continent, en una trajectòria iniciada el l992 i acabada el 200 1. Aquest esdeveniment cercava una renovació profunda dels seus criteris artistics, superadors de les inèrcies de la dilatada època comandada per Herbert von Karajan. La tasca de Mortier ha estat tenyida de polèmica i alhora ha estat molt fidel als seus innovadors principis, tot superant reticències i pressions d'àmbits diferents, entre els quals el de les gras figures, poc proclius a acceptar les rigoroses exigències imposades pel que fa a assaigs i preparació de cada producció operística. El seu ideari progressista el va menar a promoure amb una relativa capacitat de projecció una concreta croada contra l'adveniment al poder del partit dc l'ultradetà polític Haider i d'aquesta manera afavorir una sortida de la màxima responsabilitat del festival salzburguès, en conseqüència amb el seu ideari, encara que ho va fer un any més tard del que havia promès en principi. Mortier Actualment gaudeix d'una beca de l'Acadèmia de les Ciències dc Berlín, mentre organitza un festival interisciplinari que s'ha de celebrar entre el2002 i 2004 a la Conca del Ruhr. G El grup instrumental Diapason. especialit:at en la in. terpretació de música del nostre temps i dirigit per Domènec Gonzalez de la Rubia, va ser convidat al Festiva/Jntemacional de Música Contemporània que se celebrà a 'f'omsk (Rússia) del 27 de abril al 5 de maig d'enguany. El conjunt Diapason està integrat per Mercè Mirò, flauta travessera; Edurne Lorenle, clarineten Sib; Víctor Béjar, saxòfon tenor; Pedro Burzaco, violí; Mabel Sanchéz, violoncel, i 1-lelena Igual, piano. En el concert que van oferir interpretaren obres d'Erik Satie i del mateix Gon:óle:: de la Rubia, que estrena una obra per a conjLmt instrumental i recitador, basada en poemes de Miguel Hermíndez. D'altra banda, Domènec Gonzalez de la Rubia va fer ¡ma conferència sobre la música catalana contemporània a l'AS· sociació de Compositors Russos que es publicarà en rus i e11 català. .......................................................... Josep Manuel Río Pareja va obtenir el primer premi (dotal amb 1.800 eu ros) del Concurs de Composició per a Orgue Cristóba l Halffter per l'obra Tsintskaro, inspirada en un cant folklòric georgià. L'obra serà estrenada el pròxim se· tembre, en el festival de música per 11 orgue que se celebra a la província de lleó, per l'organista Susana García Lastra. Nou portal d'lnternet especialitzat en música clàssica. Quomusic és un nou portal de la xarxa lnternet en el qual es pot trobar tot allò relacionat amb la música clàssica, ètnica, jazz i flamenc, tant com a professional com també d'aficionar. Així, hi ha la possibilitat d'adquirir discos compactes, par· titures, vídeos, DVD, llibres de música, instruments i aceessoris, revistes especialitzades i programes musicals; i igualment, serveis d'agències artístiques i promocions, pà· gines web gratuïtes, notícies musicals diàries, informació sobre cursos, concursos, beques, oposicions, ofertes de treball. assessoria musical, etc. Es pot obtenir més infonuació trucant al telèfon 91.404.26.58 (Sergio Blardony); a l' adreça e lectrònica: sblardony@quomusie.com; o bé accedi nt a la pàgina web: www.quomu· sic.com. .....................................................······ El conjunt de música contemporània Ensemble Barcelona Nova Mús ica, fundat el I 998, es presentà per primera ~e· gada a l'estranger el passat 9 de febrer a I'Stedetijk Museum d'Amsterdam, convidat per la Fundació Gaudeamus. L'En· semble Barcelona Nova Música va inte rpretar el con~erl multimèdia Painting Music III, un concert amb projeccions d' animacions fetes a partir de quadres de Diego Yelazquez, Francisco de Goya, Gabriela Vargas, Oriol Vilapuig i Leo de Jong, i música dels compositors catalans i residents a Ca· talunya Carles Guinovart, Gabriel Bmcic, Christiaan dc 10111 . i Ríccardo Massani Spiriti.n i. L'Ensemble Barcelona Nova Música ha actuat als fesuvals de música contemporània de Madrid, València, Salamanca i Barcelona. El proper concert d'aquest conjunt a Ba~~o­ oa serà el 29 de maig en el V Cicle Lntemacional d'In0uenC1es Musicals (al CCCB), amb el clarinet baix bolan.dès.H!r~ Sparnaay, amb el programa "Composició lmpro~~ac1Ó · A 1 setembre té previst tornar a Ho landa per participar en e 1 1 Festival de Música Catalana que s'hi organitza en col· ' horaeió amb el conjunt holandès Insomnio, a Utrecht. =- La 8a edició de l'Estiu Musical als Pirineus aplegarà dos cursos internacionals i el festival de música La Festa de la Música tindrà la representació d'una òpera d'Enric Granados ntre els dies 4 i 28 d'? juliol tindrà lloc l.a vuitena edició d; I'Est~u M~sical als Pirineus a diferents mdrets de l'Alta R1bagorça, la Vall dAran 1la R1bagorça oriental.' Un dels cursos de música tindrà lloc entre el 5 i 16 de juliol a Vilaller amb la parliciP.aci~ d~ Luiz ~e Mo~ra C~str~, )~n Kanno i Paulo K_olb, pJano; Eva Graubin, Valen ÜIS!ra!<Jl 1Anmck PUig •. VJOI.I; Karsten Dobers, v¡oJa; In~­ ¡.¡ Etxepare, Daniel Grosgunn 1 ~erh_a~ Grosgurm, VIOloncel; jaume Torrents, guitarra· Maria Dolors Aldea, cant t mus1ca de cambra. L'~ltre curs, del 19 al 29 de juliol, a Vielha, serà impartit per Ludovica Mosca i David Westfall, piano; Brid~et de Mou ra, _or~e; Manu~l G~én, violí; Pa~l ~or­ tese viola· Iñaki Etxepare, VIOloncel; Serg¡ Vlcente, gwtarra; 1 Manel ValdJVJeso, mús'ica dd cambra. La direcció pedagògica dels cursos serà a càrrec de la pedagoga i compositora Carme Passolas, directora i fundadora de l'Escola de Música )uan Pedro Carrero de Barcelona. Per la seva banda, el festival de música, del 5 al 28 de juliol (emmarcat en diferents indrets històrics i poblacions d'a9.uestes comarques pirinenques) comptarà entre d'altres, amb la presència de I Orquestra de Guitarres de Barcelona, Les 'Petits Chanteurs de Bordeaux, el grup }nstrume!'lta~ La Giro.nde, !'ensemfl~ Tutti Celli i els professors dels cursos, a mes, dels p1arustes Mana )esus Garc¡a 1 Albert Ji,n'énez, i el violonceJ.Iista Manuel Martínez del Fresno. L'Estiu Musical als Pirineus! que aplegarà més ~~ ~u~s-cente.s persones d'~eu del món, inicià la seva trajectona l'any 1995 per mic1at1va de I Escola de MUSica Juan Pedro Carrero¡ t'Ajuntament de Vilaller. Aquesta manifestació musical compta amb el suport de diverses entitats públiques. E l l/1· rec !O· sk Ini ¡a; OT; na e11 I li I 110 ~S· en tat :ue un se· lG- )()1 lZZ i. ar· ac· ;;i Jà· ..... ma ve· um En· ert )OS f I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I Rècord de participants en el V Certamen de Cant per a Veus Joves Premi Manuel Ausensi es del passat 14 de març i fins al 23 de maig s'efectuen les proves preliminars i semifinals d'aquest concurs de cant que enguany ha tingut 131 inscrits, tot batent el seu propi rècord de par6cipació (en la primera edició es van inscriure 47 cantants, a la segona 58, a la tercera 86 i l'any passat 106). La prova final, que es farà per pri· mera vegada a la sala principal del Gran Teatre del Liceu, tindrà lloc el proper 9 de juny (a les 18 h, amb invitació) i s'atorgaran 18.000 euros en borses d'estudis, que es repartiran en 6.000 euros per a veu masculina i 6.000 euros per a veu femenína (duatitat de premis instaurat per primera vegada en l'edició passada) pel que fa al primer premi: 3.000 euros per al segon premi; 1.200 euros per al tercer premi, i 600 euros per al quart, cinquè i sisè premis. A més, també hi ha la n?v~!at d'un nou premi per a la veu mes ¡ove del certamen (Premi Montblanc-Jove Promesa). Els primer~ ~remis tindran l'oportunitat dc P~riiClpar en diverses gales líriques i Cicles. de concerts, i també en una producció del Gran Teatre del Liceu a criteri de la direcció artística del teatre en properes temporades. . ~om ~em assenyalat, enguany s h1 han mscrit 131 cantants, entre ~elon~. i València (l'any passat l'orgamtzaCIO decidí establir a València un centre d'inscripcions arran de l'alt n?mbrc de concursants procedents daquesta zona). Els candidats han de ser estudiants de cant residents a Es¡n~a i tenir menys de 33 anys. en les essltures de soprano, mezzosopra~· tenor, baríton i baix. Entre els inscnts. que procedeixen de tot l'Estat • · Llatina, els països• dEuru, pa,.l'Amenca e 1Est 1Corea, hi ha una gran ma- D ' òpera Follet. d'Enric Granados, serà estrenada el pròxim dia 21 de juny al Gran Teatre del Li· ceu en el marc de la Festa de la Música, que una vegada més promou l'Institut de Cultura de Barcelona. Aquest és un dels esdeveniments més remarcables d'una jornada que un any més escamparà arreu de Barcelona un atapeït i divers mosaic d'activitat musical. Dins mateix de la música culta, el Liceu una hora i mitja abans, a les set del vespre, homenatjarà Xavier Montsalvatge en un acte promogut per la Fundació Itaca i l'Associació Catalana d'Jntèrprets de Música Clàssica. Altres actes són el concert coral que tíndrà lloc a l'Auditori amb l'actuació de formacions membres de la FCEC, concert que comptarà amb una primera part a càrrec de l'O BC. L'ACre, Associació de Cantants i Intèrprets en Llengua Catalana, oferirà la Cantata barcelonina en commemoració de I'Any Verdaguer, en una versió a cura d'estudiants de música de diverses escoles. També el Museu Maritim, el paí· lebot Santa Eulàlia i el MNAC acolliran concerts de diversa indole. En l'aspecte més popular, les places de Catalunya, Reial i de Ja Cate· dral esdevindran centre d'una intensa activitat, amb la presència, entre aJ. tres formacions, de la parisenca La Compagnie de 26 Pinci. Esmentem finalment la Fira de la Música a les Rambles, amb exposició i venda d'objectes musicals de tota mena a càrrec de coJ.Iectius musicals. L I I •.........••..••••..•... ••.. .•...•... . Aquest certamen purtn el nom del bnrlton Manuel Ausensi joria de sopranos, mentre que la corda de baixos minoria. Les sessions prelimínars i semifinals són obertes al públic (resten les semifi· nais: 9, 16 i 23 de maig, al Corte lnglés Diagonal de Barcelona, S" planta, a les J 9,30 h). El jurat és fonnat pel baríton Manuel Ausensi, el tenor Bernabé Torres, l'exempresari del Liceu Lluís Andreu, el director José M. Damunt, Miguel Fleta Pierre (fill del tenor Miguel Fleta), la soprano Begoña Pérez, el tenor Juan Oncina, la mezzosoprano Francesca Roig, el director de Ja revista "Òpera Actual" Femando Sans Rivière, el ciÍtic musical Albert Vilardell i l'aficionat a l'òpera Ju!io Vasco. Aquest concurs l'organitza Ambito Cultural de El Corte Inglés, des de Barcelona. D'altra banda, també s'ha presentat com a novetat l'edició del primer disc compacte d'un dels guanyadors del certamen, en aquest cas del tenor Javier Palacios, guanyador de la tercera edició. El projecte és editar diversos CD amb tots els guanyadors de primers premis. RRMC Concurs Internacional de Violí de Sion-Valais (Suïssa) 2002. Del lS al 26 d'agost de 2002. Participants: violinistes de tot el món de 15 a 32 anys. Jurat: Shlomo Mintz (president), Itzhak Rashkovski, Edward Gracb, Kenji Kobayashi, Cara Mia Antonello, Roland Baumgarter, Andrzej Wituski. Premis de 15.000 a 5.000 dòlars. Termini d'inscripció: 15 de maig de 2002. Informació: festivalsion@vtx.ch I www. sion-festival.ch ll è Curs Internacional d'Estiu de Management Artístic. Del 22 de juliol al 3 d'a~ost de 2002 a Salzburg. Termini d'toscripció: 20 de maig de 2002. Informació: isac@iccm.at (Ms. Aoastasia Konstantinova) I www.iccm.at 8è Concurs Internacional de Guitarra Clàssica "Printemps de la Guitarre". Del 7 al 19 de setembre a Charleroi (Bèlgica). Informació: "Printemps de la Guitarre" 2002. cio Pierre Denis. Place du ChefLieu, 9. B-6040 Charlerol-Jumet (Belgium). Fax: 00.32.7 1.35.53.20. A/e: aodre.tobie@infonie.be CURS SOBRE L'ORGUE BARROC I ROMÀNTIC. Organitzat pel Conservatori de Terrassa i impartit per l'organista Montserrat Torrent, tindrà lloc del13 al 16 de maig, a l'orgue de la Parròquia de Sant Pere de Terrassa. El curs estudiarà i perfeccionarà la interpretació organística del Klavierüburzg-111 de Bach i els Clzoralvorspiele op. 122 de Brahms. El curs és adreçat a alumnes actius que interpretin i presentin una o diverses obres del programa i a alumnes oients de qualsevol insh'Ument interessats en aquestes obres. Les places són limitades. Informació i inscripcions: Secretaria del Conservatori de Terrassa. Masia Can FreixaParc de Sant Jordi. 08224 Terrassa. Tel.: 93.788.00.73. Horari de secretaria del Conservatori: d '1 1 a 13 h i de 17 a 19 h. CONCURS PERMANENT DE JOVENTUTS MUSICALS D 'ESPANYA, BIENNI 2001-2003. 58a convocatòria: modalitats d' instruments d' arc, guitarra i altres instruments de corda polsada; se celebrarà del 12 al 15 de setembre de 2002 a Girona. Data límit d'inscripció: 30 de juliol de 2002. 59a convocatòria: modalitats d' instruments de ventfusta, vent-metall i percussió; se celebrarà entre el3 i 6 d'abril de 2003 a Altea. Data límit d'inscripció: 17 de febrer de 2003. 60a convocatòria: modalitats de cant, conjunts instrumentals i/o vocals de cambra i arpa; se celebrarà entre el 6 i 9 de novembre de 2003 a Bilbao. Data límit d' inscripció: 22 de setembre de 2003. Hi poden participar els intèrprets de nacionalitat espanyola o residents a Espanya que no hagin complert els 24 anys d'edat el dia de tancament de la convocatòria respectiva. Per als cantants, tant en la modalitat individual o de cambra, l'edat màxima és de 26 anys. Per a més informació i condicions de participació: Joventuts Musicals d'Espanya. Marina, 164, pral. Ja. 08013 Barcelona. Tel.: 93.244.90.50. Fax: 93.265.90.80 Aie: info@jmspain.org Vlll CONCURS DE PIANO RJCARD VIÑES. Organitzat per l'Ajuntament de Lleida, se celebrarà a Lleida del 8 a 1'11 de juliol. Hi poden participar els pianistes de qualsevol país de la Unió Europea fins a 27 anys (categoria A) i fins a 18 anys (categoria B) -límits d'edats fins al 31 de desembre dc 2002. En la categoria A hi haurà h·es proves, eliminatòria, semifinal i final, i s'atorgaran tres premis: 2.404 euros, 1.202 euros i 60 I euros. En la categoria B hi haurà dues proves, eliminatòria i final, i s'atorgaran tres premis: 601 euros, 420 euros i 300 eu ros. En ambdues modalitats també es concediran beques per al Curs Internacional de Tècnica i Interpretació Pianística de Lleida. La data límit d'inscripció és el dia 31 de maig de 2002. Infonnació: Secretaria del Concurs Ricard Viñes. Sra. Puri Terrado. Conservatori de Música de Lleida. Pl. Mossèn Cinto Verdaguer, s/n. 25004 Lleida. Tel. 973.22.25.08. Fax: 97 3.22.19.92. Internet: www.paeria.es/auditori/cricardvines. Aie: cricardvines@paeria.es XXll CURS INTERNACION AL D'INTERPRETA CIÓ L'ORGUE A LA PENÍNSULA IBÈRICA. Tindrà lloc delS al lO d'agost a l'orgue de l'església de Montblanc i serà impartit pel professor i organista Josep Maria Mas i Bonet. S'estudiaran obres de Cabezón, Carreira, Rodrigues Coelho, Correa de Arauxo, Cabanilles, Araújo i Roque da Conceiçao. La data límit d'inscripció és el dia 15 de juny de 2002. Per a més informació i inscripcions: Secretariat del Curs d'Interpretació L'Orgue a la Península Ibèrica. Sra. M. Mas. Apartat de correus 531 . 43200 Reus. Tel. i fax: 977.77.37 .99. A/ e: jmmasbonet@telelioe.es XII CURS INTERNACIONAL DE TÈCNICA I INTERPRETACIÓ PIANÍSTICA. Organitzat pel Conservatori de Lleida, tindrà lloc entre l'J i 15 de juliol i serà impartit per Carles Marquès (director del curs), Pierre Réach i Peter Bitheli. Hi poden participar estudiants de piano de qualsevol nivell, per bé que el nombre d'alumnes actius és de 30. La data límit d'inscripció és el dia 20 de juny de 2002. Per a més infonnació: Secretaria del Curs Internacional de Tècni- ca i Interpretació pianística. Sra. Puri Terrado. Conserva. tori de Mtí:Sica de Lleida. Pl. Mossèn Cinto Verdaguer, s/n. 25004 Lle~da. Tel. 973.22.25.08. Fax: 973.22.1 9.92.lnter. n.et: www.paeria.es/c onservatori. A/e: conservatol·i@pae. na.es. CONCURS INTERNAÇIONAL DE COMPOSICIÓ REJ. NA ELISABETH DE BELGICA. Es tracta d'una composi. ció per a piano i orquestra simfònica que serà l'obra inè. dita que defensaran els 12 finalistes del Concurs Interna. cional de Piano Reina Elisabeth de Bèlgica, que tindrà lloc entre el 8 de maig i el 7 de juny de l'any 2003. Pot ser una obra d'estil lliure, d' uns lO minuts de durada, que s'haurà d'apropar al gran repertori per a piano i orquestra, tot destacant la qualitat de tocar del pianista i Ja musicalitat de l'intèrpret, encara que no ha de tenir una dificultat exces. siva (els finalistes del concurs tindran vuit dies per prepa. rar-la). Només s'acceptaran obres de compositors vius nas. cuts després del dia 9 de novembre de 1962. La data límit de lliurament de partitures és el dia 8 de novembre de 2002. Per a més informació: Secrétariat du Concours musical m. ternational Reine Elisabetb de Belgique. 20 rue aux Laines. B-1000 Bruxelles (Belgique). Tel.: 32/2/513.00.99. Fa~: 32/2/514.32.97. lnternet: www.concours-reine-elisabeth.be. A/e: info@concours-r eine-elisabeth.be . També: Consolat General de Bèlgica a Barcelona. Diputació, 303. 08009 Bar· ce lona. Tel.: 93.215.60. 12/ 93.467.70.80/ 93.488.05.66. CONCURS INTERNACIONAL DE PIANO REINA ELJ. SABETH DE BÈLGICA. Tindrà lloc entre els dies 8 de maig i 7 de juny de l'any 2003. Hi poden participar tots els pia· nis tes de nivell superior entre 17 i 27 anys el dia 15 de ge· ner de 2003. S'atorgaran sis premis entre 12.400 i 5.000 eu· ros. Simultàniament al concurs es realitzarà un seminari in· ternacional de piano al qual han d'assistir els concursants semifinalistes i finalistes. La data límit d'inscripció és el dia 15 de gener de l'any 2003. Per a més informació sobre les condicions de participació i el repe1tori que cal preparar: Concours international de piano Reine Elisabeth de Belgi· que. 20 rue aux Laines. B-1000 Bruxelles (Belgique). Tel.: 32/2/513.00.99. Fax: 32/2/514.32.97. Internet: www.con· cours-reine-elisa beth. be. A/e: info@coilcours-reine·elisa· bcth.be. També: Consolat General de Bèlgica a Barcelona. Diputació, 303. 08009 Barcelona. Tel.: 93.215.60.12/ 93.467.70.80/ 93.488.05.66. BEQUES DE LA FUNDACIÓ AUTOR, CURS 2002·03. Beques per a l' ampliació d'estudis en arts audiovisuals, teatre, música i dansa a l'estranger. Hi poden optar les per· sones amb nacionalitat espanyola i estrangers associats! l'SGAE, amb un coneixement excel·leot de l'idioma del palS on vulguin anar. Els sol·lícitants han de buscar el centrt que més els convingui; els estudis s'hauran de fer e~trt l' 1 de juliol de 2002 i el 30 de juny de 200:>. El termim ~e presentació de sol·licituds és el dia J 5 de maig. Per a mes informació i requisits: SGAE i Fundació Autor a Catalu· nya. Pg. Colom, 6. 08002 Barcelona. Tel.: 93.268.90.00. Fax: 93.268.90.02. Aie: adominguez@sgae.es 18è CERTAMEN MUSICAL CERET-BANYOLES DE COM· POSICIÓ PER A COBLA. Organitzat pel Foment de la Sar· da na de Banyoles, al Premi Manuel Saderra Puigferrer JlO' den participar tots els compositors amb un màxim de diJI.'$ obres originals i inèdites que siguin composicions per!l.'cr bla no sardanes, per a una formació habitual d'l1 ~ l.l ~· truments o bé per a més d'una cobla, amb percussiÓ o l!lS· trument solista o sense, i d'una durada de 5 minuts co!Dda mínim i 20 minuts com a màxim. S'atorgarà un pre011 e 4.000 euros, un premi especial de 3.000 euros, diversos a<.'Cèssits .de 1.500 eu ros i un premi especial (si s'escau) a un pos1tor de menys de 30 anys dotat amb 1.000 euros. La ta límit de presentació de partitures és el dia 31 d'agd't~e 2002. Per a més informació: Foment de la Sardana e · nyoles. Apartat de con·eus 125. 17820 Banyoles. cc:;: :a- XVII Cicle de Música del Segle XX-XXI In. Fidelitat a un model particular er!e- El- ISi- lè- ]8· Ioc na u-à esde es- ra- asnit ~2. ~ f ¡u: ~ ilr· r· LI· I· ~g 118- ge- eu- in· nts ¡e\ bre ... .P..~~-~~~-q~'!:~Ç2?.... a darrera setmana de concerts arribarà el dilluns 3 de juny a les 21 h amb el grup Sax 13, de Saxofons de Barcelona, que formen Ernest Orts (saxo sopranino), Andreu Ferrer (saxo soprano), Laura Muela (saxo soprano), Codina, Boliart, Marco, Cruz de Paula Carrillo (saxo alt), Agustí ncetarà el cicle el grup Castro, Guinjoan, Díaz, de la RuRoe (saxo alt), Alba Cucurella Percussions de Barcelobia, Bmcic, Sardà i Grèbol. na, integrat per Ignasi Vi(saxo alt), Victor Béjar (saxo tenor), Raúl Pina (saxo tenor), JoLa tercera setmana de concerts la, Ramon Torramilans, an Clavé (saxo tenor), Francesc començarà el dilluns 27 de maig, Sebastià Bel i Robert Armengol, Gregori (saxo baríton), Xavier a les 21 h, amb Miguel Alvarez que interpretaran obres de XeCalvo (saxo barínakis, Reich, Cage, ton), David Miret Stockhausen, Salva(saxo baix), Quim dor Brotons, Borràs, Soler (bateria) i Jode Jong i joan Humet. L'endemà, disep Mensa (contra baix), di ri gits marts 7, a Ja mateixa hora el Quartet Fruper M. Bofill. EI llata (que celebra el programa que ofeseu vintè aniversari), riran inclou peces format per quatre de Gru·cía Gago, flautes de bec: jordi Blay, Glazunov, Argelaga, Joan IzCarlosema, Loesquierdo, Andreu Roser, Ellington i ca i Maria Jesús UdiStrayhom. na, oferiran peces de El dimarts 4 de David Padrós, Agustí juny a les 21 h es Charles, Sardà, Datancarà el cicle El Quartet Fmllato, que celebra els seus 20 anys, té una vis, del Puerto. Mora les Giner amb l'actuació del Trio Sitges presència habitual en aquest dcle (foto: P. Barce/6) i Mestres Quadreny. ' 94, dan·ere el qual hi ha MontLa setmana següent, el dilluns senat Gascón a la flauta, Joan PeArgudo (piano), que ofetirà una 13 de maig, a les 21 h, el Quinre Gil al clarinet i un violoncel panoràmica de la música espatet de Vent Solistes de I'OBC, encara per detenninar. El concert nyola contemporània per a piaamb Magdalena Martínez (flauconstarà de dues parts. En la prino, amb obres de Pérez Maseda, ta), Disa English (oboè i com mera s'estrenaran les obres dels de Pablo, Cervelló, Marco, Soler, a~g~ès), L&rry Passin (clarinet), joves compositors vinculats al Díez, Bemaola, Yuste, Guinovart Sih'la Coticelli (fagot) i David B. Curs de Composició de Sitges. i Sanz. Seguirà el dimarts 28 de Thompson (trompa), tocaran Tot seguit es farà una taula romaig, a les 21 h, amb la pianista obre~ pe_r _a vent d'Amargós, dona amb els compositors i el púLiliana Maffiotte, que ens acom~onas,_ C!villotti, Grèbol i Ligetblic, moderat pel compositor Alpanyat·à en un recorregut per la ti. El ~Imarts 14 de maig, Marta bert Sardà. En la segona part s'omúsica espanyola contemporània Gonzalez (mezzosoprano) i Carferirà la repetició de les obres per a piano de Josep Soler, Joan lesPu· · . Ig (piano) ens mostraran la interpretades a la primera part, Guinjoan, Mestres Quadreny, Picaresca en la música dels nosque són de Sanz, Rodríguez, OrBmcic, Roger, Milà, Ribas, Bofill tres compositors Rodríguez-Picó, tiz i Gregori. i Kenning. LA FuNDACIÓ MúsrcA CoNTEMPORÀNIA c o MENÇARÀ EL DILLUNS 6 DE MAIG A LES NOU DEL VESP RE EL SEU HABITUAL CICLE DE CONCERTS A LA SALA Row (ANTIC NICK H AVANNA). AQUEST SERÀ EL DARRER CICLE QUE ES DURÀ A TERME EN AQUEST ESCENARI; LA PROPERA TEMPORADA TINDRÀ LLOC EN UN ALTRE MARC. E L Corprenedora versió de Kàtia Kabànova Kàtia Kabànova de Léos Janócek. Lübret de Vinceoc Cervinka. lntèrpreiS: Angela Denoke, Jane Henscbel. Peter St:raka, Henk Smit, Hubert Delamboye, Rainer Trost. Direcció musical: Sylvain Carnbreling. Direcció escènica: Christoph Marthaler. Cor Madrigal (direcció: Mireia Barrera). Coproducció Salzburger Festpiele-Théitre du Capitole de Tolosa de Llenguadoc. G ran Teatre del Liceu. 17 de març de 2002. ! ~ ~~------~~~ d'una utopia ulta com a minim curiós ru 211 18 observar que són els títols I marge del gran repertori i obeint, a més, a estètiques formalment avançades, els que darrerament estan oferint més satisfaccions als afeccionats lírics barcelonins. Al Liceu recuperat hom constata èxits d'una densitat especial, successivament: El cas Makropulos, Billy Budd i ara aquesta Kàtia Kabànoba, com a propostes que han marcat profundament les temporades respectives. El tema convida a una certa reflexió, ja que obre interrogants d'un notable interès. Interrogants que ens menarien, en principi, a considerar si no hi ha un cert cansament del gran repertori i, amb aquest, de la incapacitat de bastir això tan fonamental en l'art que és el factor sorpresa. No estic segur que aquesta sigui una via inqüestionable, però crec que, a l'avançada, no es pot negligir. En un sentit ben divers, hom podria referir-se al fet que aquestes obres esmentades han estat servides en sengles produccions d'una categoria elevadíssima, superadora sempre de rutines i de camins fressats. Amb tota seguretat hi ha altres elements que cal tenir en compte; mentrestant que serveixin aquests per a un debat obert i sobre el qual caldria insistir. Kàtia Kabànova, amb fenu fa i la protagonista d'El cas Makropoulos conliguren una trilogia d'obres basades en heroïnes que va crear Léos janacék. Són tres tipus marcats per la feblesa respecte d'un entorn social que els oprimeix i que, com un fat inexpugnable, els mena vers l'anorreament personal. Per descomptat que entre elles hi ha diferències substancials. Especialment entre jenufa i Kàtia Kabànova respecte d'Emília Marty, la protagonista d'El cas Makropoulos. Però en el fons hi ha sempre la lluita a la recerca existencial que l'entom, o el petit món de les misèries socials institucionalitzades, nega a qui trenca les seves lleis. La grandesa d'aquestes dones és el substrat de rebel·lia que manifesten; l'inconformisme, la voluntat de transgressió alliberadora, a la recerca d'un nou àmbit de relacions humanes més natural i més Uiure. En el fons sabem que el seu fracàs d'avui no serà mai un fracàs definitiu, sinó un èxit per a les noves generacions, tarunateix impossible de ser gaudit per qui, com elles, l'estan fent possible. La partitura de janàcek atorga a la bella història, basada en la narració La tempesta d'Aleksandr Nikolàievitx Ostrovski, una calidesa extraordinària. La partitura ens fa sentir en tot moment l'evo1ució anímica complexa i rica del personatge, i de tot aquest món que a mesura que avança es va tancant cada cop més sobre si mateix i fa inútils els esforços generosos i lúcids de la protagonista per fer-hi entrar aire fresc. & un ambient ombrivol, netament eslau amb la guipada al món nòrdic, fet més de penombra que d'esclat lluminós, que Janiícek tradueix en una música d'una absoluta identificació amb la història No sé si hom podria parlar de música realista, concepte que no ha fet fonuna, però si, almenys, de música que integra la vivència humana i existencial amb el clima opressiu que ho envolta tot; que agombola meravellosament home i entorn. Christopb Marthaler, un dramaturg operístic d'historial rellevant, ha traslladat l'acció a l'ambient d'una comunitat urbana de l'època stalinista. El caràcter opressiu i tancat de la peripècia de la protagonista hi escau força; tanmateix, s'esvaeix la dimensió lírica, tan explícita en la partitura de Janacek. És una proposta dirigida de manera massa unívoca vers una direcció, que menysté una part molt sensible de la riquesa de l'obra. L'afegitó d'esquitxades paròdiques i el tractament caricaturesc en excés d'algun personatge -Ma rfa lgnàtievna i fms i tot Varvara- sembla que inten· ta trencar una mica la línia mestra apuntada; intent que en tot cas produeix una cena confusió i que mena més a un context gairebé surreal que no al genèric de realisme socialista que impregna el conjunt de la producció. En tot cas, el gran atot de l'espectacle, al marge de l'extraordinària partitura, va ser la interpretació de la soprano Angela Danoke en el paper protagonista. Un treball memorable, sense restar cap mena de bri al concepte. Actriu i cantant es van fondre íntimament al servei del personatge, tot omplint la re- presentació de subtilesa, de P-1esia i de lirisme. Angela D-<lfl> ke ens v~ fer penetrat de m::r. ra eloquent en el reialmt ,. l'autèntica creació intetpl'd2~ va. En un treball coral d'unarctable env~rg~dura conjunta,_ seva presencia va emergir acl una autoritat absoluta L'altre atot va ser la batwad: Sylvain Cambrelíng, un dels Ò· rectors operístics de més pes q-~ ha passat els darrers anys pelf~ sat liceístic. Com acostuma aeldevenir-se en obres d'una es~­ cial dificultat, va extreure de l'er. questra el rendiment propi delc< grans ocasions. Esplèndid tambl el Cor Madrigal que dirigeix Mi· reia Barrera, que va assumirb delicada responsabilitat d'ompi les pauses originals entre e~ 81· tes. Schütz i Bach: dos grans místics de la música Capella de Santa Maria del Mar. J. Reguant, orgue. M.MaJ1ioo, violoncel. T. Hellerstein, contrabaix_ Dir.: Mireia Barrera. R Sc:IJii¡, J. S. Bach. Església de Santa Anna (Barcelona). lS demarçde2002. per ROBERT BENITO ' elecció d'un programa monogràfic com aquest de música religiosa alemanya és digne d'elogi tant per la dificultat com per la bellesa, i més oferir-lo en temps dc reflexió, per a alguns quaresmal i per a altres de cimera europea i antiglobalització. j. S. Bach i H. Schütz van ser els dos noms que van conligurar el concert que la Capella de Música de Santa Maria del Mar va oferir sota la direcció deM. Barrera. Cent anys separen aquests dos pilars dc la música alemanya. Observant les seves biografies i composicions, en aquest concert descobrim reflectits llaços d'unió i continuïtat. La primera part, dedicada a la forma motet en tres dels grans cicles religiosos del considerat Arxicantor i pare de la música alemanya, Heinrich Schütz, va recórrer les seves diverses etapes. Després de la seva formació amb G. Gabrieli a Venècia i d'estudiar dret a Leipzig, Schütz viu a Dresden i escriu per al príncep de Saxònia els Psalmen Davids l'any 1619. A aquesta col-lecció pertany el motet Aus der Tiefe..., en què brilla la genialitat de l'aprenent en la forma dc concert policoral. La Guerra dels Trenta Anys va afectar la capella ducal de Schütz tot reduint-ne la dotació econòmica i de músics. D'aquesta etapa són els dos llibres anomenats Kleine geistliche Komerle, i del segon dels quals vam poder escoltar "lch ruf zu dir ... n que tant de text com de música és un crit de desesperació a Crist enmig de temps de desànim servint-se de la polifonia però amb una clara influèn- L cia de la monodia expres..<il< monteverdiana. El 1648 es fu. ma el Tractat de Westfàtia.qtt va dur la pau a Alemanya, pcri no a Sagittarius, nom llalinits de Schütz, que veu com la f.. tuació en la capella ducal normllora i sense respectar ni edat m fama se li vol imposar l'autoriut d'un jove castrat italià. Aquell mateix any publica la seva gran obra contrapuntística, Geistlidk: Chormusik, de la qual vam poder escoltar 5 motets a cincí~ veus representatius de la sintesl d'aquest moment entre l'estilri· ligi ós i dramàtic de l'escola romana i la tradició polifònica dd motet luterà. La segona part del concert n estar dedicada al motet fúndn a cinc veus a cappella I~ m6ne Freude BWV 227 de f. S. Bach, en què vam poder~ novament la qualitat de les'&< d'aquesta agrupació ambs.."'!t anys d'experiència. Tant~:!! fragments mé.s contrapunU>ili:l i fugats "[hr aber..." com en¿. verticalment corals, l'equib1-. entre les diverses cordes i l't.t· pressivitat van pennetre ~ les diverses intencions del !e:'11 els recursos purament re1ón'l. com l'anàfora en la paraulaG· lenci nichts o la simplicitatell l'última exposició del coral, ~v: va deixar en l'ambient aqull~ alegria profunda de la música 1 . religiositat d~ Bach.. . La di recelO de M1re1B Bant ra acurada fins als més mlnl~ d~talls i amb tanta clareda! ~~­ nica com senzillesa i elega1 de gest ens va perm:_tre.znu; de la música de SchulZ 1 Ba genis de síntesi dc lesse'es~ ques i que avui dia podem cor tinuar qualificant com 8 mll!r.> poetes. ;ica La grandesa d'un bloc Palau 100. Jdomeneo, rè di Creta (versió de concert). Mannheim National Theater 0 chester & Chorus. Cbristian Elsner (ldomeneo). Andrea Szantó Odamante). L~thar Odinius (Arbace). Ludmila ~lepniowa (Eiectra). Direcció: Adam Fiscber. Palau de la Música Catalana. 4 d'abr1l de 2002. _eer J. COMELLA~ U n dels mèrits més importants d'aquest concert ha estat el de permetre'ns gaudir d'una realitat de molt escadussera presència a casa oostra: el treball d'un gran equip. Ave~ts com estem a produccions confegides amb components d'índole diversa, l'actuació d'un bloc tan compacte com el de l'Òpera de Mannheim, bloc que integren des dels cors als solistes, ens ha ofert el tast del treball de gran artesania, de l'homogeneïtat ben entesa, de la conjunció sinèrgica d'esforços en funció d'un vector final únic, reeixit en tots els pronunciaments. A partir d'aquí podem parlar d'una proposta en què tot s'ha mogul no pel camí de l'excepció amada, sinó del treball compacte, segur, poderós i finalment creatiu, perquè, ben altrament del que hom hauria pogut témer. tot es desenrotllà amb un gran sentit de la identificació amb l'esperit més pregon i poètic de l'obra. Res, per tant, ens pot remetre a una forma de fer mecànica i rutinària. Hom partia d'un material bàsic idoní, de fet: l'òpera més significativa de la influència que el món de Mannbeim va causar en Mozart. Idomoneo, rè di Creta, segurament el cim de la lirica mozartiana heroica, beu en el climax tan ufanós que el compositor va trobar en aquells moments a l'aleshores especialment transcendent, en el pla musical, ciutat alemanya; recordem que són els anys en que allà es posaren les bases del model d'orquestra clàssica que ha mantingut la validesa fins als nostres dies. L'orquestra i la companyia que avui la representen mantenen una gran fidelitat a aquell món, i això, aplicat a una obra d'aquestes característiques, per força havia d'oferir l'esplendidesa de què acabem de gaudir. Obra de gran envergadura, amb una orquestració poderosa, en correspondència molt exacta amb els cors - gairebé verdians pel seu poder i l'ex-pressivitat-, amb el recurs d'instruments no habituals, com les trompes, les trompetes i els trombons naturals, tot es va moure en un concepte de gran coherència, en el qual intèrprets col·l ectius i individuals -esplèndids tots eUs sense caure en el segell divístic-, van saber servir sensiblement aquesta parceJ.la específica del cosmos mozartià. Tot això sota el guiatge d'un director important, Adam Fischer, de gest precís i d'autoritat no autoritària, d'aquella que s'imposa de manera natural però alhora profunda, d'una musicalitat autèntica. ............................................................................................................................................................. Genialitats i mancances C - ertament. les tres obres que van interpretar Lawrcnce F'oster i I'OBC es . poden qualificar com tres moments gemats en la trajectòria creativa dels seus a?tors. Si, seguint el transcurs de la històna de la música, podem dir que el Con~~~ per aviolí i orquestra troba el camí de a l~bertat expressiva que supera els formalLs?'es dels motlles del concert clàssic, ta;nbe hem de considerar que la Simfonia n~m. 3 "Renana" és on Schumann es ma~Licsta com un dels més lúcids exponents e pensament musical romàntic, mentre qut~ ~lmosphères de l'hongarès Gyorgy Lige 1es una de les obres més il·lustratives dc ~el compositor actual ha d'assumir el re all creatiu per no caure en els llocs comu~ dc I~ anomenades avantguardes del ~e.~.¡aque Ligeti, prescindint en apaelements tan conreats com són la me odia, el ritme i la forma. crea un cos- F. joves intèrprets 3 de maig. divendt·es Quintet Urfé 10 dc maig. dissab~c Wolfgang Heyer, clarinet 15 dc maig. uissable Orquestra de Cambra de Vila-seca \ I d...- 11l<cig. divendr...-._ Alba Rosa Forasté, cant Alan Branch, piano 2 dc juny, diumenge Concert Simfònic J4 dc juny, divcndt·cs Grup instrumental Diapasón Homenatge a Xavier Benguerel 2 I dc j11ny. di vendt--es Cor Sant Esteve i Cor Vivaldi dlrecdó Maria Gulnand 14 dc JUlioL diuntcnge Orquestra de Cambra de Vila-seca 20 dc juliul. dissabt"' Anatoli Helnikov, violí ~uestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Pincbas Zukennan, violi. Dir.: Lawrence Foster. Ligeti, Beethoven, Schumann. L'Auditori. 9 de març de 2002. _I?_er F. TAVERNA-BECH 2t> d 'ubdl, divendres mos sonor autònom que. des de perspectives inèdites, genera o millor retroba els elements que acabem d'esmentar. Precisament va ésser en aquesta obra de Ligeti en la qual Lawrence Fester, magníficament emparat per l'orquestra, va assolir també el seu toc de genialitat amb una traducció puntual i brillant de Ja partitura ligetiana. Quant a la versió del Concert per a vio/f de Beethoven, podem dir que Pinchas Zukerman va exceHir en un treball virtuosístic de primer ordre i d'indubtable poder comunicatiu, del qual semblà encomanar-se l'orquestra i, en certs moments, el director. D'alguna manera, doncs, la lectura va anar més enllà de l'expressió freda per captivar pel seu vital dinamisme el públic assistent. Per últim, malgrat la correcció i fins i lot la brillantor del discurs, la Simfonia Renana" de Schumann va qut:dar un xic dc~di­ buixada quant a l'apassionament sentimental i Líric que bateguen en els seus pentagrames. 2 I dc juliol. diumenge Big Band Acadèmic 24 d<: juliol, djmcca·cs Cecilio Tieles, piano Evelio Tieles, violí i Àngel Soler, piano ':!7 dc:: JUhoi.\Jissabtc Marco Socías, guitarra 29 de juliol. dilluns Leonid Gorokhov, violoncel I Larissa Gorokhova, piano U \jnntlllk'nt dt- \l1iJ·Srra Informació: Tel 977 39 2l 68 eMa1l e3006289@cemres.xtec.e:s Brillant recital de Jordi Masó Els Diumenge~ al Palau. Jordi Masó, piano. Granados, R. Lamote de Grignon, B. Casablaneas, F. Mompou, J. M. Ruera, R. Schumann. Palau de la Música Catalana. 17 de març de 2002. Una sessió golfa amb tres "S" Sessions "golfes" al Foyer del Gran Teatre del Liceu. Thedi\i. ne Sarah. Sarah Walker, mezzosoprano. Roger Vignoles p¡.l no. Diversos autors. Dir.: T. CarroU. Producció del Gran'T~ tre del Liceu. 9 de març de 2002. per R. BENITO _ onservem en la nostra memòria el "Cabaret Clàssic"' que el maig de 1999 ens oferia al Teatre Victòria la mezzo Sarah Walker acompanyada del pianista britànic Roger Vignoles i amb direcció escènica de Tim Carroll. El mateix equip va oferir al Foyer del Liceu un homenatge a altres dues "S", Shakespeare i Sara Bemhardt. Un acurat i minimalista attrezzo, moviments mesurats, llums i gran austeritat de muntat$e van permetre que la músrca brillés. Compositors coneguts com Schubett, Britten, Brahms, Berlioz, Poulenc i altTes que no ho són tant del se~le xx i XXI ens van mostrar drverses obres relacionades amb heroïnes de Shakespeare, com Ofèlia, Desdemona, Lady Macbeth, Sylvia ..., que van adquirir vida en l'actriu francesa Sarah C ~ a.....,.·-·-·." ge.......=.~::::!:~~ _per F.T.-B. al agrair a Jordi Masó el seu treball per donar a conèixer l'obra pianística de compositors catalans poc difosos i alternar-la amb partitures més conegudes, ja siguin del nostre àmbit o bé del repertori històric. És una manera de promoure cultura melòmana i alhora introduir nous aires en la programació anquilosada en una llista d'obres no gaire extensa. Així, al costat de títols ben coneguts com el Carnaval op. 9 de Schumann i de les Danses espanyoles (Fandango, Andaluza i Romàntica) de Granados, com també les Cançons i danses núm. 1, 6 i 8 de Mompou, el pianista va interpretar els Preludis de l'anzic absent de Ricard Lamote de Grignon, que van posar de manifest el rigor i la imaginació creativa d'aquest compositor injustament oblidat. Veritablement, en aquests Preludis Lamote de Grignon s'expressa amb un llenguatge sonor lliure i ben allunyat d'epigonismes estèrils, tot creant un món sonor profundament vivencial i d'emotiva expressió. En una altra dimensió, C 20 260 potser més especulativa abans que purament estètica, el Scherzo de Benet Casablancas ens va interessar per la seva complexitat i la voluntat d'identificar-se amb l'expressionisme d'arrel vienesa. Certament, escoltar-lo després de la diafanitat i el sintetitzat discurs sonor, tan suggerent en vivències, de les danses de Mompou constituí un dur contrast del qual també ens va allunyar la música vital i d'innegable sentit folklòtic que s'exposa en la pàgina de brillant factura pianística Tocs de festa de Josep Maria Ruera. Veritablement, no va ésser fàcil la comesa de Jordi Masó per centrar la perspectiva estètica i el contingut de cadascuna de les obres; tanmateix, el pianista va trobar la clau per atorgar a cada pàgina la seva personalitat i la seva intencionalitat i igualment ho assolí en la versió de les conegudes peces del Carnaval op. 9 de Schumann. En definitiva, Jordi Mas só es va revelar no solament com un magnífic virtuós, sinó també com un pianista equànime i precís analista de la música que toca. Bernbardt. Des dels lieder iniciahdt Schubert fins al segon b~. una cançó irlandesa d'Ulli subtil simplicitat, la Wallr va mostrar tots els seus 11gistres, tant musicals coma:. torals. Van ser veritableme:memorables les dues •es._,. nes dramàtiques" que ¡x& ven fi a les dues primer... parts de l'espectacle: el d~ de poder que s'ofega en b; geria de sang de la l.ady Mx· beth de). Horowitzilarr· lectura vi tal que en fa la m1 teixa Bernhardt amb mÚ.Ii\l de J. Gomelskaia. La subti~· sa en la pronunciació de~ sevol de les llengües utibt¡;¡. des, el ric fraseig i la paleta expressiva van configurar tn. vetllada rica de sentimen~í emocions arn b el suport d'un pianista d'excepció que no sols es limitava a acampa· nyar sinó que des d'unagnn ductilitat parafrasejava el• textos des del teclat. ...........................................................................................................---1r-· Bona música catalana d'avui Avuimúsica. Raimon Garriga, piano. Compositors catalans COl· temporanis. SGAE. 7 de març de 2002. per M. GRATACÓS . l jove pianista Raimon Garriga va oferir un recital d'obres d'autors contemporanis d'allò més variat. Diferents estètiques, concepcions i tècniques compositives aplicades al piano segons motivacions diverses. Un bon concert, d'aquells que poques vegades tenim l'oportunitat d'escoltar amb tanta riquesa dc llenguatges i tols els colors que pol oferir el piano. Va encetar el concert amb l'obra Quatre evocacions a Berga de P. Tavema-Bech, que consta de quatre parts ben diferenciades: la primera "Preludi", amb ritmes espanyols; la segona "Cantilena"'; la tercera E "Cap vespre al .~Iac _e Graugés," una evocacto lt1ll1i tica del paisatge, i la dar!111 "Serra de Caralt", que e~ sa la força, la ràbia, la tni~ dia. Quatre quadres moh bc diferenciats en caràcter 1[11' Raimon Garriga va saber trmiS' , metre. Tot seguit es va podere· coltar una obra de Lleonard Balada, Preludi ob~tin.at, ~ obra dedicada a la pl&nl518 • cia de Larrocha l'any 1_9 19' Amb la forma del preludi: a excusa, el compositor ra .. variacions. Amb la re~e.u~ com a element com~o~ll!U b continu moviment grae~esa;; dinàmiques, els accents. de la Olti!,. Pols' trobem1 aires a d"ms un coDI""· ca espanyo Quan la música és pur oci Orquestra Simfòni~a d e. Barce l~na i Nacional de Ca!alunya Gerbard Opp1tz, p1ano. Dtr.: forge Mester. Dvorak. D'lody, Copland, Debussy. L'Auditori. 16 de març de 2002. _E.er F.T.-B. ncara ara, 30 de març, data en què comento aqu~st conc~rt, em pre: gunto quma va esser la rao d'escollir un programa amb obres tan insignificants com oodien ésser En el reia/rne de la natura de Dvoník, Simfonia per a orquestra i piano E sobre u11 cant muntanyenc francès de Vicent d'Tndy i Appalac!liau Spring. Balletjor Martlla de Copland, les quals completaven ~I pr~grama en què figurava, 1 ho dtc amb tota la intenció, la música de La Mer de Debussy... Certament, trobar-sc a l'Auditori a fer tertúlia amb les amistats i a la vegada escoltar un concert és un pretext ben lícit per omplir la oit del divendres, la iarda del dissabte o bé el mati del diumenge; tanmateix, l'audició musical és quelcom més que el simple motiu de passar un temps, és -entre d'altres- una manera de desenvolupar la nostra sensibilitat artística, o fins i tot de trobar un camí per contemplar el cosmos des d'una perspectiva sonora, però, ben cert, mai el pretext de passar l'estona. Tanmateix, a excepció de Debussy, els composi tot-s pro~mats semblaven tenir una 1dea ben pobra del que és l'art musical, ja que, en els seus pentagrames, cetiament escrits amb gust, mestratge i excel·lent sentit de bellesa, no van superar el nivell del pur sortilegi i artifici d'una arq_uitectura sonora sense emoctó expressiva. Música, doncs, sense idees, que tan gratificant resultava escoltar-Ia com no. I és que un manat de belles melodies com les que escriu Dvorak per evocar la natura no resulta suficient. Ni tampoc pot ésser justificable, com en el cas de Vincent d'Indy, conjuminar una bellíssima particeJ.la pianística amb un acompanyament orquestral farcit de tuttis monumentals que no deixen escoltar el que, segons el títol, és l'altre protagonista: el piano. Ni tampoc, com ho fa Copland. prescindir d'un concepte formal per exposar una sèrie d'interessants temes folklòrics, pot conferir la necessària coherència constructiva a la música, i el resultat no és altre que una llarga i inintel-ligible història sonora. Veritablement, ens hauria a~adat escoltar l'excel·lent ptanista Marc Oppitz en una obra de més entitat concertant que la inexplicable Simfonia d'Jndy. També el director va semblar un xic lligat a donar cos a unes obres que poc en tenien i, és ben ventat, quedava l'antològic poema simfònic de Debussy, però tampoc no va reeixir a l'hora de plasmar les subtileses i les esplèndides lluminositats que es manifesten al llarg d'aquesta vetitable partitura musical. !.-r---···-·•............................................................................................................... . OUI D minimalista que va fent un recorregut per la densitat sonora. 11 Rinco11tro deM. Rosa Ri~ va ser escrit l'any 2000 mo111·-at.per un. q~ad~e de la pinlolllttambé pramsta Ludovica Mosca. la peça pren el títol d~ l'obra pictòrica i expressa dtversos sentiments. Passa de la _serenor a l'apassionament mes .absolut. És una obra de passrons que juga amb molts ~!ors del piano i diu els sentiments en un llenguatge atonal. Del compositor Benet Casablancas va interpretar Soherz~. Es. ~racta d'una peça VlrtUOSiStlca, un joc intel·lectual que no expressa senli~en~. Uobra està dedicada al Planrsta)~rdi Masó. Els pash~tges r~ptds I brillants i l'ús en fan un repte per als~òn~c Plamstes. sit~ume Padrós és un compon~._3el qual se senten poques VUJ~ la seva Sonata del 1954 manté la forma clàssica dels tres moviments amb un caràcter propi. El primer és lent, el segon sorprenent per les sonoritats i el tercer ràpid, enèrgic, decidit. Del jove compositor Moisès Bertran, que és al conservatori de Medellín (Colòmbia), es van poder escoltar Cinc petites peces per a piano: "Preludi", ''Toccata", uvals", "Coral" i "Marxa per a piano", una obra de cinc miniatures dedicada al pianista Fermín Bernetxea. El concert es va cloure amb un petit homenatge al nostre compositor més eclèctic i internacional: Xavier Montsalvatge, amb tres obres de t1·es llenguatges molt diferents i tres èpoques diferents. Alegoria a Turina (1989), Sohubertíada (1994) i Ritmos (1942). Com sempre, l'obra va ser una sorpresa per la riquesa comunicativa dels dialectes musicals que empra en cada peça. UnaCarmen tràgicament grisa Cannen, de G . Bizet. Llibret de H. Meilhac iL. Halévy. Cor de l' Associació d'Amics de l'Òpera de SabadeU (AAOS). Orquestra Simfònica del Vallès. Sofia Salazar, Stanislas Amíez, Sandra Pastrana, Andrés del Pino, Jo~ep Pieres. Manuel Esteve, Mireia Casas, Mansa Roca, Alfred Heilbron, Ramón Gener. Dir. musical: Manuel Valdivicso. Dir. escènica: Pere Francescb. Producció de I'AAOS. Teatre Auditori de Granollers. JO de març de 2002. a programació de la Carn'!en de _Bi:zet sempre es un extt segur, però a vegades si no es vigilen els detalls mínims per salvar aquesta òpera, pot convertir-se en un intent fallit. En aquest difícil equilibri èxit-fiasco s'ha mogut aquesta nova aposta dels Amics de l'Òpera de Sabadell. No és un títol nou, és la quarta vegada que es programa ( 1986, 1990, 1997), i sense caure en tipismes, tampoc no hem trobat una aposta renovadora en aquesta producció que signava P. Francesch. Si alguna cosa s'ha d'apuntar, en primer lloc seria l'estatisme o falta de direcció en aquesta òpera plena de moviment i pathos. Amb aquesta premissa, tant cor com solistes van fer el que van poder. Musicalment va ser una sorpresa veure novament en el rol titular S. Salazar, una Carmen temperamental i expressiva en la major part dels moments, però vocalment amb molts problemes tant en la tessitura aguda, massa forçada, com en el registre mitjà, en el qual desapareixia la seva veu d'una manera preocupant, llevat únicament d'uns greus poderosos però sense que tinguessin res a veure amb Ja resta del color vocal. S. Arraez ens va oferir un D. José desigual i més pendent a mirar al públic que centrat en el drama que l'envoltava, malgrat que un dels millors moments de la vetllada va ser la seva "La fleur que tu m'avais jettée". Si la temporada passada vam trobar massa jove el baríton A. del Pino com Giorgio Germont de La Traviata, tampoc no creiem que l'Escamillo sigui en aquest moment un bon paper tal com ens el va oferir. Amb una veu massa engolada, aguts oberts i greus pocs ferms va fer del torero un fanfarró amb massa moviments de maluc sense cap art tauri i molt perdut escènicament. Qui va donar L Sofia Saii!Zilr (foto: X. Gondolbeu) un poc de llum a aquesta producció va ser la Micaela de S. Pastrana, que des d'una acurada línia de cant va fer un primer acte emocionant, sobretot en el duo "Parle-moi de ma mère". Van complir amb solvència els diversos secundaris, fins i tot en l'endimoniat quintet ''Nous avons en tête". Escàs de vida i amb alguns desajusts, el cor va fer et que va poder en veure·s reduït a cantar en un costat de l'escenari o darrere d'una reixa per imposició de Ja regia. No sabem si per la deficient acústica de l'Auditori (que aprofitem per aconsellar-hi alguns possibles canvis: reducció de moquetes i recobriment de ciment per fustes ... de mans d'experts en música), l'orquestra va sonar descompensada i tapant moltes vegades els cantants, desequilibrada entre les famílies (fet que va dur fins i tot a falta d'afmació), si bé els tempi de M. Valdivieso van donar aqueixa vida que faltava sobre l'escenari. Cal afegir que aquesta grisor es va veure recompensada amb un públic 1liurat que omplia aquest nou teatre auditori. i esperem que Granollers esdevingl!i cita habitual del Cicle d'Òpera a Catalunya. XXI Festival de Jazz de Terrassa Ahmad Jamai I, nou rei d'Ègara XXI Festival de Jazz de Terrassa. Nova Jazz Cava, plaça Vella, plaça de Catalunya, Parc de Vallparadís. Del 28 de febrer al 24 de març de 2002. _per ALBERT SUÑÉ a impressionant actuació d'Ahmad )arnal va empetitir un bon xic els intèrprets dels altres nou concerts del Festival de Jazz dc Terrassa a què vam assistir. Realment, feia molt de temps que no vèiem un músic amb un poder tan gran. La seva fou una prestació d'una categoria fora de sèrie. posseïdora d'una paleta enormement àmplia, curulla de matisos. Amb setanta-un anys, Ahmad Jamai demostrà la seva idea de com ha de funcionar un trio de jazz als anys 2000, perquè funciona a la perfecció. La idea no enganya ningú, perquè allà tothom construeix, cosa que es palesa en altres grups, no solament trios. Però quina manera dc construir! Quina manera de crear! Recolzat tot en l'enorme sapiència, tècnica, qualitat, devessall d'idees, força, modulació i carisma del líder, els seus dos acompanyants -exceHentíssims )ames Cammack. contrabaix, i )ames johnson, bateria- aportaren també una cascada de sensacions. Sensacions que. d'altra banda, ompliren de manera prodigiosa els silencis de Jamai. Per tant, el teixit que sorgi de l'escenari fou d'altíssima categoria. Perquè, a més, Ahmad mai no cansa. Malgrat tocar de la mateixa manera, sempre és diferent. Perquè la seva capacitat inventiva no té límits. I passa dels grans fortes als pianíssims i d'aquí als frasejos cristaHins, per saltar després a les escales d'acords i als silencis penetrants. r al cap de tres segons, el trobem immergit en el funk més bestial, que es transforma com per art d'encantament en el swing més enjogassat. Pletòric en harmonies d'una coherència abassegadora, Ahmad Jamai es cobrí de glòria. I féu cobrir de glòria els qui l'havien dut a Terrassa i els privilegiats que vam gaudir com a folls del seu enorme talent. La resta de concerts foren, en general, prou reeixits. Obrí el Festival el trio format per Billy Cobham (bateria), Kenny Bamm (piano) i Ron Carter (contrabaix). A priori, aquest era un combo que podia desorientar més d'un. Què hi feia el líder Cobham, el d'Spectrum i Mahavishnu Orcheslra, entre d'altres. al tos tat de dos "bopersn com Carter i Barren? Després, però, es va comprovar que Ja capacitat d'adaptació dels tres músics, especialment del bateria, va servir per poder escoltar un concert excel·lent, en què dominà el jazz L de sempre, el dels estàndards, i que palesà a cor què vols la categoria dels tres intèrprets. Tots tres feren solos de gran vàlua I Cobbam s'emmotllà perfectament als seus dos companys. Mai no va voler anar expressament de líder. Ho controlà tot, això sí. Però de la seva bateria fluïren tocs màgics que catapultaren un Barren superb, d'imaginació desbocada, però d'un lirisme magnific, i un Carter imJX.'Cable, serè i enormement savi. mbé fou molt rceeixit el encert dels Heath Brohers. És a dir. jimmy, al saxo; Percy, al contrabaix i al violoncel; i Albert "Tootic", a la bateria, que foren acompanyats pel pianista )eb Patton. La "reunió'' familiar, que no era la primera dalt d'un escenari, va transcórrer fluidament amb el bop com a gran convidat, i els tres veterans germans -que han actuat amb el bo i millor del jazz, des de Coltranc a Milt Jackson i d'Art Blakey a Sarah Vaughan- van saber estar a l'alçada de les circumstàncies: amb un Jimmy esplèndid d'intenció i so, amb un Percy perfecte, i amb un "Tootie" enjogassat i bombollejant. Al piano, jeb Patton no desentonà gens. Un altre concert exccl-lent, el brindà el quintet de Ralph Peterson. Però va anar d'un pèl que no s'ensorra Ja Nova Jazz Cava, ja que aquest bateria de quaranta anys posseeix una força descomunal, que acabà per posar a més d'un el cap com un bombo. No discutirem mai la vàlua de Peterson. És un superdotat, amb una tècnica abassegadora, que explota conlinuament, fins i tot en els temes més lents. Però que encongeix el grup, el disminueix, aclaparats tots per la força incontenible del líder. Ja sabem que el jazz evoluciona i el jazz força cada dia té més adeptes. Però pensem que el jazz també és mlltís. l això. Ral ph gairebé no sap què és. O no li interessa saber-ho. El concert oferí grans dosis de post hard-bop i funky. Però el grup fou desigual. Als bufadors -jeremy Pelt (trompeta) i jimmy Greene (saxos)- els manca encara maduresa i claredat expositiva; el contrabaix, Eric Rcvis, estigué correcte, i el pianista, Jason Moran, fou el qui, dins de l'infernal clima imposat per Peterson, tingué les idees més clares i més innovadores. I parlant d'innovació. cal destacar l'excel·lent concert ofert pel saxo alt i soprano Marty Ehrlich, un home adscrit als nous cor- rents, i que sempre va saber molt bé el terreny que trepitjava. Perquè deixà anar un discurs molt coherent, dens, no gens enfarfegat, en què palesà claredat de so i riquesa de matisos. L'ajudaren en la seva molt bona tasca, els eficients Craig Ta born, piano; Michacl Formanek, contrabaix, i Billy Drummond. bateria. Dins del jazz avantguardista, empeltat aquí. però d'arrels africanes i llatinoamericanes, l'actuació del grup del també saxo alt i soprano Antonio Hart tingué moments irregulars. Hart és un bon músic, de fraseig calent i encabritador. Però la monotonia omplí diverses vegades l'espai arran de la seva tendència a la repetició de modismes. I això que disposà d'una molt bona pianista, Helen Song. que catapultà el concert, en segons quins moments, a nivells molt alts. Però Richíe Goods al contrabaix i Nasheet Watts a la bateria estigueren grisos. I Antonio Hart no va saber aprofitar conveni emment el seus bons moments. l capítol sentimental i entranyable del Festival. el constituí l'homenatge que es va retre a joe Henderson, saxo tenor molt vinculat a Terrassa i que desaparegué l'any passat. Per això aparegueren a l'escenari tres saxos tenors de pes -George Coleman. jobnny Griffio i Eric Alcxander- i un trio rítmic de luxe: Mulgrew Miller, piano; Niels-Hcnning Orsted Pedersen, contrabaix, i Alvin Queen, bateria. El concert fou molt desigual. Capitanejats per Coleman, tots s'esforçaren a oferir el millor que tenien. Però allà mancava coherència. De fet, els tres saxos no van tocar junts més enllà d'un parell dc compassos. Coleman fou el més avantguardista i Griffin el més clàssic. Alexander es quedà enmig. I malgrat alguns bons solos -especialment de Miller, NHOP i Coleman- , tothom eixí de la Nova Jazz Cava pensant que havien viscut una autèntica jam session de sis amics. No gaire cosa més. L'actuació dc la cantant Sta- E cey Ken t fou una de Ics llO(e~ b¡. xes del Festival. No direm quc 11 estar malament perquè la oclJ sap com ba de fer la seva fcir.• Però posseeix un filet dntui amb a~xò no es pot anar gaitt lluny. Es un filet clar i net, eile sí. Descabdellant estàndards.&. cey va estar correcte i prou. 1 seu costat, un massa fred 1 Tomlinson al saxo no l'a pa::: aixecar la cosa. Aspecte ~':Uer. ble al descordat Dave t\~~' (piano), Dave Chamberlain (ro trabaix) i Collin Oxley (guitam\ de lluny el millor del desigw! grup. I anibem a l'apartat dc lesa· quest res. La Tuxedo Big Biil\1 de Tolosa de Llenguadoc. q~t comptava amb el trompo?ta lnkli DravicbeW) com a COll\~ no aixecà el vol en cap mom..~t amb la seva música duts an) trenta, dedicada bitsicamenta Louis Armstrong. Els ar111nja· ments foren molt mediocr(s ; s'interpretaren sense ànima.~ més, Davrichewy palesa qutc un músic molt justet. La Big Band lazz Terwl< comptà amb la presènciadtl<axo nord-americà John Nu~<l'J com a convidat i líder per intcr· pretar música d'St11n Kemoo. Constituïda l'octubre de 2000. la banda encara no ha arribatl un punt mínim de maduresa. T~ i la prestació dels seus com¡>:· nents. Per tant, oferir mú<Kalt Kenton constituí una petita~ vocació. Perquè és una mllll•1 difícil, avantguardista semprt malgrat els anys que fa qudunclona, i que necessita força. _l'lli' penta, molt bon acoblamcnu!(' lis tes excel·lents. Però la big baud ~ntrà f en la temàtica. Perque. P~ ment per driblar aque~t n."gairebé sempre es tcx;al'(11~ arranjaments més fàctl~. Air això no volem dir que 00 ~ haguessi n moments reei\ll'· Però amb vista al futur. la [¡¡'3da necessita un líder, forJ autòcton, que la tregui d'~ dolç gronxament actual• ç comenci la casa dc> drf,:,:; ments. Perquè el ca~d~dt ~ és bo i seria una llas uma d profitar-lo. PIRATER IA AUDIOVISUAL Una probletnàtica desbordad a 1 Tema que presentem en aquest número és d'una actualitat i d'un protagonisme acusadíssims. Apareix de manera constant i gairebé diària an-eu dels mitjans de comunicació i és objecte d'anàlisis i d' inquietuds del sector afectat i, per extensió, dels responsables dels govems d 'arreu del món i especialment dels europeus. La magnitud de les xifres que fan al cas esdevé imatge abassegadora d'una realitat que, a més, progressa constantment i davant la qual la societat -i aquí el terme adquireix dimensions molt polièdtiques i contradictòries-, no troba eines per aturar-Ja, ja que camina de manera desbordant sense que s'hi trobin aturadors aficaços. En un requadre d'un treball d'aquest tema es deixa constància que en aquests moments gairebé una tercera part del mercat audiovisual espanyol es mou al marge de l'ortodòxia industrial i comercial. La xifra , ho diu tot·, o gairebé tot ' perq.ue encara cal afegir que la tendèncta és a l'increment, tal com s'ha apuntat abans. ~I passat 1 d'abril, en una entrevista pubhcada al diari "El País" Michel Rocard -president de la Comissió 'de Cultura de la E .lli Cambra Europea- deia textualment que "el mal de la pirateria és devastador". I al mateix temps apuntava que aquest mal és especialment acusat als països del Sud del continent més que als del Nord. També remarcava les dificultats de trobar vies per lluitar-hi - legislatives i policials- i el factor tan detenninant de com l'evolució accelerada de la tecnologia esdevé un factor condicionant - negativament, és clar-, de l'eficàcia d 'aquestes vies. El tema és complex i hom no voldria caure en un maniqueisme del tot blanc o negre. Components d'índole fiscal, de defensa legítima de drets de la creació - però sense caure en el risc de l'excés-, i fmalment el marc de lliure mercat tan definidor del sistema ofereixen vies de consideració, per descomptat no unívoques. L'aplec de treballs que publiquem en aquest Tema, creiem que situa la problemàtica de manera força completa en acarar, per una part, la dimensió estTictament tècnica, o tecnològica, i per l'a ltra en donar la veu a les parts més directament afectades. Falta, és clar, la veu del destinatari i de l'inductor i beneficiari d'aquesta realitat. Però creiem que hom entraria en una via de la cosa òbvia, força prescindible. Pirateria musical: una quotidianitat _pe~J9B!JI MAR~~ i CATAL~-- segons la lFPI (Intemational Federation of Phonografi( Industry). 2 La distinció entre còpia legal i iHegal és força relle. LA PIRATERIA MUSICAL HA PASSAT DE SER UN països on els dt:ets dels ciutadans són impor. vanten PRÀCTICA FET ANECDÒTIC A ESDEVENIR UNA tants. La còpia per a ús personal s'ha de considerar com CONSIDERABLEMEN T PREOCUPANT PER A LES una activitat no iHícita respecte de les homònimes que MULTINACIONALS DE LA PRODUCCIÓ, ELS DRETS persegueixen un benefici econòmic. Aquest dret defen. 1 D AUTOR I TAMBÉ PER A LA DISTRIBUCIÓ, TOT sat per qualsevol partidari dels drets dels ciutadans iniPROVOCANT UNA FUTURA MODIDCACIÓ DE LA cialment va ser qüestionat per les productores, per bé que posteriorment fou acceptat de portes enfora arran COMERCIALITZACIÓ I EL CONSUM DE MÚSICA. LA de les nombroses critiques i l'operativitat per fer comDE RELATIVA FACILITAT EN ELS PROCEDIMENTS plir Ja nova llei. Cal pensar -tal com encertadament pun. DELS COST BAIX EL I MÚSICA DE DUPLICACIÓ LA tualitzen les associacions de consumidors- que la com. APARELLS, JUNTAMENT AMB L'APORTACIÓ DE LA de música emegistrada comporta un percentatge de! pra XARXA HAN ELEVAT ELS PERCENTATGES DE LA PIpreu en concepte de drets d'autor i aquests no són inRATERIA A XIFRES ELEVADÍSSIMES. L'ANÀLISI fringits en pràctiques domèstiques no lucratives. GLOBAL DE LA SITUACIÓ I LA POSSIBLE EVOLUCIÓ Segons la IFPI, l'abaratiment dels dispositius de coDELS ESDEVENIMENTS ES COMPLEMENTEN AMB pia ha pesat considerablement l'increment de la còpia iHegal de música. Aquesta organització ha oblidat els UN ESBÓS DELS POSSIBLES PROCEDIMENTS DE CÒpreus dels CD, especialment en països on el nivell de vi· PIA ACTUALMENT EXISTENTS. da no és tan elevat, com per exemple la majotia dels es· roentats en el mateix informe de la federació. Malgrat es xifres publicades per la RIAA (Recording tot, al nostre país podem trobar dispositius de còpia JlCT Industry Asociation of America) són força un preu al voltant dels 30 euros, i que en la majoria de exemplificadores de la situació actual. Les vencasos ja estan incorporats als ordinadors que adquirim des de CD, durant l'any 2001, van minvar un per a tasques diferents de la còpia de música. Així dooo, 10% respecte de l'exercici anterior, en passar dels disposem d'eines que, a banda de necessitar-les en 14.300 milions als 13.700 milions de dòlars als Estats la nostra activitat professional o Units. Aquesta organització ha aseducativa, permeten, com a valor senyalat directament la pirateria afegit, copiar música amb un COll com la causa més decisiva en L'ABARATIMENT DELS gairebé nul. aquesta nova tendència en el conLa pirateria musical s'ha incre· DISPOSITIUS DE CÒPIA sum de música. Tot i que no conparal-lelament al fenomen mentat sidera l'efecte de l'onze de seHA PESAT EN L' INCRENaps ter. Actualment i després de les tembre, val a dir que la RlAA no MENT DE LA CÒPIA sentències judicials sobre l'empresa, esmenta la situació econòmica DE MÚSICA. !L'LEGAL les distribuïdores pensaven en una mundial de clara recessió, fet que gran victòria. Però... ¿podem comi· pot haver ajudat al descens de la derar-ho aixi si com a conseqüènciJ facturació global. d'això ha aparegut programari nou Però la qüestió és que la pràctique permet fer el mateix i, a més, am· ca de copiar o duplicar emegistraments no és una nopliar el conflicte a l'àmbit de les peHícules? vetat. Tots hem demanat, alguna vegada, una còpia d'un enregistrament determinat. La globalització que, a majmia de processos que calfer són senzills i per cert, la majoria de multinacionals defensen, ha sifins i tot trivials si considerem usuaris amb un tuat en una posició força compromesa les grans probagatge mitjà en relació amb la navegació perla d'lnternet utilització la ductores de música arran de xarxa i Ja instal·lació i actualització de progra· com a eina d'intercanvi d'informació en l'àmbit munmati penjat a Internet. Gairebé tots els adolescents amb dial. Ja no dupliquem per a un amic o per a l'entorn perfil informàtic i també d'aln-es grups de més ~a~ coproper, ho fem per a qualsevol membre de la comuperfectament, com a usuari, programan upu~ neixen nitat virtual que utilitza la xarxa. Napster, Morpheus, Audiogalaxy... , i també reproduc· Un altre aspecte no esmentat en l'estudi indicat és tors d'MP3, com Wmamp. El procediment és molt sen· la manca d'acord en el llançament de nous formats zill després d'haver instal·lat el programad de cerca de d'alta qualitat d'àudio. Possiblement no representa fitxers i el corresponent a la reproducció. En els.prouna quota alta de mercat, però la manca de definició grames de cerca només cal introduir en determm,ats en l'establiment de nous formats només provoca incamps dades per tal de buscar els possibles llocs don certesa en el consumidor, fet que ajuda al descens de descarregar la música que ens interessa en cada ~ornen' vendes, tant d'enregistraments com de reproductors. A continuació baixem el fitxer i després de temr-lotk· La lluita entre el DVD-Àudio i el SACD ha esdevinsat al disc dur del nostre computador el podem obnr gut un element clau en l'alentiment de les vendes de amb el programari d'execució de la mateixa mane~ que reproductors en l'àmbit de l'alta fidelitat d'excepció. obrim un fitxer amb un processador de textos. Daltra EuParlament del la com legislatives, Les iniciatives banda, aquests fitxers poden ser enregistrats en u~ CD ropeu, 1 en les quals es preveuen taxes per als CD grael programari que porta associat Ja copiadoutiHtzant cinles i vídeo de cintes les vables, tal com passa amb ra o amb un altre, agafat de la xarxa. Amb aqu,~ts protes magnètiques, no han ajudat a millorar la situació, cediments podem escoltar gran quantitat de mus1ca que perquè països com Itàlia, Espanya, Holanda, Grècia, . . moltes persones ban penjat a la xarxa. Croàcia i la República Txeca apareixen en diversos inSi volem aportar material a la comunitat vrrtual. caldrà formes com zones de gran consum de còpies il-legals L L .t afit ~He· )()¡. :om que fenin~ rbé :ran om. lUO· OID· lcteJ i. IlO· cò)pia tels el"i- il!!- grat per ade irim pes. ¡en ~o alor t:osl ere· ;nen ~les ·esa, una ansi· ncia nou arn· iUsi ~un ~ria m· ~b ~etr IpUS iuc· senade pro- ~ats fon aenL tde· rbnr conèixer els mètodes de conversió de CD a MP3. En pri_mer lloc cal disposar del programan corresponent, sovint desglossat en dos subprocessos. Inicialment cal convettir el CD a format u.wav", que es caracteritza per l_a ualitat i pel fet de no estar compn~t. Aquesta car:acterísti,ca el fa inviable per ser envrat a traves de laxarxa i, per tant, cal conver1ir-lo a format MP3. Aquests dos processos poden necessitar dos programes diferents o un de sol que els inclogui, com és el cas de la majoria d'existents actualment. El procés, en conjunt, es resumeix en el tet de transformar el CD en 5txers MP3 i després situar el fitxer a la xarxa utilitzant els programes de cerca que també treballen com un índex de la música existent en cada computador connectat a la xarxa. Tothom pot disposar d'aquests fitxers utilitzant els programes cercadors per baixar-los tot seguit i, si volem, copiar-los en un CD. Aquests fitxers es poden executar en qualsevol ordinador multimèdia o també en reproductors de CD convencional si porten el programari corresponent instal-lat. Aquesta dinàmica s'ha estès a l'àmbit de l'àudio i video, amb la qual cosa podem copiar peJ.Iícules en format DVD sense grans dificultats. En aquest cas, i per evitar els elevats preus dels aparells que poden gestionar DVD i fer factible la distribució a través de laxarxa, ha aparegut recentment el format DivX. Aquest nou format apareix com a alternativa de menys qualitat en relació amb el DVD. L'avantatge principal resideix en el fet de poder visualitzar els fitxers a través dels reproductors de CD convencionals instal·lats en qualsevol ordinador que podem adquirir actualment. Les dimensions dels fitxers són menors que les dels DVD, fet que implica una reducció d'informació i, per tant, de qualitat, perquè hem d'encabir en un o dos CD un DVD. La dinàmica és la mateixa que en el cas anterior en haverd~ localitzar els fitxers DivX en pàgines determinades) o a través dels cercadors esmentats anteriorment introduint el títol de la pel·lícula. Per poder reproduir els_fitxers caldrà tenir instal·lats el "codecs", que podem bruxar de la pàgina oficial DivX i tenir un reproductor ~ultimèdia, com per exemple el Windows Media Player (mstal·lat per defecte en tots els ordinadors que incorporen el sistema operatiu Windows). El procediment per tal d'~portar fitxers a la xarxa és força més complicat q~e Sl el comparem amb el cas de l'àudio. Les diferènCies fonamentals resideixen en el fet d'haver de selecci~nar m?ltes opcions dels programes i, per tant, tenir mescon_eJXements generals sobre del tema i haver d'instal·lar dtverses utilitats per resoldre diversos problemes q~e poden aparèixer. El programari recomanat és diYiderx_en dos àmbits clarament diferenciats: els dedicats a cop tar ~ls fitxers ". vob" al disc dur (Smartripper, Claddvd 1 Yobdec) i a convertir-los en format DivX (FiaskMPEG). n ~.n futur no massa llunyà la dinàmica introdUida pels cercadors, dels quals Napster és el P?t"tal. 7mblemàtic que ens ha conduït a la dis. .tribuc to gratuïta de música, ens portarà a un canvt constderable en la distribució la comercialització i el consum de música enregistrada: 'hLes s~ntències judicials dc condemna per a Napstcr s an a¡untat amb els intents de creació de portals de E pagament per obtenir música digital. La infraestructura no ajuda a l'èxit d'aquests portals a causa de la manca de difusió de la denominada banda ampla. Això provoca talls. lentitud i defectes en les descàrregues, amb la consegüent mala imatge per al portal. Diversos estudis, la majoria encarregats per grans empreses del sectm~ defensen l'existència d'un elevat nombre d'usuaris disposats a pagar a canvi d'obtenir música amb seguretat i rapidesa. En aquests estudis no s'esmenten els preus dels productes origina ls i incideixen en les dificultats d'obtenir productes d'una manera fiab le. Però la reflexió que cal fer és evident: si la d iferència enh·e adquirir un producte i el temps invertit a copiar-lo no fos tan gran, molts consumidors (evidentment, amb un mínim poder adquisitiu) escollirien els enregistraments originals perquè podrien gaudir de caràtules de qualitat, informació addicional i estalvi de temps. Podem suposar que anibaria un punt en què molts usuaris que copien ho deixarien de fer per pura comoditat. En cas que les discogràfiques no generin o acceptin distribuir música a través de portals musicals basats en la seguretat i rapidesa i si l'ample de banda s'estén a molts usuatis, això podria provocar un seriós afebliment de l'hegemonia de les productores i distribuïdores. oltes opinions4 defensen la desaparició del disc compacte en un futur no gaire llunyà. L'afirmació podria ser certa si el format CD es mantingués en l'especificació de 16 bits i 44.1 kHz. Això no sembla massa factible, atès que actualment ja existeixen CD amb més resolució i els 24 bits i 96 kHz esdevindran un estàndard en poc temps. Considerem més defensable l'existència de dos formats: un d'alta qualitat per a ús en equips domèstics d'un cert nivell, i l'altre, també de qualitat, pensat per ser utilitzat a través de la xarxa. La possibilitat d'escoltar música o veure pel·lícules únicament i exclusiva a través de la xarxa només és possible si la velocitat de transmissió és equiparable a la que ofereixen les connexions a través de satèl·lit, especialment en el cas de l'àudio-video. És evident que aquesta situació pot tardar uns quants anys a imposar-se o tan sols iniciar-se amb el consegüent període de coexistència dels dos sistemes. Així doncs, la desaparició del disc i, per extensió, de tot suport físic trigarà uns anys i les seves còpies es mantindran, com també els establiments actuals, però això sí, molt més especialitzats, amb serveis més amplis i amb més professionalitat. Pel que fa a còpies de fitxers de so i imatge, els percentatges dependran molt de Ja fiabilitat dels sistemes utilitzats i del preu final dels productes originals. M NOTES 1.http:/ /www.el-mundo.es/navegante/99/febrero/1 0/artistas.htm l 2.http ://news. bbc. co. uk/hi/spanishlbussines/newsid 1385000/ 1385174.stm 3.http://www.divxmovies.com 4 .http://www.baquia.com/com/20020212/art00009. html Música clàssica, petit oasi dins el món de la pirateria _eer PEP GC?RGORI LA SociETAT GENERAL o' AUTORS I EDITORS (SGAE) ADVERTEIX QUE LA PIRATERIA DE MATERIALS AUDIOVISUALS EN suPORT C D -RoM I DVD ÉS UN FENOMEN QUE HA PRES VOLADA DURANT ELS ÚLTIMS TEMPS I AMENAÇA SERIOSAMENT LA INDÚSTRIA DISCOGRÀFICA. AQUEST TIPUS DE DELICTE TÉ ABAST INTERNACIONAL, I PREVISIBLEMENT LA PRESSIÓ POLICIAL PERMETRÀ DETECTAR XARXES DEDICADES A FER NEGOCI GRÀCIES A LA VENDA DE REPRODUCCIONS FRAUDULENTES D'AQUESTS MATERIALS. TOT I AIXÒ, t'SGAE CONSID'ERA QUE LA LLUITA MÉS EFECTIVA S'HA DE FER EN EL TERRENY DE LA SENSIBILITZACIÓ DELS CIUTADANS QUE COMPREN AQUESTS PRODUCTES SENSE SER CONSCIENTS DE LES IMPLICACIONS QUE POT ARRIBAR A TENIR LA PIRATERIA. PHILIPS ' I preu dels productes fraudulents és un avantatge que atreu molts compradors que, en paraules de Rarnoo Muntaner, els adquireixen "alegrement, peròamb una inconsciència brutal, perquè de cap de les moneres no es pot justificar mai un delicte". Aquesta és unadt les claus, per a l'SGAE: molta gent no veu la compra dedilcos compactes pirates com una violació de la llei, sinów una manera innòcua d'estalviar-se uns cèntims. "En el foltl. ls mateixos avenços tecnològics que avui ens perla pirateria no és res més que un delicte, és un robatori pur meten guardar en un espai ínfim sons i imatges de i dur, el que passa és que robar una cosa tan abstracta co: gran qualitat, s'han convertit, des de fa poc més una propietat intel·lectual, probablement molta gent noho d'un any i mig, en una important font d'ingressos veu tan greu com robar. per exemple, els productes d'una /Jo. figa, i s'ha de dir ben clarament que és el mateix", senten· per a xarxes que es dediquen a fer còpies i!·legals de productes audiovisuals, que revenen a un preu molt més baix cia Muntaner. L'SGAE es mostra especialment preocupada perquè elfrau que el dels originals. La possibilitat de fer còpies en forno malmet només els interessos dels autors, sinó que toca, mat digital, amb qualitat òptima i poc temps, ha fet disde retruc, altres sectors més o menys reia· parar aquest mercat negre: actualment, cionats amb el món de l'audiovisual, del resulta força fàcil trobar còpies pirata de les discogràfiques fins a Hisenda, pa¡. en qualsevol dels suports esmentats, i sant per les botigues de discos: "La pi· d'aquest fenomen no se salven, eviL'SGAE RECORDA rateria afecta els autors, que fan l'obra. dentment, els productes relacionats QUE DELINQUffi AMB ELS però també la indústria discogràfica;i amb la música clàssica. DRETS D'AUTOR ÉS EQUIles botigues de discos, on també es noto Per al delegat de l'SGAE a CataVALENT A QUALSEVOL ALi es tracta de gent desconeguda molt, lunya, Ramon Muntaner, l'espectre que TRE TIPUS DE ROBATORI, Més enllà: a partir que es genera el roabasten aquestes còpies fraudulentes TOT I QUE NO ES TRACTI batori, això implica que es facin me1~~ '·és molt ampli, i només cal fer un D'UN BÉ PALPABLE. discos, i els estudis de gravació tentn tomb i mirar per veure piratejades comenys treball. I encara més enllà, la mases que ens sorprendrien". En tractarteixa gent que compra els discos pirata1w se d'un negoci encobert, però, "és difís'adona que, de fet, som tots plegats elsqut cil detectar quins són exactament els temes que hi ha piratejats als carrer", i per tant, obtenir estem defraudats, entre altres coses perquè les carreteres. dl xifres concretes per saber fms a quin punt afecta la pirahospitals... tot allò que és comú, es fa perquè l'Estat cobrJ teria la música clàssica és gairebé impossible. No obstant uns impostos i reparteix els diners fent obres que ens afl(· això, se sap que el volum de discos compactes piratejats ten a tots. Aixf doncs, tots els impostos que haurien de p.'" gar aquests discos a l'Estat, tampoc no es paguen i, per tam. en aquest terreny és sensiblement inferior al de la resta de gèneres. Malauradament, l'origen d'aquest oasi no es pot al final de tot es defrauda fins i tot al mateix ciutada. buscar ni en uns hipotètics escrúpols dels pirates ni en D'aquesta enumeració, Muntaner conclou que ja no podet11 l'honradesa dels consumidors de música clàssica. Tot pleparlar de pirates en termes similars als que es destin~ven a gat és més prolix, i molt mundà. "El que passa -diu Munles persones, que en temps remots "robaven als rtcs~ taner- és que el que més es pirateja és el que més sona, i donar diners als pobres". L'autojustificació de "rob~r al nc estem en un país en què la venda de compactes de músique és la indústria discogràfica" no és vàlida, per a 1SGAE, perquè "l'afectada és moltíssima gent que hi ha al voltant ca clàssica no està al nivell que hauria d'estar, per anar bé. EL pirateig està en proporció directa a l'èxit que hagi . de tot això". A banda de l'impacte econòmic que pot tenir Ja pi~ten~ tingut el disc, però això també implica que qualsevol disc que tingui ressò mediàtic en el món de la música clàssisobre sectors tan diversos, la Societat General d'Autors I E~· tors assenyala que les conseqüències poden anar encara ~es ca, immediatament té la versió pirata." D'alguna manera, si el mercat negre de música clàssica funcionés, seria enllà. La reducció del marge de beneficis de les empreses~ simptoma que la venda d'aquest tipus de música estaria plica inevitablement una reducció del capital que es pot rei~ també en un estadi diferent del que ara ocupa. vertir en el negoci. A la pràctica, això vol dir que com ~ E E PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA DIU.UNS, 27 DE MAIG DU2002 .S 7:GS MATINAL ~per c;omençar el dia presentada ;¡er Joan VIVeS Recull d'obres breus. lilCiOU bti~!ebns •nfonnatJus 1agendes tr.wca~S- . • t.tO 8UTUETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI SACH. c.Ph E: sonata en sol m. Wq ~7. y¡IJlajl Pletnev, plano. (14m). ROSSINI: "Cl1e ascoltot", ària de l'acte 2n de ropera 'Otello" ruan Drego Aórez. tenor. Orquestra ~m!Onrca de Milà Gluseppe Verdi. Dir.. Rtca~do Chailly. (7m). coPLANO: Danzón Cubano. Olquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya, Kalsertautern. Dir.: Klaus Arp. (7m). e :qw ma- la~ :disCOO' rons. Íp!U Cllll! oho ~ bo- 1!en· frau toc~. ·reiades [¡¡a• ap1· lbra, ~a; i oto bda. •I ro- F>~ rfflman~ OFff:NBACH: Obertura, masurca, vals leo~ cancan, i barcarola, ~el ballet "Gané pa~lenne' (t:alegrla pansenca). Orquestra Simfònica de Pittsburg. Dir.: André Previn. (12m). Jo®TNER: sonata "tràgica", n.S de les 'Mtloóles oblidades", op.39. G!offreJ Douglas Madge, plano. {1Om). FAURE: Pavana, op. 50 Cor diif Festival de Tanglewood. Orquestra ~ta de Boston. Dir; Seijl Ozawa (lm). 1110 AGENDA MUSICAL 11:03 CAPSA DE MÚSICA WAG~ER: l'!etudt acte tr de l'Opera "Els mestres cantaues de Nuremberg". 1\00ert·Schumann-Philllarmonie de Cllemtlitz. Oir.: Oteg Caetani. (10m). '11\lAI.DI: Les quatre estacions, op. 8. l'Europa Galante. Dir.: Fabio Biondi. 141m¡. SlRAUSS,R~ Dos ileder op. 56 n. 5 i n 6. Kan:a Matllla. soprano. Orquestra Slnfòmca de londres. Dir.: Michael lilson Thomas. (10m). BffiliOVEN. Sonata per a plano n. 12, op. 26 Paul Badura·Skooa, planoforte. (19m). BARTOK: Concert per orquestra, Orquestre del Festival de Budapest. Dir.: !van Ascher. (35m). BACil: 'Komm, Jesu, Komm", motet M229. C« ~Cambra RIAS. Akademle fOr Alte l.luslk Beñin. Dir.: Renê Jacobs. (9m). MOZART- Quartet de corda KV 458 "La cat!la". Ouartet Mosaiques. (35m). 13;00 NOU PUNT NOU Preseot.Jció de les úlumes novetats d<saigftiiques aparegudes al mercat. a cio-ac de Montse Agullera 14;11 GRANS INTEGRALS t.lll!iSi:a orquestral de Jan Sibelius 'A:.tr!fllis' (escena pastoral), op. 96b. ()t;JeSt¡¡ Simfònica de Gòteborg. Oir,: liftme.IW.(6m). \üca-ta~~eresc. op. 96c. ~fSI!¡ Simfònica de Gòteborg. Oir.: -~(4m). 54."2mignonne, op. 98a. 6hard Scllaub, Kenneth Wrhlborg, ~11$. Orquestra SrmfOnica de GOteborg. ~ N!eme .ijrvJ. (7m). Si.-te tampestJe, op. 98b, Clirister Thorvatdsson, violi. Orquestra :;:~~n~ta de GOteboro. Dir.. Neeme JArvl. &..:acaracteristica, op. 100. IÀasayo Matsuo, arpa. Orquestra :0:\~nk:a de Gòteborg. Dir.: Neeme J3rvl. Siinlonia n. s, op. 104. Orquestr~ Simfònica de Londres. Dir.: ~OaVIS. {26m). 15 :1!0 BUTUETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 AFONS ~KIVA MÚSICA. L'espai temàtic de - B!rl~ Musica presentat per Eulàlia YOUNG: Or remembering a naiacl. Quartet de corda Atdittí. (6m). RILEY; "The Phllosopher's Hand" (La mà del filòsof). Terry Rlley, piano. (6m). REICH: Vïo~n Phase. Shem Guibbory. (15m). GLASS: Dansa n. 3. The Philip Glass Ensemble. Oir.: Michael Riesman. (19m). 16:00 A FONS LES VERSIONS DE REFERÈNCIA l'espai temàtic de catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. André Navarra BACH: Suite ver a violoncel n. 1. BWV 1007. André Navarra. (18m). SCHUBERT: Sonata en Ja m "Arpeggione·. André Navarra, violoncel. Annle d'Arco, plano. (26m). SCHUMANN: Adagio I Allegro, op. 70 André Navarra, violoncel. Annie d'Arco, plano. (1Om). 17:00 LA TARDA DE L'DIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardus. 19:00 MÚSICA ANTIGA CODAX: Cantrgas de Amigo. Sinfonye. Dir.. Stevie Wishart. (25m). DANSES I PECES INSTRUMENTAlS MEDIEVALS Musica Antiqua. Dir.: Christian Mendoze. (13m). REPERTORI MEDIEVAL (Segles Xli-XIV). Conjunt de Música Antiga Ats Musicae de Barcelona. Dir.. Enric Gispert. (18m). 20:00 BUnLETi DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. MARTINU: "Andan1e poco mDderato•. segon moviment del Concert per a violoncel i orquestra n. 2. Angelica May, violoncel. Orquestra FllharmOnica Txeca. Dir.: Vilclav Neumann. (14m). DONALDSONILYMAN: "What can I say alter I say l'm sorry". John Pizzarelll, veu i guitarra. Beeny Green, piano. Christian McBrlde, b<Ux. (2m). PURCELL: "The Plalnt O Jet me weep. for ever weepl", de la tercera part: The Sweet Passlon, de "Falry Oueen·, Peter Pears. Jenntfer Vyvyan. Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.: Benjamln Brillen. (Sm). LITOLFF: "Scherzo", del Concert simfònic n.4, op.1 02. Misha Oichter, piano. Philarmonía Orchestra. Dir.: Nevllle Marriner. (7m). RUERA: "Empúries, la grega•. sardana per a plano. Jordi Masó, plano. (4m). TXAIKOVSKI: "Maig", de Les estacions (versió per a orquestra). op. 37b. Orquestra Simfònica de Detroit Oir.: Neeme Jarvi. (3m). EGIPTE: "Himne 567 dels textos de les Piràmides". Hathor Ensemble. Dir.: Rafael Pérez Arroyo. (lm). DVORAK: Valsos de Praga, B. 99. Orquestra Simfònica de Detroit. Dir.: Antat Dorati, (9m). FRANCK: Primer moviment de la sonata per a violí i piano en La M (Versió per a violoncel). Mlscha Maisky, violoncel. Martha Argerich, plano. (Gm). MANCINI: "Days ol wine and roses• Joe Henderson, saxo tenor: Wynton Kelly Trio. Enregistrament ret el 21 d'abril de 1968 a la left Bank Jazz Soclety de Baltimore. (Sm). ROTA: Suite del film "Guerra I Pau· de King Vidor. Orquestra Filharmònica de Monte-Garlo. Dir.: Glanluigr Gelmetti. (Sm). MOZART: "Don Ottavio, son mortal"."Or sai chl l'onore" de l'acte ler, ·crudele? Ah. no. mio bene!' , 'Non mi dir", de l'acte lloo de l'òpera "Don Giovanni". leontyne Price. soprano. Piero de Palma. lenor. Orquestra de l'Opera ltaUana de la RCA.I Orquestra Simfònica de Londres. Oir.: Francesca Mohnari·Pradelh.l Edwar Oownes. (14m). MACHADO: ·Mrsterios do Rio Lento". Manuel Barrueco i Andy Summers. guitarres. (4m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:114 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentació: Alfred Celaya. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dra. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat 1:30 CIClE DE UEO Emès divendres passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos fa setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de t4.00 a 15.00), 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana antenor. (Ordre d'emissió: RepetiCió deis programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres. de 20:1 Oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMARI'S, 28 DE MAIG DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vlves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:00 BUnLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI PIAZZOLLA: Tango Suite. Sérgio f Odalr Assad, guitarres. (15m). SCRIABtN: "Reveria", movlmenl simfònic op.24. Orquestra Simfònica de l'Acadèmia de l'URSS. (Sm). MARTfNEZ, ANNA MARIA: "Perchè, compagne amate .•." (Per què, companyes estimades...)recitatiu i ària de la cantata per a soprano. Ru!h Rosique, soprano. Capella de Ministrers. Dir.: Carles Magraner. (Sm). STRAUSS, R.: Romança per a violoncel i orquestra. Raphaet Wallfisch. Violoncel. Orquestra Nacional Escocesa. D1r; Neeme Jarvi. (10m). ARRIAGA: Obertura op.1 'Nonetto" Le Concert des Nacions. Dir.: Jordi Savall. (Sm). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BOYCE: Simfonia n. 4. Academy ol St. Martin·rn·the·Fields. Dir.: Neville Marriner. (Gm). TXAIKOVSKI: Record de Florència. op. 70. Orquestra de Cambra d'Israel. Dir.: Y. Talmi. (32m). RAVEL: Tzigane. rapsòdia de concert per a violí i orquestra. Vadim Rapin, violf. Orquestra SlmfOnloa de Londres. Dir.: Kent Nagano. (10m) VERDI: Arles de Macbeth, Slmon Boccanegra I Don Cario. Mattl Salmlnen. bai~. Orquestra Simfònica de lahh. Dir.: Erl Klas. (18m). SCHUBERT: Sonata per a plano n.19 "Sonata de Gasteln" op. 53. 0.850 Sviatoslav Richter, piano. Enregistrament Jet a Praga, el14 de juny de 1956. (39m). COPLAND: Dance symphony. Orquestra Simfònica de Detroit. Dir.: Anta! Doral!. (18m). MARAIS: La oamme. london Baroque. Oir~ Chartes Medlam. (35m). PUJOL: Cants de Mallorca. Cobla Sant Jordi. Cobla Ciutat de Barcelona. Drr. Jordi León. (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetaiS discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestrat de Jan Sibelius Simfonia n. 7, op. 105. Philarmonia Orchestra. Dir.: Vladimir Ashkenazy. (23m). Taplola, poema simfònic op. 112. Orquestra Simfònica de Gòteborg. Oir.: Neeme Jarvl. (19m) 15:00 BUTLLETI DE NOTfCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espai temàttc de Catalunya Música presentat per Raimon Colomer i Eulàlia Benito. Mlke Ribas 16:00 A FONS l'ÒPERA, t:OPERETA I LA SARSUELA. l'espai temàtic de Gatatunya Música presentat per Eulàlia Benito. HOFFMANN: "Dima". melodrama indi en tres actes. a partir d'una història real. Angetika Krautzberger. Martin Herrmann. Wemer Klocl<ow. Cor de Cambra Cantemus. Acadèmia de cambra Alemanya de Neuss. Oir: Johannes Gori~. (63m). 17:00 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de tes peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA DE CAMBRA PROKOFIEV: Sonata per a violi i piano n. 2 op. 94 bis. Vadlm Repin. Boris Berezovsky. (23m). XOSTAKOVITX: Quintet amb plano, op. 57 Vladlmir Ashkenazy. Quartet Fltzwílllam. (33m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. LECUONA: Vals Maravilloso (Trece valses). Huberal Herrera, piano. (3m). JONES, OUINCY: "The witching hour". The Ouincy Jones·Sammy Nestico Orchestra. Dir.: Quincy Jones. (Sm). SCHUBERT: Segon moviment de ta simfonia n. 8, O. 759 "Inacabada". Orquestra Simfònica de ta Ràdio de Colònia Dir.: Günter Wand. (12m). IGLESIASIAMIGO: "Hable con ella", VELOSO ·cucurrucucu paloma", IGLESIAS: "María Santísima de Araceli". tres temes de la banda sonora de fa pel.licula "Hable con ella" de Pildro Almodóvar. Vicente Amrgo, guitarra El Pele. veu. London Session Orchestra. I Caetano Veloso. Jaques Moretenbaum. Jorge Hetder. Pedro Sà. I London Session Orchestra. Dir.: Alberto lglesias. (9m). GLAZUNOV: Marxa Nupcial, op. 21. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Bavlera. Dir.: Neeme Jarvl. (7m). BACH, C. P, E.: Simfonia Wq 178, en ml m. Akademle fOr alie Musik Berlin. (11m). AMARGÓS: "Medias sevillanas•. (2m). BARTOK: "Allegro moderato", primer moviment del Concert per a piano n. 1, Sz 83. Maurizio Pollini, piano. Orquestra Simfònica de Xicago. Dir.: Claudlo Abbado. (9m). HAYDN: Segon moviment de la Simfonia n. 49 "La passione". Orquestra de l'Època de l'll.luminisme. Dir.: Frans Brüggen. (Sm). PIAZZOLLA ·sur: Retorn a l'Amor". í2 S' = ... ..:::;! = ~ ... g· 212 ;:;! :::l. "' &" = = :::a. ¡:;¡ ,...., ~ ... ~ 1 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA .\ The New Tango Quintet. (7m). WEBER: Obertura de l'òpera ·oer Freiscllütz" (arran)ament per a piano a quatre mans). Alexander Paley, Brian Zeoer, piano a quatre mans. (Sm). lENNON,McCARTNEY; "All my IOVing•. Count Basie i la seva orquestra (3m). BERLIOZ: ''Nu1t dïvresse•, duet de l'acte IV de les Troyens. Angeta Ghorghíu. Roberto Alagna. Orquestra de la Royal Opera House. Covent Garden. Oir. Richard Armstrong . (9m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ElS CONCERTS DE CATAlUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de BENEJAM, BERTRAN. MANÉN, AMARGÓS. MONTSALVATGE, Angel Jesús GARCIA I CERVELLÓ. Àngel Jesús Garcia, vlolf Albert Altenelle. plano. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 16 de gener del 2002 a l'Aud1torl del Centre de Cultura Contemporània de Barcelona. AVUIMUSICA 2002 (7). (66m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. ... s; ¡;;;- • ,5! = 5I f;' ~r 212 ... ~ ;::;;· ¡¡;::;- a ¡¡;;; 6i" s~ -... = 2 PROGRAMACI6 DE Nrr Repebeló dels últims programes 0:30 A lA MANERA DE.... Un convidat ens proposa I comenta la musica que li agrada. Guió I presentació de Joan VIVes.Repehció del proorama emès d1ssabte passal 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: RepetiCió del Dilluns. D1marts. Dimecres, Dijous. Divendres. de 14.00 a 15.00) 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana antenor. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Oilluns. Dimarts. Drmecres, Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMECRES, 29 DE MAIG DEL2002 7:08 MATINAl Música per començar el dra presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins InformatiUS i agendes musicals. 9:00 BUTLLETi DE NOTiCIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI BACH: Sonata n. 3 per a violi i clavecl, BWV 1016. Jaime laredo, violf. Glenn Gould. piano. (19m). BARRV: "Eiegy", Orquestra de Cambra Anglesa. Oir.: John Barry. (6m). WEBERN: VariaciOns per a piano op. 27. Maurizio Pollini. (6m) FOSCARINI: "Pasacalles per l'allabeto falso e per tutte le lettere", "Aría di Firenze per la e· . Ensemble Kapsberger. 01r: Roll Lislevand. (6m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA HANDEl: Concerto grosso. op. 3 n. 5. Ooncentus Muslcu& de Viena. Oir.: Nl~olaus Harnoncourt. (11m). BEETHOVEN: Concert per a piano I orquestra n. 5, op. 73 "Emperador". Anlred Brendel. piano. Orquestra Filhannònlca de Viena. Dir.: Simon Rattie. (40m). BRAHMS: sechs Gesange, op. 6. Jessye Norman. soprano. Dietrich Fischer·Dieskau, bariton. Daniel Barenboim. piano. (18m). SCHMELZER: Balletto di spiritellí. New london Consort. Dir.: Philip Pickett (Sm). BACH: "lch halte viel Bekiimmerms" (I quan neix el neguit dintre meu), cantata BWV 21. Moníka Frimmer, soprano. Gerd Tilrlt, tenor. Peter Kooij. balx. Bach Collegium de Japó. Oir.: Masaakí Suzuki. (38m). XOSTAKOVITX: Quartet de corda n. 2. op. 68. Quartet de corda Borodin. (37m). ELGAR: Serenata espanyola, op.23. Cor Filharmònic de Liverpool • Reial Orquestra Filharmònica de Liverpool. Dir.: Charles Groves. (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRAlS La música orquestral de Richard Strauss Concert per a violf I orquestra op. 8. lngoH Turban, violi. Orquestra Simfònica de Bamberg. Dir.: Llor Shambadal. (29m). Serenata per a instruments de vent. op. 7. Solistes de vent de l'Orquestra de Cambra d'Europa Dir.: Heinz Holliger. {10m). Concert per a trompa i orquestra n. 1, op. 11. Maríe Luise Neunecker.trompa. Orquestra Simfònica de Bamberg. Oir.: lngo Melzmache)'. (16m). 15:00 BUTUETI DE NOTiCIES :s:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS lA MÚSICA. ARA. !:espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàr~a Ben ito MENDELSSOHN: Octet de corda op. 20. Octet "Barcelona Collage• Enregistrament Jet per Catalunya Música ellS de setembre de 1999 a l'Auditori det Sucre de VIc dins el marc del Mercat de Musica Viva. (32m). MONTSALVATGE: Cinc cançons negres. Gemma Coma·Aiabert, mezzo. Anne la Bozec, piano. (13m). 16:00 A FONS LA MÚSICA REliGIOSA. l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. BACH: Magnificat, BWV 243. Kimberley McCord. Julia Gooding. Robin Blaze. Paul Agnew. Neal Oav1es. Gabrlelí Consort. Gabrieli Players. Oir.: Paul McCreesh. (24m). TUB IN: Requiem per als soldats, per a contralt, bañton. cor d'homes, trompeta, percussió i orgue. Kers\10 lund,n. Roland Rydell. Helmut Si1ar. Peter Wallin. Hakan Hardenberger. Janake Larson. Cor Societat Estudiants de lund. Dir~ Neeme Jarvi. (33m). 17:00 lA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de fes peticions dels nostres oients. PresentaCió a canee de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA CORAL Presentat per Mató Jané. MENOELSSOHN: "Nielli unserm Namen. Herr", salm 115 op. 31. Solistes vocals. La Chapelle Royale. Collegium Vocale. Ensemble Orchestral de Paris. Oir.: Philippe Herreweghe. (17m). HAYDN: Ofertori "Non nobis, Domine", Hob. XXIIIa:1. Cor de nens de Bad Tólz. L'Archibudelli. Dir.: Bruno Weil. (3m). DOVlE: "Non nobis, Domine·, extracte de la banda sonora del film Henry V, de Branagh, Patrick Ooyle, barilon. Stephen Hlll Slngers. Orquestra Simfònica de la ciutat de Birmingham. Oir.: Simon Ratlle. {4m). MONDONVIllE: Motet "De profundis". Gillian Fischer. soprano. Charles Daniels, contratenor. Stephen Varcoe, baix. Cor del r-lew College d'Oxford. London Baroque. Dir~ Edward Hígginbottom. (23m). PART: "De profundis". per a cor d'homes, orgue i percussió. Chris Guy. percussió. Andrew Lucas, orgue Polyphonr (lm). 20:00 BUTLlET DE NOTiCIES 20:04 AGENDA MUSICAl 20:10 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Gelaya WARREN. HARRY: "There'll oever be another you". André Prevln, piano. Joe Pass. guitana Ray Brown, baix. (6m). HUMMEL: Obertura "Freudenfesr. london Mozart Players. Oir.: Howard Shelley. (6m). CHUECA· Vals de la sarsuela "Agua, azucarlllos y aguardiente". Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.: Antoni Ros Marbà. {4m) MENOELSSOHN: Obertura, op. 21, de la música d'escena "El somni d'una nit d'estiu", op. 61. Orquestra Simfònica dè Londres. Dir.: André Prevln. (13m). LICHNOWSKY: "Set var1aclons per a piano". sobre el tema "Ne i cor piu non ml sento". Wemer Gen ull, piano. (1Om). BARRON, KENNY: "Christopher·s dance". Kenny Barron. plano. Naoko Terai. violi. John SCOfield, gu1tarra. Mino Cinelu, percussió. (Sm). BEETHOVEN Pnmer moviment de la Simfonia n. 2. op. 36. Orquestra del Segle XVIII. OIL Frans "l.à·haut, sur la rocher", cançó de I'Aivèrnia. Arranjament de Joseph Canteloube. Victòria dels Àngels. soprano. Orquestra dels Concerts de Lamoureux. Dir.: Jean·Pierre Jacquillat. (4m). Tres bourées. cançons de I'Aivèrnla. Arranjament de Joseph Canteloube. Victòria dels Àngels, soprano. Orquestra dels Concerts de Lamoureux. Oir.: Jean· Piene Jacquillat. (6m). MANFREDINI Concerto grosso op.3 n.s. Capella istropolitana. Oir.: Jaroslav Krcelt (6m). GLASS: "Changing oplnion", amb text de Philip Glass I Paul Slmon. Ensemblo Philip Glass. Dir.: Mlchael Rlesman. (10m). RIMSKI-KDRSAKOV: Nit de maig, obertura. Orquestra de la Sulsse Romande. Dir.: Ernest Ansermet. (Sm). SIBEliUS: El retrat de la comtessa. Orquestra Simfònica de Lahli. Oir.: Osmo Vànsi<A. (4m). CARESANA: La Tarantella. extreta de l'obra "Per la nascita del verbo" Capella delia Pietà de'Turchlni Dir.: Antonio Aorlo. (6m). TOLDRÀ: "Nocturn·. de "Vistes al mar·. Jove Orquestra Simfònica de Catalunya. Dir~ Josep Pons. Enregistrament fel per Catalunya Música a la Sala S1mfòn1ca de l'Auditori el dia 26 de setembre de 1999 en el concert de presentació de la JONC. {7m). 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya Obres d'OLTRA, RLAMOTE DE GRIGNON, BOLIARTI TRADICIONAL. Xavier Castillo, clarinet. Vaieria Conti, clarinet. Santl Molas, percussió. Cor Albada. Cobla Sant Jordi·Ciulal de Barcelona. Oir.: Jordi león. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 23 de febrer del 2002 al Palau de la Música Catalana. HOMENATGE A MANUEl OLTRA: 80è ANIVERSARI. Cobla, Cor I Oansa 2001-2. (71m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred CeJaya. PROGRAMACI6 DE Nrr Repetició dels úl11ms programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès dissabte pessat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana~ (Ordre d'emissió: Repetició del ~ D1marts, D1mecres, 01¡ous, Divenllr!s t 14.00 a 15.00). 3:30 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Progemesos la setmana antenor. (Ordr< d'emissió: Repetició dels program~ee Dilluns. Dimarts, Oimeeres. Oijoos, Divendres, de 20:1 ~a 22:00). 5:30 CAPSA DE-MUSICA Programes emesos la setmana i!llle!iiir. (Ordre d'emissió: RepetiCió dels program~ de Dllluns, Dimarts, Dil'lliCill, DIJous, D1vendres, de 10.03 a1300). DIJOUS, 30 DE MAIG DEL2002 7:08 MATINAl Música per començar el dia presenlaila per Joan Vives. Recull d'obres b1eus. Inclou butlletins lnfonnallus i agendes musicals. 9:00 BUnlETÍ DE NOTiCIES 9:06 MATINAl El GRAN REPERTORI MORLEY: "lt was a lover and his lasse' (Va ser Ja hlstòría d'un enamora! i la !11'1 estimada). Barbara Bonney, soprano. Jacub Henngman. llaüt. (3m). VIVALDI: Concert per a violi en Si bI( RV 175. Giur1a11o Carmignola. violi. Orquestra Barroca de Venècia. Dir: AOOrea lla:lm (13m). RIMSKI·KORSAKOV' La donzeaa ~r surte. Orquestra Nacional Escoresa. Oil.: • Jàrvi. (13m). SCHUBERT: Cinc primers lieder !~<I ci:!! "La bella molinera", D. 795. Christoph Prêgardien, tenor. MICha!el Gees. piano. Enregistrament fet per Catalunya Musa el dia 20 de novembre del2000 a l'Auditori Winterthur de l'Illa Olagooai dins del marc de la Schubert/ada 2® 2001. (11m). FIELO: Rondo escocès. Mlceal O'Rourke. plano. (Sm). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA VIVALOI: Concert per a dos violins. dOi violoncels, corda í continu, RV 564. 11 Glardino Armonlco. Dir.: Giovanrd Antonlnl. {1Om}. SCHUMANN: Simfonia n.2, op.61 Philarmonla Orchesb'a. Oir.: Chòstian Thlelemann. (42m). MONTEVERDI: 11 combattimento d1 Tancredl e Clorinda. les Arts Floríssants Oie Wilr13111 Ci1rG:t (18m). FINZI: Concert per a clarinet i coro< M1chael Colhns. City ol Londoo SftOO:I. Dir.: Richard Híclcox. (28m). HANDEl: Sonata op.l n.12 (Walsll~ Andrew Manze, violi. Ríchatd Ega¡r. clavecl. (14m}. ELGAR: Els creadors de müsica op. éS Felfcity Palmer, conb'alt Cor i Ol~ Simfònica de Londres. Oir.: Rich;ro Hickox. (39m). SATIE: Gnossiennes. Wemer Bartsclli, plano. (1Om). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes nove!Jls discogràfiques aparegudes al mercat¡ càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS la música orquestral de Richard Strauss Simfonia en ra m, op. 12. Orquestra Nacional Escocesa. Dir.: N!ll!l Jàrvl. (41m). 15:00 BUTUETf DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL , · dl 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. L'espai ~tt Catalunya Música presentat per-~;¡¡¡¡ Ben no. '*' .- PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA aa~msonney !ri:! \y~ ~i! 1:21 !$~ 'llir. il;."'l$ l) SJAAUSS.R.. 'Mo¡gen!', op. 27. n. 4,1ied. BariWil Sonney. soprano. Matcolm ~u. p13110. (4m). BACH' 'Heute noch", àna de la cantata ~.w 211 ¡Cantata del calè). BariWil Sonney. Orquestra The Age ol Ert,¡.';!e!lfllelll. Dir; GuslaV Leoohard. SYRD: oLord. how valn are a11 our fra•.. de!J!Ihls ll3ltlal3 Sonney. soprano. Phantasm. quartet de violes. (Sm). SCHUMANN ·sosser Freu nd. du bllckest" tOOiç amiC, em mire~ sorprès)~ liecl del dcle 'Amors 1vida d una dona , op. 42. BarbaR Bonney, soprano. V1adlmlr Ashllenazy, plano. (Sm). FAURE: 'le secret", op. 23 n. 3, "Notre Amour'. op. 23 n. 2. Barliafa Bonney, soprano. Warren Jones. pianO. (Sm). PIJRCEll: Ol fair Cedarla, hlde those e'J'eS,Z 402. Barbara Bonney, soprano. The King eonsort. Dir.: Robert Klng. (Sm). DOIIIZElTI: "Benedette queste carte ... Delia crudele tsotta", escena I cavatina de ratre primer de l'òpera en dos actes 'ltlislrd'Amore". 8albara Bonney, soprano. Gòsta Winberg, eoor. Anlonella Bandelh. Cor i Orquestra del Ma!lllio Mus•cale Fiorentino. D1r~ Gall~ Ferro (Sm). SCHUBERT: "In der Feme· (A la lin'¡'anla). del Cant dei Cigne. ·oer lildUibaum· (El til·ler). del Vl3tge dlh'mt Sarbala Bonney, soprano. Malcolm ~u. piano. EMgistrament ret per catalunya Música !I dia 18 de juny del'/.001 al Gran Teatre dell.i:eu dins de la Temporada Gran T!itre del Liceu 2D00-2001 . (11m). 16:08 AFONS ElS GRANS DIRECTORS. l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Beruto Zubln Mehla COPlAHD: Primavera Apalatxe. 01questra FrlharmCmfca de Los Angeles. Dir.: Zubln Mehla. (24m). BEETHOVEN: Concert per a plano n. 5, ·Emperador". R311u lupu. Orquestra Fllarmònlca d'Israel. Oir.: Zubin Mehta. (38m). 11:00 LA TARDA OE l'OIENT Pro¡¡lal!l3cl0 realitzada a partir de les pe!tions dels nostres oients. Presentació acluec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Pro¡¡r.~ma de diVUlgació musical. Guió I reallz3ció Pere Surés I Àlex Rebles. 211:00 BUTLLETÍ OE NOTICIES 211:14 AGENDA MUSICAL 2115 TIIAHSMISSIÓ EN DIRECTE DES Da. GRAN TEATRE OElllCEU (im). T!l'lpOrada 2001 ·2002 ltoilluatge a Conxita Badia ~4S NOCTURN l'~ per acabar el d.a. Presentació a ~d'Alfred Ce~ PROGRAMACIÓ DE NIT R!lle'íeió dels útbms programes t.30 l'AUDIOVISUAl Em!s diVmenge passat. Z..30 GRANS INTEGRALS Pro¡¡r.~mes emesos la setmana anterior (O!ilf! d'emissió: Repetició del Dilluns ~rts. Dimecres, Dijous. Divendres. de . a 15.00). t.ao ELS GUSTOS REUNITS Present¡¡ per Allred Ceiaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre ~rntssi6; Repetició dels programes de Dtmarts, Dimecres, Dtlous, res, de 20:10 a22'00) S:JO CAPSA OE MÚStCi . r~~ emesos la setmana anterior. f! d'emissió Repet1cló dels ~<mes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, _:Divendres. de 10.03 a 13.00). or.:· D~ND~1 31DENUUG DEL 2002 7:08 MATINAl Musica per començar el dia preserrtada per Joan VIVeS. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI GRANADOS: Canciones Amatorias. Maria Bayo, soprano. Brfan Zeger, piano. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 21 de maig del 2001 al Gran Teatre del liceu dins de la Temporada Gran Teatre del Liceu 2000·2001. (13m). VAUGHAN WILLIAM$: Concerto Grosso. Academy ol St. Martin·ln·the·Fields. Oir.: Nevllle Marriner. (14m). BEETHOVEN: Quintet de vent en Mi b M, Hess 19. Rlcercar Academy. (13m). TELEMANN: Obertura de la Su~e "Aister". Acadèmia de Música de Berlín. (Sm). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA STRAUSS, E.. Carmen·Quadrille, op. 134. Orquestra Filharmònica de Viena. Dír.: Claudi o Abbado. (Sm). DVORAK: Oanses eslaves, op. 46. Orquestra Simfònica de ta Ràdlo de Baviera. Dtr.: Rafael Kubelik. (35m). BRAHMS: Màximes festlves i commemoratives, per a cor a cappella, op. 109. Cor de la NOR, Hamburg. Oir.: Günter Jena. (10m). HAYDN: Trio amb piano, Hob. XV:26. Trio Beaux Arts. (17m). RIMSKI·KORSAKOV: Simfonia n. 3, op. 32 Orquestra Nacional de l'URSS. Dir.: E. Svetlànov. {39m). SCARLATTI: Sonata en do sostingut menor, Kk247 Clara Haskil, piano. (Sm). STRAUSS, R.: Suite de Caprlccio, op. 85. Fellcity Lott. soprano. Orquestra Naclonal Escocesa. Dir.: Neeme Jàrvi. (30m). BOCCHERINI: Concert per a violoncel i orquestra en Si b M, G. 482. Yo·Yo Ma. Orquestra de Cambra Saint Paul. Dir.: Pinchas Zukerman. (20m). 13:00 NOU PUNT NOU Presehtacló de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral de Richard Strauss Suite per a 13 instruments de vent, op. 4. Solistes de vent de l'Orquestra de Cambra d'Europa. Dir.: He•nz Holliger. (25m). Burles~~!. Byron Janls, plano. Orqueslla Simfònica de Xlcago. Oir.: Fritz Reiner. (20m). 15:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 15:04 AGE.NDA MUSICAl 15:10 AFONS LA MÚSICA SOLA. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. El lllo de corda BACH I MOZART: Dos preludis i fugues KV 404a. Trlo de corda de Paris. (16m). BOCCHERINI: Trio de corda op. 54 n. 2. G 114 La Real camara. (1 Bm). KRENEK: Trlo de corda, op. 118. Trio Recherche. (11m). 16:00 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benllo. Montserrat Torrent CORREA DE ARAUXO: Canción Glosada. Montserrat Torrent, orgue. (11m). PACHELBEL: Arletta (tema i nou variacions). Montserrat Torrent, orgue. (1Om). VIVALDI: Sonata en do menor, RV.53. Montserrat Torrent. orgue. Josep Julià oboè. (10m). SOLERA: Concert en DoM. n. 1. Montserrat Torrent, orgue. Maria Lluïsa Cartada, clavicèmbal. (12m). SAGUER: Simfonia n. 3 (transcnta per a orgue). Montserrat Torrenl (12m). 17:00 LA TAROA OE l'OIENT Programacló reahtzacla a part•r de les peticions dels nosties 01ents. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 CICLE OE LIED WOLF: Dinou pnmers lieder sobre poemes de Móncke. Joan Rodgers, soprano. Stephan Genz, bariton Roger Vignoles. piano. (53m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya GREEN/JACKSONIMITCHELL. "Let's stay together". Erlc Alexander, saxo tenor. James Rotondi, trompeta. Chartes Eartand, orgue. Peter Bernstein. guitarra. Joe Farnsworth. bateria. (6m). BRUCKNER: Segon moviment de la simfonia n. 9 Orquestra Filharmònica de Viena. Dir.. Claudio Abbado (10m), RAVEL: Sonatina. Philippe Entremont. piano. (12m). MASSENET: •Je marche sur tous les chem1ns. : de Manon. Kiri Te Kanawa. Orquestra Royal Opera House, Covent Garden. Dir.: JeHrey Tale. (Sm). CANNABICH: "Andante", 2n mov. de la Simfonia n.49, op.1 O. NW:olaus Esterflazy Sintonia. Oir.: Uwe Grodd. (7m). VNALDI: Concert per a piccolo, corda i baix continu, RV 445. Oan laurin. Bach Colleg1um Japan. (11m). BREL: "Les chanson etes vieux amants". Jacques Brel amb Gerard Jouannest i la seva orquestra. Oir.: François Rauber. (Sm). CODINA: Polonesa en mi m. Albert Roman!, pianoforte. (4m). MENDELSSOHN: "Hear my prayer, O God", himne per a soprano i cor amb text de W. Banholomew. Cheryl Studer, soprano. Ambrosian Slngers. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: lon Marin. (9m). BRUCH: Kol Nidrei, per a violoncel 1 orquestra, op. 47. Mischa Malsky. violoncel. Orquestra de Paris. Dir.: Symon Bychkov. (11m). LULLY: "Doux Sommeil, endormez tes arnans misérables" Arran1ament de Jacques Hotteterre. Valérie Balssa, Jean P1erre P•net. nautes. (3m). MUNDY/GOOOMAN: "Resta In blue• Bucle Ctayton, trompeta. amb Count Basie i ta seva orquestra. Enregistrament fet a Nova York, el 24 de setembre de 1941. (3m). CRISTAU: Bernat de Tallaferro (poema a temps de sardana). Cobla Principal de la Bisbal. D1r~ Francesc Cassú. (5m). COPLAND: "The little horses· (Els cavallets). cançó de bressol (Arranjament de John Williams). Angelika Kin:hschtager. mezzosoprano. John Williams, guitarra. (2m¡. 22:00 AGENDA MUSICAl 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. SCHUBERT: Ouartelsattz, O703. Quartet op. 29, D 804. CERVELLÓ: Dues evocacions per a soprano I quartet de corda. Maria lluTsa Muntada, soprano. Quartet Chllinglrfan. CONCERT enregistrat per Ràdio Nacional d'Espanya a Catalunya et dia 2 de setembre de 1995 a Santa Maria de Vilabertran. SCHUBERTIADA 1995. (16m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT RepetiCió dels últims programes 0:30 MÚSICA CORAL Emès dimecres de la setmana passada. 1:30 MÚSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Dimarts a tes 19:00h). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos Ja sellnana anterior (Ordre d'emissió: Repetlció del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos ta setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:1 Oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos ta sellnana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dímecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DISSABTE, 1 DE JUNY DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlletí de noticies i agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC Jean Baptiste Lully Alcid1.111e i Polexandre. ballet (exlr.!ctes). Mary Enid Haines. Sharta Nalliger. sopranos. Aradia Baroque Ensembte. D1r.: Kevm Mallen. (27m). Les amants magnifiques. comèdia-ballet (extractes). Solistes vocals. Les Musiclens du louvre. Dir.: Marc Minkowski. (20m). Les plaislrs de l'ille enchantée, comèdiaballet (extractes). Solistes vocals. Les Musiciens du Louvre. Oir.: Marc Minkowski. (Sm). 11:00 MÚSICA PER A COBLA CARBONELL.. Escenes del circ, divertiment per a cobla I percussió. Nydia Cobla. Dir.: Albert Carbonell. (Sm). SALÓ, Conrad.: Mll.lenari, sardana. Cobla Principal de la Bisbal. Dir.: Francesc Cassu. (Sm). SERRA. Josep.: Presents de boda, glossa. Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona. Oir.: Josep Caballé. Palau de la Música. Cicle Cobla, Cor i Dansa. 17 de març del 2001. (Sm). CASSÚ, Francesc.: La ballarina i el soldadel de plom, sardana. Cola Principal de la Bisbal. Dir.: Francesc Cassú. Festa de la MúsiCa per a cobla. Banyoles. 22 d'octubre del 2001. (Sm). VENTURA. Pep.: La sardana del vailet Cobla de Cambra de Catalunya. Dir.: Jordi León. (4m). MORALEDA. Joan Uufs~ Romança per a tenora i cobla. Marià Franco. tenora sofista. Cobla Sant Jordi·Ciutat de Barcelona Dir~ Joan Uuís Moraieda. Auditori de les Corts, 17 de novembre del 2001. (Sm). CASALS. Pau.: Festlvola, sardana. Cobla La PIIOctpal de la Bisbal. (4m). GIL I MEMBRADO: Glossa dels Tres Tambors. Cobla La Principal de La Bisbal. Dir.: Francesc Cassú. (3m). RICARD LAMOTE DE GRIGNON: El Mas. Cobla Sant Jordi. Cobla Ciutat de Barcelona. Dir.: Jordi León. (3m). CRISTAU: Galop de Carnestoltes (pas· doble. galop). Cobla Principal de La Bisbal. Dir.: Francesc Cassú (4m) 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musicat. Guió i ~ a = ·~ !3 ~' ;;;:¡· 212 ;:;g ~- ~ 9 !'a. ~ ~ ~ E:: 3 r\ c;l S' = .... .Sl 3 =- ""-' ~f 212 .......,= ::;i. S' e <= ...., ~· i3 S' .... ~ 4 realització: Pere Surés r Íl.lex Robles.Repetrció del programa emès dijous passat 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats drscogràfrques apareoudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels mrllors programes de la setmana 14:00 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per carmina Malagarriga. SCHUBERT: "Oer Lrndenbaum· (El til.ler). lied del ciCle "El vialge d'hrvern", D. 911 . Tllomas Quasthoff. baix baríton. Charler Spencer, plano. (Sm). RIMSKI·KORSAKOV: "El mar 1 el varxell de Slnbad', primer fragment de "Scheherazade', op. 35 Orquestra Simfònica d'Atlanta. Dir.· Robert Spano. (10m) FAUR~: Eljardf de Dolly, de la suite Dolly, op. 56 (Arranjament per a guitarra de Jullan Bream). Jullan Bream. guitarra. (3m). KOZELUCH: Allegro. primer moviment de la Simfonia en Re M. Concerto Kòln. (Sm). SCHUMANN: Primer movrment del quartet amb piano, op. 44. Quartet Schldlot. Bernard d'Ascoll, piano. (9m). TXAIKOVSKI Obertura solemne ·1812•, op. 49. Orquestra frlharrnònica de Berlin. Drr.: Claudio Abbado. (15m). MOZART: Sonata per a violi i piano, KV 28. Pinchas Zu~erman. violi. Mart Nei~rug. plano. (Sm). SHARPE: •crying•. Monly Alexander. piano. Owight Oawes. teclat. Rolando WJison i Robert Thomas • percussió. Enregistrament fet al Festival de Jazz de Montreux, et16 de JUliol de 1995. (Bm). LEONCAVALLO: 'No, pagliacclo non son', ària de l'Opera "Pagliacci". luciano Pavarotti Mrrella freni. tngvar Wlxell. Vincenzo Beilo. Lorenzo Saccomanr Cor de l'Òpera de londres. Natlonal Philarmonlc Orchestra. Dir.: Gluseppe Patanè. (6m). OFFENBACH: El viatge a la lluna, obertura. Orquestra Filharmònica del Lolra. Dir.: Marc Soustrot. (7m). BEETHOVEN: Vult variacions sobre ellied "lch hab'eln klelnes Hilt1chen nur''• Rudolf Buchblnder, plano. (7m). HOLST: Brook Green Suite. Cily of london Slnfonla. Oir· Richard Hlckox. (7m). FALCONIERI: Follas. Anthonello. Dir.: Yoshimlchl Hamada. (4m). STRAUSS, R.: "Befrelt" (Lliure). op. 39 n. 4. Anne Sofre von Otter. mezzosoprano. Bengt Forsberg, piano. (6m). DVORAK: finale, allegro vivace. últim moviment de la serenata per a corda. op. 22. Acaderny of St. Martm In the fields. Dir.: Neville Marriner. (15m). TURULL: Wierz. Ala Voronkova. violi. Orquestra Orvertrmento. (14m). RODGERS, RICHARD: "Where or when·, del musical 'Babes in arms" Judy Btazer, Gregg Edelman. veus. Orquestra Simfònica de New Jersey. Oir.: Hugh WoiH. (4m). ROSSINI: "La Passegglata". Ueder Càmera. Adoll Pla, prano. Dir.. Josep Vila. (6m). XOSTAKOVITX: Últim moviment del concert per a plano, trompeta I corda n. 1, op. 35. Ronald Brautigam, plano. Peter Masseurs, trompeta. Reial Orquestra del Concertgebouw. Dir.: Riccardo Chailly. (7m). CHUECA: Masurca de la sarsuela "El año pasado por agua" Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.: Antonr Ros Marbà. (3m). PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA BOCCHERINI: Rondo. allegro giusto. quart moviment del Ourntet de corda. G. 348. op. 37 n. 19. Quartet Vanbrugh. Richard lester, violoncel. (Sm}. BACH. J. L.: Concert en ReM. Musica Antiqua de Colònia. Oir.: Reinhard Goebel. (7m). 'Mi tove is like a red, red rose", cançó tradreional (Arranjament de Craig leon}. Andreas Scholl. contralenor. Edin Karamazov. llaut. Stacey Shames. arpa Orquestra de cambra Orpheus. (4m}. SAINT..SAENS: Dansa macabra. Oie Oeutsche KammerphUarrnonie de Bremen. Dir_ Daniel Harding. (Sm). 17:00 GRANS OBRES Pr_esentat per Maró Jané HANDEL: Hèrcules, drama musicaL Gldon Saks. Anne Sofie von Ot1er. Richard Crofllynne Dawson. David Daniels. Marcos Pujol. Cor i orquestra "Les Musíclens du Louvre". Dir.: Marc Mlnkowski. (176m). 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallolré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE.. ... Un convidat ens proposa 1comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan VIVes. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT RepetiCió dels úHims programes 0:30 NOU PUNT NOU PresentaCió de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Matagarriga. Programes emesos la setmana anteñor (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE M0StCA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició ders programes de Dllluns. Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 2 DE JUNY DEL2002 8:00 MATINAl Música per començar el dia presentada per Pltar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlletí de noticies I agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC TORELLI: Sonata. G. 1. Ensemble Seicentonovecento. Sandro Verzari, trampela. Dir.: Flavio Colusso. (10m). VITAU: Xacona en sol m. Nathan Milstein. violi. Artur Balsam. piano. (10m). TARTINI: Concert per a violoncel! orquetra en Re M. Roel Dieltiens. Ensemble 415. Dir.. Chlara Banchlni. (21m). MANFREDINI: Concerto grosso, op. 3 n. 12. Virtuosi dl Praga. Oir.: Chantal Wuhrmann. (9m). 11:00 MISSA DE MONTSERRAT Transmissió en directe de la Missa Conventual des del Monestir de Montserrat. 12:17 GUIA MUSICAL La Informació il-lustrada sobre els concerts i l'actlvJtat música! de la temporada. un espai presentat per Pilar Subirà. 13:00 NOU PUNT NOU PresentaCió de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels mrllors programes de la setmana. 14:00 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per carmina Malagamga. VILLALOBOS: Bachianas Brasíle11as n. 5 (ArranJament de lalo Schrlrin). Lalo Schrfrin ria Big Band de la WOR. (9m). VIVALOI: Concert per a dues mandolrnes. RV532. 11 Grardino Arrnonico. Drr . Giovanni Antoni ni. (11m). CHOPIN: Vals, op.64 n.2. Vladfmlr Ashkenazy, plano. (3m). WEBER: Adagio i Rondo per a vent Mozzallato. (Sm). LENNONIMcCARTNEY: Yesterday (Arranjament per a 12 violoncels de Werner Muller). Els 12 vloloncel.llstes de ta filharmònica de Berlfn. (3m~. MENDELSSO N Simfonia per a corda n. 3. Orquestra de Cambra Anglesa. Oir.: William Boughton. (Sm). SAUMELL: La Josefina. Axivrl Cnollo. (3m). SPDHR: Der Berggelst, obertura. Orqueslra Slmlònica de la Ràdio de Berlin. Dir.: Chrrstran Frilhlich. (7m). BORODIN: Trio en sol m per a dos viohns i violoncel basat en una cançó popular russa 'Ouè he fet per entristir-ter Trio de Moscou. (7m). ROSSINI: Sonata per a corda n. 1. Nova Orquestra de cambra de Berlin. Dir. Mrchael Erxleben. (14m). HAYDN. Presto. últim movrment del Quartet de corda, op. 33 n. 4 (Hob.lll:40). Quartet Mosaiques. (Sm). LOVANO, JOE: "Chelsea rendezvous·. Jim Hali, guitarra. Joe Lovano. saxo. George Mraz. baix. Lewis Nash, bateria (1m). BACH. C.Ph.E.: Simfonia per a corda n. 1, Wq 182. The Engllsh Concert. Dir: Trevor Pinnock. (12m) SCHUBERT: "Aul der Donau•· (Sobre el Danubi), "Der Alpenjager" (El caçador dels Atps), dos lleder sobre poemes de Johann Baptlst Mayrholer. Chrlstoph Prégardlen, tenor. Andreas Steler. loñepiano. (Sm). MOZART: Allegro moderato, primer moviment del quintet de corda, KV 174. Quartet Tallch. Karel Rehak, vlofa. (9m). GLINKA: Record d'una nit d'estiu a Madrid. Orquestra Simfònica ·rxarkovski" de la Ràdio de Moscou. Dir; Vladimir Fedosserev. (Sm). BRUHNS: 'Die Zert mernes Abschieds ist vorhanden• (Ha arribat la meva hora de partir), cantata Cantus Cólln. Dir.: Konrad Jungtlànel. (Sm). MEYER: 18. Yo Yo Ma. violoncel. Edgar Meyer. contrabaix. Mark o·connor, violi. (4m). POULENC: Final de la Surte "Les biches". Orquestra Nacional de França. Dir.: Ch~rtes Outort. (4m). SAUL: Boulevard San Jorge. Víctor Vllladangos, guitarra. (3m). GOLDMARK: "Marxa nupcial·, 1r mov. de la Simfonia per a un casament rústic. op.26. Orquestra Filharmònica de Los Angeles. Oir.: Jesús López Cobos. (15m). WOLF: "lled der Mignon·, Phlllne", dos lieder sobre poemes de Goethe Ellsabeth Schwarzkopl, soprano. Gerald Moore. plano. (10m). 17:00 TEMPORADA D'OPERA CIMAROSA: 11 matrlmonlo segreto, òpera bulfa en dos actes. Etzbleta Szmytka. Jeannette Flscher. Anne-Marle Owens. Tracey Welborn. François le Roux. Angeto Romero. Orquestra de Cambra de lausanne. Dir.. Jesús López Cobos. (145m). 20:03 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Aiex Gorina. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes m~ d'interès Presentat i conduit per .kla!r V'JVeS. i realitzat amb la colaborac;,¡ d!! Consell català de la Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes nll'lelals discogràfiques aparegudes al mercat a càrrec de Montse Aguilera. Resum~ miflors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERTBARROC Repetició del programa emès fa set~m.11 anterior. (Dissabte i drumenoe ales 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarrlga. Programes emesos la setmana ante~irA (Ordre d'emissió: repetició deJs programes de Dissabte I Diumenge.dl 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana antelior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Oimecn!, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00¡. DILLUNS, 3 DE JUNY DR2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia pr~ per Joan VIVes. Recull d'obres brellS. Inclou butlfetins informatius i avendes musicals. 9:00 BUTllETÍ DE NOTICIES 9:05 MATINAl EL GRAN REPERTORI TXAIKOVSKI: •Juny". de les esooaos (versió per a orquestra). op. 37b Orquestra Simfònica de Detioil Ou; Neeme Jarvi. (Sm). BACH: Simfonia i Cor de ra cantata S'IN 12 ·weinen. Klagen, Sorgen, Zagen· (Plors, laments. penes, pors). The Bach Ensemble. Oir.: Joshua R~ (9m). LISZT: La batalla dels Huns, poema simfònic. Orquestra Filharmònica de Semo. Dir· Zubln Me~ta. (14m). LINDSTROMIHILlEVI: 'Miksl ken011 mulle valheen" (Per què em vas dir una mentida), tango. Malli Salmlnen. baix. Orquestra Sirr.twca de Jyv$kyla. Dir.: Riku Niemi. (4m). MENDELSSOHN: Serenata i alleoro giocoso per a piano i orquestra. op. 43 Ronald Braut¡gam. piano. Nrm Sinfonietta d'Amsterdam. Dir~ Ll!l' Lll'!1 (12m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA STRAVINSKI: El Rel de les estreDes. Cor i Orquestra Simfònica de ta ruc» ce Berlin Oir.: Riccardo MOZART: Sm::toa en Re M. KV 248b (KV :!50). The Academy ot Ancient MusiC. Oir~ etHogwood. (39m). SATIE: Je te veux (Vals). Jean-Joel Barbler, plano. (5m). HANDEL: Tu ledel, tu costante, canll!! Maria-Cristina Klehr. soprano. ten~ Teatro Arrnonico. Oir.: Alessandro GI . Marchi. (18m). RAKHMANINOV: Concert per apianO 1 orquestra n.1, op.l. Viktorla Postnikova. piano. Orquastn Simfònica de l'Estat. Dir.: Gennadl Rozhdestvensky. (27m). JOAN LAMOTE DE GRIGNON: El testament d'Amèlia. Cobla Sant Jordi. Cobla Ciutat de Barcelona. Dir.: Jordi león. (Sm). VERDI: Quatre peces sacres Arleen Augér. soprano. Cor de 13 R.llfi:r Sueca. Cor de cambra d'EstDGOllll .. Orquestra Al harmònica de Berlin [)il.. Riccardo Muti (41m). - PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA :<:$ 111 Col ~! lel$ llllll SOOCfiERINI: Quintet per a corda i gJIIWi n. 5. G. 449 (k¡artel Maria Rtehard savino. (18m). 13:00 NOU PUNT HOU ~tadó de tes úlllmes novetats diSCOOrifiques aparegudes al mercat, a c;3rreC de Montse Agu11era 14:00 GRANS INTEGRALS LJ.!l'ilsiea orquestral de Richard Strauss 'Alls natoen· (Des d'Itàlia). fantas1a silnlòrlita,OP.16. . . OrQueStra de ta Tonhalle de Zur1ch. Otr.: DaVId zmman. (45m). 15:00 BliTLLETÍ DE NOTÍCIES 15:0~ AGENDA MUSICAL t5·10 AFONS tÚrNA MOSICA. L'espai temàtic de Calalunya Música presentat per Eulàlia senao. HENZE: •compases para preguntas e9Símlsmadas". lrolulni Fu~al, viola. London Slntontetta. on: Hans Werner Henze. (25m). RIHM: Quartet de corda n. 4. ~et Alban Berg. (20m). 1&:00 AFONS U:S VERSIONS DE REFERÈNCIA. L'espai ltlllàbc de catalunya Música presentat per El!làlia Benlto Piern Monteaux RAVEL ·oaphms 1Chloé•. Cot de la Royal Opera Ho use. CovenI Salden. 01questra Sím!Onica de Londres. Oir.: Plerre Monteux (52m) 17:08 LA TARDA DE l'OIENT Programació reaJrtzada a parttr de res pe1ICIOIIS dels nostres oients. Presentació acàmcded'Otga Cardús. 19:GO MÚSICA ANTIGA AI.FOIIS Xa SAVI: Cantigas de santa N.iria. •urtJa l.lusici. (47m). Al.fOHS XEL SAVi' Pero que seja a genle. cantiga. La Capella Reial de Catalunya. Hespèrion XX. Oir: Jordi Savall. (Gm~. 2~:00 BliTLLETf DENOT CIES 29:04 AGENDA MUSICAL 2B:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. llRAHMS: Quatre danses hongareses. lnger Sòdergren i Fcrnanda Soares, plano aquatre mans. (1 1m). COPLAND: "Quiet city" Gary Bordner, trompeta. Thomas Tempel, cornanglès. Orquestra de cambra Saint Paul Dir.: Hugh Wolf!. (10m). SAlNT-SAfNS: "Maestoso·AIIegro", 41 mov. de la Simfonia n.3 ·amb orgue", op78. Allila Priest, orgue. Orquestra FilhanllÒnica de Los Angeles. Dir.: Zubln Menta (1m) ESCOUOt CHRISTIAN. ·Le pont des rtves•. T?1Jl Harrell, trompeta. Rodney Kendrick. • Chnsban Escoudé. guitarra. "'- Bow!e, baix. Alvester Garnett. ba!!na. (7m). 1ls Senho!es da Guerra•. I.'J!l•edeus. (5m). l't'EBERII: TriO op 20. !>.artet de corda Ard1tti. (9m). ~T: "Andantino·. del Concert per a ita. arpa i orquestra, en Do M KV 299 = ' (5m). • 1297c). WoH, flauta. Naoko Yoshino. arpa. ntus musicus de Viena. Dir.: ~loia~ Harnoncourt. (10m). OliRA: Fantasia I fuga per a violoncel i CObla. lúbi Cabestany, violoncel. Cobla Meólterrtnla. Dir.. Jesús Ventura FAUM: •tntroit i Kyrle", del Rèquiem, ~.48 {velsló per a gran orquestra). Ge Cli.apelle Royale. Colleglum Vocale Pbnt. OltlieS1ra dels Camps Elisis. Oir.: illp~~t Herreweghe. (Sm) ~RAK: Obertura Olello, op. 93. w~u:'Rr,¡ Slmfòn1ca de londres. Oir.: OWICkl (14m). EUINGTON: "Sohtude" ~Alien. saxo. Bill Charlap Tno (7m). 22:00 AGENDA MUSICAl 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MOSICA Presentació: Alfred Celaya. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 MOSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat. 1:30 CICLE DE LIED Emès diVendres passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetíció dels programes de Dilluns. Dlmarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:1 Oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos ta setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 4 DE JUNY" DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar et dia presentada per Joan lftves. Recull d'obres breus. Inclou buUietins Informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI SIBELIUS: Quartet de corda en MibM. Quartet de l'Acadèmia Sibelius. (19m). BIZET: "la fleur que tu m'avals jetée", ària de l'Opera ·carmen•. Marlo lanza, tenor. Orquestra. Dlr.: Ray Sinatra. (3m). GARCIA ABRIL: Preludis de Mirambel. Rosa Maria Kucharski, piano. (11 m). DE LA BARRE: Suite per a flauta travessera I continu n. 9 en Sol M (segon llibre). Stephen Preston, flauta. Jordi Savall, viola de gamba. Blandine Verlet. clavicèmbal. Hopkinson Smith, tiorba (1Om). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA OE M0StCA BACH: Concert per a violi n. 2. BWV 1042 John Wllliams, guitarra. Academy of St Martin·in-the-Aelds. Dir.: Kenneth Sillito. (18m). TXAIKOVSKJ: Simfonia n.2 "Pelita Rússia". op.17 Orquestra Simfònica de Xicago. Dir.: Claudio Ab bado. (34m). HANDEL: Ah! che troppo ineguali. HWV 230. Anne Sol1e van Oller. Musica Antlqua de Colònia. Oir.: Reinhard Goebel. (10m}. DEBUSSY: Danses per aarpa i orquestra. (Dansa sacra i dansa profana). Alice Chaliloux, arpa. Orquestra de Cleveland. Oir.: Pierre Boulez. (1Om). SCHUBERT: Quartet per a Hauia. viola. violoncel i gu1tarra. 0.96. Claudlo Ferraríni, flauta; Armando Barilli. viola: Claudlo Piastra, guitarra; Claudlo Casadei, violoncel. (39m). IVES: Central Park In the Dark. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Lelpzlg. Dir,: Wolf·Dfeter Hauschlld. (10m). HAYDN: Missa Cellensls, "Mariazenermesse", Hob XXII:8. Jennller Smith. Halen Watts. Robert Tear. Benjamln Luxon. Cor St. John's College, Cambridge. Academy or St. Martin·in·tlle· Flelds. Dir.: George Guest. (35m). RUERA: ·ones plàcides de Lforet·, sardana per a plano. Jordi Masó, piano. (4m). 13:00 NOU PUNT NOU PresentaCió de les ulbmt.s novetats discogràfiques aparegud11s al mercat, a càrrec de Montse Aguitera. 14:00 GRANS INTEGRALS la música orquestral de Rtehard Strauss Macbeth, poema Simfònic op. 23. Orquestra frlharmònica de Viena. 01r.• Lorin Maazel. (19m). Don Joan. poema simfònic op. 20. The Solti Orchestral Project al carnegle Hali. Oir.: Georg Solti. (17m). Mort i Transliguracll). poema simfònic op. 24. Orquestra Filharmònica de Nova York. Dir: Kurt Masur. (22m). 15:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Raimon Colomer I Eulàlia Benlto. Manuel Garcia Morante 16:00 A FONS L'OPERA, L'OPERETA llA SARSUELA L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto. ARRIETA: Tercer acte de l'òpera en tres actes "Marina'. María Bayo. Encarna Santana. Orquestra Simfònica de Tenente. Dir.. Víctor Pablo Pérez. (42m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a parttr de les peticions dels nostres Otents. Presentació a càrrec d_e d"Oiga Cardús. 19:00 MUSICA DE CAMBRA SMETANA: Quartet de corda n. 1 ·oe la mevaVlda". Quartet Alban Berg. (28m). JANACEK: Quartet de corda n. 2, ·eartes intimes·. Quartet Talich (25m). 20:DO BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. BARRY: "Retumlng home·. Orquestra de Cambra Anglesa Oir.: John Barry. (4m). ELGAR: "Allegro. Moderato. Allegro ma non troppo", quart moviment del Concert per a violoncel i orquestra, op. 85, Jaqueline du Pré. violonceL Orquestra de Filadèlfia. Oir.: Daniel Barenbolm. (12m). HÀNDEL: Fragment inicial del "Dixit Dominus•. Angela Kazimlerczuk, soprano. Charles Humphries, contratenor. Rory O'Connor, tenor. Cor Monteverdi. Solistes Barrocs Anglesos. Oir.: John Ellot Gardiner. (Gm). BOYDffURRENTINE/TROW: "Do you have any sugar?" Stanley Turrentine. saxo tenor N1ki Harris, veu. Greg Phlllinganes i Stephen Boyd, teclats. M1ke Miller. gurtarra. Albe laboriel, baix. Harvey Mason. bateria. (5m). TXAIKOVSKI: "FínaJe. Allegro vivacissimo· 3r mov. del Concert per a violi, op.35. Omilry S111tovetsky, violi. Academy ol St. Martm In the fields. Oir.: Neville Marriner (11m). FRANCK: les Ojinns. poema simfòmc per a piano i orquestra. Aido Ciccotini. Orquestra de Lieja. Oir.. Paul Strauss. (13m). SABATÉS: "Noche oscura• (San Juan de la Cruz). Carme Busta.mante. Jordi Sabatés (10m). BACH/MOSCA/CAMP: Suite l rancosa en Sol M, BWV 816 (Courante, sarabanda, Gavotte). Ludovlca Mosca, plano. Manel Camp, piano. (11 m). SCHUBERT: "Danses alemanyes··, D. 783. Alfred Brendel, plano. (11 m). CORELLI: Concerto grosso en dom, op. 6 n. 3. L'Europa Galante Oir.: Fablo Biondl. (11m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA M0SICA Presentat per Alfred Celaya. BRUCKNER: Simfonia n. 4, •Romànbca· (versi61878-1B80). Orquestra Simfònica del Vallès. Jove Orquestra Nacional de Catalunya. Dtr.: Jordi Mora. CONCERT enregistrat per catalunya Música el d~a 26 de gener det2002 al Palau de la Música catalana. TRIBUT A SERGIU CEUBIDACHE. Concerts stmfòmcs at Palau. (76m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 A LA MANERA DE.... Un convidat ens proposa I comenta la música que li agrada. Gutó i presentació de Joan Vives.Repetlcló del programa emès dissabte passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dllluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous. DIVendres. de 20:1Q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DIMECRES, 5 DE JUNY" DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI MOZARt L.: Simfonia en FaM, Eisen F5. Orquestra de Cambra Lituana de Vflnius. Dir.: Georg Mals. (16m). BRAHMS: Variacions sobre un tema hongarès, op.21 n.2. Svlatoslav Richter. piano. Enregistrament ret a Praga, el 2 de juny de 1984 (7m). DELIBES: "Coppélia", suite de ballel Orquestra Simfònica de la Ràdio Eslovaca. Dir.: Ondrej Lenard. (22m). SMIOSEOER/SIEGEL: "Gítarren spíelt auf' (la gu1tarra comença a tocar). Arranjament de Oaryl Runswick. The King's Singers. Emil Gerhard~ piano. (3m) 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MOSICA DVORAK: Serenata per a corda, en mi M.. op.22. Orquestra de cambra Anglesa. Oir.: Daniel Barenboim. (28m). SCHUMANN: Concert per a plano i orquestra, op. 54 Daniel Barenboim, piano. Orquestra Filharmònica de londres. Dir.: Daniel Barenbo1m. (32m). TURINA: Fandanguillo, op. 36. Julian Bream, guitarra. (Sm). MOZART: "Vespres solemnes de confessor", KV.339. Donna Brown, soprano. Claudla Schubert, contralt. Marcus Ulimann, tenor. Klaus HAger, baix. Gachlnher Kantorei. Bach· Colleglum Stuttgart. Oir.: Helmuth Rllling. (26m). RAKHMANINOV: El Princep Rostislav, poema simfònic. Orquestra Alharmònica de Moscou. Dir.: Omltrl Kltaenko. (16m). BEETHOVEN: Trlo de corda, op. 9 n. 3. Anne-Sophie Mutter. Bruno Giuranna. Mstlslav Rostropovilx. (24m). JANACEK: la petita guineu astuta, suite. -= ....., c;o -=- ·~ a ...., &1. ..... ~ ~- 5:3. a a ¡;;¡· ¡¡ ...er. § 5 A. Q &'" = ..:::;! a !;:;' ~- 212 ... = ;:¡, ""' S' a = :;:::;· """ e. ss- ...= ¡;¡¡- 6 Orquestra Fdharmòna Txeca. Dir.: J1ri Bèloh~iek. (18m). LOCKE: Suite n. 4, ·consort of fower parts" Hespènon XX. (1Dm) 13:00 NOU PUNT NOU PresentaCIÓ de les últimes novetats discogràfiques apafelludes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral de R1chard Strauss les entremaliadures de T1ff Eufenspiegel. op. 28. Orquestra de Cleveland. Oir.: Lorin Maazel. (15m). Alxl va parlar zaralhustra. op. 30. Orquestra Nacional Escocesa. Dir.· Neeme Jarvi (33m). 16:00 BUTLLETI DE NOTICIES 16:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA, ARA. l'espai temàtic de Catalunya M~slca presentat per Eulàlia BenHo PURCELL: Surte per a cordes "Abdelazer". Barcelona Slnfometta. Dir. Francesc lfongueras. (14m). CARBONELL: Koubba, per a marlmba sola (en memòria de Xavier Joaquim). Sebastià Bel, marlmba. (9m). MOZART: Sonata per a violí i piano !<379. Blai Soler. violi. Afan Branch, piano. Enregistrament fet per Catalunya Música el 3 de maig de 1995 a la Sala Paper de Música de Capellades. (15m). PROKOFIEV: 'Montescos i Capufetos•, fragment del ballet "Romeo i Jufleta•. Jove Orquestra Simfònica de Catalunya. Oir.: Josep Pons. Enregistrat per Catalunya Música a la Sala Simfònica de l'Auditori el dia 26 de stembre de 1999 en el concert de presentació de ta JONC. (Sm). 16:00 A FONS LA MÚSICA RELIGIOSA. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàha Benlto. GALUPPI: Arnpe alpestri ad vaflem. motet. Gérard Lesne. 11 Semlnarlo musicale. (20m}. SODERMAN: Cançons espirituals. MalmO Chamber Cholr. Dir: Dan·Ofol Stentund. (18m). MARTINU: H1mne de Sant Jaume. Natalfa Romanova. Orahomira DrobkovA. Richard Novak. Petr Hanicmec. Jan Hora. orgue. Cor de la RMio de Praga. Membres de l'Orquestra Simfònica de Praga. Dir. Pavef Kuhn. (16m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a parttr de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA CORAL Presentat per Maró Jané. PALESTRINA: MiSsa O Re~ Gfonae, a quatre veus. Cor de fa Catedral de Westm~nster. Oor; James o·oonnefl. (24m). FAURE: Cant1que de Jean Rac111e per a cor mixt i orgue. op t1. la Chapelfe de Ouébec. R1chard Paré Dir.: Bemard Labadie. (Sm). JANACEK: Cançons de Hradcany. Cor de Cambra d'Holanda. D1r.. Reinbert de Leeuw. (15m) ITÀLIA: Cants de treball. Cor Padano dí Piadena. (Sm). 20:00 BUTLLETI DE NOTiCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. TJADER, CAL: "Big bear". Conjunt liderat per Stan Getz. saxo tenor. (5_!11). HANDEL: "Arribada de la Reina de Saba", fi Glardlno Armonlco. D1r.. Giovanni Antonlni. (3m). PADEREWSKI. Polonesa en Si M. de les "Danses poloneses•, op. 9. Karol Radziwonowicz, piano. (4m). GIULlANt: Rondó militar del Gran Duet Concertant per a flauta i guitarra op. 52. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Mdcael Helasvuo, flauta. Juldca Savijoki. guitarra. (1m). GLINKA: Obertura de l'òpera ·Ruslan I ludmila". Orquestra Simfònica "Txaikovslci" de la Ràdio de Moscou. Dir.. Vladimir Fedosseiev. (Sm). MONNOTIPIAF: "La valse de ramour". Edith P1al. (2m). MARTÍN Y COll: Suite espanyola. Capella de Ministrers. Dir.: Carles Magraner. (11m). FAURÉ: MISsa privada Usa Becldey, soprano. Nlcholas Gedge, baix-baríton. Nicholas Ward. concertino. Coim Carey, orgue. Schola Cantorum d'Oxford. Oxford Camerata Dir.: Jeremy SummeriY. (11m). SHCHEDRIN: Tercer moviment de la "Música per a la ciutat de Cóthen". Virtuosos de Moscou. Dir.: Vladlmir Spivakov. (4m). VERDI: "Ah la paterna mano", de l'òpera "Macbeth". Luclano Pavarotti, tenor. Royat Phifarmonlc Orchestra. Dir.: leone Maglera. (3m). BENEJAM: Scherzo dels "Moments musicats•. Paul Cortese. viola. Àngel Soler. piano. (Sm). SERVAlS: Caprícl. op. 1t n. 1. Smrlhsonian Chamber Players. (4m). FARINA: Pavana a 4 ~usica Antiqua Kòfn (4m). BLANCHARO. TERENCE: ·uncondillonat•. Terence Bfanchard. trompeta. Edward Simon. piano. Chris Thomas, baix. Troy Davis, bateria. (1m). MORENO TORROBA: Jota castellana . Ncido Domingo, tenot Daniel Barenboim, piano. (3m). BRAHMS: "Schaffe in mir, Gott, ein rein Herz·, op. 29 n. 2. Cor del King's College, Cambridge. Dir.: Stephen Cleobury. (Sm). LARCHET: The Oirge ol Ossian. Orquestra de Cambra Irlandesa. Dir.: Fionnuala Hunl (Sm). HARRISON (Beatles): Here comes the sun. Conjunt instrumental. (4m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de SERIO, OLTRA, MONTSALVATGE, JOUVET, RAVEL i MUSSORGSKI. Roberto Casado, flauta. Francesca Croccofino. plano. Carmen Yepes, piano. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dla 31 d'octubre del 2001 al Palau de la Música Catalana. EL PRIMER PALAU 2001. (64m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el oa Presentació a càrrec d'Alfred celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetreió dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Maffofté. Repetició del programa emès dissabte passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos fa setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts. D1mecres. Dijous. Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Ceiaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetictó dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 20:1q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIIOUS, 6 DE IUNY DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dl3 presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletms informatius I agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTiCIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI TOLDRÀ: "Sis sonets" (transcripció de J. Zamacois). Bernat Casllffejo. flauta. Adolf Pla. piano. (23m). SCHUMANN: Cor final de les Escenes del Faust de Goethe La Chapeffe Royale Collegium Vocale. Cor de cambra RIAS. Orquestra dels Camps Elisis. Oir.: Phifippe Herreweghe. (14m). HAYDN: Divertlmento per a corda i vent n. 7 a 8 veus, Hob. X:12. Ricercar Consort. (14m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA CORELLI: Concerto grosso, op.6 n.1 1. Europa Galante. Dir.: Fabio Biondl. (Sm). RAVEL: Rapsòdia espanyola. Orquestra Filharmònica de Berffn. Oir.: H. von Karajan. (15m). DANSES MEDIEVALS Clemencic Consort. Oir.. René Clemencic. (23m). HINDEMITH: Tres fieder per a soprano i gran orquestra op. 9. Jams Martm, soprano. Orquestra Simfòmca de la Ràdio de Bertín. Olc Gerd Albrecht (18m). PURCELL: Don Ouixote. James Bowman, contratenor. David Thomas. baix. Jud1th Nelson, Emma Kirkby, sopranos. Martin Hifl, tenor. The Academy of Ancient Music. Dir.: Christopher Hogwood. (39m). WEBER: Obertura de l'òpera "Euryanlhe" (arranjament per a ptano a quatre mans). Alexander Patey, Brian Zeger, plano a quatre mans. (9m). PROKOFIEV: Concertino per a violoncel í orquestra, op. 132. Mstlslav Rostropovitx. Gran Orquestra Simfònica de la Ràdio i TV de l'URSS. Dir.: Gennadi Rozhdestvenskl. (18m). SAINT-SAi:NS: Quartet de corda, op.112. Quartet Vlot11. (30m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de fes últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La mOsica orquestral de Richard Strauss "Don Quixot". Variacions fantàstiques, op.35. Steven lsserlis. violoncel. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Bavlera. Oir.: Lorin Maazef. (42m) 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 AFONS LES VEUS DEL SEGLE. Lespai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Bemto. Roberto SeandilllZI VERDI: "Grace! mon Oleu!", ·O jour !atall Ocnme!, de l'escena primera. acte segon de l'òpera en quatre actes Jérusafem. Roberto ScandiuZZI. Orquestra de la Suisse Romande. Dir.: Fabio Luisí. (Sm). DVORAK: "Fac, ut ardeat cor meum· (per a baix i cor) de I'Stabat Mater, op, 58. Roberto Scandiuzzl. Cor i Orquestra Staatskapelle de Dresde. Dir.: G1useppe Sinopoli (10m). VERDI. "Ella giammai m'amo·. introducció, escena I cantablfe de l'acte quart, de l'òpera en cinc actes Don Carro. Roberto Scaodiuzzi. Orquestra de fa Royal Opera House del Convent Garden. Dir.: Bernard Haltink. {11m). Obres de GLUCK, SCARLATTI, BELUNI, GOUNOD, MASSENET, TOSTI i MOZART. Roberto Scandluzzi, baix. Mzia Bacturidze, piano. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 1S de març del 2002 al Gran Teatre del liceu. RECITAL ROBERTO SCANDIUZZI.Temporada 2001/2. (17m). 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS. l'espai~ de Catalunya Música presentat pec Ellii.J Beníto. Zubin Mebta SAINT-SAENS "Maestoso-Ailegro·. -1¡ mov. de la Simfonia n.3 "amb orut.~· op.78. Anita Príest, orgue. Orquestra Filharmònica de los Angetes. Dir·~ Mehta. (1m). STRAUSS,R.: Fantasia Simfònica de ·u Dona sense Ombra•. Orquestra Filharmònica de 8erfín. o~.· Zubin Mehta. (23m). WAGNER: "Trlstany i Isolda". preludi 1 mort d'amor. Montserrat Caballé. Orqueslla Filharmònica de Nova York. Dir.. Zubm Mehta. (18m). VfVALDi: Concert per a tres VIolins 1 orquestra F.l.n. 34. Isaac Stern , Pinchas Zukerman i IIZililc Perfman, violins. Orquestra de Cambra Saint Paul. Dir.: Zubin Mehta. (11m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació reafilzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentl!li a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació musiCal. GDIÓ realització: Pere Surés 1Àlex Robles 20:00 BUTLLETí DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:1O ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Cetaya. MARCELLO, A-: Concert per aobot !li B menor. Paofo Grazzi, oboè. 11 Giardino Allno:M Dir.: Giovanni Antomni. (9m). HENOERSON. JOE: "Recorda me•. Joe Henderson, saxo tenor. Kenrr¡ Dorham. trompeta. McCoy Tyner, piaru Butch Warren. baix. Pete laRoca, b.!I!J\l (6m). BROTONS: Motlo allegro, dels tres divertiments. Montserrat Gascón, flauta. Xavier Col, gu1tarra. (4m). DlmRSDORF: Primer movlmem de b Simfonia en Mi M. Orquestra Filharmònica Oradea. Oir.. Romeo Rimbu. (Sm). GERSHWIN: Popurri: "I got rhythm", 'So wonderful", "The man f tove", "Fascinating rhythm" . Gilfian Scatici, veu. Orquestra de la RM~ del Sudoest d'Alemanya de Katserlallt!ll. Oir.: Peter Falk (Sm). TRADICIONAUJARRETT: 'Mj wildllisll rose·. Keith Jarrett. piano. {Sm). VIVES: Fandango de la sarsuela ·Oof~ Francisquíta". Orquestra de Cambra Anglesa Oil~ Enrique Garcia Asensio. (3m). UCCELLINI: Sooata quarta anomenadl "La Transformata•. The Arcadian Academy. Oir.: lfdV!IòS HALFFTER, E.: Oanz¡¡ de la giliinol. AlíCia de Larrocha. piano. (4m). BRAHMS: "fch bin aber elend". alOC!!®110 n. 1. La Chapefle Royale. Cofleoium Vocale él Gand. Oir.: Philippe Herreweghe. (3m~ MONCKTON· Sofdiers in tl1e Palt. The New London Orchestra. Dic RoniJ Corp. (4m). . OFFENBACH: "Acheval sur la discipline...et pif. paf, pouf!", v~~ fe danger...Ah! que j'aime les mD ~ ~ "Voic1les sabre de mon père·, ·~-ili qu'on l'a remarqué", fragment de l'opereta La Grande Ouahesse da Gerofsteln. Jean·Christophe Benoil Ellane l.llblin~1 Orquestra de fa Socielat de eoocerts Conservatori de París./ JaneRllílOOS Orquestra de Bordeaux·AQuitaine.l~ Printemps. Henri Büsser. ptano, Oid!~" Pierre Marty./ Roberto Benzl. (11m).• ARLEH, HAROLD: "Out ol tllis worlil Gerry Mulligan, saxo i la Concert Jaii Ba nd ,. ir.. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA . uamenl fet el 25 de juliol de 1960 ~..,ood. (4m). ¡ Ntln5SOHN. Pnmer moviment de la ~n. s. op. 107 "Reforma·. . • Orq.JeSila FilharmòniCa de Vrena. Orr . JcM Eliol Sardiner. (I 1m). • SATIE: "Enfanttuages pittoresques (C!Ialora!IBS pintoresques) PasGal ROQ!. piano. (4m). WEIU: PròleO de l'òpera en tres actes 'Ore Bür¡¡schalt". Fml'..ríek Burcllrnal. Margaret Thompson. Peter l.Uné. Lawrence Cralg. Herbert Oale Travis. Joel Sorensen. The ~~m 1nster Choir. Spoleto Festival USA Orctrestra. Dir.: Jullus Rude!. (11m). " CONTETIMOUSTAKI: ·res beau, tu sals · \lle Lemper. Bruno Fontaine. (Sm). 22·00 AGENDA MUSICAL tt04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Altred Celaya. .. MOZART: Obertura ·cosl ~n tutte . " SCHUBERT: Slmlonla n. 8 lna~bada . DVORAK: Simfonia n. 9, op. 85 Del Nou t.!On". Simfònica del Vallès. Dl r..· J ord'1 Orquestra Mora COIICfRT enregistrat per Catalunya ~luslca el dia 21 de setembre de 1995 al Teatre La Faràlldula de sabadell. COiiCEIIT PER SARAJEVO. iSGm) 2345 NOCTURN . t.!.;.sica pec acabar et dia. PresentaCIÓ a çàrreG d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT R<¡¡et(ió dels úHims programes t.38 l'AUDIOVISUAL En!s diumenge passat 2:30 GRANS INTEGRALS Progtames emesos la setmana anterior [Ordred'emissió: Repetició del Drlluns. Olmarts, Drmecres, Dijous. Divendres. de t•.ooa 1500). 3:30 ELSGUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre ll'em1ssl6: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, DIVendres, de 20:1qa 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos lasetmana anterior. (O!d~ d'emissió: Repetició dels Proorames de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DMNDRES, 7 DE .IUNY DEL2D02 7:1Ja MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vrves. Recull d'obres breus. klou butlletms Informatius i agendes li'llSitals. ttG BUTLlETí DENOTICIES 9:16 MATINAl EL GRAll REI'tRTORI 8ERUOZ; "le spectre de la rose" ft:~e de la rosa), de "Nurts d'été", ~jl.]. lfllet Ba~.er. mezzosoprano. New Pllilharmonra Orchestra. Oir.. John Barllirolti. (Sm). SOtER: Senza paura, senza speranza. Joan Ganobé. guitarra. (Sm). BACH: Obertura (Suite) per a orquestra n. 3.BYN1068 laPebte Bande. Dir.: S/glswald Kuljken. 110m). MASSENET: 'Hi!rode, à tol ces palmes, à lo!ces 1/eurst"r Je soulfre!..."/ "Que moses·tu dire?•, escenes 9 i 1ode fòll8!a en quatre actes Hérodiade. Cheryl Sluder. Thomas Hampson. Cors I Orquestra del Capitoli de Tolosa. Oir· Mlchel Plasson. (10m), 18:118 AGENDA MUSICAL 10:113 CAPSA DE MÚSICA MOZART, L Slmlonia on ReM, Elsen 06. Orquestra de Cambra lituana de Vllnlus. ~,. Geolg Mals (13m). NELSEN: Concert per a llauta 1orquestra Patrick Gallois Orquestra Simfònica de Góteborg. Oir.: Mjung·Whun Chung. (18m). BIZET: Simfonia en do M. Orquestra Simfònica del sud-oest d'Alemanya d'Sttutgart. Orr.: Georges Prêtre. (32m). BUXTEHUOE: •Jesu dulcis memoria". Cantata BuxWV 44. Solistes vocals. Cor de nens de Hannover. Tlle Amsterdam Baroque Orcllestra. Oir.: Ton Koopman. (10m). RAKHMANINOV: 13 preludis per a piano op. 32. . Vladimir Ashkenazy, prano. (39m). RODRIGO: ·conclerto Madrigal" per a dues guitarres i orquestra Pe pe i Angel Romero. Academy ot Sl Martln·in·the·Relds. Dir.: Neville Marrlner. (30m). BOULANGER: Renouveau. Amanda Piti, soprano. Jeanette Ager, mezzosoprano. Martyn Hil/, tenor. Andrew Ball, plano. (Sm), STRAUSS: Der Abend Cor de la Ràdio Sueca. Dir.: Eñc Ericson. (13m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La músrca orquestral de Richard Strauss Una vida d'Heroi, poema simfònic op. 40. Royal PhllharmoniC Orchestra. Dir.: Thomas Beecham. (43m), 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA SOLA. I:espai temàtic de catalunya Música presentat per Eulàlia Beníto. Dos violins BACH: Concert per a dos violins i orquestra, BVN 1043. Marle-Annick Nlcotas. Alain Moglia. Orquestra cie cambra Nacional de Tolosa. Oir.: Jean·Ciaude Malgolre. (13m). PROKOFIEV: Sonata per a dos violins, op. 56. David llgor Olstrak. (15m). ARNOLO: Concert per a dos violins i orquestra, op. 77. Kenneth Sillito. Lyn Fletcher. London Muslci. Dir.: Mark Stephenson. (16m). 16:00 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai temàtic de catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. Montsem~t Flgueras CANÇÓ SEFARDITA: Por que llorax. Montserrat Agueras, soprano. Andrew Lawrence-Klng, saltiri. Pedro Memelsdorff, flauta. Pedra Estevan, percussió. Jordi savall, viola de gamba. (9m). MILA: Quatre romances. Montserrat Figueras. soprano. Hopkinson Smith, v1huela. (18m). MONTEVEROI: lamento d'Arianna. Montserrat Figueras, soprano. Ton Koopman. clavicèmbal i orgue. Andrew lawrence King, arpa. Roll Uslevand, tiorba. Paolo PandoHo, baix de viola. Lorenz Dultschmid, violo ne. (11m). STROZZI: li lamento "Su't Rodano severa•. Montserrat Figueras, soprano. Ton Koopman, clavicèmbal. Robert Clancy, tiorba. Jordi Savall, viola de gamba. (15m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 CICLE DE UEO Clara Schumann Tres cançons a partir de poemes de Frledrlch Rückert. op. 12. Susan Grltton, soprano. Stephan Loges, barfton Eugene AsH, piano. (Sm). Sis lieder, op. 13 Susan Gritton, soprano. Stephan Loges, baríton. Eugene Asti, piano. (14m). Vals. Stephan Loges. bariton. Eugene Asil, piano. (3m). "Am Strande" (A la platja), "Mein Stem" (la meva estrella), "Lorelei". . Susan Gritton. soprano. Eugene Ash. prano. (Sm). "Der Abendstem" (l:eslrena del vespre). Stephan Loges. banton. Eugene Asti. piano. (2m). Sis lieder de "Jucunde·, op. 23. Susan Gntton. soprano. Eugene Ast1, piano. (15m). "lhr Blldnis" (El teu retrat), "Beim Abschled" (Comiat), dos lleder. Stephan Looes. baríton Eugene Asti, piano. (7m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:1O ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Ce/aya MOZART, l.: Simfonia en ReM, Efsen 024. Orquestra de Cambra Liluana de VOnlus. Oir.: Georg Mals. (9m). NIN· "Tonada del conde Sol", ''Tonada de Valdovlnos", "Tonada de la n/M perdlda" Estrella Estévez, soprano. Franclsco Hervés, piano. (6m). MONK. THELONIUS: ·Ask me now". James Spauldlng, nauta. Mulgrew Miller, piano. Ron carter, baix. Kenny Washing1on, bateria. (Sm). . ALKAN: Primer moviment de la sonatma per a piano op. S1. Marc·André Hamelin, piano. (5m). SCHUMANN: Últim movtment del concert per a v1olí i orquestra. Gidon Kremer. violí. Philharmonia Orchestra Oir.: Riccardo Muh. (Sm). WAGNER: "Hore mrt Sinn, was lch drr sage· de "Gòtterdammerung" (El crepuscle dels Oi!us) Brigilte Fassbender, meno. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Stuttgart. Oir.: Hans Graf. (11m). KOOALY: Rondó hongarès. Orquestra de Cambra Orpheus. (11m). SCHULHOFF: Esbossos de jazz (1922). Mil os Mikula, plano. (11m). GLASS: Dansa ~e l'escena tercera de l'ac1e segon de l'Opera "Akhnaten". Orquestra de I'Úister. Dir.: Takuo Yuasa. (Sm). BIZET: Ouvre ton coeur. A/fredo Kraus, tenor. Edelmlro Arnattes, piano. (3m). BLOOM, RUBE: "Oay ln·day ou!". Terry Glbbs Big Band. Enregistrament fet el21 de gener de 19S1 a The Summit. Hollywood. (3m). ROVETTA: Canzone IV a 4 Sanatori de la Gloiosa Marca. (Sm). ELGAR: Serenata per a corda. op. 20. Orquestra de Cambra Anglesa. Oir.• Paul GoOdwin. (12m). 22:0D AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presenta! per Alfred Celaya. Obres de FRESCOBALOI, TITELOUZE, BACH. OU MAGE, BUXTEHUDE i TERBIANI. Aris Christofelis, contratenor. Fréder/c Desenclos. orgue. CONCERT enregistrat per Catalunya Música et dia 17 de novembre de 1993 a la catedral de Barcelona. CICLE L'ORGUE DE LA CATEDRAL. (63m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia, Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA CORAL Emès dimecres dè la setmana passada. 1:30 MÚSICA DE CAMBRA . Programa emès la setmana antenor (Dimarts a fes 19:00h). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts Drmecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos ta setmana anterior. (Ordre d'emrssió: Repetrció dels programes de Dilluns, Dimans, Dimecres. Di¡ous. Orvendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA . Programes emesos la se~n?ana antenor. (Ordre d'emissió: Repetic1o dels . programes de Dilluns. Ormarts. Ormecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DISSABTE, 8 DE .IUNY DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Sublrà. Recull d'obres breus. Inclou butlletl de noticies i agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC HANDEL: Te Oeum I Anthem de Oettlngen. Solistes vocals. Cor de l'Abadia de Westminster. The Engllsh Concert Oir.: Simon Preston. (54m). 11:00 MÚSICA PER A COBLA CASALS, Enric.: Tres amors, sardana. Cobla Mediterrània. 21 è. Festívallnternacionat de Música Pau Casals. El Vebdrell, 2 d'agost del 2001. (Sm). BOLIART: Concertino da carnera per a tenora i cobla. Jaume Vilà. tenora. santi Molas, percussió. Cobla sant Jordi-Ciutat de Barcelona. Oir.: salvador Brotons. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 11 d'abril de 1999 al Palau de la Música catalana dins et cicle COBLA. COR I DANSA AL PALU. (10m). GARRETA.. Carmela, sardana. Cobla La Principal de la Bisbal. (5m). MORALEOA. Jordi.: Catalunya durant la guerra dels trenta anys. (petit poema per a narrador, dues cobles i percussió. Cobles Principal de la Bisbal i Selvatana. Santi Molas, percussió. Montserrat Juvanteny, narradora. Oir.: Jordi Moraleda. Festa de ta Música per a col)la. Banyoles, 22 d'octubre del2001. (1 2m), SALÓ, Conrad.: La festa de Sant Martirià, sardana. Cobla Principal de la Bisbal. Dir.: Francesc Cassú. (5m). . GRANADOS.: Sardana. (obra per a prano en versió per a cobla de Joan Lluís Moraleda). . Cobla sant Jordi·Ciutat de Barca lona. Drr.: Joan Uuls Moraleda. Audrtori de Les Corts. 17 de novembre del 2001. (Sm). BLANCH REYNALT.: Una mitja virtut. sardana. Cobla de Cambra de Catalunya. Oir.: Francesc cassú. (Sm). SERRA "Mr. Jacques·. vals. Cobla sant Jordi. Oir.: Jordi León. Enregistrament fet per catalunya Música el dia 26 de juliol de 1996 a la Plaça del Rel, Barcelona. FESTIVAL D'ESTIU "GREC 9S". UN DIVERTIMENT MUSICAL PER A COBLA: "Música de quiosc i d'envelat". (4m). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació !JlUSical. Guió i realització: Pere Burés i Alex Robles.Repetlció del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarriga. RAKHMANINOV: Primer moviment del concert per a prano n. 1, op. 1. Mlkhall Pletnev, piano. Phllarmonia 7 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ...., .... ¡;;:;- = .:;: .... = §;;' .... :::;· ..... = ~~ = = ..... sr ¡;;j ¡;;:;- ...êf 8 Orchestra. Oir: libor Pesek. (12m). AMARGOS: Ta~o catala. Montserrat Gascón. flauta. xavier Coll. ounarra. (3m). HOLLAENDER: Eme ldeine Sehnsucht Ute Lemper. Jeff Cohen. piano. Ma1rix Ensemble. Drr.: Robert Zlegler. (4m). BIBER: Sonata a 6 "Die Pauern Kirchfarth genandt" (Els pagesos van a l'església). New london Consort. Dir: Philip Pickell. (7m). STRAUSS. J.: lm Krapfenwald, polka francesa op. 336 Orquestra Filharmònica de Vrena. Oir.: Carlos Kleiber. (4m). SCHUBERT: Oer Müller und der Bach (El moliner i el rierol). lied o 795 (Arranjament per a plano de Franz Liszt). Arcadi Volodos, piano. (Sm). MENCHERIMOLL: "I wanl a llttle giri" Clayton-Hamilton Jau Orchestra. (6m). MOZART: Sis Contradanses. KV 609. Ulsamer Collegium. Oir.; Josef Ulsamer. (7m). GRIEG: Última Primavera, op. 33 n. 2. Hakan Hagegard. barllon. Warren Jones, piano. (7m). RAVEL: Le tombeau de Coupenn. Orquestra Simfònica de Dallas. Dir.: Eduardo Mata. (18m). RODGERSIHAMMERSTEIN: ''People will say we're in love·. Eric Alexander Sextet. (8m). SCHUMANN: Btumenstúck, op. 19. Karl Engel, piano. (Sm). Dues danses angleses del segle XVI del recuu ·e~lish Dancino Master· de John Playtord. The Broadsrde Band. Oir. Jeremy Barlow. (3m). ANDERSON' "Addle Faddle", "The Waftzing Cat' Richard Hayman i la seva Orquestra. (1m). BEETHOVEN: Andante. tercer moviment dei quartet de corda. op. 132. Quartet de corda Emerson. (18m). FRANCK: Allegro non troppo. tercer moviment de la Simfonia en re m. Orcheslra de Filadèlfia. Dir: Rlccardo Mutl.(11m) . BACH: ''lass, FOrstrn, tass noch elnen Strahl" (Deixa, princesa deixa un altre raig), cor Inicial de fa cantata BWV 198, Oda Fúnebre. Cor i Orquestra de la Chapelle Royale . Dir.. Phiflppe Herreweghe. (Sm). HENDERSON/DeSYLVAIBROWN: •Just a memol)'" Johnny Hodges. saxo contralt. Ben Webster. saxo tenor. Roy Eldndge, trompeta. Lawrence Brown. trombó. endell Marshalf. barx. Billy Strayhom. plano. Jo Jones, bateria. (6m). TXAIKOVSKI: Pnmer mov1ment de sextet op. 70 "Record de Aorència" (Versló per a orquestra de corda). Orquestra de Cambra Kremlin. Oir.: Misha Rachlevsky. (10m). SCHUBERT: Man:a mHrtar, op. 51 n. 1. Daniel Barenboim, Radu Lup. pianos (Sm). STRAUSS. J.; "Wo dre Crtronen bfüh'n" (On norelxen els llimoners). vals op.364. Edrta Gruberova. soprano. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Munlc. Dir.: Rudolf Bibl. (Gm). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró Jané. BERLIOZ: "Romeu i Jull eta•, simfonia dramàtica. Florence Ourvar, mezzosoprano Alberto Cupido, tenor. Tom Krause. baix. L'ensemble vocal Tudor de Montréal. Orquestra Simfònica de Montréal. Dir.: Charles Outolt. (95m). XOSTAKOVITX: Simfonia n. 7, op. 60 "Leningrad" Orquestra FllhermOnlca de Londres. Drr.: Bernard HaiUnk. (SOm) 20:113 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA OE..... Un convidat ens proposa i comenta ta música que agrada. Guió i presentació de Joan V"rves 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat a tarrec de Montse Agullera. Resum dels mrllors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarrlga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de ~~~O ~Av~~ 6e MOSICA 0 Programes emesos la setmana anterior. (Ondre (j'emissló: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 9 DE JUNY DEL2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà Recull d'obres breus. lr.=lou butlletí de notícies i agenda musical. 10:00 CONCERTBARROC HANDEL: "Water Music". (Música aqwtiea). Suite. The Academy ol Ancient Music. Dir.: CQristopher Hogwood. (37m). HANDEL: Concert per a orgue i orquestra Op. 7 n. 2. (HWV 307). Srmon Preston. The English Concert Dir.: Trevor Pinnock.. (13m). 11:00 MISSA DE MONTSERRAT Transmissió en directe de la Missa Conventual des del Monestir de Montserrat 12:17 GUIA MUSICAL La Informació il·lustrada sobre els concerts i l'activltat música! de la temporada.Un espai preSl!ntat per Pilar Subità. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a tarrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga. O'CONNOR: Bullerfly's day out (Arranjament d'Edgar Meyer). Mark O'Connor. mandofina. Yo-Yo Ma. violoncel. Edgar Meyer, contrabaix. (Sm). XOSTAKOVITX: Música d'escena per a "La comèdia humana" de Batzac, op.37. Orquestra de Cambra de leningrad. Dir.: Eduard Serov. (12m). ANONIM: Yo soy Guajira. havanera. Liuba Marfa Hevia. (2m). MOZART: Allegro con spirito. quart moviment de la Simfonia n. 29. KV 201 (186a). Academy ot St. Martin-in-the-Fíelds. D1r.: Neville Marriner. (Sm). GERSHWIN: Allegro, primer moviment del concert per a plano en Fa M Earl Wild, piano. Orquestra Boston Pops. Dlf.: Arthur Aedfer. (12m). HANDEL: "Ritoma, oh caro" (Torna, oh estimat), ària de l'òpera "Rodelinda". Sandrine Piau, soprano. L'Europa Galants. Oir.: Fabio Biondl. (4m). GURIOI: Preludi de la sarsuela "Mirentxu". Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.: Enrique Garcia Asensio. (5m). DEBUSSY: •Jeux de vagues" (Jocs d'onades), segon dels tres esbossos simfònics "El mar". Philarmonia Orchestra. Dir.: Mlchaef Tilson Thomas. (8m). MENDELSSOHN: Pnmer moviment del trio amb piano. op. 49. Trio Seaux Arts. (9m). WILSON, STEVE: "Song tor Anna". Steve Wilson. saxo contralt Nicholas Payton. trompeta. Bruce Barth, piano. Ed Howard, baix. Adam Cruz, bateria. (Sm). IRELAND: Marxa èpica. Orquestra Simfòmca de Londres. Dir.: Richard Hickox. (9m). CHAMINAOE: "La lune paresseuse· (la lluna mandrosa). melodia Anne Sofie von Oller. meuosoprano. Bengt Forsberg, prano. (3m). BEETHOVEN Primer moviment de la Simfonia n. 9, op. 125 ·coral". Orquestra de la NDR d'Hamburg. Dir.: Günter Wand. (16m). SWIFT/JAMES: ·can thls be love?" Oan Barrell, trombó. Blue Swlno. (Sm). ELGAR: Introducció I allegro per a quartet i orquestra de corda, op. 47. Orquestra Filharmònica de Viena. Dir.: John Ellot Gardlner. (13m). ANÒNIM DEL SEGLE XVIII: "El rel ha fet redoblar el tambor", cançó. Le Poème Harmonique. Dir.: Vincent Dumestre. (6m). DVORAK: Dansa eslava op. 72 n. 2 (TranscnpciO d'Oscar Morawetz). Yo Yo Ma. violoncel. ltzllak Perlman. violí. Orquestra Simfònica de Boston. Dir.: Selji Ozawa. (Sm). KAMEN: Rowena i Anale de Mr Holland's Opus (l'obra de Mr Hofland). una srmtonia americana. (composta per a la peUicula amb el mateix titol). MichaeiKamen. com anglès. Prno Paladino. baix. Phil Palmer. guitarra. Andrew Newmark. balena. Orquestra Simfònica de la BBC. Dir.: Leonard Slatkrn. (8m). BORODIN: Quart moviment de la simfonia n. 2 Orquestra Filharmònica de Rotterdam. Oir.: Valel)' Gergrev. (7m) ERLEBACH: "Wer slch dem Himmel übergeben" (Qui contia en Déu), cantata. Andreas Scholf, contratenor Concerto di Viole. Basel Consort. (7m), MOZART: Concert per a trompa n. 3, KV 447. Burl)' Tuckwelf. trompa. Academy ot St. Martln in the Flelds. Oir.~ Nevllle Marrlner. (14m). 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA GOUNOD Romeu I Julleta. òpera en cinc actes. Alfredo Kraus. Catherine Malfltano. José Van Dam. Glno Ouilico. Ann Murray. Gabriel Bacquler. Cor Regional Midi· Pyrênées. Cor i Orquestra Nacional del Caprtoli de Tolosa. Drr- Michel Plasson. (156m). 20:03 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àlex Gonna. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MOSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musicals d'interès. Presentat I conduit per Joan Vrves. I realitzat amb la colaboracló del Consell Catal.\ de la Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec da Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte I diumenge a fes 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarrlga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Drssabte 1 Diumenge. de 14 00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la se1mana ~ (Ordre d'emissió: RepetiCIÓ dels programes de Dilluns, Oimarts.llimeaè. Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00~ ~ DILLUNS, 10 DE JUNY DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia PleSefllla! per Joan V"IVes. Recull d'obres ble~ Inclou butlletins informatius i agendes musicals 9:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI HANDEL: Sonata en re menor. HWV35!!a Andrew Manze, violi. Richard Egarr, clavecl. &Sm). AMARG S: Selecció de temes de 1a pel.llcula "La Febre d'Or", (11m). BEETHOVEN: Cançó de germanor. op. 122. Cor i Orquestra SimfOnlca de la RàdiOd! Berlfn. Dir.: Karl Anton Rickenbacher. (4m). CHOPIN: Concert Rondó, op. 14, "Krakowiak". Claudio Arrau, piano. Orquestra Alharmònlca de londres. Dir~ Ef.ahu fnbal. (15m}. BOISMORTIER: Suite per aflauta de be: llaüt i viola de gamba. op. 35 n. 6. Bemhard Biihm. Jürgen Hiibscllet. M::l Weigef. (11m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MOSICA BACH: Obertura (Suite) per aOIQues!A t 1, BWV 1066. La Pebte Bande. Dir.: SigiSVii!ld Kupt (23m). MARTINU: Simfonia n.3. Orquestra Al harmònica Txeca. O:r~ VjcR¡ Neumann. (29m). DEBUSSY: Su~e bergamasque. Michel Béroff, piano. (15m). NIELSEN: "Masl<arade". Obertura Orquestra Simfònica de Gothenbwq. Dtr Myung-Whun Chung. (Sm). BEETHOVEN: Ouartet de corda, op. 131l Quartetto ltalíano. (43m). MOZART: Offertorim de B.M.V. 'Alma O~ creatoris", KV 277. Agnès Mellon. Elisabeth Graf. Kòlner Kammerchor. Collegium cartuslanum. Dir: Peter Neumann. (Sm). KABALEVSKI: Suite de "Romeu í Julietl' op.55. Orquestra Simfònica de Moscou. Di!. Dmltri Kitaenko. !35m). MARTÍNEZ COMIN: Poema de l'amo! Qll! neix Cobla Sant Jordi·Ciutat de Barcelona. (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes IIO'ietats discogràfiques aparegudes al mw,a wrec de Montse Agurlera 14:00 GRANS INTEGRALS La mústca orquestral de Ridlald ~ Simfonia domèstica. op. 53. Orquestra Nacional Escocesa Oir:~ Jarvi. (42m), Dansa dels set vels de Sarome. op. 5I Orquestra Al harmònica de BerM. Di'. • Georg Solti. (1 Op). 15:00 BUTLLETl DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA NOVA MÚSICA. L'espai !emàtll: de Catalunya Música presentatpereulàllil Benito. CARTER: In Sleep, fn Thunder. Jon Garrison. tenor. Speculurn Musica!. Dir.: Robert Black. (21m). SHAPEY: Kroslish Sonate. Joel Krosnick, violoncel. Gilbert Kaijsl!, piano. (24m). àl [~ 16:00 A FONS LES VERSIONS DE REFER CIA temàtic de Catalunya Música pre¡a¡tll per Eulàlia BenHo. Jacques Thibaut PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA lillf. tt.::¡ ' !d3 es 359;. UOZART: coocert per a violí I orquestra. KVZ16. Ja.:ques TMI.JUd Orquestra de eoocerts 1Jn10UreiiX 011: Paul Paray. (25m). DEB!JSSY: Sonata en sot menor per a 11011 piariO J¡cqUeS Thtbaud. violf Alfred Cortot. pallO. (12m) '. QiAUSSON: Poema per a V1olt 1 ~tra0p.25. Jacques TM1aud Orquestra de Concerts umoureux. D•r: Eugène Bigot. (15m). 11:00 LA TARDA DE L'OIENT ProQ1a111ac16 realitzada a partir de les pebCiOilS dels nostres oients. Presentació acilfec de d'Olga Cardús. 19.00 MÚSICA ANTIGA MÚSIC~ MEDIEVAL ITALIANA: lstanpltta Be!ldla. The oulay Collecllve. (1Om). DIVERSOS AUTORS ITALIANS: 11 Solazzo, recull de música per a un banquet medieval. (Selecció) The Newber¡y Consort. (18m). MÚSICA RENAIXENTISTA DE LES CORTS D'AlfONS I i FERRAN I OE NÀPOLS. tlespé!ion lOt Oir.: Jordi Savall. (28m) ZG;09 BUnLETf DE NOTICIES N:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELSGUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. MA!WS: Gavota. ronc!eau i minuet de les 11!CfS en tno en Do M. Ensanble Rebel. (4m). G.IW.'oGER: Marxa cie la suite "In a ll;iiSIIelf' {En resum). O!q!¡estra SímfÒilica de la ciutat de 8rmlngham Dtt~ Simon Rattle. (4m). òROI'IN.LAWRENCE: "Blues for Ouke". lD!ence Brown. trombó. 1con¡unt ~131.(7m). DURUflE: Kyrie de la m1ssa ·cum ~·. Cor del Tnnrty College de Cambridge. llir.aoo Muslci. Oir~ Richard Marlow. (3m~ TIJLLEitRRE: Tercer mov1ment de la SOflilta per a violi i plano n. 2 (dedicada a \'wne Astruc). Franro Mezzena, violi. Bruno Mezzena, piano (Sm). XOSTAKOVITX: Dansa cie la Suite de Jazz ll.2, Orquestra del Royal Concertgebouw. Oir.: Rictardo Cha1lly. (4m). DEVIEN NE: Rondó del Concert per a fagal Il. I. E'ckart Hiiboer. fagot. Orquestra de Còmbra Eslovaca. Oir.: Bohdan Warohal. 15m). VANGWS: MOViment 3, de "Mythodea", muSII:a per a la MISSió de ta Nasa: 2001 ldars!ldyssty, Vlngells K.lthleen Battle i Jessye lloonln. Cor de l'Òpera Nac1onal de Grlca Orquestra del Metropolilan de li7a Yoll Dir; Blake Neely. (6m). PAS.~.'I. DAVID: 'Laura• lloo l!yas, 5al(O tenor. Art Simmons, Joe l!enjamin. baix. Bill Clari<e, :r· ~ ~~ent fet el10 d'abril de 1952 a . (4:n). ESPt.A. El Pescador, Ya;,;¡gj¡ Pappas. mezzosoprano. O!illlestra Simfònica d'Israel. Dir.. 6e!shoo Stern, (4m). AAVEL Primer moviment del concert per : J11a0o 1orquestra en Sol M. oWtha Argencll, plano. Orquestra ~:;:mea de Berlin. Dir.: Claudlo . (Sm¡. DE SELMA; Ouatredanses galanes ~· ~rnelo, sacabutx, baixó I clave). . ona, Enrevlslrament let per Catalunya Música ~~~ XXè Festival deMtislca Antiga de ona.J5m) :ERTZI GER: VICTOR: "Tangerlne". man Hawklns I Ben Webster saxos =~·Oscar Peterson, plano He~b Ellis, llalerrra. Ray Brown. baix. Alvin Stoller• li. ~ament fet el16 d'octubre de 1957 al Capítol Studios de Hollywood. (Sm). OUINTEROS: Homenaje a Fatú. G6ran S61lscher, guitarra. (2m). GlAZUNOV: "Est•u• del ballet "Les estacions·. op.67. Orquestra de la Suisse Romande. Oir.: Ernest Ansermel (11m). BRITTEN· Simfonia Simple, op. 4. Academy of Sl Martin·in·the-Fields. Dir.: Kenneth Slllrto. (16m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:114 ElS CONCERTS DE CATA.LUNYA MÚSICA Presentació: Alfred Celaya 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat. 1:30 CICLE DE UEO Emès divendres passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 1S.OO). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de 01lluos. Dimarts, Dimecres, Dijous, Orvendres. de 20:1~ a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00}. DIMARTS, 11 DE JUNY DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan V'rves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI DONIZETTI: ··auanto è bella", arla de l'òpera '"L'eilsir d'amora·. Luclano Pavarotti, tenor. Orquestra de Cambra Anglesa. Oir.: Richard Bonynge. (3m). SAMMARTINI: Sonata per a Violi r b.c.. op.13 n.3 Stelano Montanari, violi. Ensemble J.M. Anciutl. (6m). DVORAK: Valsos de Praga Orquestra Simfònica de Detroit Oir.: Antal Oorab. (12m). GERSHWIN: "But not for me·. André ProVin. piano. Mundell Lowe. guitarra. Ray Brown, baix. Enregistrament fet al Copley Symphony Hali de San Dlego, et 24 d'agost de 1991. (6m). POULENC: "Elegia". per a dos pianos. Gabriel Tacchino i Jacques Février, pianos. (6m). BEETHOVEN: Kyrie de la "Missa solemnís" op. 123. Rosa Mannion. Blrg~ RemmerL James Taylor. Cornellus Hauptmann. Cors de La Chapelle Royale 1del Collegium vocale. Orquestra dels Champs Elysées. Dir.: Phllippe Herreweghe. (12m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA VERDI: 11 finto Stanlslao, obertura. Orquestra Filharmònica delia Scala. Oir.: Rlccardo Muti. (Sm). DVORAK: Simfonia n. 8 op. 88. Orquestra del Royal Concertgebouw. Oir.: Nlkolaus Harnoncourt. (36m). ENCINA: Mas vale trocar. Hespèrlon XX. Oir.: Jordi Savall. (Sm). KHATXATURIAN: Poema triomfal. BBC Philharmonic. Oir.: Fedor Glushchenko. (18m). BACH: Partita en la menor. BWV1 013 (transcnpció d'Enno Voorhorst) Enno Voorhorst. guitarra. (18m}. MEOTNER: Concert per a piano n.2. op. 50. Geoffrey Douglas Madge. piano. Orquestra FilharmOnica Artur Rubinstem. Dir.: ltya Stupel (40m). SCHUBERT: "Heidenrósleio" O. 257, "5ehnsuchr o 123. Christoph Prégardien, tenor. Andreas Steier, lortepiano. (Sm). MENOELSSOHN: Octet de corda. op. 20. Hausmuslk. (32m). 13:00 NOU PUNT NDU Presentació de les últ1mes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Monlse Aguilera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral de Richard Strauss "Una simfonia alpina", op.64. Orquestra Alharmònlca Txeca. Oir.: Vladimlr Ashkenazy. (49m~. 15:00 BUTLLETI DE NOT CIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATAlANS. L'espaí temàtic de Catalunya Música presentat per Raimon Colomer i Eulàlia Bemto. Joan Anton Mas 16:00 A FONS L'ÒPERA. L'OPERETA llA SARSUElA. l'espai temàtic de Catalunya MúsiCa presentat per Eulàlia SeMo. USZT: Primera part de l'òpera en un acte "Don Sanche o El castell de l'Amor•. Maria zadori. Gabor K.111ay. Cors de la Ràdio Televisió Hongaresa. Orquestra cie l'Opera Hongaresa. Oir. Tamas PAl. (53m). 17:00 lA TARDA DE L'DIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec ~e d'Olga Cardús. 19:00 MUSICA DE CAMBRA BACH, C.Ph.E.: Duo per a flauta i violi, Wq 140. Hans·Martln Unde. Jaap SchrOder. (1Om). BEETHOVEN: Trio per a plano. clarinet I violoncel, op. 11. Leon Pommers. Benny Goodman. Frltz Maag. (19m). MENOELSSOHN: Sonata per a violi I plano en Fa M. Shlomo Mintz. Paul Ostrovsky. (27m}. 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. HIRSCHIHARBACH: "Love nest". Chet Baker, trompeta Russ Freeman, piano. Leroy Vinnegar, contraba1x. Shelly Manne. bateria. (Sm). SIBELIUS: Adagio di molto, segon moviment del concert per a v1oll f orquestra, op. 47. Isaac Stern. violt Orquestra de Filadèlfia. Oir.: Eugeoe Ormandy. (Bm). TURINA: La oración del torero. op. 34 Orquestra NaCIOnal de Cambra d'Andorra. Oir.: Gerard Claret. (9m). BACH: "Komm. du sússe Todesstunde" (Vine. dolça hora de la mort), àna de la cantata n. 161. Janet Baker. mezzosoprano. Academy of St. Martin·ln·the·Aelds. Oir.: Nevrlle Marriner. (6m). RESPIGHI: Obertura del ballet ''La boutique fantasque". Orquestra Simfònica de Montréal. Oir.: Charles Outolt. (Sm). MOMPOU: Cançó i dansa n. 1O (Transcripció de Carles Trepat). Carles Trepat, guitarra, (Sm). STRAOELlA: "RaHrena I pianti", ària de "Rinaldo ". Jenniler Larmore, mezzosoprano Antoine Palloc, piano. Enregistrat per Catalunya M~slca el dia 4 do novembre dol 2000 al Gran Teatre del Liceu. Temporada Liceu 200D2001.RECITAL de JENNIFER LARMORE. (4m). PAYTON, NICHOlAS: "Nick@Night•. Nichotas Paytoo, trompeta. Tim Wartield. saxo. Anthony Wonsey. teclat. Reu ben Rogers. baix. Adonis Rose, bateria. (6m}. HAYON: OU.Jrt moviment del quartet de corda. op. 74 n. 3 "El Cavaller• OU.Jrtet Aeolian. (6m) LISZT: ''Polonesa brillant" (uanscripc¡ó de la "Polacca brillante• op.72 de Weber). Misha Dlchter, piano. Philarmonia Orchestra. 011.: Neville Marriner. (9m). •¡ ama paor waifaring stranget+, "Wild mountain thyme•, dues cançons tradicionals (Arranjaments de Craig Leon}. Andreas Scholl. contratenor. Edin Karamazov. liaOI+. Stacey Shames. arpa. Orquestra de Cambra Orpheus. (Sm). BERLIOZ: "Somnis-Passions. J.argoAllegro agitato e appassionato assai". da la Simfonia FantAsUca, op. 14. Orquestra de Cleveland. Olr.: Plerre Boulez. {14m). OePAUUJOHNSON/RAYE: "l'li rer'nember april". Wynton Marsalis Septet. (Sm) 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya Obres de TOLDRÀ. SOLÀ. STANHOPE, COHI GRAU. BROTONS, VILAMANYÀ i MARTiNEZ COMÍN, Santi Molas. percusSió. sergt Alpiste, violi. Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona. Oir.: Salvador Brotons. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 2 de març del2002 al Palau de la Música Catalana Cobla, Cor i Dansa 2001-2 (72m}. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 A lA MANERA DE ••• • Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió l presentació de Joan Vives. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes ernesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00) 3:30 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Di¡ous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMECRES, 12 DE JUNY DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan V'rves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTÍCIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI TURINA: "Orgia", de les "Danses Fantàstiques·. op. 22 (Transcripció per a sextet d'arpes d'Henriette Renié). Sextet d'arpes de Parfs. (Sm). LECHNER: "Aulf sie hab ich mein hertz gestellt" (A elia li he deixat el meu cor) del reculi ''Nous cants en alemany a quatre I cinc veus" Weser·Renalssance. Oir.: Manfred Cordes. (2m), SIBELIUS: Les Oceànides, op. 73, poema simfònic. Orquestra Simfònica de GOteburg. Oir.: Neeme Jarvi. (1Om}. BACH, J.Ch.: Concert per a plano op. 13 n. 2. ;;;i ¡;¡:;- = ~ a ~' ~· :::;J ~ 3 = !::::;!. g ~ = 9 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 10 Ingrid Haebler. Cappella Acadefl11ca Wien Oir~ Eduard Melkus. (19m). HOTTETERRE: "le plaintif', rondeau, de la Sune lli, en Sol M (del Primer Llibre de peces per a nauta travessera i altres Instruments). W1lbert Hazelzet, nauta travessera. Jaap Ter Llnden, viola de gamba. Konrad Junghanel. tiorba. Jacques Ogg, clavecí. (4m). HINOEMITH: "Fina!, per a baríton, mezzosoprano i cor", dlll Rèquiem. ·per a aquells que estimem·. Bngrtte Fassbaender. mezzosoprano. Oietnch FISCher Oieskau. baríton. Cor de l'òpera de l'estat de Vrena. Orquestra Simlòmca de Vrena. Oir.: Wolfgang Sawalhsch. (Sm). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA HANDEL. Musica per als reials focs artificials. The Academy ol Ancient Music. Oir: Chrlstopher MOZART: Rondó de concert, KV 371. Radovan Vlatkovlc, tlompa. Orquestra de Cambra Anglesa. Oir.: Jeffrey Tale. (Sm). DVORAK: Quintet amb piano. op. 81 Andras Schiff, piano. Oua net Panocha. (38m). CANT DE LA SIBILLA (Sibil.la llatina). Montserrat F¡gueras. la Capella Reial 01r. Jordi Savall. (18m) VAUGHAN WILLIAMS: Simfonia n. 5. Orquestra Simlònica de Londres. Oir Bryden Thomson. (39m). HAYON: Madrigal "la tempesta• Hob. )0(1Va: 8. Cor Madrigal de Budapest Orquestra de l'Estat Hongarès. Oir.: Ferenc Szekeres. (10m). BACH: Sonata en si m per a violi, flauta travessera i baiX continu. de l'Ofrena Musical, BWV 1079. Marc Hantaï. nauta Pierre Hantai, clavecl. Manfredo Kraemer, viOlí. Jordi Savall. Viola de gamba. (18m). LALO: Le Roi d'Ys. obertura. Orquestra Nacional de l'Opera de Monte· Cario. Oir~ Antonlo de Almelda. (10m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral de Richard Strauss El burgès gentilhome. suite op. 60. Chantal Juillet, violi. Roll Bertsch. piano. Sinfonietta de Montreal. Oir.: Chal1es Outo1t. (37m). Surte de danses sobre peces de Couperin. Sinlonietta de Montreal. Oir.: Charles Outoll (26m}. 15:00 BUTlLETí DE NOTICIES 15:114 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA, ARA. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. MOZART: Concert per a fagot i orquestra en Si b M, KV 191. Salvador Sanchis, fagot. Orquestra de cambra del Reial Cercle Artístic. Oir.. Alfons Reverté. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 1 d'octubre de 1997 al Palau de la Música Catalana. CICLE "EL PRIMER PALAU'' (20m). BRAHMS: Trio per a clarinet, violoncel i piano. op. 114. Trio Kronos. Carles Pertegaz, clarinet. José Mor, VIOloncel. Jordi Torrent. piano. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 22 d'octubre de 1997 al Palau de la Musica Catalana. CICLE "EL PRIMER PALAU". (24m). 16:00 A FONS LA MÚSICA RELIGIOSA. L'espaí temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Bemto. BACH~ "Aus tiefer Not schrCI ich zu dir" (Des de la meva angoixa profunda. et cndo). cantata BWV 38. Greta De Reyghere. James Bowman. Guy De Mey. Max Van Egmond. Ricercar Consort. Cappella Sancti Michaelis. Dir.: Erlk Van Nevel. (16m}. CHARPENTIER: lletanies de la Verge, H 83 Conjunt vocal I instrumental Les Al1s Florissants. Oir.: William Chrishe. (18m). SCHUBERT: Missa Alemanya, O872 (versió per a cor mixt, instruments de vent. tlmbales. contrabaix i orgue). Petrts cantors de V'l8na. Chorus V1ennens1s. Orquestra ol the Age ol Enlightenment. Oir.: Bruno Weil. (20m}. 17:00 LA TARDA DE l'OIENT Programació reali11ada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA CORAL Presentat per Maró Jané. HÀNOEL: Dixit Oominus, HWV 237. Annick Massís. Magdalena Kozena, sopranos. Sara Fulgoni, contralt. Patrick Henckens, Kevin McLean·Malr, tenors. Marcos Pujol. baix. Cor de les Muslciens du Louvre. Les Musiciens du louvre. Oir. Marc Mmkowski. (31m). LIGETI: Lux aeterna. Cor de la NOR. Hamburg. (Sm). STAOLMAYR: Magnificat quarti toni a B. Cor Bach de Salz1lurg. lnnsbrucker Btaserkrets. Oir.:.Howartl ~rman (12m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:114 AGENDA MUSICAL 20:1O ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. BRUBECK. OAVE: "In your own sweet way•. Dave Brubeck, piano. Otquestra Simfònica de Londres. Oir.: Russell Gloyd. Enregistrament fet aJ Barbican Centre de Londres. el 23 de desembre del 2000. (Gm). PURCELL: xacona en sol menor. 11 Giard1no Arrnomco. Oïr.: G1ovan01 Antonini. (Sm). CANÇO POPULAR RUSSA: "Aniré. sortiré". Cor Acadèmic Rus Svechnikov. Oir.: Evgueny Tytianko. (2m}. GOOOWSKY: Minuet. !lona Prunyí. piano. (3m}. STRAUSS, 0.: "lch bin elne frau. die weiss sle will" (Sóc una dona que sap el que vol}, "Ninon•. Fellcity Lott, soprano, Graham Johnson plano. (4m). SERRA: Aura d'abril i A Guissona, sardanes. Cobla Principal de la Bisbal. Oir.: Francesc cassú. (10m). SONOHEIM: 'Side by sicle by side" del musical ·company·. Millicent Martm, Julia McKenzie, David Kernan, veus. Orquestra. Oir.: Ned Sherrin. (1m). BACH: Preludi de la suite per a violoncel n. 5, BWV 1011. Anner Bylsma. violoncel. (Sm). ALB~NIZ: Nocturn de "Pep lla Jiménez". Orquestra Filharmònica d'Espanya. Oir.: Rafael Frühbeck de Burgos. (Sm). PROVENZALE: "Angelo e demonro·. escena 7ena de l'acte Ier de la Colom ba lerita, Opera sacra de Santa Rosalia. Solistes. Capella de Turchini. Oir.: Antonlo Aolio. (7m}. ROTA: lmprovviso per a violí i plano. Luigi Alberto Bl3nchí. Violi. Carolina Haffner. piano. (Sm}. WOOO/MELLIN. "My one and only love·. Joe Henderson, saxo tenor. Chick Corea. plano. Tony Dumas, baix. Peter Erskine. bateria. (1Om). PRÉVERT: "Les feuilles mortes". Juliette Gréco. André Popp i la seva orquestra. (4m). ELGAR: "Rondo-Presto•, tercer moviment de la simfonia n. 2. op. 63. Orquestra Simfònica de la BBC. Oir.: Andrew OaYIS. (9m). GOUNOD: Le premier jour de mai. Shura Gerhman. baix. Nina Walker. piano. (2m). WAGNER: ld1l.li de Siegfried. Orquestra de cambra Anglesa. Oir.: Vladlmir Ashkenazy. (18m}. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presenl<lt per Allred Celaya, GARCÍA MORANTE: "Maria Estuardo", òpera monòleg en dos actes. Uibret de Garcia Morante. Yrene Martínez. soprano. Manuel Garcia Morante. piano. CONCERT enregistrat per catalunya Música et dl3 20 de febrer del2002 al Conservatori SuperiOr Municipal de MUsica dll Barcelona. Audrtoli Eduard Toldrà CICLE: "La compOSició al segle XX". (71 m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Allred Celaya PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels ultims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emiSsió: Repetició del Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00}. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:1 qa 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anlerlor. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DUOUS, 13 DE JUNY DEL 2002 7:08 M.ATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETf OE NOTÍCIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI RAMEAU: "AIIemande'' i"Tambourin", de la suite en mi m. William Chrfstie, clavecí. (Gm). KABALEVSKI: Concert per a violí i orquestra. op.48. Gil Shaham. vloli. Orquestra Nacional Russa. Oir.: Mtkhail Pfetnev. (15m}. VERDI: "Teco io sto". "Non sai tu che se l'amma mia". "Oh, qual soave brivlso·, tres duets de l'òpera Un ballo in maschera. Maria Callas. Giuseppe dl Stefano Orquestra del Teatre de I'Scala de Milà. Oir.: Antonina Volto. (10m}. MOZART: Simfonia n. 37, KV 425a (AA53). The Academy ol Ancient Music. Oir.: Christopher Hogwood I Jaap Schr6der. (14m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA FAURE: Fantasia. William Bennett. flauta. Academy ol Sl Martin-in-the·Relds. Oir.: Neville Marriner. (Sm). MAHLER: Simfonia n. 1 "Trtà". Orquestra Filharmònica dlsrael. Oir.. Zubin Mehm (S1m). PURCELL: Anthems per a la Capella Reial. (314 ). Charles Matthews i Graham Jackson. orgue. Cor del Trinity College. Oir.: Richard Marlow. (1Om). COPLANO: Grohg, ballet en un acte. Orquestra de Cleveland. Oir.: Oliver Knussen. (30m}. CORELLI: Sonata a trio en ml m. op. 1 n. 2. Quartet PurceU. (5m). GARRETA: Sonata en do m. Jordi Masó. piano. (39m). FUCIK: Marxa Aorentina. op. 214 Orquestra Filharmònica Txeca. Dir.. l';c2¡ Neumann. (Sm). POULENC: Sextet per a piano. flauta oboè, clarinet. fagot i trompa. The Nash Ensemble. Dk: Llonel Fri~d · (18m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats diSCl!IJràllques aparegudes al mertat, ¡ càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRAlS la música orquestral de Richard Parergon de la Simfonia domèsta, \lli' I piano (mà esquerra) i orquestra. op. 71 Peter ROse!, piano. Capella de I"Esta!d! Oresden. Oir.: Rudolf Kempe. (22111) STRAUSS. R: Música del film "El ~a de la rosa•. Orquestra del Teatre nvoli de londres. Oir.: Richard Str~uss. (27m). 16:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. l'espai lemàk ¡ Catalunya Musica presentat per Eu!il Benilo. lleana Cotrubas HANDEL "lascia ch'io pianga', w dl l'òpera Rinaldo. lleana Cotrubas. la Grande Ecurie !lli Chambre du Roy. Oir.: Jean·CiaL'de MaJgoire. (Sm}. VEROl: "Teneste la promessa'{••) "Adtl del passato", de La Travlata lleana Cotrubas. Orquestra de I'Òpm ¡f¡ Baviera. Oir.: Carlos Klelber. (5m). CHARPENTIER: Escena pñmera de fadi tercer, de l'òpera en quatre actes "LOIII!i!', lleana Cotrubas. Placido Domingo. Ambrosian Opera Chorus. New Philharmonla OrcheS1ra. D1r.. Georoes Prêtre. (22m). MASSENET: 'Et je sa is vot re nom.~ vivrons a Paris! tous les dllux", recttl duet de l'òpera en cinc actes "M3.'10C' lleana Cotrubas. Alfredo Kraus Ol~ del Capitoli de Tolosa. D1r.: MICilel Piasson. (Sm). HAYON: wie lieblich ist der Anbl.« lled de la Primavera, de Les EstuiiXIS lleana Catrubas. Royal PhllharmOtlic Orchestra. Oir.: Antal Oora.ti. (Sm) MOZART: "In uominí, in soldati".àrladt l'acta primer de l'òpera en dos aOiílS Coli fan tutte, KV 588. lleana COlrubas. Orquestra de laR~ Opera Hause, Coven! Garden. Du.. CGflll Oavis. (3m}. 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS l'espai telllii: de Catalunya Música presentat ptt &ala ·o SeMo. Zubln Mehta VIVALOI: Concert pera 1!8SviOinS.R~ll Pinchas Zukerma,n. ltzhak Pertman 1sU: Stern. Orquestra Filharmònica de NOIQ York. Oir.: Zubln Mehta. (11m). WILLIAMS: "la Guerra da les Ga~·. tema. Orquestra Filharmònica de Los Ange!es Oir.: Zubín Mehta. (Sm). BRUCH: Fantasia escocesa per aI'IOÜ f orquestra. op. 46. ltzhak Pel1man. Judith ltber. arp¡ Orquestra Fllharmòmca d'Israel OIL Zubin Mehta. (30m). PUCCINI: Dues àries de TurandOt Montserrat Caballé. Cor John Alid5 . Orquestra Filharmònica de LondrtS ~ Zubln Mehta. (Sm). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partn de liS peticions dels oostres oients. Pres~b~ a càrrec de d'Olga Cardús. . 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació !JlUSical Guió I realització: Pere Bufés i AJex Robles. 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:114 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred CBJaYa. ELLINGTON, OUKE: ·oay dream I~ to a kiss·. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 'IQ ::xlré f'Te'lin. plilOO. Mundell Lowe. ¡;¡:arn. Ray Brown. balle (Sm). ~GER: Le chant de Nigamon ~Nacional de França. 01r.: e~ Munch (10m). ;-U :t; ~ per¡ •71 jde I. il'/ll'¡;¡ es. fRESCQBALDI: canzone sopra "Ruggltlr". $oniiOI1 de Ja Gioiosa Marca. (2m) .• ~~l)JJ: Qiverttmento per a flauta 1 Crm Gascón. ~vier Coll. (7m). i<!IRIIGOlD: Sllaussaana. llfqu!S!Ta F~harmònica del Nord oest dAJemiiJ1Y3. Oir.: Wemer Andreas Albert. l]m~ • RANAGAN. TOMMY: "Minor mlshap • The Tommy Aanagan Trio i The Jazzpar WWMI!et.(7m). BEETHOVEtt Romança per a violi n.2. op.SO. Sà Shaham. violi. Orquestra de Cambra OiJiheUS. (Sm). pUCCINI: Duet de l'acte primer de l'òpera f.lò~ama Bulterfly. Kalia Rlctlarelli. Josep Carreres. Amblosian Opera Chorus. Orquestra SimfòniCa de Londres. Oir.: Lamberto Gaidelfi. (17m). UAilLER: Terter mo'liment de la Sllfl!onian.1 "Trta". 0111ueslta Simfònica de Xicago. Oir : PErreBouiU. (11m}. ZEMLINSKI: Humoresca (Rondo). Oulrtet de Vrena. (4m). Gt1WUl. PHJUPPE: "When the world was ~~uno·. Stan Getz. saxo tenor. Gary Burton. ¡'.MfGn. Steve Swallow. baiX. Roy ~~.bateria. &n¡¡istrament tel el13 de novembre de 1$6 ala Sala Pleyel de París. (6m}. !REMAij'4· Concert per a 3 oboès. 3 r..Dls i baix continu en Si b M. ~!usb Antiqua de Colònta. Oir.: R. Goebel. (9m). ·¡.¡ hyd ynos· (Tol a través de la nit). ~ tral1icíonal gal lesa amb text de John CeíriOO Huhges. illyn Terfel, baríton. The Black Mountam ClioiUS. Rlsca Male Cho1r. Orquestra de ropera Nacional Galesa. Otr.: Gareth Jones (Sm) 2Z:OO AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA l'mental per AHred Celaya. .BHTilOVEN· Sonata per a plano n. 32. op. 111. MOMPOU: Tres cançons I danses, SCHUBERT. Sonata D 958. Clemens ZeHu¡ger, plano. OONCERT enregistrat per Ràdio Nacional d'Espanya aCatalunya el dia 16 de Wmhre de 1995 a I Església de Santa lllt1a de Vilabertran. SCHUBERTIAOA 1995. (69m). 23:45 NOCTURN I"JSi:a per acabar el dia. Presentació a eàrrlt d'Alfred Celaya PIOGUMActó DE NIT ~dels últJms programes f:Jil'AUOIOVISUAL &n!s ~ umenge passat t38 GRAllS ltmGRALS "'ngrames emesos la setmana antertar (On:re d'emiSSió: Repetició del Dilluns, ~- Dunecres, Oijous, Divendres. de a15.00). J:lll ElS GUSTOS REUNITS Prese111a1 per Alfred Celaya. Programes lllleSOS_ta setmana anterior. (Ordre ~:Sió: Repe11c1ódels programes de ilfl · Dunarts, Dimecres, Dilous, endres, de 20:1oa 22 00) 5:30 CAPSA DE MÚSICA • r:ames emesos la setmana anterior. re d'emlssiO: Repetició dels ~mes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, •DIVendres, de 10.03 a 13.00). :~~~, 14 DE .IUNY l:lla MATIHAL MOSic:a per . I"P.I Joa Vi començar el d1a presentada ~ IVes. Recull d'obres breus. Inclou buUietms informatius i agendes musicals. 9:00 BunLETI DE NOTÍCIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI SCHUMANN: Obertura "Manfred", op. 115 Philharmonia Orchestra. Dir: Christian Thielemann. (15m}. ROSSINI: "Sancta mater. istud agas· (quartet) de l' Stabat Mater. per a quatre solistes, cor i orquestra. Luba Organasova. soprano. cecma Bartoli, mezzosoprano. Raul Gimenez, tenor. Roberto Scandiuzzi, baix. Cor de l'Òpera de Viena. Filharmònica de Viena. Dir.: Myung·Whun Chung. (7m). SAINT·GEORGE: Quartet de corda n.6, op.14. Quartet Les Adleux. (1Om). BEETHOVEN: "Allegro ma non troppo", 1r mov. de la Simfonia n.6 "Pastoral", op.68 (transcripció per a piano). Glenn Gould, piano. (12m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA OE MÚSICA VIVALOI Concert per a guitarra en La M. Eduardo Fern~ndez. Orquestra de Cambra Anglesa. D1r.. George Malcolm. (10m). MOZARl Simfonia n.39, K.543. Orquestra del Concertgebouw. 01r.: N1kolaus Harnoncourt. (30m}. HALEVY: Aria de "la Juive". Placido Domingo. Orquestra Filharmònica de los Angeles. 01r.: Cario M' Giulini. (5m). SCHUMANN· 3 Fantasiesllicke, op. 111. Shura Cherltassky, piano. (10m}. BACH: "lass. Fürstin. Jass noch einen Strahl" (Deixa. princesa, deixa un altre raig), oda fúnebre BWV 198. Nancy Argenta. soprano. Michael Chance. contratenor. Anthony Rolfe Johnson, tenor. Stephen Varcoe, baix. Cor Monteverdi. Solistes Barrocs Anglesos. Oir.: John Eliot Gardiner. (31m). PROKOFIEV: El bUfó, op 21 (ballet en sis escenes). Gran Orquestra Simfònica de la Ràdio I TV de l'URSS. Oir.: Gennadl Rozhdestvensky. (38m). HAYDN,M.: Simfonia n. 6, P. 4. Orquestra de Caml)ra Eslovaca. Dir.: Bohdan Warchal. (17m}. MARTINU: Quatre madrigals per a oboè, clarinet 1fagot. The Oart¡ngton Ensemble. (18m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últ1mes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguílera. 14:00 GRANS INTEGRALS la música orquestral de Richard Strauss "Panathenàenzug•, estudis simfònics en forma de pasacaglia per a piano (mà esquerra) i orquestra. op. 74. Peter Rósel, plano. &apella de l'Estat de Dresden. Dir~ Rudolf Kempe. (28m}. Vals de la surte del ballet 'Schlagobers· (Nata batuda), op. 70. Capella de l'Estat de Oresden. Oit: Rudolf Kempe. (7m). Quatre mterludls simfònics de ròpera "lntermezzo·. Orquestra Simfònica de seattle. Dir.: Gerard Schwarz. (25m). 15:00 BUTLLETI OE NOTÍCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 1S:10 A FONS LA MÚSICA SOLA. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto. El vlolf I et violoncel VIVALDI: Concert per a violi, violoncel i orquestra, RV 544 "11 Proteo o sia il mondo al rovesclo". lgor Oistrakh. Otra Harnoy. Orquestra de Cambra de Toronto. Dir.: Paul Robinson. (1 1m). SERVAlS: Gran Duo de concert sobre temes nacionals anglesos. per a violoncel i violi. Sm1thsonian Chamber Players. (12m). DEU US: Doble concert per a vtali i violoncel. Raymond Cohen. Gerald Warburo . Royat Philharmonlc Orchestra. Oir; Norman del Mar. (22m). 16:00 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benrto. Albert Níeto GRANADOS: Tres prelud1s. per a violí i plano. Vlctor Parra, violf. Albert Nieto, piano. (4m). GURIDI: Vasconia. Albert Nieto, plano. (14m). MONTSALVATGE: Evocac16n, per a violoncel i plano François Monciero, violoncel. Albert Nieto, plano. (Sm). GERHARD: Soirées de Barcelona. Albert Nieto, piano. (17m). BROTONS: Sonata per a flauta I prano. Sal'lador Brotons. flauta. Albert Nieto. piano. (14m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús 19:00 CICLE OE UEO lieder de Schubert sobre poemes de Mayrhofer "Fahrt zum Hades· (Bautada als Inferns). ·oer Schiffer· (El barquer). dos lieder sobre poemes de Johann Baptist Mayrhofer. Christoph Prégardien. tenor. Andreas Ste1er, fortepiano. (7m}. "Nachtstück" (Nocturn). lied sobre poema de Johann Baptist Mayrhofer. Christoph Prégard1en, tenor. Andreas Steier. fortepaano. (Sm}. "Gondelfahrer" (Gondoler), AufiOsung· (Dissolució). • Atys", tres lieder sobre poemes de Johann Baphst Mayrhofer. Christoph Prégard1en, tenor. Andreas Steler. fortepiano. (Sm), "Memnon·. "Antlgona i Èdip", dos heder sobre poemes de Johann Baptlst Mayrhorer. Christoph Prégardlen, tenor. Andreas Steler, fortepiano. (Sm). "Wie Ulfru fischt" (la pesca d'Uifru), "Nach einem Gewrtter" (Després d'una tempesta). "Die Sternennachte" (Nit estrellada), tres lieder sobre poemes de Johann Baptist Mayrhofer. Christoph Prégardlen, tenor. Andreas Sfeier, fortepiano. (7m). "lied eines Schiffers an die Dioskuren· (Cant d'un barquer als Oloscurs), "Der Sieg" (la Victòria). dos lleder sobre poemes de Johann Baptlst Mayrhofer. Christoph Prégardien. tenor. Andreas Steier, fortepiano. (Sm). "Fragment aus dem Aeschylus· (Fragment d"Èsqull}, "Nachtviolen· (Violetes de nit), dos lieder sobre poemes de Johann Bapbst May¡hofer. Christoph Prégard~en. tenor. Andreas Steier, lortepiano. {Sm). "Phifoktet•. "Abschied" (Comiat). dos lieder sobre poemes de Johann Baptist Mayrhofer, Christoph Prégardien. tenor Andreas Steier. fortepiano. (Sm). 20:00 BUTLLETI OE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:1O ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya BARSANTI: Segon moviment de la sonata per a flauta de bec i continu, op. 1 n. 3. Arcadia. (3m). TXAIKOVSKI : Vals de la SUite del ballet "la bella dorment", op. 66. Orquestra Filharmònica de Berlin. Oir.: Mstislav Rostropovltx. (4m). LAURO: Natalia (vals veneçolà). John Williams. guitarra. (3m}. LIVINGSTON· ··Mona lisa". Fredrik Norcn, batllria Frcdrik Noren Band. (Sm). HANDEL: Concert per a oboè, HWV 287. P. GoodWin. St. James's Baroque Players. Oir.. 1. Bolton. (9m). BALL DE CONTRADANSES i BAll DE CONTRADANSES BOGES. Cobla Pnncipal de la Bisbal. Oir.; Joan Roure. (5m}. SCHUBERT: Ave Maria. Jessye Norman. soprano. Geoffrey Parsons. piano. (7m). VITAL!: Sonata "la GUidoni". Ensemble "Aurora·. {Sm). BERNSTEIN,COMDENIGREEN: "lucky to be me·. Buddy de Franco. clarineL Oave McKenna, p1ano. Joe Cohn. guitarra. (6m). BRAHMS: "Adagio", segon moviment del Concert per a piano i orquestra n. 1, op. 15. Maurtzio Polhnl. Orquestra Filharmònica de Viena. Oir.: Karl BOhm. (14m}. 'Bella Notte", tema de la pel.lfcula "lady and the Tramp" (la Dama y el Vagabunda). de Watt Dlsney's. (2m). RODRIGO: Sones en la Giralda. Catherlne Míchel. arpa. Orquestra Nacional de l'Òpera de Monte-Carfo. Oir.: Antonio de Almeida. (Sm). WALDTEUFEL: Estudiantina, vals op. 191. Orquestra Filharmònica Eslovaca de Kosice. Dir.: Alfred Walter. (7m}. ROSSINI: Duet de "l'ltafiana in Algerí". Cecilia Bartoli. mezzo. Bryn Terlel, bariton. Orchestra deU'Accademia Naz1onale di Santa Cecilia. Dir.: MyungWhun Chung. (7m). CHESTNUT. CYRUS: "Grandmarna·s blues·. Cyrus Chestnut, piano. Ste~e Kirby, baix. Atvester Garnett, bateria. (7m). PONCHIElll: Simfonia n. 2. Orquestra Filharmònica de Minsk. Dir.: S1tvano Frontalini. (Sm}. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:114 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de BRAHMS, MAHLER i SCHUBERT. Wattraud Meler, mezzo. Nicholas Carthy, plano. CONCERT enregistrat per Catalunya M6slca el dia 9 de novembre del 2001 al Gran Teatre del liceu. RECITAL WALTRAUO MElER. (68m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. ..., .... ¡¡;;¡- = ... .:;! 5I ¡;;;' ;¡· 212 ~ :::!. &;5I ~. ~ ~ ¡¡;;¡- g; e:» PROGRAMACIÓ DE NIT Repeliei9 dels últims programes 0:30 MUSICA CORAL Emès dimecres de ta setmana passada. 1:30 MÚSICA OE CAMBRA Programa emês la setmana anterior (Dimarts a les 19:00h}. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts. Dimecres. Di¡ous Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de D1iluns. Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres. de 20:1 Oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DISSABTE, 15 DE .IUNY DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Sublrà Recull d'obres breus. Inclou butlleti de noticies i agenda mus1cal. 10:00 CONCERT BARROC TORREJON I VELASCO: Invitatori de d1funts. Cor de Nens cantors de Còrdova. Coníunt 11 A 2l =» a= a ...., =· ~- 212 ;:g :::l. ..., ....a ...., = ~· ...e ¡;;;¡- = ""' 12 Etyma. Dir. Gabnel Garrida. (10m). MARIN Caprichos de amor. Montserrat Figueras. veu. Roll Llslevand. guttarra barroca. Ananna Savall, arpa. Pedro Estevan. pertusstó. Adela Gonzalez-Gampa. castanyoles. (22m). NEBRA: Vespres a la Verge "Laelatus sum". Angeles Tey, soprano. Cor i Orquestra Simfònica de ta RTVE. Otr.: Grover Wilkins (12m). IRIBARREN· "Viendo que Jtl, hiZO raya•. Al Ayre Espa~ol. 01r · Eduardo López Banzo. (6m). 11:00 MÚSICA PER A COBLA SALO. Conrad .. Sol de Banyuls. sardana. Cobla Principal de ta Bisbal. D1r.. Francesc Cassú. (4m). GUINOVART, Albert.: Suite del ballet "Terra Batxa". Nydla Cobla. Dir~ Albert Guinovart. (13m). MAS ROS.: L'amic absent. sardana. Cobla Selvatana. Festa de la Música per a cobla. Banyoles. 22 d'octubre det2001. (4m). SURIOL.: Surte pa1ral. Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona Oir.: Jordi León. Aud1tort de les Corts. 17 de novembre del 2001. (13m). BORGUNYÓ.: Recordant l'Albert. sardana. Cobla de Cambra de Catalunya. Dir.: Jordt León. (5m). VIVES.: La Balanguera. Orfeó català. Cobla Sant Jordi .Ciutat de Barcelona. Dir: Josep Vila i Casaftas. Cicle Cobla. Cor 1Dansa. Palau de la Múslca. 17 de lebrerdel2001 . (4m). MORERA.: Amor perdut. sardana. Cobla La Principal de la Bisbal. (4m). CASAS AUGÉ:: Ball de rams. vals. Cobla Sant Jordt Oir.: Jord1León. (4m) • 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Surés i Àlex Robtes.Repetlció del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presenlaoió de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels m1ilors programes de ta setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat ~er Carmlna Malagarriga SAINT-SA NS: Vals·capnct (Arranjament d'Ysaye). Oie Oeutsche Kammerph1larmonle de Bremen. Dir.: Daniel Harding. (Sm). MARCO: lsabella. peça instrumental Mala Punica. Dir.: Pedro Memelsdorff. (6m). SCHUBERT: Obertura per a plano a quatre mans. D 67S. Yaara Tal. Andreas Groethuysen. plano. (7m). GALPER. HAL "Loose cliange•. Oizzy Gillespie. Phtl Woods Outntet. (Sm). BACH. J.Ch.. Simfonia en ReM op. 1S n. 4 Acadèmia de Mlistea Antiga de Berlin. (10m). TIERSEN: "J'y SUIS jamais allé" {No hi he anal mai), "La valse d'Amélle" ~El vals d'Amêhe). "l'autre vatse d'Amé ie• (l'altre vals d'Amêlie). tres fragments de la banda sonora de la pel.lícula Amlllie. (Sm). STRAUSS, A.. Anale de les Variacions fantàstiques "Don Quixot". op.35. Steven lsserlis, violoncel. Orquestra Simfònica de la Ràd10 de Bavlera. Dir.: Lortn Maazel. (Sm}. SARASATE: Capncl basc, op. 24. Maxlm Vengerov, violi. ltamar Golan, plano. (7m). MOZART: Benedlctus sit Deus, KV 117. Barbara Bonney. soprano. Cor Arnold Scllònberg. Concentus muslcus Viena. Oir.: N1kola)JS Harnoncourt. (7m). NIELSEN: Ultim moviment de la simfonia n. 2 'Els quatre temperaments•. Orquestra Simfònica de San Francisco. Dir.: Herbert Blomstedt (7m). JOHNSTONICOSLOW; "My oid flame•. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Conte Gandoli. trompeta. Bill Holman, saxo tenor. Lou Levy, piano. lawrence Marable. bateria. Leroy Vinnegar, baix. (6m). KRAUS: Simfonia en ReM. · smfonia da chiesa". Concerto Kòln. (9m). AVALA: "Takírari", "Vats·. "Gato y matambo", tres peces de la "Serie Americana·. Víctor Villadangos. guitarra. (6m). BERKELEY: Allegro moderato, tercer moviment de la Serenata per a corda, op. 12. Academy ol St Martin-in-the-Aelds. 01r.. Kenneth Silllto. (4m). HAYON; Primer moviment del quartet de corda, op. 76 n. 2 "Les Quintes". Quartet de Praga. (7m). ANDERSON: "BOgler's Holiday", "Sandpaper Ballet". Richard Hayman lla seva Orquestra. (7m). BRÓNNERIHOARE: "Have tou met Che!?" nu Bronner, veu i trompeta. Clluck Loeb I Karl Schloz, guitarres. Grêgolre Peters. saxo. nm lefebvre. baix. Wolfgang Haffner. l>ateria. (Sm). SCHUMANN Allegro. primer moviment del Concert per a violoncel i orquestra, op. 129. Anne Gastinei, violoncel. Orquestra Filharmònica de lieja. Dir.: Louis Langrée. (11m). GLAZUNOV: La Primavera. quadre orquestral, op. 34. Orquestra Nacional Escocesa. Oir.: Neeme Jàrvi. (9m). BRAHMS: "Fünl Lieder" (Cinc líeder), op. 47. Jessye Normao. soprano. Dietrich Fiscller-Oieskau, ban1on. Daniel Barenboim. piano. (9m). NAUDOT: Concert per aflauta de bec, dos violins i continu en Sot M. Frans Brüggen. flauta de bec. Concentus musicus de Viena. Dir.: Nikolaus Hamoncourt i Frans Brüggen. (10m). LISZT: Rapsòdia hongaresa n. 2. Orquestra Simfònica de Montréal. Dir.: Charles Outoit. (11m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró Jané. HAYDN: la vera constanza. dramma giocoso en ttes actes. Jessye Norman. Helen Donatll. Claes H. Ahnsjò. Wtadlmiro Ganzarolli. Oomentco Trimarthl. Orquestra de Cambra de lausanne. Dir.: Antai Oorati. (123m). BACH: Variacions Goldberg, BWV 988. Gustav leonhardt, clavecí (47m) 20:03 CATALUNYA JAU. Un programa d'Albert Mallolré. Z2:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE..... Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan VJVes. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h}. 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarrlga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte I Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repet1ció dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, Ol¡ous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 16 DE JUNY DEL2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlletí de notfciP.s i agenda musical 10:00 CONCERT BARROC TARTINI ·sonata det diable' en sol m. Andrew Manze. violi. (19m). FOROUERAY Suite n. 1, Jordi Savall, baix de viola. Ton Koopman. clavecl. Chrlstoplie Coin, baix de viola. (26m). 11:00 MISSA DE MONTSERRAT Transmissió en directe de ta Missa Convenlual des del Monestir dc Montserrat. 12:17 GUIA MUSICAL La Informació 11-lustrada sobre els concerts i l'activitat música! de ta temporada.Un espai presentat per Pilar Sublrà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga. MENDELSSOHN. "lm Grünen" (Al camp). •Abendlied· (Cançó del vespre). •tm Frilhling• (A la primavera}. tres lieder. Dietrich Fischer-Oieskau. baríton. Hartmul H611, piano. (6m). HAYON: Allegro, primer moviment de la S1mloma n. 47. The Englisll Concert. Dir.: Trevor Pinnock (Sm). ALKAN: Quart moviment de la Sonata de concert. op. 47. Emmanuelle Bertrand. violonceL Pascal Amoyel. plano. (6m). WEBER: Concert per a clarinet i orquestra n. 1. op. 73. Sabine Meyer, clarinet. Staatskapelie de Dresden. Oir.. Herbert Blomstedt. (21m). NIELSEN: Un vespre a Giske. Orquestra Simfònica Aatborg. Oir.: Tamas Veto. (6m). BRAHMS: Rondo, allegro non troppo, tercer moviment del Concert per a plano i orquestra n. 1, op. 15. Maurlzlo Pollini, plano. Orquestra Filharmònica de Berlin. Dir.: Claudio Abbado. (12m). IRADIER: Maria Dolares, havanera. AxiVil Criolla. {4m). WILLIAMS: "American Collectlon", tema. Yo Yo Ma. violoncel. Orquestra de los Angeles Oir.. John Willlams. (3m). MOLLJKOHELERIBARRIS: "Wrap your troubles in dreams". Ketth Jarrett. plélno. Gary Peacock, bai~. Jack OeJollnette. bateria. Enregistrament fet al Palau de Congressos de Pans. et 5 de juliol de 1999. (Sm). ARRIAGA: Agar. ària per a soprano i orquestra. Angela Dennlng, soprano. Orquestra Simfònica de Bilbao. Oir. Jesús lópez Cobos. (7m). XOSTAKOVITX: Vals de la suite de la pel.lícula "la muntanya d'or", op. 30a. Nicolai Stepanov. guitarra hawaiana Orquestra Simfònica del Ministeri de Cultura de l'URSS. Oir.: Gennady Rozhdestvenski (Sm). SAINZ OE LA MAZA. E.: Homenatge a Haydn. Àtex Garrobé, guitarra. (3m). VIVALDI: Concert op. 3 n. s (Transcripció per a quartel de flautes). Quartet de flautes de bec de Flandes. (9m). SATIE: Parade, ballet realista en un quadre. Orquestra Simfònica de Nancy. Dir.: JérOme Kaltenbach. (16m). SHAW, WOODY· "In case you haven't heard". Woody Shaw, trompeta. Rank Stron-r saxo. Ron~ie Matliews. piano. Staff~ James. batx. Eddte Moore, bateria. 1s.: MOZART: Simfonia n. 22, KV 162. The Academy ol Ancient Music. Oir:.;¡¡ Scliréider. (9m). MILHAUD: Enfantines. Duo Crommelynck. piano a qualli(3m). MARTUCCI: Giga, op. 61 n. 3. Orquestra Alliarmònica de la ~Ot¡· Riccardo Mutí. (4m). COOAX: "Mandad'ei comlgo•. Manel Segarra, guitarra. laura tmbeltBoucllard, violi. Andreu Hernandez, percusslons. Adollo Osta, veu i llaüt (Sm}. GIM~NEZ: Preludi de la sarsuela·s patinillo". Orquestra de Cambra Anglesa. Oir.: Enrlque Garcia Asensio. (4m). FRANCHOMME: Alr auvergl)at varitl. op.Zt Anner Bytsma, violoncel. L'Archtbu~& Smithsonian Chamber Players. (11m). MONTSALVATGE: Cinco canclones negras. Victòria dels Angels, soprano. OrqiJIS!'¡ de la Societat de Concerts del Conservatori de Parts. Rafael Frühbeci ~ Burgos. (11m). 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA STRAUSS,R.: Guntram. òpera en trlS actes; Op2S. Reiner Goldberg. Jlona Tokody. Sardor Sólyom·Nagy. tstvàn Galí. Jancs 8iñ Cor de l'Exercit HOiliJarès. Orq~esl!a 0: l'Estat Hongarès. Dir: Eve Oueler. (lll~ 20:03 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina. 22:00 AGENDA MUSICAt Z2:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a remom de temes rnusG's d'interès. Presentat i conduit per JGail Vives. i realitzat amb la colaboraoó d!l Consell Català de la Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentacló de les últimes novelals discogràfiques aparegudes al melt3l a càrrec de Montse Agullera. Resum deis millors programes de la setn1ana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la se!M anterior. (Dissabte i diumenge ales 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga Programes emesos la setmafla ar.OOII' (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Dwmenoe. d! 14:00 a 17:00). • 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos :a setmana~ (Ordre d'emissió: Repelioó deiS programes de Dilluns. Dimarts.~ Dijous. Divendres, de 10.03 a13 OOJ DILLUNS, 17 DE JUNY DEL2002 7:08 MATINAL Mús1ca per començar el dlil P~ per Joan VIVes. Reculi d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i aiJ!!ldes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTiCIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI RAMIREZ: "Alfonsina yel mar". Ernesto Bitettl. guitarra. (Sm). CHABRIER: Obertura de l'llpeta "Gwendollne•. Orquestra del Capitoli de Tolosa. Dir.: Mlchel Plasson. (1om). . GARRETA: Juny, sardana. La Principal de la Bls~l. Oir~ Rrcard Vlladesau. (Sm). CHOPIN: Polonesa en sol sostin~ menor. - . :Mn ~~ Ja<: [)¡. 111- PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Je¡'l-/'lelra .Asmenoaud. plano. ¡ïmJ. · n. 8. "La ta rd_a •• . P.A'Illlt Simloma ~ol Sl. Martin-in-the-Frelds. Orr.: llei ~ Mam'ltl. (18m). 1t:t0 AG.EIIDA MU~ICAL tt:G3 CAJ'SA DE MUSICA • • ffifi,WIN: Concert per a lrompeta, VIOh. curda¡ baix coolínu en A~ M. uusrca AnhQua de Colònra. Drr.: Rernhard ~be!.(12m). DfSIJSSY: lmatoes per a orquestra. Olquestra Simfònica de Boston. Dir.: Miehael Tilson Tllomas (36m). MENDELSSOHN: Trio amb plano n. 1, op.49 Trio Borodfn. (31m). JMilCELLO, A.: Concert per a oboè, C!11da 1continu en Re m. HmHolHger. l Music!. (12m). ALFVEN: Simfonia n. 3, Op. 23. Orquestra FllharmOnlca d'Estocolm. Dir.: Neeme Jarvi. (38m). DANSES ANTIGUES D'HONGRIA I DE TRANSJLVÀNIA. Clemenclc Consorl Dir.: René Clemenclc. (10m}. POULENC: 'Les anlmaux modèles" (Els t1il!llls models). suite d'orqueslra Orquestra de la Soc1etat de Concerts del ~rw.tori de Pans. Oir.· Georges Prill!.(21m). t3:110 NOU PUNT NOU Preserrtaoó de les últimes novetats disalgr¡liQIJes apareoudes al mercal, a àrret de Montse Aguilera . 14fi GRAMS INTEGRALS tz mm orquestral de Richard Strauss wm de lesta japonesa. op. 84. h<IW 194t). ~de l'Estat de Bavrera. Orr.: 'l'chiró Strauss. (14m). Dntrtimento. op. 86. Orquestra SrmiOníca del Metropolitan de ~- Oir. Hiroshi Wakasugr. 134m). 15:00 BUTllETÍ DE NOTÍCIES 15:14 AGENDAMUSICAL 15:10 AFONS lA NOVA MÚSICA. L'espai temàtic de Galalunya Música presenlat per Eulàlia BenHo. Dfl mEOICI: Talloo. Orqwstra FilharmOnlca de Nova York. O~; Leonard Bernsteln. (1Bm). ROCHBEIIG: Caprlce Varlations, per a vlc4isol Mltlialfe Ma~rskl, VIO If. (20m). ADAMS: Tromba Lontana, de les Dues Farllam. Jariatllan Holland. Wesley Warren, lrornpetes. Orquestra Simfònica de Ja C;¡;J¡t de Birm1ngham Dir.. Slmon Ratlle. (4"ll tiilll AFONS US VERSIONS OE REFERÈNCIA. L'espa1 t:.'l1lilt de Catalunya MúsiCa presentat ¡:e¡~Benrto. ,j¡q¡reline du ~ SC!il.'.Wttl: Concert per a violoncel i ~;~DP-129 ~du Pré. VIOloncel. New ~ Orchestra. Orr: Danrel IOOoim. (25m). ~YDN: Concert per a violoncel. Hob Ib: I. :;~r~e du Pré, violoncel. Orquestra de ¡ra0111).aAnolesa Dir· Damer Barenbolm. 11 ~ lA TARDA DE L'DIENT P111grarnatió tealitzada a partir de les (lel¡cjons dels nostres alenis. Presentació 1 çjrrec ~e d'Olga Cardús. tg:oo MUSICA ANTIGA ~IISICA MEDIEVAL FRANCESA: Quatre -pies• reials. lheDufayCollectlve. ~ 4 m). TA DEL REGNAT ~~~~~XENTI ~:~n XX. Oir :I Jordi Savall. ON Sis cançons. 'l2m~ de Boston. Dir.. Joel Cohen. - 20:00 BUTllETÍ DE NOTíCIES 20:04 AGENDA MUSICAl 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Allred Cel¡¡ya. SCHEIOT: Dos fragments de la suite per a 1Oinstruments de vent German Brass. D1r.: Enrique Crespo. (4m). SCHUMANN,C.: "Oie Stille Lotosblume", lied op. 13. Barbara Bonney, soprano. Vladimir Ashkenazy, piano. (3m). MANCINI/MERCER: "Moment lo moment•. Richard Wyands Trio. (5m). GRANADOS: Valsos poètics. Oouglas Riva, plano. (15m). RAVEL: "Pavana per a una infanta difunta", per a pelita orquestra. Orquestra de cambra Orpheus. (7m). BOAODIN: Marxa polovtsiana d' "El Prlncep lgor". Orquestra Klrov. Dir.: Valery Gerglev. (Sm). MAHLER: "Fünl Rückert - lieder • lch bin der Welt abhanden gekommen·. Janet Baker, mezzosoprano. New Philharrnonia Orchestra. Dir.: John Barbirolli. (7m). BACH: Ària en sol M. de la suite orquestral n. 3, BWV 168, transcrita per Leopold Stokowski. AJI-American Youth Orchestra. Oie Leopold Stokowski. (7m). MOUSTAKI: "Ma solilude". George Moustaki. (3m). BRAHMS: Segon llibre de les vaòacions sobre un lema de Paganini, op. 35. Evgeny Kissín. piano. (10m). BURKENAN HEUSEN: "But Beautilur. BrU Evans. prano. Stan Getz, saxo. Eddie Gomez, baix. Marty Morell, bateria. (Sm). BIZET: 'Nous avons en tête une alfalre•, quintet de l'òpera ·earmen·. Mlchel Sénéchal, Remendado. Michel Roux. Oancaire. Norma Burrowes, Frasquita. Jane Berbié, Mercédès. Tatiana Troyanos, Carmen. Orquestra Filharmònica de Londres. Oir.: Georg Solt!. (Sm). JAOIN, H: Primer moviment del quartet de corda op. 3 n. 1 en Do M. Quarte! Mosaiques. (9m). WEBER: Obertura de l'òpera "Oberon" (arranjament per a piano a quatre mans). Alexander Paley, Brlan Zeger, plano a quatre mans. (9m). STUCKY: "Buy Baby Rlbbon· , de les cançons de bressol. Chanbcler. (2m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentació AJired Celaya. 23:45 NOCTURN MúsiCa per acabar el d'IB. Presentació a càrrec d'Alfred Gelaya. PROGRAMACIÓ DE NIT dels últims programes 0:30 MUSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat. 1:30 CICLE DE UEO Emès divendres passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts. Ormecres, Dijous, Divendres. de 14.00 a 1S.OO). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Cetaya. Programes emesos ta setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dílluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres. de f0.03 a 13.00). Repet1c1~ DIMARTS, 18 DE JUNY DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlle1J~s Jnlorll"atius i agendes muslcals. 9:00 BUTLLETí DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI VAUGHAN WILLIAM$: Serenata per la mús1ca. Orquestra Filharmònica de Londres. Orr.: Vernon Handley. (11m). CAMP: Jazz Suite. Joan Garrobé, ounarra. (14m). MOIIITEVEADI: Lettera amorosa. Montserrat Figueras, soprano. Ton Koopman, clavicèmbal I orgue Andrew Lawrence King, arpa. Roll Uslevand. tiorba. Paolo Pandollo, baix de viola. Loren~ OUftschmid, vlolone. (9m). OUSSEK: "largo" (segon moviment), de Concert per a plano I orquestra en Re M. Jan Novotny. Orquestra de Cambra de Pardublce. Oir: Li bor Pesek. (11m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA SAMMAATJNI. G.B. Simfonia en Sol M. Ensemble 415. Oir.: Chiara Banchml. (10m). ELGAA: "Variacions Enigma·, op.36. Orquestra Filharmònica de Vtena. Dir.: Georg Solü. (32m). MONTEVEAOI Sis madrigals del Cinquè llibre. Concerto Italiana. Oir.: Aonaldo Alessandrini. (18m). WAGNER: Obertura "El vaixell fantasma· (l'holandès errant) Robert-Schumann-Philharmonie de Chemnitz. Oir.: Oleg Caetani. (11m). BACH,C Ph.E.: Sonata per a viola da gamba i fortepiano, en sol m. Síeofried Pank. Christrane Jaccottel (18m). R.OUSSEL: Bacus l Ariadna. ballel op. 43. Orquestra de Paris. Oir.: Charles Dutolt (35m). STAAUSS,A.: Quatre últims lieder Elisabelh Schwarzkopl. Phllharmonla Orchestra. Oir.: Otto Ackermann. (19m). MOMPOU: 'Impressions fnlimes". Remei Cortes Ayals. plano. (17m) 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últrmes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral de Richard Strauss Concert per a trompa n. 2. Hermann Baumann, trompa. Orquestra de la Gewandhaus de LepZig. Oir.: Kurt Masur. (21m). Sonatina per a 16 instrumenls de vent n. 1 "Del taller d'un invàlid·. London Winds. Oir. Miehael Collins. (35m). 15:00 BUTLLETf DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benrto Maria Rosa Aibas 16:00 A FONS L'ÒPERA, L'OPERETA I LA SARSUELA. l'espai temàtic de Catalunya Mús1ca presentat per Eulàlia Benito. FRASER-SJMSON: "Un paradfs per a dos", de l'opereta "La nola de la muntanya". Marilyn Hill. soprano. Peier Morrlson, bariton. The Chandos Concert Orchestra. Oir.: Stuart Barry. (4m). KALMAN: "Tanzen macht lch", de l'opereta La princesa de les Csardas Thomas Hampson. Eva Und. Orquestra FilarmOnica de Budapest. Oir.: Marcello Viotti. (Sm). PIA2ZOLLA "Maria de Buenos Aires", tango opereta arranjada per leonid Oesyatnikov (segona part). Horaeío Ferrer, Julia Zenko i Ja1ro, veus. Gidon Kremer. violí. Per Ame Glorvigen, bandoneó i altres múSlCS. Coral Urico Buenos Aires. (46m). 17:00 LA TARDA DE l'OIENT ProgramaCió realitzada a partir de les petiCions dels nostres orents. Presentació a carrec de d'Olga Cardús. 19:0D MÚSICA DE CAMBRA HAYDN: Trio per a pianoforte. violi i violoncel, Hob. XV:14. Patrick Cohen. Erich H6barth. Christophe HINDEMITH: Quartet per a clarinet. violi. violoncel I plano. Manno Ralph, clarinet Mlchaela Paetsch Neflel, violi. Guido Schiefen, violoncel. liese Klahn, piano. (28m). 19:45 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE DES DEL GRAN TEATRE DEL LICEU Temporada 2001-2002 WAGNER: Tristany r lsolda, òpera en tres acles. Deborah Polaskl. Lloba Braun. Thomas Moser. Falk Struckmann. Erlc Halfvarson. Wolfgang Rauch. Franclsco Vas, entre d'altres. Orquestra I Cor del Gran Teatre del Liceu. Oir.: Bertran de Billy. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetrció dels últims programes 0:50 A LA MANERA DE.... Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan Vives.Repeüció del programa emès dissabte passat 2:50 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetlció del Dilluns. Ormarts. Ormecres. Dijous. Divendres, de 14.00 a 1S.OO). 3:50 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per AHred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 20:1 Oa 22:00). 5:50 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMECRU, 19 DE JUNY DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 9:00 BUTllETf DE NOTICIES 9:06 MATINAl EL GRAN REPERTORI ROSSINI: "Mura lelici", ària de l'òpera "La donna del lago" Jeenifer Larmore. Orquestra NaCional Gal-lesa. Dir.: Cario Aizzi. (10m). BACH: Concert en rem, BWV 974. (Transcnpció del concert per a oboè d'AJessandro MarceUo). Glenn Gould. piano. (10m). BLANCAFORT; Romança, Intermedi i Marxa. Antoni Besses, piBilo. (10m). GLIEAE: Concert per a soprano coloratura i orquestra. op.82 Edita Gruverova. Orquestra Simfònica de la Ràdro de Stuttgart. Oir.: Kurt Erchhorn. (14m) 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BOROOIN: El Prlncep Jgor, obertura. Orquestra del Teatre Bolxoi de Moscou. Oir.; Andrei Tx1stiakov. (11 m). DELI US: Suite Florida. English Northern Philharmonia. Oir.: David Uoyd-Jones. (37m). SORS: Fantasia: Introducció, tema i variacions sobre · Malborough", op. 28. José Miguel Moreno, guitarra. (13m). VlVALOJ: Dixit Oominus. RV S94. Margaret Marshali. soprano. Ann Murray, mezzosoprano Anne Collins, contralt Anthony Aolfe Johnson. tenor. Robert ;;;¡ s ...= ·~ 9 Bi' ¡;;¡· .... ...,. :::z. ....., a = ~- s at ~ s ¡¡- 13 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 212 14 Holl, baix. John Alld1s Choir. Orquestra de cambra Anglesa. D~r.: Vlltorio Negri. (30m). BRAHMS: Trio amb pianO op. 8. André PreviR. Viktona Mullava. Heinrich SeMI. (37m). HONEGGER: MOViment simfòniC n. 3. Orquestra Simfònica de la RAdio de Baviera. Dir.: Ch. Outo1t. (tOm). BEETHOVEN· Romança per a violi n.t, op.40. G1l Shaham, v1oli. Orquestra de Cambra Orpheus. (6m). GRANADOS: cançons amatones. Maria LIUisa Muntada. soprano. Josep Surlnyac, piano. (18m). 13:00 NOU PUNT NOU Presenlació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS la música orquestral de Richard Sltauss Música de festa de ta ciutat de Viena. The London Brass Vlrtuosl. Dir.: David Honeyball. (12m). Sonatina (Simfonia) per a 16 Instruments de vent n. 2 "El taller feliç". London Winds. Dir. Michael Colhns. (37m). 15:00 BUTLLET( DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA. ARA. l'espai temalic de Catalunya Musica presentat per Eulàlia Ben1to. BACH: Sonata a trio. BWV 530. Trio Amandt Enregistrament en directe fet a la Sala ·paper de Músita" de capellades el 22 de Gener del 2000. (14m). ELLINGTON: ·tn a sentimental mood". Arranjament de Manel Camp. Barcelona Sax Quartet. (7m). FAURÉ: Impromptu op. 86. Cristina Badia. arpa. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 20 de febrer de 1996 a l'Escola de Música d'Igualada. XARXA DE CLÀSSICA A CATALUNYA. (tOm). RIO: Suite Avalon. 2111 Gòtic Brass. Enregistrat per catalunya Música el dia 21 de juliol de 1996 a l'Acadèmia d~ Música de Torroella dins el CICLE DE MUSICA DEL SEGLE XX. (10m). 16:00 A FONS LA MÚSICA RELIGIOSA L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. BACH, J. M.: "Wie lieblich slnd au! den Bergen die Füsse der Boien" (Com són d'encantadors a la muntanya els peus dels missatgers). cantata pel quart diumenge d'Advent i per la festivitat de Sant Joan. lngrld Schmlthüsen, soprano. Klaus Mertens. baiX. Rheinlsche Kantorei. Das Kleine Konzert. Dir.. Hermann Max. (10m). BOCCHERINI: Stabat Mater op. 61. Susan Gnnon, Sarah Fox. sopranos. Susan Bickley, mezzo. Paul Agnew. tenor. Peter Harvey, baix. The King·s Consort. Cor del Klng's Consort. Oir.: Robert King. (46m) 17:00 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA CORAL Presentat per Maró Jané. BRAHMS: Rapsòdia per a contralt, op.53. Alfreda Hodgson, contralt. Cor i Orquestra Simfònica de la Ràdio de Baviera. Dir.: Bernard Haltlnk. (15m). PALESTRINA. Stabat Mater Dolorosa. The Slxteen Dir.: Harry Christophers. (9m). GERSHWIN. George i Ira.. "Summertlme" 1"Our love ls he re to stay". dues cançons. Francesca Patino, soprano. Cor del Taller de Musics. Dir.: Xavier Garriga (Sm). LITÚRGIA DEL SEGLE XVII: Csnt pla rus. "Querubins·. Cor Patriarcal de Moscou. Oir.. Anatoli Gridenko. (6m). DDNIZETII: "FrateUi. fratellí, andiam", preludi i cor de l'acte IV de l'òpera "la favorita". Cor i Orquestra del Teatro Comunale di Bologna. Oir.: Ricllartl Boi)Ynge. (9m). 20:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. ROSSINI: "Ah dov'è, dov'è il cimento•, ària de l'acte 1r de l'Opera ·semiramide". Juan Diego Rórez. tenor. Orquestra Simfònica de Milà Giuseppe Verd1. Oir.: Riccardo Chailly. (Sm). SCHUMANN: Últim dels "Estudis simfònics", op. 13. Wilhelm Kempll, piano. (7m). FALLA: Danse final de la su1te "El sombrero de tres plcos". Phllharmonla Orchestra. Dir.: Carro Maria DeSYLVNBROWN/HENDERSON: "The best things in llle are lree" Quintet de Ken Peplowski. amb Harry "Sweets" Edísoo. trompeta. Enregistrament fet a I'Ambassador Audltorium de Pasadena, el14 de febrer de 1994. (6m). BERG: "Allegro; Adagio", lloo moviment del Concert per a violi i orquestra "A la memòria d'un àngel". Pinchas Zukerman. violi. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Pierre Boulez. (16m). VERDI: "Bella flgrta dell'amore·. quartet de l'òpera "Rigoletto•. Joan Sutherland. Huguette Tourangeau. Luciano Pavarotti. Sherrill M1lnes. London Symphony. Dir.: Richard Bonynge. (4m). CORELLI: Concerto grosso. op.6 n 9. Europa Galante. Oir.: Fabio Biondi. (9m). ZEMLINSKI: cançons de valsos sobre cants populars de la toscana de Ferdinand Gregorovtus, Op. 6. Barbara Bonney, soprano. Anne Solie von Otter, mezzo. Cord Garben, piano. (Sm). AMARGÓS: Tema de la pel.lícula "La Febre d'Or". (3m). OELIUS; "Summer nlght on the rlver" (Nit d'estiu al riu), de les dues peces per a pelita orquestra. Orquestra Filharmònica de Londres. Dir.: Vemon Handley. (7m). KERN/MERCER: "Deary beloved". McCoy Tyner. plano. Bobby Hutcherson, vibràfon. (7m). HAYDN: "Allegro con spirlto", 1r mov. de la Simfonia n.64 "Tempora mutantur·. Tafelmusik. Dir.: Bruno Weil. (9m). ARLEN!GERSHWINIBERNSTEIN/KANDERI BERLIN: Popurri de temes famosos: "Over the rainbow", ·summertime·. "Mana·. "New York, New Yort<', "There·s no business· Glllian Scalici, Patricia Nessy. David Michae!, veus. Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya de Kalserlautern. Oir.. Peter Falk (9m). BEIJBOM,LARS: "Alpha & omega·. Beijbom Kroner Big Band. Enregistrament fet a la Copenhagen Jazzhouse. el 23 d'agost de 1995. (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de G!GOUT, VIERNE, BACH i CARCELLÉ. Thomas Deligny. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 12 de desembre del 2001 a la Catedral de Barcelona. L'ORGUE A LA CATEDRAL DE BARCELONA. (48m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès dissabte passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: RepetiCió del Dilluns. Dimarts. Dimecres. 01jous DIVendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana antenor. (Ordre d'em1ssió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 20:1 Oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIJOUS, 20 DE JUNY DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou bullletlns Informatius I agendes musicals. 9:00 BUTLLET( DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI SCRIABIN: Prometeu, el poema del toc Martha Argerich, piano. Berliner Slngakademie. Orquestra Filharmònica de Berlín. Dir.: Claudio Abbado. (19m). MACHADO: "M1sterios do Rio Lento". Manuel Barrueco i Andy Summers, guitarres. (4m). GUEDRON: ·s¡ le parler et le silence·. del recuii"A Musitall Banquet" de Robert Dowland. Andreas Scholl, contratenor. Edm Karamazov, llaüt. (4m). RESPIGHI: Impressions brasileres, suite per a orquestra. Phllharmonia Orchestra Oir: Geolfrey Simon. (18m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA OE MÚSICA HANDEL. Música aquàtica, suite n. 3. Academy ol St. Martln·in·the·Fields. Oir.: Nevlife Marrlner. (tOm). TXAIKOVSKI: Serenata per a corda, op. 48. Orquestra Filharmònica de Sant Petersburg, Dir.: Vladlmlr Ashkenazy. (29m). SCRIABIN: Fanlasla per a piano I orqueSira lgor Zhukov. Orquestra de Cambra de Ràdio Moscou. (10m). BACH: Missa brevls, en sol M.• BWV 236. Wendy Eathorne, soprano. Paul Esswood, contratenor. Philip Langrldge, tenor. Stephen Roberts, baix. The Richard Hickox Slngers and Orchestra. Dir.: Richard HICkox. (30m). BERNSTEIN Serenata per a violí. orquestra de corda, arpa i percussi6. Gidon Kremer. Orquestra Filharmònica d'Israel. Oir.: Leonard Bemsleln. (30m). ENESCO: Sonata per a violf 1piano n. 3 op. 25 ·en el caràcter popular romanès". Adelina Oprean. Justin Oprean. (25m). HAYON: Simfonia n. SO. The English Concert. Dir.: Trevor Pinnock. (18m) MENDELSSOHN 5 lleder. VIctòria dels Angels, soprano. Dietrich Fischer·Oíeskau, barlton. Gerald Moore, plano. (10m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral de Richard Strauss "Metamorfosis" per a 23 Instruments de vent de corda. Nova Orquestra de Cambra d'Estocolm. Dir.: Esa-Pekka Salonen. (28m). Concert per a oboè i petita orquestra. Helnz Holllger, oboè. Orquestra Simfònica de Cincinnati. Dir•. Mlchael Glelen. (24m). 15:00 BUTlLETf DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAl 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. L'espai~,.,¡, Catalunya Música present!! per E~~m¡ Benito. Mario Lanza GIORDANO: "Un di, all'azzurro 'PUl:;', ària de l'òpera "Andrea ChénJer• Marlo lanza, tenor. Orquestra. Dir. Constantina Callinicos. (Sm). MARXI GERDA: Els angels ouardia~ (Gravació del1959) Mario Lanza, tenor. Cor i orquesm. ~ Paul Baron (4m). VERDI: ·auesta i quella". "La donra¡ mobile", "Parmi veder le lagrime', 11! l'òpera Rigoletto. Marlo lanza, tenor. RCA Víctor Ort~ Oir.: constantlne Calllnlcos. (9m). ANÒNIM: "Vienl sui mar". GASTAlDCtt "Musica proibita". O'ANNUNZIO·Tmirt "l'alba separa dalla luce l'ombra' PALARDI·ANÒNIM: "Santa lucia" Marlo Lanza, tenor. Orquestra conduij¡ per Paul Baron. (12m). LEONCAVALLO: "Vestl la giubba" 'Un~ gloco, credemell", de l'Opera 'I Pil!'iall' Mario lanza. tenor. Orquestra. Dk.. Rat Slnatra. (Sm). BIZET: "la !leur que tu m'a\'ais jet!e',il de l'òpera "Carmen". Marto Lanza. tenor. Orquestra. llir. Rat Sinatra. (3m). PUCCINI: ·stotta pau ra. l'amor", de l'òpera "Madama Butterfly". Mario lanza, tenor Elaine Malb<n. soprano. Orquestra Oir.: Constar.W! Callinicos. (Sm). 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS. t:esp¡¡~ de catalunya Música present!l pe· t'ê Ben ito. Zubin Mehta GLAZUNOV: Concert pera violí i orquestra, op. 82. 112hak Perlman, violi. Orquestra Filharmònica d'Israel. Dir.. Zuhin !J!tl! (20m). LISZT: la balalla dels Huns. poema simfònic. Orquestra Filharmònica de Bertfn Oil Zubín Mehta. (14m). HELLMESBERGER: Petit anunci, ¡¡abp. Orquestra Filharmònica de Viena. 0~.: , Zubin Mehta. (3m). MOZART: "Cinque...dleci...ventl...lf!flll. (duetto), ·se a caso madama· (duei!Jl::l de l'escena I, acte ler i "Su l'arla..."(duenlno). de l'escellll X, i1:11 lli er. de l'òpera Les Noces de fll)ar~ Michele Pertusi. Marle MclaUObl'~ Kli Mattila. Orquestra del MaggioM~ Aorentlno. Dir.: Zubin Mehta (9ml 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació reafrtzada a part~ d: les peticions dels nostres o!ents Pr~ a càrrec de d'Ofga Cardus . r. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical¡;¿,¡, realització: Pere Surés i Alex Rolll!1 20:00 BUTLLETí DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:1 O ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya PIAZZOLLA: AusenciaS. Sérgio i Odalr Assad, guitarres ~ Salerno·Sonneberg, violi. (4m). . TXAIKOVSKI: "Juny". de leS e~ (versió per a orquestra), op. 37b . Orquestra Simfònica de Detroit. O<t , Neeme J~rvi. (Sm). ARMSTRONG, LOUIS: 'SomedaV,._. . be sorry" Benny Bailey, trompeta I wu Jollnwr< Bunch, plano. Bucky Pizzarlilb, 0°' ,¡¡ Jay Leonhart, balx. Gl'lldy Tate, ba11 ~~~EMITH: "Massig schnelllf.llb!',ll mov. de la Kammermuslk n.1 f.\1. Orquestra del Royal Concertgeb01111 • Ricardo Challly. (3m). CHUECA: la Gran Vía ("Tango 1 de Cam)1 ·schottls"). Teresa Berganza. Orques!~ ~ Anglesa. Dir.: EnríQue Garc~a . ..--(Sm). - ~. ... ~ ~ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Gf¡OOMAN BENNY "A smoot~ one·. Cy Touff trompeta. i el seu qu1ntet. (7m). 'll'iAlDI: eoourt per a flauta de bec. violi jCOI]l¡nU, RV 92. ili:!', ~Petri. Felix Ayo. (tOm). . 1.f11A11: Vals Eva. Orql.cesba s1111fònica Jollann Strauss de ~JdapeSI. Oir; tstvan Bogar. (4m). r;otJNOO: "Ah lève to• solell", de Romêo eiJci!i>.!le. MraJo Kr.lus. Orquestra Manuel de Falla o...: Ntola Rescigno. (4m). SE[THOVEll: "Larghetto", 2n mov. del Concert per avioli, op.61 Gidoo Kremer, violi. Orquestra de Cambra d'Europa. Dir.: Nikolaus Harnoncourt. {9m). OEUUS: summer Evenlng. Orq~reStra Filharmònica dè Londres. Oir.: vernon Handley. (Sm). GERSHWIN: Lulfaby. Orq¡restra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya, Kaiserlautern. Oir.: Klaus Arp. ïa·s <-Ot lli! ,de l!IC!t 'OS!t 19m). ALBINONI: "Adagio" per a dos violins I çonbllu Enrto Onolrl i Marco Blanch!, violins. 11 G:ardtt10 Amlonico. Oir.: Giovanni Ar.l«<iní (4m). ARLHI "This time the dream's on me" CyColeman Trio. (4m). HOTTETERRE; "Roques. sou sordes·. en sol meoor. per a flauta travessera i baix ccW1u. il TriO Raayl. (9m). SIRAUSS. R~ "Muttertàndelel" (Joc de la 1111te). q~. 43 n. 2, "Begegnung• t1robada) (AV n¡, dos lleder. ~.Te Kanawa. soprano. Georg Solb. ¡;i¡.'l0.(4m). n:o& AGENDA MUSICAL ruM ELS CONCERTS DE CATALUNYA IIÚSICA Presenlat per Alfred Celaya. DVORAK: Missa en re m. OBRES DE lliVEJISI)S AlJTORS. Vocal del Aogel. The Marlan Cholr. Chamber Cholr Rate. Cor Acadèmic de Penza. Cantaires de la FCEC. Oir. Roben Sund. CONCfRTenreglslral per Catalunya M~ el dia 13 de setembre de 1996 al Palau de la MOsfca Catalana de Barcelona. CONCtRT FINAl DE LES lb<Xt JORNADES INTERNACIONALS DE CANT CORAL. (105m). l3:45 NOClURN Música per acabar el dia. Presentació a •d'Allred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT l!epetldO dels últims programes 1:31ll'AUDJOVISUAL Erré1 dlllme111Je passat Z:3il GRANS IKTEGRALS ~rames emesos la setmana anterior ~~d'emissió: Repetició del Dilluns, ~:.lllmeaes. Dijous. Divendres. de a15.00¡ 3'.31 ElS GUSTOS REUNITS i'r:Se!:tat per Alfred Celaya. Programes ~la setmana anterior. (Ordre ~: Repebcló dels programes de Oi: •Dunarts. Dimecres, Dijous, leildf!S, de 20:10 a 22:00) 5:JG CAPSADE MÚSICA Prnvrames emesos la setmana anterior. (O!Ure lfemlssló: Repetició dels ~rames de Dilluns, Dimarts, Dimecres, 5• Divendres, de 10.03 a 13.00) DIVENDRIS, 21 DE JUNY DEI.2002 1:&8 MAnNAL t.lú:sJca per començar el dia presentada Vives. Recull d'obres breus. mus ubullletlns Informatius 1agendes :oan ~tals. ~ &UTlLETI DE NOTICIES hi6 MAnNAL ~GRAN REPERTORI IEG: Nocwm, op. 54 n. 4. ~ Athúcarro, piano. (4m). DONIZETTI: "Piangete voi?", "Al dolce guidami castel natio", escena i cabaleta de l'acte llon de l'òpera Anna Bolena. Angela Gheorgiu, soprano. Cor de la Royal Opera House. Coven! Garden. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Evelino Pidò. (1Om). DVORAK: El colom del bosc, poema simfònic Op. 110. Orquestra Nacional Escocesa. Dir.: Neeme Jàrvi. (20m). LULLY: "Doux Sommeil, endormez les amans misérables". Arranjament de Jacques Holteterre. Valéne Balssa, Jean Pierre Pinet, flautes. (3m). BOCCHERINI: Trio per a dos violins i violoncel. op. 6 n. 5, G93. La Real CAmara. (11m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE M0SICA AGUlLERA DE HEREDIA: Ensalada. Studlum Musicae Valencia. Hespèrion XX. Oir.: Jordi Savall. (Sm). MOZART: Concert per a plano i orquestra n.20, K.46S. Clara Haskil, piano. Orquestra Simfònica de Winterthur. Oir.: Henry Swoboda. (31m}. TOLDRÀ: La fageda d'en Jordà, sardana Cobla Sant Jordi. Dir.: Jordi León. (Sm). SCHUBERT: Simfonia n.7. Academy of Sl Martin-in-the-Aelds. Dir.: Nevllle Marriner. (38m). STRAUSS, R.: Deutsche Motette. op. 62. Jessica Cash. Jean Temperley. Wyntord Evans. Stephen Varcoe. Cor Scllútz de Londres Dir.: Roger Norrlngton. (21m). SIBELIUS: Quartet de corda "Voces lnt1mae·, op.56. Nou Quartet d'Hèlsinki. (33m). CHOPIN: Scherzo op. 31. Arturo Benedelti Mlchelanoen. piano. (11m). BRITTEN: Simfonia simple, op. 4. The Academy of St Martin-in-the-Aelds. Dir.: Nevílle Marriner. (16m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música orquestral de Richard Strauss El cavaller de la rosa, valsos op. 59. Orquestra Nacional Escocesa. Dic Neeme Jarvl. (20m). Duet-concertino per a clarinet, fagot, orquestra I arpa. Peter Schmldl, clarinet. Michael Werba, fagot. Orqueslra Filharmònica de Viena. Dir.: André Previn. (18m). 15:00 BUnLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA SOLA l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia BeOJto. El vi oli l la viola MOZART: Duo per a violi i viola n. 1, KV 423. Sergi Alpiste, violi. Bernat Bofarull, viola. (16m). MOZART: Simfonia concertant per a violí. viola i orquestra. KV 364. fona Brown. Nobuko lmai. Academy of SL Martin-in-the-Aelds. Dir.: lona Brown. (31m). 16:00 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. l'espaí temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. Quartet Tàlla RUERA: Ambients, per a quartet de corda. Quartet Tàlla. (29m). MONTSALVATGE: Cuarteto indlano. Quartet TàHa. (25m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 CICLE DELIEO Cançons de Franclsco Brunet Recasens "Sospirs·, "Lo reyer, dues cançons. Carme Cusldó, soprano. Josep Surinyac, plano. (6m). "Lo mirall de la pastora', "Lmfant i la dida", dues cançons. Carme Cus1dó, soprano. Josep Sunnyac, piano. (9m). "Lo riu Corb", "ldili", dues cançons. Carme Cusídó. soprano. Josep Surinyac. piano. (4m). 'Cançó del romaní", "Arri, am. cavallet", dues cançons. Carme Cusidó, soprano. Josep Surinyac, piano. (4m). "Canlo a la vld", "Lo cego d'Aihama·. dues cançons. Carme Cusidó, soprano. Josep Surinyac, piano. (4m). "Pastorel.la", ·cançó del rossinyol", "lo bon Jesuset". tres cançons de Nadal. Carme Cusidó, soprano. Josep Surlnyac, piano. (Sm). Chansons sobre poemes de Stdphane Mallarmé DEBUSSY: Tres poemes de Stéphane Mallarmé. Bernard Kruysen, barlton. Noül Lee, piano. (7m). RAVEL: Tres poemes de Stéphane Mallarmé. Feliclty Lolt, soprano. Conjunt de cambra de l'Orquestra de Paris. (12m) 20:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 20:114 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. ARNHEIWfOBIAS: ·sweet and lovely". Javon Jackson. saxo. Jacky Terrasson. piano. Chris Thomas. baix. Ciarence Penn. bateria. (6m). GOUNOD: ·ouel trouble mconnu me pênètre ...Salut! Demeure chaste et pure •• ària de l'acte tercer de l'òpera faust. Josep Carreras. Orquestra de la Royal Opera House, Coven! Garden. Oir.: Jacques Delacóte. (7m). RIMSKI-KORSAKOV: Sadko, op. 5. Orquestra de Ja Suisse Romande. Dir.: Ernest Ansermel (11m). JAN.EQUIN: Le chant de l'alouel1e. Le chant du rossignol. Ensemble Clement Janequln. (5m). MONTOLI U: "Thanks for belng here", "Paraules d'amor", "Jo vull que m'acarlcils", i "T'estimo tant...". Tele Montoliu. (13m). DVORAK: Obertura de concert "Carnaval", op.92. Orquestra Nacional Ecocesa. Dir.: Neeme Jarvi. (9m). DAVID/BACHARAH: "One less bell to answer· McCoy Tyner, piano. Christian McBride, baix. Lewis Nash. bateria. Orquestra. (Sm). CHOPIN: Rondó per a dos pianos. op. 73. Krystyna Makowska i Anna Welosowska, pianos. (9m). ARNOLD: Quatre danses de Comouailles. op. 91 The Phllharmonia. Dir.: Bryden Thomson. (9m) MOZART: Concert per a trompa n. t. KV412. Hermann Baumann, trompa natural. Concentus Musicus de Viena Olr.: Níkolaus HamoncourL (9m). COLEMAN. BILL: "Colemanology". Bill Coleman, trompeta. Quentin Jackson. trombó. Budd Brown, plano. Les Spann. guitarra. Buddy Catlet1, contrabaix. Joe H~rrls, bateria. (Sm) HANDEL: "Beato In ver", duet, Concerto Vocale. Oir.. René Jacobs. (9m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:114 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. BELLINI: Selecció d'àries l fragments d'òperes. Jossie Perez. meuo. Olga Makanna, soprano. Eun-Kyung Park, soprano. Javfer Franco. baríton. Agnes Wolska, soprano. Mariola Cantarero. soprano. José Antonlo Medina, tenor. Gabriela Palikruscheva, soprano. Celestina Verela. baix. Jan SorreU, tenor. Carlos Cosras. tenor. S1mon Orfila. baix. Mark Hastings, piano. CONCERT enregistrat per Catalunya Musica el dta 3 de novembre del 2001 al Foyer del Gran Teatre del liceu. MARATÓ VICENZO BELLINI. Commemoració del biCentenari del naiXement 23:45 NOCTURN Mús1ca per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repellct9 dels últims programes 0:30 MUSICA CORAL Emès di¡necres de la setmana passada. 1:30 MUSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Dimarts a les 19:00h). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anteñor (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres. de 20:1 ~ a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DISSABTE, 22 DE IUNY DEL2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlleU de noticies i agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC PURCELL: Dido i Enees. Guillemette Laurens. Jill Feldman. Phllippe Cantor. Les Arts Aorlssants. Dir.: William C)lristie. (54m). 11:00 MUSICA PER A COBLA VENTURA.: Mll.lenl, sardana lliure. Nydla Cobla. Dir,: Jesús Ventura. (5m). GARRETA.: Pastora.!, sardana. Cobla de Cambra de Catalunya. Dir.: Jordi León. (5rn). DANSES TRADICIONALS CATALANES: El Patatuf del Camp de Tarragona. Ball de MaJorales d'Ulldemolins. Cobla Sant Jordi. Oir.: Jordi león. (4m). VJLADESAU.: Els gegants de la ciutat, sardana. Cobla Sant Jordi-CiUtat de Barcelona. Auditori de Les Corts. 17 de novembre del2001. (6m). HAVART. Colors, rapsòdia per a tenora i cobla. Jord1 Carreras, tenora solista. Cobla Montgrins. Dir.. Aorenci Trullàs. Festa de la Musica per a cobla. Banyoles, 22 d'octubre del 2001. (1Om). SALÓ. Conrad.: Palafrugell i Tamariu. sardana. Cobla Principal de la Bisbal. Dir.: Francesc Cassú. (5m). OLTRA.: FantaSia i marxa pomposa. Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona. Dir.. Josep Caballé. Cicle Cobla, Cor i Dansa. Palau de fa Música 17 de març del 2001. (7m). TOLDRÀ.. La Ciseta, sardana,. Cobla Principal de la Bisbal. (3m). BERNAT: Castelló de farfanya, sardana. Cobla Juvenil de Bellpuig. Oir.: Concepció Ramíó. (Sm). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Burés i Àlex Robles.Repetlció del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aouilera. Resum dels millors programes de la setmana. ..... .... ;;;;= ..;! .... a s;;' sr 212 :;:z :o. ..., S' a e; §[ s;;;¡ ~ 15 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ~ - e= ~ a F-' ;:::¡, ~ 212 ~ ::;. ~ 9 ..... """ ~- s.êf - 16 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Gannlna Mafagarriga BEETHOVEN: Primer moviment de la simfonia n. 5, op. 67. Orquestra Revolucionària I Romàntica Oir.. John Eiiot Gardiner. (7m). "Annle Laurle", cançó tradicional (Arranjament de Craig leon). Andreas Schoii, contratenor. Edin Karamazov. llaül (3m). MOZART: Allegro. primer moviment del concert per a violf r orquestra n. 4, KV 21S. Christian Tetzlaff. violf. Oeutsche Kammerphilarmome. (Sm). BOROOIN: Moderato. allegro, primer mov1ment del quartet de corda n. 1. Quartet Borodin. (14m). BACH: Concert de Bamdemburg n. 2, BWV 1047. Musica Antiqua de Colònia. Oir.: Relohard Goebel. (11m). CORNELIUS: Requiem. Cor jove europeu. Dir.: Frieder Bernius. (7m). SMETANA: Pels prats i els boscos de la Bohèmia. poema simfónic del cicle "la meva pàtria". Orquestra Filharmònica de V~ena. Oir.. James Levme. (13m}. OAVISIROBINSON/CONRAO: "Margie" Pixie & Oixie. (4m). SVENOSEN: Dues melodies populars sueques, per a orquestra de corda Orquestra Simfònica de Gothenburg Oir.: Neeme Jàrvi. (Sm). DELIBES: Su"e del ballet Coppella. New Philharmonia Orchestra. Dir.: Charles Mackerras. (13m}. MEYER: Étieone et Petunla. Yo·Yo Ma, violoncel. Edgar Meyer, contrabaix. (4m}. MAHLER: Tempo di Menuetto de la Simfonia n. 3. en re m. Orquestra SimfOnica Alemanya de Berlin. Oir.: Kent Nagano. (10m). GORDONJWARREN: "Kalamazoo" The Glenn Miller Orchestra. (3m). HANDEL: Obertura de la Música per als Reials Focs Artificials. The English Concert. Oir.: Trevor Pionock. (7m). DVORAK: "Andante sostenuto", segon moviment del Concert per a plano i orquestra, op. 33. Sviatoslav Richter, piano. Orquestra Estatal Bavaresa de Munic. Oir.: Carlos Kle1ber. (9m). BERLIOZ: "Resurrexil" de la Missa solemne. (Versió original). Cor Monteverdi. Orquestra Revolucionària i Rormntica. Dir.: John Eliot Gard1ner. (lm). BARD!: Gallo clego. Montserrat Gascóo, flauta. Kavier Coll, guitarra. (2m}. HAYDN: Primer moviment del concert per a clavicèmbal, Hob. XVIII:11. Ton Koopman, solísta i director. Orquestra Barroca d'Amsterdam. (7m). "Ev'ry tíme I feel de spirit". "Walk logether children", dos espirituals. Jessye Norman, soprano. Dalton Baldwln, piano. Ambrosiao Singers. (4m). ARNOLO: Gamava! dels animals, op. 72. Royal Philhannonic Orchestra. Oir. Vernon Handley. (Sm}. GRANADOS: Escenes d'Infància, miniatures. Douglas Riva, piano. (6m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró Jané. GRIEG: Peer Gyot. op. 23. Barbara Bonoey, soprano. Urban Malmberg, baríton. Marlaone EkiOf, mezzo-soprano. Gòsta Ohlln's Vocal Eosemble. Pro Musica Chamber Cholr Orquestra Simfònica de Gothenburg. Dir.: Neeme Jarvi. (89m). NIELSEN: Aladí, conte fantàstic op. 34. Mette Ejsiog, contralt Guido Paevatalu, baríton. Orquestra Simfònica de la Ràdio Nacional Danesa. Dir.: G.ennady RoZhdestvensky. (79m). 20:03 CATALUNYA JAIJ. Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE..... Un convidat ens proposa I comenta la música que li agrada. Guió I presenlacló de Joan Vives. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repet1cl6 del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarrlga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). Repetic~ dels DIUMENGE, 23 DE JUNY DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlleU de notícies i agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC PURCELL: Te Oeum. Honor Sheppard. Alfred Oeller. Nell Jenkins. Maurice Bevan. Cors i Orquestra del FeStiVal Musical de Stour. Oeller Consort Oir.: Alfred Oeller. (15m} BUXTEHUDE: Te Oeum laudamus. BuxWV 21S. Renê Saorgln, orgu&. (16m). HASSE: Te Oeum Laudamus. Andrea lhle. Brigitte Pfretzschner. Armin Ude. Cor de nois de Dresden. Membres de la Staatskapelle de Oresden. Oir.: Koorad Wagner. (19m). 11:00 MISSA DE MONTSERRAT Transmissió en directe de la Missa Conventual des del Monestir de Montserrat 12:17 GUIA MUSICAL la infonnació il-lustrada sobre els concerts i l'activitat música! de la temporada.Un espai presentat per Pilar Sublrà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de ta setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Garmina Malagarriga. RAKHMANINOV: Quart moviment de la simfonia n 2. op. 27. Orquestra Nacional Russa. Dir.: M1khail Pietnev. (13m). KAPSBERGER: Toccata Prima Roll Usfevand, tiorba. Eduardo Eguez. gUitarra Brian Feehan, chitarrone. GUidO Morinl, orgue i clave. Loreolz Duftschmld, violone. Pedro Estevan, percussió. (6m). ELLINGTON: "Sophistlcated lady' Harry Alien, saxo. Bfll Charlap Trio. (Sm}. MENDELSSOHN: Obertura, op. 21. Orquestra de l'Època de la ll.lustracló. Oir.: Charles Mackerras. (12m}. SCHUMANN: Arabesca, op.16. Wilhelm Kempff. piano. (6m). BARRY: Tema d'amor i ballant amb llops, dos temes de la banda sonora de la pel.licula "Ballant amb llops'. Orquestra dirigida per John Barry. (6m). MOZART: ·oer Vogelfanger bin ich ¡a· (Sóc l'ocellaire), ària de t'acte primer de l'òpera "La flauta rmgica". Thomas Quaslhoff, baríton. Orquestra de Cambra de Württemberg Heilbron. Dir.: Jòrg Faerber. (3m). JANACEK: Danses de Moràvla. Orquestra Alharmònica Eslovaca. Oir.: llbor Pesek. (9m). MORRIS: "A Transylvanlan Lullaby" de la pei.Hcula "El jovencito Frankenstein" (arranjament per a violi i plano de Jonhatan Feldman). Gil Shaham, VIOlí. Jooathan Feldman. piano. (4m). PIAZZOLLA: Tango hnal del Doble concert per a bandoneó i guitarra. Daniel Binem, bandoneó. Eduardo Isaac. guitarra. Orquestra Simfònica de Montréal. Olt: Charies Outoit. (7m}. BRAHMS: Andante, segon moviment de la Simfonia n. 3 op. 90. Deutsche Kammerphilharmonle de Bremen. Oir.: Daniel Harding. (8m). PETERSON, OSCAR: "Nighttlme•. Oscar Peterson, plano. Wlels·Hennlng Orsted Pedersen, contrabaix. Lorne Lofsky, guitarra. Martin Drew, bateria. Enregistrament fet a la Sala Pleyel de Paris. el 25 de juny de 1996. (9m). MYSLIVECEK: "Sarò qual è il torrente", ària de l'Opera "Antlgona·. Magdalena Kozena mezzosoprano. Phllannonia de Praga. Oir.: Michel Swierczewski. (8m}. RIMSKI·KDRSAKOV: Allegro assai, quart moviment de la Simfonia n. 1, op. 1. Orquestra Simfònica de Gòteborg. Oir.: Neeme JArvl. (6m). BUXTEHUOE: Sonata op. 1 n. 4, BuxWV 255. Ensemble Barroc de llmoges. Oir.: Christoph Coin. (9m). ROSSINI: L'Italiana in Algeri. obertura. Orquestra de la Royal Opera House. Covent Garden. Oir.: Cario RiZZI. (Sm). TURKIAHLERT: ·Mean to me· James Moody, saxo i nauta. Johnny Coles. trompeta. Jimmy Boyd, plano. Johnny latham. baix. Ctarence Johnston, bateria. (3m}. TXAIKOVSKI: Vals de l'òpera "Eugen Onegin". Orquestra Filhannònlca de Berlin. Dir.. Herbari von Karajan. (7m). CHAMINADE: Rondeau per a violi i plano, op. 97. Níls·Erik Spart, Violi. Bengt Forsberg, piano. (3m}. GRIEG: Dues melodies, op. 53. Orquestra Simfònica de Gòteborg. Dir.: Neeme Jarvi. (9m). SOR: Vals de "l'Eocouraoement", op.34. Duo de Guitarres Joan Ràlols·Mtquel Rodríguez. (3m). BEETHOVEN: Tercer moviment del concert per a plano i orquestra o. 1, op. 15. Steven Lubin, pianoforte. The Academy ol Ancient Music. Dir.: Christopher Hogwood. (9m). PACHELBEL: "Jauchzet dem Herrn'', motet. Cantus COlin. Oir.: Konrad Junghênel. (6m}. 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA MERCADANTE: 11 Gluramento, òpera en tres actes. Beverty Wolff. Patrícia Wells. Michele Molese. Gianluigi Colmagro. Cor del Julliard American Opera Center. Orquestra Julliard. Orr.: Thomas Schlppers. (112m). 20:03 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musicals d'Interès. Presentat i conduït per Joan Vives. i realitzat amb la colaboracló del Consell Català de la Música. 0:04 NOCTURN Musica per acabar e1 dia. PROGRAMACIÓ Dl! NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mertll.a càrrec de Montse Aguilera, Resum~ m111ors programes de la setm~ passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emês laSelll'all anlerlor. (Dissabte i diumenge ales 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina MalagaiTig¡_ Programes emesos la setmana an1e:l:r (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Dlumei!C!.d! 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana an!lrll (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimm. Dijous, Divendres, de 10.03 a13.00}. DILWNS, 24 DE JUNY DEL2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia. ReaJII d'obres breus. Inclou butlletf d! ~ agenda musical. 10:03 CAPSA DE MÚSICA PURCELL: laudate Ceciliam. ~ll!fd dia de Santa CecOia, z329. James Bowman. Mark Padmore ,... George. The King's Consort. ();¡_ Rcte1 King. (10m}. HAYON: Simfonia n. 104 "Londres'. Orquestra Reial Coocertgebouw. 01r.. Nlkolaus Harnoncourt. (27m). SAINT-SAENS: Havanera, op. 83. Ull Hoelscher. violí. New Phllarmon~ Orchestra. Dir.: Pierre Dervaux. (10m). GRANADOS; Dotze Tonadiiias. Teresa Berganza. mezzo-soprano. Oci!! de Vlol.loncels Conjunto lbérieo.OL Elias Arizcuren. (30m). GRIEG Concert per apiano i orQ'JtS:.'l. op.16. Arthur Rub1nstein, plano. Orquesln Simfònica de ta RCA VICtor ();¡; ~t:òj Wallenstein. (30m). JANACEK: El Danubi, simfon1a en 4lJt:! moviments. Karollna Dvorakova, soprano.Orqueslll Alharmònlca de Brno. Dir.: Franllsel. J"oi (16m). SPOHR: Nonet per a cordai vent oP 31 Consortium Classicum. Oir.. Oieter Klócker. (28m). USZT: Rapsòdia hongaresa n. 5. Orquestra de la Gewandhaus de leiP!II Oir.: Kurt Masur. (10m). 13:00 AGENDA MUSICAL 13:04 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes llO'ISt5 discogràfiques aparegudes al metti.l càrrec de Montse Agullera. ReunGils millors programes. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna MalagafriO!. 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró Janê. TXAIKOVSKI: Et llac dels clgnes.lW!atM quatre actes. Orquestra Simfònica deBoston. D1r.: Set Ozawa. (145m) 20:00 AGENDA MUSICAL 20:1O ELS GUSTOS REUNITS HERRONISINATRAIWDLf· l'ma lldl . want you". Oexter Gordon. saxo, i contunl instrumental (lm). HANDEL: Música per als Reíà Focs Artificials. Le Concert des Nations. Oir; Jordi Salll (20m). SISA: "Nil de Sant Joan" Jaume Sisa. (Sm}. WEBER: Obertura de l'li pera "Peter Schmoiil els seus veíns· (anan]am!1 per a piano a quatremans). Alexander Paley, Brian zeger, (11111!1 1 quatre mans. (Sm}. DVORAK: Marxa Fesliva. op. 54 Jé Orquestra Simfónica de Pr10l [Iol. • Belohlavek. (Sm}. MENDELSSOHN: "AIIegroccn~ :a.: è:;, ~ " ~ ::Ill! ! 1! :et~[ met:!l 0). PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ¡r¡!ll{ QJOVimelll del Outntet de corda op. 18 •· . lli (12m). ~là·ci dalem ta mano·. duet de W -Don GIOV3nnï'. . fòptl1!(eenlySide. baríton. Chnsl!ne . ~ sopl1fiO. Orquesl/a Filharmònica · Oil' Claudio Al>bado. ~~-~fet aBerlin. el31 de deSe!Dble de 1998. (3m). • • aGAR· "Les pelttes campanes • de la y¡n~ade la )o'l~ntul", suite n. 2 op. 1b. OIQU!SUi de l'Ulster Drr.: Bryden rnomson. (3m). BLANCAfORT: Flnale del quartet en Do. Quartet Pedralbes. (Sm). .. YllUNGICROSBY: "A ghost ol a chance . u Locomotora Negra (4m). SCHUMANN; "A l'estrella de la nit", duet op.103 n.4. r Ed>ta Gruberova, soprano. Vess~ 1na Kasarova. mezzosoprano. Frlednch Haider. plano. (2m). Al.MN. Rapsòdia sueca n. 1. op. 19. 'MI(!sommaiValla" (Nit de Sant Joan). Orquestra Simfònica de Baltlmore. Dir.. SetgiuComtsslona. (13m). WOLf: 'Wohln mrt der Freud?" (Com espressar l'alegria?), "Wtegenhed 1m SOmmer· ¡Cançó de bressol d'estiu). fitltf lott. soprano. Graham Johnson. p¡am.(5m). 22:04 ELS CONCERTS DECATALUNYA MÚSICA ~Alfred Gelaya. tt.45 NOCTURN lli5i:a per acabat el dra. Presentació a came d'Alfred Celaya PROGRAMACIÓ Dl Nn' R~dels ulltms programes t.lt MÚSICA AHTIGA Rl¡let1Ci6 del programa emès dilluns - 1;30 CICLE OE UEO Em!$ d~-endres passal l:30 GRANSINTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Onfre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de WXla15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Pres!flllit per Alfred Celaya. Programes emesos la ~tmana anterior (Ordre lfemlss~: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. otious, Dil'llldres, de 20:1q a 22:00). 5:30 CAPSADE MUSICA l'rogr.~mes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repettcló dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. O'iOUS. Divendres. de 10.03 a 13.00). DIMAITS, 25 DE .IUNY DEL2002 711 MAllNAl 11risi!:a per començar el dta presentada 111' .loan V~-es. Recull d'obres breus llldoo lil.tllebns mformatius i ag~ndes l:l!ISt.als. HI BIJTU.ETi DE NOTICIES t16 MATINAl R GRAll REPERTORI LIOZART: "Exultale. jubtlate·. KV165. lloolla Brown. soprano. Bach·Colleg1um ~ D~.: Helmuth Rilling (15m) SMIT-sAttiS: Pastis de noces vals· Q¡ioti per aPiano i orquestra. 'op. 76. Slephen Hough, piano. Orquestra Sintònica de la ciutat de Birmingham. D• Sokan Oramo. (6m), ST!Wlss. J. "Diaris dèi mat f", vals op. 279. Enreolstrament fet per Catalunya I,IUSica en el Concert d'Any Nou del Gener dei2000 Orquestra Simfònica Johann Strauss de SudapesL Oir.: lsMn Bogi!r. (9m). BDROOIN; En les estepes de I'Asla Central. ~estn Alharmònlca de Berlin Oir· frlcsay. (6m). · .. ~OBOS: Sonata fantasia n. 1 1 pêrance). - Claudto Cruz. violi. Nahrm Marun. piano. (9m). 10:00 AGENDA MU~ICAL 10:03 CAPSA DE MUSICA BEETHOVEN: la consagració de la llar, obertura op. 124. Orquestra Filharmònica de Viena. Oir.: Claudlo Al>l>ado. (10m). MOZART: Missa brellis KV 220 (1961>) "Mtssa dels pardals" Solistes vocals. Cor de la Catedral de Regensburg. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Baviera. Dif' Rafael Kubellk. (18m). BRAHMS: Simfonia n.3, op.90. Orquestra Simfònica de Boston. Oir.: Bernard Haltink. (38m). LLOYD WEBBER,A.: Variacions. Jullan Ll oyd Webber, violoncel. Orquestra Fllharmònlca de Londres. Oir.: Lorin Mami. (35m). CLEMENT!: Sonata per a clavlcèmbal, flauta 1violoncel op. 22 n. 1. Enrlco Casularo. Vllo Paternoster. Andrea Coen. (i Om). RUERA: "Glossa de l'antic ball de les donzelles de Granollers". Jordi Masó. piano. (10m). RAVEL: Dafnis i Cloe (fragments simfOnies per a orquestra i cor). Cor de la Ràdio Suisse Romande. Orquestra de la Suisse Romande. Oir.: Armin Jordan. (30m). FRESCOBALOI: Tres "Canzom• instrumentals. Música Flata de Colònia. Dir.: Roland Wilson. (10m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de fes últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse AgUllera 14:00 GRANS INTEGRALS la música orquestral de RiChard Strauss La llegenda de Joseph. ballet op. ~3. Orquestra Simfònica del Metropolitan de Tòquio. Otr.: Hiroshi Wakasugi. (67m). 15:00 BUnLETi DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAl 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Raimon Colomer i Eulàlia Benito. Josep Maria Pladevall 16:00 A FONS L'ÒPERA L'OPERETA llA SARSUELA. l'espai t~màllc de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benilo. CHUECA: Agua, azucariilos y aguardlente. sarsuela en un acte. Teresa Toumê. Maria Reyes Gabriel. Ana H1gueras. Marta Hemandez. Caridad Casao. Cor de Cantors de Madrid. Orquestra de Concerts de Madrid. Dir.. Pablo Sorozabal. (23m). SERRANO: Los de Aragón. sarsuela. Tony Rosado. carlos Munguia. Cor . Cantors de Madrid. Orquestra Srmfomca. Dir.: Ataulfo Argenta. (31m). 17:00 LA TARDA DE l 'DIEHT Programació reafitzada a partir de les .. pelicions dels nostres oients. Presentaeto a càrrec de d'Olga cardús. 19:00 MÚSICA DE CAMBRA SCHUMANN Quartet ami> piano. op. 47. Samuel Rhodes, viola. Trio Beaux Arts. (29m). BENEJAM: Trio per a dos violins i viola. Evguenl Gracht 1Jinfrich Bardon, violins, Paul Cortesa. viola, membres del Quartet de corda de Barcelona. (21m). KREISLER: ''Preludi i Allegro". Kyung Wha Chung, violi. Phillip Moll, piano. (Sm). 20:00 BUnLETi DE NOTiCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. STRAUSS, R.: "Vida napolitana, allegro molto", fragment final de la Fantasia Simfònica "Aus ltalien" (D'Itàlia). op. 16. Orquestra de la Tonllalle de Z6ric. Dir.: Oavld Zinman. (9m). BURNS/GOODMAN: "living lhrought it all". Stanley TurrentJne. saxo. Shtrtey Scott. orgue. Jimmy Ponder. gUitarra. Bol> Cranshaw. baix elèctric. ldris Muhammad. bateria. (7m). BONET: Homenatge a Gaudi. Orquestra Ciutat de Barcelona. On; Josep Pons. (9m). CHAPI: "Romanza•, de la sarsuela la Bruja. Alfredo Kraus. Orquestra Simfònica de Barcelona. Otr.: A.Ros Marbà. (3m). VAUGHAN WILLIAMS: Cinquè moviment de la "Simfonia AntàrtiCa". Sheila Amstrong, soprano. Cor i Orquestra filharmònica de londres. Dir.. Bernard Haitink. (Sm). MYERS: "Cavatina" Duo de Guitarres Joan Ràfols·Miquel Rodriguez. (4m). SCHMELZER: Sonata "Ad Tabulam• en SoiM. Quartet de flautes de bec de f landes. Conjunt Musica Antiqua de Colònia. Dir.: Reinhard Goebel. (Sm). RUSSO: Últim moviment de "Street Music". un concert de blues. Corl<y Siegel, harmònica i piano. Orquestra Simlòmca de San Francisco. Dir.: Seijl Ozawa. (9m). BERLIOZ: "D'amour rardente flamme", ària de "la Damnació de Faust". Janet Baker, mezzosoprano. Orquestra de Paris. Oir.: Georges Prêtre. (1m). WALDTEUFEL: Potlla des taml>ourins Orquestra filharmònica Eslovaca. Dtr.: Kurt Redef. (3m). BONET: ·oul! volen aquesta gent?", ami> lleua de Uu[s Serrahrma. Maria del Mar Bonet. veu. (2m). FAURÉ: "Adagio non troppo", tercer moviment del Qumtet amb prano i corda n. 2. op. 115. Pascal Rogé, prano. Quartet Ysaye. (11m). AURIC: "Moulin des amours", vals del film "Moulin Rouge• Janini M1cheau. Cor Raymond Saint·Paul. Orquestra Simfònica. Dir.: Paul Bonneau. (4m). NIELSEN: Primer moviment simfonia n. 4, "l'inextingible". Orquestra de la Ràdio Nacional Danesa. Oir.: Ull Schirmer. (12m). LEHAR: "Voldria tornar a ta meva pàtria" de "El país dels somriures" Marilyn Hill Smith. soprano. The Chandos Concert Orchestra. Dir.: Stuart Barry. (2m). MOZART: Tercer moviment del concer per a piano. KV 385 (Arranjament per a quartet amb piano de Mozart). Alfred Brendel, piano. Quartet Alban Berg. (7m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Cetaya. SCHUBERT: Obertura pel drama "Rosamunde, princesa de Xipre", O797. Stmfonia n. 7, O759 "Inacabada". BEETHOVEN: Srm1onia n. 3. op. 55 "Heroica". Jove Orqueslra Nacional de catalunya Dic Jan Caeyers. CONCERT enregistrat per Catalunya Müsica el dia 8 de gener del 2002 a I'Audrtori de Barcelona CONCERTS JONC 2002. XVIIIe ENCONTRE: ROMANTICISME. (83m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia, Presentació a càrrec d'AHred Cetaya PROGRAMACIÓ Dl Nn' Repetició dels últims programes 0:30 A LA MANERA DE.... Un convidat ens proposa I comenta la música que li agrada Guió i presentació de Joan Vlves.Repeticló del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS . Programes emesos la setmana antenor (Ordre d'emissió: Repebcló del Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres, de ~ 14.00 a 15.00) 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Oí!tuns. Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissró: RepetiCió dels . programes de Dilluns, Ormarts, Otmecres. Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMECRES, 26 DE JUNY DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETi DE NOTiCIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI RAVEL: Cinc melodies populars gregues (orquestrades per Rosenthal). Victòna dels Angers. soprano. Orquestra de la Societat de Concerts del Conservatori de Paris. Dir.: Georges Prêtre. (7m). SCHUMANN: Obertura. scherzo i final. Op. 52. . Orquestra Simfònica de Londres. Dtr.: Neeme Jarvi. (17m). ViVALDI: Sonata per a violi i continu n. 4, F Xlii 53. RV 755. Fal>io Brondi. Rinafdo Alessandrini. MauriZio Naddeo. Paoto Pandolfo. Roll lislevand. (12m). SUMMERS: "I rememller". Manuel Barrueco i Andy Summers. guitarres. (Sm). FAURE; Berceuse, op 16. Anne·Sophie Mutter, violí. Orquestra Filharmònica de Viena Dir: James Levme. (4m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA GERSHWIN: "Un americà a Paris". Orquestra Simfònica de la Ràdio Eslovaca. Dir.: Richard Hayman. (19m). CHOPIN: Concert per a plano i orquestra n. 1 en ml m. op. 11 . ldil Biret, piano. Orquestra Filharmònica Eslovaca. Dir.: Robert S!ankovsky. (43m). DUPARC: "Romance de Mignon", "Chanson triste", dues cançons. Felicity lott, soprano. Graham Johnson, plano. (Sm). .. MUSSORGSKI: Quadres d'un exposrcró, orquestració de Ravel. . Orquestra Sim!Onica Estatal Russa. Drr.: Valêry Potyansky. (36m). RODRIGO: En los lrigales, Ernesto Brtetti, guitarra. (Sm). HANDEL: Sonata op.1 n.3, HWV361. Andrew Manze. violi. Richard Egarr. claveci. {Sm). WAGNER: Simfoma en Do M. Orquestra de ta Ràdio de Noruega. Oir.: Ari Rasilamen. (35m). OUKAS: la plamte. au Iom. du 1aune. Jean Hul>eau. ptano. (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats drscogràtiques aparegudes al mercat, a càrrec de Monlse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS la música per a plano de Frederic Mompou Impressions Intimes. Josep Colom, piano. (17m). Pessebres. Josep Colom, piano. (Sm). Escenes d'Infants. Josep Colom, piano. (9m). Suburbis. Josep Colom, piano. (1 4m). 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA, ARA. L'espai temàtic de catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. ~ E> = ~ 9 =- :::;, ¡;¡ 212 ...... <"O ::l. ..., ¡;;:;- e §;!l ¡;;¡· !.... ...= 17 \ ~ s = ·~ = ....., =' § ' 212 ;:;! a· ¡¡¡¡- a ;'f el ....~ ....... 18 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA John Williams. John Etherid¡¡e. gurtarres. FEIERSTEIN: "Astro·. Paul Clarvis. percussions. Chris Laurence. Barcelona Sax Quartet. contrabaix. (5m). Enregostrament fet per Catalunya Música El meu promès (pasdoble). el iS de setembre de 1999 a l'Auditori del Cobla Sant Jordi. Dir.: Jesús Ventura. Sucre de 'foc. dons el marc del Mercat de (3m). Música Viva. (Sm). SIBELIUS: "Allegro moderato", primer VILLA· LOBOS: Cinc preludos. moviment de la Simfonía n. 5, op. 82. Gustavo Them, guitarra. (21m). Orquestra SimiOnica de londres. Dir.. GLUCK: Escena dels Camps Elisis. de Cofin Davis. (11m). l'Opera ·orteo·. PURCELL: Música pel funeral de la Rema Abigail Prat, arpa Albert Mora, flauta. Mary (Marxa). (1m). Orquestra Monteverdi. Equale Brass CHOPIN Balada en sol m. n.1, op. 23. Ensembfe. Dir.: John Elliol Gardiner. (2m). Alba Ventura. plano. (1Om). LECUONA: Quatre danses cubanes. 16:00 A FONS José Luis Fajardo, piano. (11m). LA MÚSICA RELIGIOSA l:espal temàtlc USZT: Orpheus, poema simfònic. de Catalunya Música presentat per Eulàlia Orquestra Ftlharmònica de BerHn. Dfr.: Benlto. Zubin Mehta. (11m). COLLASSE: À ta louange de ta Char1té, SCHUBERT: Tantum ErQO, O. 962. primer càntic espiritual de Jean Racine. Lucia Popp, soprano. Brigltte Agnès Mellon. Sandrlne Plau. Benoít Fassbaender, contralt. Peter Schreier, Thivel. Les Talons Lyrlques. Oir.: tenor. Dietrich Fischer·Dieskau. barlton. Chrlstophe Rousset. (20m). Cor I Orquestra de la Ràdio de Baviera. HANDEL: O be joyfulln the lord, anthem Dir.: Wolfgang Sawallisch. (4m). de Chandos n 1 (Jubllate). ELUNGTON: The feeling ol Jazz. Lynne Dawson, soprano. Ien Partrldge, John Coluane: saxofon. Aaron Bell: baix. tenor. Michael Georg, baix. Cor i Sam Woodyard: bateria. (6m). Orquestra The Sixteen. Dir.: Harry ABRIL: ·caminos de fa noche i GARCIA Christophers. (20m). Plenotud dei silencio", dos fragments de BACH: "Jauchzet Gott in alien Landen· Nocturnos de la Antequeruela per a piano (Canteu Déu a tots els reialmes). cantata I orquestra BWV 51. Leone! Morates. píano. Orquestra Emma Klrkby, soprano. Solistes Barrocs Anglesos. Dir.· John Elf iot Gardoner. SimfòniCa de RTVE. Dir.: Antón Garcia Abril.(8m). (16m). 22:00 AGENDA MUSICAL 17:00 LA TARDA DE l'OIENT 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació MÚSICA a c.lrrec de d'Olga Cardús Presenlal per Alfred Cetaya. 19:00 MÚSICA CORAL MENGUAL "La reserva". "La primera Presentat per Maró Jané impresión". · oesde lugo•. "Calidoscopi", CHARPENTIER: Te Oeum. H 146. "Tríptic", "M:A:R". "Auschvitch", "A las Annick Massts. soprano Magdalena cinca y medta, luera· . Kozena. mezzo-soprano. Erich Huchet, Orquestra Mosaic Trio. Mosaic Nonet. contratenor. Patrick Henckens, tenor. Dir.: Javier Feíersteln. Russet Smlthe. barlton. Jean·Louts Bindl, Enregistrament let per Catalunya Música baix. Cor Les Muslclens du Louvre Les el dia 29 de setembre del 2001 a Muslciens du Louvre. Dir.: Marc l'Auditori de Barcelona. AUDITORI XXI: Minkowskl. (19m). CICLE JAZZ "TETE MONTOLIU". (SOm). BERLIOZ: "Le Ctnq Mal", cant sobre la 23:45 NOCTURN mort de l'Emperador Napoleó. Música per acabar el dia. Presentació a Ueuwe Visser. Cor i Orquestra Simfònica càrrec d'Alfred Celaya. de la Ràdio Holandesa. Dir.: Jean Fournet. (12m). PROGRAMACIÓ DE NIT PAISIELLO: "Cantlam. Nina, cantiamo", Repetició dels últims programes cor de 1'6pera ''Nina, ossia la pazza per 0:30 CATALUNYA JAZZ amore''. Un programa d'Albert Maflofré. Repetició Patrizia Orclant. Danfela Lo)arro. Cor del programa emès dissabte passat. Francesca Cilea. Orquestra Slml6nica de 2:30 GRANS INTEGRAlS Piacenza. Dir Marcello Pannl. (5m). Programes emesos la setmana anterior MENDELSSOHN: HOr mein Bollen (Ordre d'emissió: RepetiCió del Dilluns, Cor del King·s College. Cambridge. Dtr.: Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres, de Stephen Cteobury. (11m). 14.00 a 15.00). GLASS, PHILIP & WILSON. ROBERT; 3:30 ELS GUSTOS REUNITS "Knee ptay• núm. 5 per a cor remeni. violf Presentat per Alfred Celaya. Programes 1orgue elèctric, de l'Opera "Einstein on emesos la setmana anterior. (Ordre lhe beach" d'emissió: Repetició dels programes de The Philip Gtass Ensemble (6m). Dntuns. Dimarts. Dimecres. Dijous. 20:00 BUTLLETi DENOTICIES Divendres, de 20:10 a 22:00). 20:04 AGENDA MUSICAL 5:30 CAPSA DE MÚSICA 20:1O ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. Presentat per Alfred Gelaya. d'emissió: Repetició dels (Ordre BARRY "Lullabymg·. programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Orquestra de Cambra Anglesa Dor.: John Dijous. DiVendres, de 10.03 a 13.00). Barry. (3m). BLAY.; Suite relativament còmica. Nydia Cobla. Dir.: Joan Josep Blay. (10m). DUOUS, 27 DE JUNY DEL 2002 VIVALDI: "Due rai langulr costante". 7:08 MATINAL Cecllla Bartoll. mezzo. 11 Giardmo Música per començar el dia presentada Armonico. Oir.: Giovanni Antonlnl (Sm). per Joan lfiVes. Recull d'obres breus. HART, ANTONIO: "Greal grandmother's Inclou butlletins informatius i agendes song". musicals. Antonio Hart, saxo. Darren Barret!. 9:00 BUTLLETf DE NOTiCIES trompeta. Cartos McKtnney, plano. Tassili 9:06 MATINAl Bond. baix. Nasheet Watts, bateria. (Sm). El GRAN REPERTORI MOZART: Primer moviment del Quartet DELIBES: "Le Ross1gnot", per a flauta, per a flauta I corda. KV 285. soprano i orquestra. Marc Grauwefs. The Brussefs Vlrtuosl Marc Grauwels, flauta. Marle·Noêlle de (7m). MEYERBEER; Aria de "L'Afr1cana·. Calla.taY. soprano. Orquestra de Cambra Ptacido Domingo. Orquestra Filharmònica de Walerloo. Oir.: Ufysse Waterlot. (6m). de Los Angetes Dir· Cario M' Giulinl. BACH.J.Ch.: Simfonia concertant per a (3m). violi, violoncel i orquestra en La M. WILLIAMS: Musha Musikl. Yo-Yo Ma. violoncel. Orquestra de Cambra Saint Paul. Dir.: Pinchas Zukerman (violij. (16m). DEL PUERTO: lnvernal. Orquestra de Cambra del Teatre Lliure. Dir.: Josep Pons. (8m). GERSHWIN "Rhapsody in blue• (Rapsòdia en blau). Kathryn Setby, piano. Orquestra Simfònica de la Ràdio Eslovaca. Dir" Richard Hayman (17m) 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA MOZART- Simloma concertant per a violf, viola i orquestra, KV 364 Gldon Kremer, violi. Klm Kashkashian, viola. Orquestra Atharmòntca de Viena. Oir.. Nlkolaus Harnoncourt. (31m). BEETHOVEN: Nou variacions sobre et tema "Ouant'è piu bello" de l'Opera "la Mollnara" de Paislello, WoO 69. Rudolf Buchblnder, piano. (5m). PERGOLESI: Slabat Mater. Eva Mel. Mariana Upovsek. Concentus Musicus de Viena. Dir.: Nikolaus Hernoncourt. (38m) RIMSKI·KORSAKOV: Caprtcl espanyol, op. 34. Orquestra Filharmònica de Rotterdam. Dir.: David Zlnman. (16m). BRAHMS: Quartet amb plano, op. 25. (Orquestració d'Arnold Schònberg). Orquestra Simf6nica de la Ràdio de Baviera. Dir.: Mlchaet Totson Thomas. (40m). KORNGOLD: Drei Gesànge, op. 18. Anne Solie von Oller, mezzo-soprano. Bengt Forsberg, plano (10m). GARRETA: "Llicorella", sardana, Cobla Sant Jordi Ciutat de Barcelona. Dir.: Antoni Ros·Marbà (Sm). TXAIKOVSKI: "Record d'un lloc estomat· per a violi i piano. op.42. (orquestració de Glazunov). Gil Shaham. vtoll. Orquestra Nacional Russa Dtr.: Mlkhall Pletnev. (18m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música per a piano de Frederic Mompou Cants màgics. Josep Colom, plano. (11m). Cançons i danses. I a IV• Josep Colom, plano. (14m). Fêtes lolntaines Josep Colom, plano. (9m). Charmes. Josep Colom. piano. (10m). Tres variacions Josep Colom, plano. (4m). 15:00 BUTLLETi DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:1 0 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. L'espai temàtic de Catalunya Musica presentat per Eulàlia Bentto. MarlaUdorl HAYDN· ·ouonlam· . de la Mtssa Htspànlca. Mana ZAdori. soprano. Cor Kodaly de Debrecen. Capella Savarta. Dir.: Pal Nêmeth. (Sm). PACHELBEL: "Die Freud·erfOIIten Abend· Stunden·, ària Maria Zadon. soprano. tstvan Kertész, violi. Erika Pelóll, violi. Péter UgeU, viola Csilla Vélyi, violoncel. (Sm). CALDARA: •,; passi erranli", ària de Madalena, de la segona part de La Passió de Jesucrist Nostre Senyor. Mana Zé\dori, soprano. Orqvestra Barroca Savarla. Dir.: Pél Németh. Ò6m). CANÇONS HONGARESES EL SEGLE XVII: "Per oblidar la meva tristesa", cançó d'amor. MMa Zadorl. soprano. tstvan Szabó, llaüt. (3m). HANDEL: O qualls de coeto sonus, moteL Maria Zadorl, soprano. Capella Savaria. Dir.: Pél Németh. (12m). LISZT: "Venez. venez à votretour· . de l'òpera en un acte Don Sanche o El Castell de t'Amor. Maria adori. Gabor Kallay. Cors i!!~ Ràdio Televisió Hongaresa. Orqo~¡ l'Opera Honganesa. Dir.: Tamas l'il.~ MARCELLO. 8.: Salm XIV. Maria ZAdori. Membres de la~ savaria. Dir.: PAl Némell!. (8m). 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS. t:espa¡~ de Catalunya Música presentat pet~ Benito Zubin Meh.ta BACH: Concert per a dos violins, S'NI 1043. ltzhak Per1man. Isaac Stem. Orquesò¡ AlharmOnica de Nova York. o~.; Ztillll Mehta. (16m). VERDI: Quadre primer, de l'adt segce • l'Opera en tres actes "la Tramta' t<irl Te Kanawa. Alfredo Kraus. Omltn Hvorostovsky. Cor i Orquestra del M/.til Musicale, Florència. Dir.: Zobln ~'abb. (44m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada apartir ~res peticions dels nostres oients. Prest~ a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació musiCal. GllOi realització: Pere Burés i Àlex Robes. 20:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 2.0:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOSREUNITS Presentat per Alfred Cetaya GERSHWiN: "l've gol a crusn on p;' Zoot Sims. saxo tenor. OScar Pelllm plano. Joe Pass. gurtarra George lh:. baix. Grady Tale. bateria (3m). XOSTAKOVITX: Surte de la peth:i •.:¡ aventures de Korzinlona". op 59 Cor i Orquestra SlmiOníca del ~ta e Cultura de l'antiga Unió ~ [¡¡, Gennadi Rozhdestvenskl. (9ml. ELGAR: "la capricieuse·. op.17 Kyung Wha Chung, violi. Phllli¡¡ /.!rt pl~no. (4m). HANDEL: Concert en ReM. L'Europa Galante. Dit: Fablo BoondL\~~ MASCAGNI: lntermezzo de "Cavall<ril rusticana". Royal Philharmonlc Orohestra. 0~.: Maurizio Beninl. (4m). FALLA: "Pac ol Pacoi/Mi salu~!' i 'Pa:~ Pacol Slempre tuyol / Mi chavaD!' dol fragments de l'acte ter del dramalricu dos actes La vida breve. Teresa Berganza. Josep Carreras. Orquestra Sintònica de Lolldres. il'L. Garcra Navarro. (8m). SCHULÉ: "Promenade de Sohtaire'.~ 153 (dedicada a Jad Azkout). Jad Azl<auf. guitarra (1Dm). BURKENAN HEUSEN: ·sut beautiil John Hicks, piano. Rlley Mtrffir~S. lfompeta. Don Braden, saxo. Dllt¡'O: Dolphin, baix. Cedl Brooks 111, ba!n Enregistrament fet al Sweet Sasildeb'l York. 1'11 d'agost del 2000. (8m). BEETHOVEN: Primer movimelllde• . . simfonia n. 8. op. 93. Orquestra FilharmòniCa de 8ell'll. (Il. Claudio Abbado. (9m). BRETON: Jota, de la SaJSuela 'll Dolo res•. Pedro Lavirgen. Coro Cantores dt ~ Orquestra de Conciertos de Madt11 ~ Pablo Sorozabal. (7m). GLAZUNOV: Cançó del Menestratp!ll violoncel i orquestra op. 71. Raphaef WaiHisch. violoncel. Orq\l~Sl!l Alharmònica de Londres. Dir.: Bl)'del Thomson. (4m). TRADICIONAL: Cançó del lladre ~ Montserrat Figueras. La Capella tW • Catalunya. (4m). BERNSTEIN: Obertura de"Gandlill Orquestra Afharmònlca deNova Yorl. Dir.: Leonard Bernsteln. (4m). RODRIGO:; Joc peces lnlanttls. r Orquestra de la Ràdio de 8e~ln- 01 • • Hans·Dieter Baum. (11m). ELLINGTON: "Concerto for Cou!~ ,1 Coolle Williams, amb Duke Etlir!Q!IIIf seva orquestra. ---- \ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ~t fet a ChiC3liO. el15 de • fr. de ¡940. (3m). ~: •5113 noche hace escura • PI:ted femAndel. viola de mt (3m) tl.'!· AGENDA MUSICAL ELS CONCERTS DE CATALUNYA lliJSICA Prestl\lal per Alfred Celaya. ' de MENDELSSOHN. PALOMAR. ~i WEBER. entre d'altres. rmwenner. ~lCfRT enregistrat per catalunya M:l5ica el dia 24 de setembre de 1993 a ¡¡Safa Paper de Música de capellades. ¡66m). 2345 NOCTURN 1/.~iea per acabar el dia Presentació a Qrtee d'Affred Celaya. = PROGRAMACIÓ Dl Nil Rtpetk:IO dels últims programes o:30 l'AUDIOVISUAL fmis diumenge passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Prog111J11es emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del 01lluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 14.00 a15.00). 3:34 ELS GUSTOS REUNITS Prestnl3! per Alfred Celaya. Programes !mesos 1a setmana anterior. (Ordre d'!flliSSIÓ: Repetdó dels programes de O;Bm. Dimarts, Dimecres. Do1ous. !lr.~res. de 20:1Q a 22:00). 5:33 CAPSA DE MUSICA Prcl}rzmes emesos la setmana anleriOr. {Or.ira d'emissió: Repetoció dels . prcg¡¡mes de Dilluns. 01marts. D1mecres. ~.Divendres, de 10.03 a 13.00). DMHDRES, 21 DE .IUNY DD.2002 7:0a MATINAL l.tllSlCi per començar el dia presentada per Joan V'IVeS Recull d'obres breus. lrdou bullfebns informatius f agendes musiGats. 9:110 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL RGRAN REPERTORI ElGAR: Escenes de les terres altes btlvareses, op. 27. Cor de t'Orquestra SlmiOnlca de Bournemouth I The Bournemouth Sínlonietta. Oir.: No1man del Mar. (23m). lfllESIASIAMIGO: "Hable con ella", tema pnnclpal de la banda sonora de la peUiwta. l'il.:tnteAmlgi), guitarra El Pele, veu. Wlllon Sesslon Orchestra. Oir.: Alberto Jeleslol~(Sm). IIOIITECWR: Concert n. 4 en la m. \"d!li! Balssa. Jean Pierre Pinet, flautes. (16ml 11.10 AGENDA MUSICAL 11:13 CAPSA DE MÜSICA CltOP N ·fanlasia sobre aires nacionals r.bleso$' op.13 1':sha llldrter. piano Philarmonla ~Dir.: NevilJe Marriner. (14m). LOCATRU: Concerto grosso op. 7 n. 4. Concer.o KO!n. (16m). SffiHOVEH Simfonia n.4, op.&O. ~ Filllarmònica de Berlin. Oir.: Clai.Qo Abbado. (33m). SllltG Dues melodoes elegfaques, op. 34 OrQil!Stra Slmfònk:a de GOteborg. Oir.: li!eme Ja/vi. (Sm). SCtiUBtRT: Quartet de corda n.14 "la M~rt lla Donzella", 0.810. Ouanet Pra1ak. (37m). l'XAII((}VSKI: Serenata melangiosa • 0926. ~~h<m. violi. Orquestra de Cambra Qlt ir.: ~·· eus. (Sm). MAI1LEII: Sechs lrilhe Lieder. Bellld Waikl, barilon. Philharmon1a ~ra Dir.; Gluseppe Sinopoll. (18m). ~EMANN Suote en la menor per a H . torda i _continu. !lliS Uao.n ünde, flauta de bec. Unde ~ort D1r.: Hans Martin Linde. (26m) ~ NOU PUNT HOU - - Presentació de les ultimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a <:Arree de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS la música per a plano de Frederic Mompou Oíalooues. Josep Colom, piano. (6m). Preludis. I a IV. Josep Colom. piano. (12m). Preludis, V a X. Josep Colom. piano. (17m). Souvenirs de l'exposition. Josep Colom, p1~no (Sm),. 15:DO BUTLLETI DE NOTICIES 15:D4 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA SOLA. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto. El trio amb piano HAYON: Trio amb plano, Hob. XV:10. Trio Beaux Arts. (9m). BEETHOVEN: Concert per a plano, violi, violoncel f orquestra, op. 56. "Triple concert". Trio de Barcelona. Orquestra de Cambra Anglesa. Dir: Edmon Colomer. (38m). 16:0D A FONS ELS INT~RPRETS CATALANS. L'espal temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Ben~o. Barcelona 216 RESINA: l'esquizofrènia dels sons (Primera versió, 1993). Ovidi Molllor. recitador. Grup instrumental Barcelona 216. Dir: Ernest Martlnez 1zqu1erdo. (1Om). BROTONS: Sextet mixt Barcelona 216. Dir.: Ernest Martlnez lzquoerdo. (1Om). BENGUEREL: 7 Faules de la Fontaine, per a recitant 110 instrumentistes. Joan Borràs. reOilant. Grup Barcelona 216. Oir.: Ernest Martínez. (28m). PAORÓS: La sala de la suprema harmonia. Barcelona 216. Oir.: Ernest Martloez lzquierdo. (9m) 17:00 LA TARDA OE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presenlacló a càrrec de d'Olga Cardús. 19:0D CICLE DE LIEO Recital Waltrau Meler Enregistrament fet per Catalunya Música el 9 de novembre de 2001 al Gran Teatre del Uceu dins del marc de la Temporada 2001-2002. BRAHMS: "Zigeunerileder" (Cançons gllanes), op. 103. Waltrau Meler. mezzosoprano. Nicholas Carthy, piano. (12m). SCHUBERT: "Ganymed" (Ganimedes) D. 544. "Gretchen arn Spinnrade" (Margarida a la lilac!ora) D. 118. dos lleder. Waltrau Meler, mezzosoprano. Nicholas carthy, plano. (8m). SCHUBERT: "Oer Tod und das Màdchen" (la mort lla donzella) O. 531, "Oie junge Nonne· (la jove monja), O. 828, dos lleder. Waltrau Meíer, mezzosoprano. Nichoias carthy, plano. (Sm). SCHUBERT: "Kennst du das landT (Coneixes el país?) o. 321, "Nur wer die Sehnsucht kennr (Només qui coneix la nost~lgla). o. 877/4. Waltrau Meler. mezzosoprano. Nicholas Carthy, plano. (7m). SCHUBERT: "Hais mich nicht reden• (No em demanis que parli), D. 877/2, ·so last mlch scheinen" (Deixeu-me resplendir). D. 87713. dos lleder. Waltrau Meler. mezzosoprano. Nicholas Carthy, piano. (Sm). BRAHMS: ··von ewlger llebe" (De l'amor etern). op. 43 n. 1. Waltrau Meler. mezzosoprano Nicholas Carthy, piano. WOLF: "In der Fnihe" (A trenc d'alba), "Abschled" (Comiat), dos lieder. Waltrau Meler. mezzosoprano. NIChofas Carthy. plano (4m). 2.0:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya PEARSON, DUKE: "You know I care" Joe Henderson. saxo. McCoy Tyner. piano. Bob Cranshaw, ba•~- Elvin Jones, bateria (7m). BERLIN: "Lazy". del musical "There's no business llke show business•. Marilyn Monroe, Donald O'Connor. Motzi Gaynor, veus. Orquestra. Oir.: Alfred Newman. Enregistrament de l'any 1954. (Sm). ROSSINI: Obertura de l'òpera "El senyor Bruschino". Orquestra Simfònica de Budapest. Dir.: Adam Flscher. (4m). DELALANOE: Oeuxième Fantalsle (Cinquena Suite, Simfonies pels sopars del Rel). Orquestra de Cambra Jean·Françols Paillard. Dir.: J.F. Palllard. (10m). MAHLER: "De la bellesa",lled extret del Cant de la Terra. Dietrich Ascher·Dieskau. baríton. Orquestra Phllarmonla. Dir.: Paul Klel.lkl. (7m). RESPIGHI: lnterrneuo. Riccardo Sandiford, pianoforte. (3m). MARQUÈS: "Lagrimas mias·. de ''El anillo de hlerro". Teresa Berganza. soprano. Gran ORquestra Simfònica. Oir: Benoto Lauret. (4m). BACK: Trio canònic BWV 1040. linde.Consort. (3m) BOWMAN, DAVE: •Jack hlts the road". Jack Teagarden, trombó i veu. Pee Wee Rossell, clarinet Bud Freeman. saxo tenor. Oave Bowman. piano. Edd1e Condon, guitarra. Mort Stuhlmaker, baix. Oave Tough, bateria. Enregistrament fet a Nova York. el 23 de juliol de 1940. (3m). COPLANO: Fanfara per a l'home corrent. The London Brass Vlrtuosl. Oir.: David H.oneyball. (3m). VERACINI: Sonata per a violi I baix continu n. 1 (dedicada al Prlncep Electe de Saxònia). Clemenclc Consort. (11m). CANÇÓ POPULAR RUSSA: "Les campanes del vespre". Cor Acadèmic Rus Svechnlkov. Dir.: Evgueny Tytianko (4m). HALFFTER,R.. Homenatge a Ant0010 Machado. Alberto Gómez, plano. (11m). BERLIN: "Aiexander's Raghme Band". Boston Pops Orchestra. Oir~ Arthur Fiedler. (3m). SCRIABIN: "Reveria". moviment sim!Onlc . . Op. 24. Orquestra Filharmònica Txeca. D1r.: Lobor Pesek. (4m). ARLEN I HARBURG: "Somewhere Over the Rainbow" de la pel.llcula "El Mago de Oz". ROBLES I MILCHBERG I CLAVERO: "El candor pasa". JARRE. M.l WEBSTER: ·somwhere. My Love· de la pel.lícula "Dr. Zhivago· Ptacido Domingo, tenor. Orquestra dirigida per Eugene Kohn (11m) 22:0D AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de COLLI NS FOSTER, TRADICIONALS AMERICANES. BARBER, BEFINSTEIN, KERN I ROMBERG. June Anderson, soprnno. Jefl Collen, plano. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 20 d'octubre del2001 al Gran Teatre del Liceu. RECITAL JUNE ANDERSON (85m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a <:Arree d'Alfred Cefaya PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels tiltims programes 0:30 MÚSICA CORAL Emès dimecres de la setmana passada. 1:30 MÚSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Dimarts a les 19:00h). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana an~erior (Ordre d'emissió: RepebcJó del Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dí1ous, Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DISSABTE, 29 DE .IUNY DEL 2002 8:DO MATINAL Musica per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlleU de noticies i agenda musical. 1D:OO CONCERT BARROC BACH Concert de Brandenburg n. 4. BWV1049. The Englisll Concert. Dir.: Trevor Pinnock. (16m). BACH: Concert per a clavecí, BWV 1057 (Transcnpció del concert de Brandemburg n. 4., BWV 1049). Rinaldo Alessandrini. cfavecl. Concerto ltaiíano. Oir: Rinaldo Alessandrino. (15m) BACH: Triple concert, BWV 1044. Frans Brüggen. flauta. Marie leonllardt, violí. Gustav leonllardL clavecl. Leonhardt·Consort. (22m). 11:00 MÚSICA PER A COBLA GARRETA.: La llar, sardana. Cobla Sant Jordi·Ciutal de Barcelona. Auditori de Les Corts. 17 de novembre del2001. (4m). PUJOL.: Sant Jordi triomfant. Orfeó Català. Cobla Sant Jordi.Ciutat de Barcelona. Dir.: Josep Vlla i Casañas. Cicle Cobla, Cor i Dansa. Palau de la Música. 17 de febrer de12001. (Sm). SERRA, Joaquim.: Rocacorba, sardana. Cobla Mediterrània. 21è. Festival de Música Pau Casals. El Vendré11, 2 d'agost del 2001. (Sm). CASSÚ. Francesc .. Akelarre. fantasia per a cobla. Nydia Cobla. Oir.: Francesc Cassú. (9m). SALÓ, Conrad.: Aura del Tura. sardana Cobla Principal de la Bisbal. Dir.: Francesc Cassú. (Sm). SOLA.: Impressions d'un viatge, suite per a cobla. Cobla sant Jordi-Giutat de Barcelona. Dir.: Josep caballé. CiCle Cobla. Cor I Dansa. Palau de la Música. 17 de març del 2001. (10m). SERRAT.: Pregària. sardana. Cobla de cambra de catalunya. Dir.: Jesús Ventura. (Sm). SERRA. JOSEP: La chula masurca. El califa. scholtish. Cobla Mediterrània Dir.: Jordi león. (7m) 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Burés I Alex Robles.Repeticló del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors progrnmes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmína Malagarriga. GRIEG: Oia de noces a Troldhaugen. op. 65. -= ,...., ¡;- - .._e! a ...., """' .,::;· 212 ;;! :::i. ~ e = ~~ ...~ g 19 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ...., s- = .._ ....= 53 """ """ ¡r 212 ;::;! ~· S' 53 !El. el. ;;¡;¡ e. Ei Academy ot St. Marlin-ín·the·Aelds. Dir.: Nevtlle Marnner. (6m). MENDELSSOHN: Dues cançons sense paraules, op. 19 n. 1, op. 38 n. 6. Alicia de Larrocha, piano. (6m). TELEMANN: Su1te "La Musttte•, TWV 55:g1 Acadèmia de Música Ant~ga de Berlín. (12m). RAYEIDePAUL: "Star eyes·. Jackie McCiean. SJxo contralt Cedar Walton. plano. David W1lliams, baix. Billy Higgins, balena (6m). BERLIOZ: El carnaval romà. obertura op. 9. Staatskapelle Dresden. D1r: Sir Colin Davis. (10m). SCHUMANN. C: "Er ist gekommen in Slurm und Regen· {Ha vingut sota la tempesta I la pluJa), "Uebst du um Schónheit" (Sl estimes per la bellesa}, ·oas Veílchen" (La violeta), tres lieder Barbara Bonney, soprano. Vladimir Ashkeoazy, plano. (6m) MONIUSZKO: Verbum Noblle, obertura. Alharmonla Pomorska Bydgoszcz. Dir.: Robert Satanowski. (6m). "Moresques", ·canries" í "Les Bouffons·. tres danses populars franceses del segle XVI. Tha Broadslde Band. Dir.: Jeremy Banow {4m). CHAPI: Preludi de la sarsuela "El tambor de granaderos· Orquestra de Cambra Arlglesa. Dtr.: Ennque Garcia Asensio. {5m). DEVIENNE: Sonata per a fagot i continu. op. 24 n. 4. Danny Bond, fagot. Richte van der Meer, violoncel. Robert Kohnen, clavecf. (Sm). GERSHWIN Fantas1a per a violf 1 orquestra sobre "Porgy and Bess". Joshua Bell. violf. Orquestra Simfònica de Londres. 01r.: John Wilhams. {20m). BLANCHARD. TERENCE: "My onty thought ot you" Terence Blanchard, trompeta. Branlord Marsalls, SJxo. Edward Simon. piano. Dave Holland. baix. Eric Harland. balena. (7m). HINDEMITH: Ragtlme. Orqueslra Filharmònica BBC. Dir.: Van Pascal Tortelier. (4m). MOZART: Sonata KV 336. London Baroque. (5m). CHOPIN: Alia polacca. allegro, de la Polonesa brillant. op. 3. Mischa Maisky, violoncel. Martha Argerich, plano. {6m). RAKHMANINOV: La Roca, fantasia op. 7. Orquestra FllhannOnlca de Berlin. Dir.: lorin Maazel. (13m). STRAUSS, J.: Polka piZZicato. Orquestra AlharmOnica de Viena. Dir; Herbert von Karajan. {3m). HANDEL: "Ma corne amar?" (Però com est1mar?), duet de l'Opera •Muzío Scevora·. Gloria Bantttellf. contralt. t.:Europa Galante. Dir.: Fab10 Brandi. {5m). GOLSON, BENNY: "Blues on my mrnd". Benny Golson. saxo tenor. Lee Morgan. trompeta. Ray Bryant. piano. Percy Healh. baix. Philly Joe Jones, bateria. (1m). BRUCKNER: Tercer moviment de la Simfonia Orquestra Rlharmònica de Muníc. Dir: Sergiu Celibidache. (11m). JADIN: Allegro moderato, pnmer moviment de fa Primera Fantasia Concertant. Jacques Vandeville, oboè. Jean-Michel Louchart. ptano. {6m). LALO: Rapsòcfa Orquestra Nactonal de l'Òpera de MonteCario. Oir.: Antonio de Almeida. (11m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró Janê. RAMEAU: Datdanus, tragèdia lfrica en cinc actes i un pròleg. John Mark Alnsley, Dardanus. Véronique Gens. lphlse. Laurent Naouri. Antenor. Mlreille Delunsch. Venus. Jean-Phillppe Courtls. ismenor. Magdalena Kozena, una pastora. Cor dels Musiciens du Louvre Les Muslclens du Louvre. Dir.: MarK Mlnkowskl. (156m). 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DL .. Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió I presentació de Joan VIVes. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia PROGRAMACtÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentatió de les últimes nOYetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguílera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les tO:OOh). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Cannina Malagarriga. Programes emesos la setmana anterior {Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emfssló: Repetrcló dels prqgrames de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 30 DE IUNY DEL2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Sobirà Recull d'obres breus. Inclou butllstf de noi!Cies i agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC LULLY: Te Deum. Le Concert Spiriluel Dir.. Hervé Niquet. (29m). DELALANOE: Te Deum. Solistes vocals. Les Arts Aorissants. Dir.. W1lllam Chnstie. (20ffi). 11:00 MISSA DEMONTSERRAT Transmissió en directe de la M1ssa Conventual des del MnnestJr de Montserrat 12:17 GUIA MUSICAL La informació 1i-lustrada sobre els concerts 1ract1v1tat musical de la temporada.Un espai presP.ntat per Pilar Subirà 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats diScogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels mtllors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarriga. MOZART: Obertura de l'òpera en tres actes "Luclo Silla", KV 135. Concentus Musicus dc Vlena. Dir.: Nikoiaus Harnoncourt (7m). MEYER: Mama. Mark O'Connor, violi. Yo·Yo Ma. violoncel. Edgar Mayer, contrabaix. (Sm). ARNOLD: Serenata per a guitarra I corda, op 50. Cralg Ogden, guitarra. Northern Sintonia. Dir.: Richard Hlckox. {4m). SCHUBERT: Tercer moviment de la simfonia n. 9, D 944 Staatskapelle Dresden. Oir.: Colin DaVJs. (16m). BRUCH: VUitena de les peces per a clarinet. viola 1p1ano. op. 83. Paul Meyer, clarinet. Gérard Caussé. viola. François-René Duchable, piano. (6m}. BACH: Obertura {SUite) per a orquestra n. 4, BWV 1069. La Petita Banda. D1r.: Sig1S\vald Kui)ken. (18m). REJCHA: Quartet de llautes. op. 27. Membres del Quartet Kuhlau. (6m). TXAIKOVSKI: Primer moviment de la serenata per a corda, op. 48. Academy ot St. Martin in the Fields. Oir.: Nevllle Marriner. (9m). VAN HEUSEN/BURKE: "Like someone in love·. Slan Getz. saxo tenor Lou Levy, plano. Leroy Vlnnegar, bai~. Stan Levey, bateria. (6m). SCHUMANN: lntermezzo, andantino grazloso del concert per a plano. op. 54 Arthur Rubinsteln, piano. Orquestra Simfónica de Xlcago. Dir.: Cario Maria Gfulini. {Sm). HERNANOEZ· La frutera mulata, havanera. Axivil Criolla. {4m). ANDERSON: ''El rellotge sincopat•, "La màquina d'escnure·. Rtehard Hayman i la seva Orquestra. {4m), ARÓZTEGUI: El Apache Argenlino. Montserrat Gascón. flauta xavier Coll, gUitarra. (3m}. BRIDGE: Dues cançons angleses anligues. Orquestra de Cambra Anglesa. DIT.. Wílham Boughton. (7m). FREEMAN. RUSS: "An atternoon at home". Chet Baker, trompeta. Russ Ftwr~~:, piano. Leroy Vinnegar, contJabalt ~ Manne, bateria. (Sm). PROKOFIEV: Allegro QiOCOSO.C!b!r moviment de la Sinfontetta op. 43. Orquestra de cambra de l.allS3:l!le.!k Alberto Zedda. (Sm). MAHLER: "Oer Abschied" (B Wlli!!¡. fragment final d~EI Cant de la TEm' (Versió per a orquestra de cam«¡• d'Amold Schònberg). Birgit Remmert, contralt. Hans P!S!r Blochwitz, tenor. Ensembla Musiq\1. Oblique. Oir.: Philippe Herrewegil!. (29m). BUSTAMANTE: Misionera. Pepe Romero, guitarra. (3m). SATIE: Gymnopédie n. 1. Trio Jacques loussier. (Sm). HAYDN; Vlvace, primer movimentàib slmlonla n. 51. 'rhe English Concert Dir.: TrevorPimxt (7m). KORNGOLO: "Ued deMarietta" dl r~ "Die tote Stadt" (La ciutat moria), 09 1! (arranjament per a veu, piano iq~~a.'\lta corda de Bengt Forsberg). Anne Satie von Otter, mezzosoprw. Bengt Forsberg. piano. Kjell Lysd ,l Forsberg. violins. Nils-Erik Spart, 1'Q Mats Lidstròm, violoncel. (Sm). 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA GOMES: 11 Guarany. òpera en qua:¡¡ actes. PIAcido Domingo. Verònica Viilautle'. Car!os Alvarez. Cors de l'Òpera de~ Orquestra de la BeethOYenhaile 01 ~ D1r John NeschliOQ. (147m~ 20:03 l 'AUDIOVISUAL Un programa d'Àlex Golina. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes mllliw.! d'interès. Presentat i conduit per Joar. Vives, I realitzat amb la oolaborll:iódll Consell català de ra Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetllts discogràfiques aparegudes al m~rtal a càrrec de Montse Agullera. Resum d!S millors programes deia selmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la u:rna·• anterior. {Dissabte i diumenge ales 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina MaJaoal~ Programes emesos la setmana l!"o:l:l (Ordre d'emissió: repetiCió dels programes de Dissab1e i DiumenQI. dl 14:00 a 17:00). _ 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana~ (Ordre d'emissió: RepetieiO dfls . programes de Dilluns, DimartS. Oi:"4111Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00 Pln iCIONS OE I.\ 1'\JII) \ U!; !.'OIENT: 'r•ti'fon: 93-202-35-SS Fax: 93-306-92-01 E-Moih tnn ladrlnit•nt "'·ntrdtliu.rom 20 f'rr<lül•n<·it el• Cntatunr• Mu•icu¡•« ,.,marqut,.IA1). Uaix Ebre, J\lonLoià i Ribera ,p~:hrc: 102.5. T<·rrn Ahto: <Ji .:{. l'rl<moh 92.2. Ah Camp. Bai~ Camp. Bah l'~ Cuuçu olt· Dorlot·rll I 'forru¡to>ll1·•: 103.·1. Bllix l't•ntdh: 105.9. Car~•~. ~o¡ruera, Piu ciTr¡.wll, l>t•!<nrr n, !ot•!<rlò o \ lrl'rll: 91.9. G~trral': 9 1.9 . Ah 1'ened~.A~olo.rt. lr I B• r¡¡urdil: 102. 1. Ual" l.loltr~p:ol , lln.n:rlonè<, Yallèl O• •;dentall\allh Ori•nt.al: 101.5. Mur r•ntr: 9 1t.·II IO ) .:;. O•ona: 100.!;. Soleon~: 89 .7. G~ ·~& l'bl•ny: 9(>, 7. l..a ~h a: 9 6. 7/88 .7. Rai'< Empordà: 87.8196. 7. Alt Empordà i Ro-••116: 911.81Hi.(ol9;1. 7/96.7. Gurrnl""' 97. 1. lüpollè.: 100.5/105.8. t< 88. 1. \h l •1"·11: 88.6. Pallar. J.,..à i Pa.llaro SoMrll: 88.6. Val d'Aran: 92.8/101.2. A lgunes xifres sobre el negoci de la pirateria irateria hi hagi, men~s riscos vold_r~~ córrer les discogràfipues. i per tant hi haura menys poss1b1btats de promoure projucleS nous. Així, !"única manera de fer viable el negoci se·aeditar només aquells discos compactes, DVD, o CD-Rom "uetinguin assegurada una bona acollida al mercat. Munta~erexplica que u al final, grups o solistes o músics que hariell de ser llançats un any, a~aben no sen_t /lan~a~s, per La falto de liquiditat de la maletxa companyta. I atxo, que fa era ww anècdota, _està ~rribant ~ ur!s l~m.!ts perillosos fins i Iol per a la subststèncta de la tndustna . 11115011ys er resoldre la situació, Muntaner apel·la en primer terme a la conscienciació dels compradors: "Cal que Ja geni entengui el mal que fa la pirateria~. J es mostra esperançat, tot recordant que "de fet, en el seu P momeut es va aconseguir aturar el pirateig en suport de casset, que també va arribar a ser molt important." ~ banda de la sensibilització, ja fa temps que es brega tam be en els terrenys legal i policial. Pel que fa a la llei, en el Codi Penal vigent la pirateria de materials audiovisuals està tipificada com a delicte, i les penes poden arribar als quatre anys de presó, segons l'enmgadura del frau comès. Actualment, però, les lleis estatals comencen a quedar petites davant un frau que s'està cometent en un àmbit internacional. És per això que Ja Mesa Antipirateria -organisme creat el passat desembre, i que aplega les principals entitats espanyoles relacionades amb l'edició tant de llibres com de material audiovisual- ha demanat recentment a la Unió Europea que revisi les directives destinades a lluitar contra aquest delicte, amb l'objectiu de permetre un treball coordinat de tots els països membres en aquest àmbit. Els membres de la Mesa també es mostren preocupats per l'ampliació de la UE, perquè consideren que alguns dels països que aspiren a entrar-hi no respecten els drets d'autor, cosa que podria provocar una allau de còpies pirata en la resta d'estats. D'aquí la importància de tenir un marc legal comú en aquesta qüestió. En l'àmbit policial, les actuacions es van centrar, en una primera fase, a detenir Ics persones que distribuïen les còpies ia decomissar el material fraudulent. Segons la cap dels Serveis /utídics de l'SGAE a Catalunya, Mercè Vallverdú, aquest és "un pas bàsic per a la lluita contra la pirateria, perquè es traclcl de posar-he el màxim nombre de traves possible". Això, però, és insuficient. perquè l'arrel del problema va més enllà: els qui distribueixen les còpies són, d'alguna manera, víctimes dels pirates, ja que es tracta de gent amb unasi_tu~ció personal delicada que necessita guanyar diners ~Sigut-preferentment, immigrants sense papers. Així, esttrant el fil, la policia sospita que es tracta d'estructures ben organitzades, que segons Vallverdú "aviat es comença~ano~escobrir". Com que es tracta d'un fenomen força nou. nomes fa un any i mig que la policia està actuant de manera contundent~. '6A ~da d~ la policia, també treballen contra la pirateria e engmyers mformàtics. Mercè Vallverdú recorda que "una altra l'io ~s que tecnològicament s'aconsegueixi evitar la còpra, que es molt difícil, però ja hi ha alguns discos que no permeten ser copiats". Això, evidentment, eliminaria d'arrel el~roblema, però hi ha contrapartides molt imp01tants perque · ·tmphcar · ' cò. pod na una retallada del dret legítim a fer p~es per a ús particular. Ramon Muntaner explica que "per UfXò existeix el que s'anomena cànon de còpia privada: quan !s~~1P'? ~~~casset, ja es paga un cànon que permet gra,: · u n~uszca_per aLÍS personal. Per tant, impedir la còpia ~nana els mteressos d'un aspecte permès per la llei". Cal 1 1 en_compte que, de fet, la llei no prohibeix als particules ~O~Jar un disc, "el que no es pot fer és vendre després COptes que se'n facin ... qu;~.alf.ne~ ocasions, la indústria discogràfica ba proposat ap tqut una reducció dc l'IVA que grava els CD-Roms :r Les dades amb què treballen a !"SGAE fan esgarrifar. L'any 2000 es calculava que les còpies pirates ocupaven el l5°1o del negoci de !"edició audiovisual. Aquesta dada ja es considerava molt gran, però el balanç de l'any 2001 va confirmar que el negoci fraudulent ha crescut de manera implacable, i arriba al 30°o del mercat. Arrodonint-ho. això voldria dir que per cada dos discos originals que es venen. se'n ven un de pirata. És un percentatge estimat i global. perquè hi ha sectors on la pirateria és menys freqüent, com el dc la música clàssica, però n'hi ha d'altres en què se sospita que la venda de còpies pirates ja supera la d'originals. Segons les fonts que es consultin, s'afinna que l'any passat es van vendre entre 20 i 25 milions de còpies pirates a l'Estat espanyol. amb un impacte econòmic de fins a 120 milions d'euros sobre la indústria discogràfica. Per tenir una idea de l'abast internacional del fenomen, la Mesa Antipirateria ha denunciat que en alguns països les xifres són incoherents. i que podtien estar relacionades amb aquests fraus. El paradigma és Taiwan, on la capacitat de fabricació de CD, CD-Rom i DVD és de 7.000 milions d'unitats anuals, mentre que la demanda interna és de només 255 milions. El mateix passa a Hong Kong, Singapur, Macau, Malàisia, la República Txeca, Rússia, Israel i Ucrai:na. D'altra banda, la policia ha fet 212 operacions a tot Espanya contra la venda il-Jegal de discos durant el primer trimestre d'aquest any, tol multiplicant per dos les que va fer durant el mateix període del 2001. Segons dades de la Unitat dc Lluita contra el Delicte de la Societat General d'Autors i Editors, en aquests tres mesos s'han tret de circulació 165.000 c.:òpies pirates de discos compactes que s'anaven a vendre en el mercat negre. També ha augmentat el nombre de persones detingudes per cometre aquest delicte. i els DVD amb l'objectiu d'abaratir el producte final, tot confiant que d'aquesta manera els compradors no trobarien tanta diferència entre el preu dels productes originals i els iJ.Iegals. L'SGAE, però, pensa que el preu dels originals no justifica que es pirategin, i creu que calcentrar la lluita en altres aspectes. A més, posa com a exemple els discos del programa televisiu Operación Triunfo, que tot i vendre'ls a un preu molt baix (uns 6 euros), han estat uns dels més piratejats els últims mesos. U n altre dels advertiments que fa l'SGAE és que, de moment, no es pot saber en què s'inverteixen els diners obtinguts per mitjà de la pirateria. El delegat de l'entitat a Catalunya sospita que "potser amb aquests diners s'afavoreixen delictes encara més greus o més espectaculars, perquè el diner que genera la venda de tol això es pot utilitzar per a qualsevol cosa, com podria ser el tràjic d'armes o de drogues. Normalment, els dilzers negres guanyats amb delictes, no acostumen a utilitzar-se per fer obres de beneficiència ". Certament, si aquests guanys es dediquessin a la caritat. servirien per millorar la situació de moltíssimes persones. Malgrat que el preu del mercat negre és molt inferior al preu de venda al públic, el marge de beneficis és molt elevat. Els pirates no han hagut de gastar hores per omplir pentagrames i pensar lletres que puguin atraure el públic, ni pagar músics que les interpretin, ni llogar un estudi de gravació, ni planificar la promoció d'aquell producte al mercat. En el cas d'un DVD amb l'enregistrament d'una òpera, posem per cas. ni tan sols han hagut de muntar una escenografia, dissenyar un bon vestuari ni pagar els honoraris de cap diva. S'ho troben tot fet. Fins i tot la distribució els surt a un preu excel·lent, perquè sovint aprofiten persones sense papers que necessiten diners per subsistir com sigui. A partir d'aquí, n'hi ha prou que comprin un CD, un DVD o un CD-Rom originals, i que tinguin un bon equip per fer el màxim nombre de còpies en el menor temps ~aquests ginys són més assequibles cada dia que passa. Així, si cada CD verge els costa 2 euros (com a molt), i vénen la còpia per 6 euros, els beneficis voregen el 300%! El missatge de l'SGAE és contundent: segons Ramon Muntane1~ "cada vegada que es compra wr disc pirata, s'afavoreixen unes màfies important(ssimes, que 110 sabem a què destinen el diner negre que obtenen··. ~ S' ¡¡¡¡- -~ a ~' ~- 211 Pirates de la música, l'assi gnatu ra pend ent que, segons Estríngana, "la pirateria nornésatacaana on sap que pot treure rendiment", els grans venedors · han caigut en la seva pròpia trampa. JA FA TEMPS QUE LA PIRATERIA MUSICAL S'HA CONVERTIT EN UN DELS PROBLEMES PRINCIPALS DE LA INDÚSTRIA DISCOGRÀFICA. MALGRAT QUE AQUESTA VENDA ESTÀ PROHIBIDA, LES CÒPIES IL·LEGALS DE DISCOS GENEREN UN NEGOCI MILIONARI A TOT EL MÓN. SI BÉ AL PRINCIPI S'EDITAVEN ENREGISTRAME NTS D'ÍNFIMA QUALITAT, AMB EL TEMPS ELS PIRATES DE LA MÚSICA S'HAN SOFISTICAT I EL SO QUE OFEREIXEN POT SER TAN BO COM EL DE QUALSEVOL ÀLBUM OFICIAL. . utta per la rendibititt aquesta tl• s precisament el que ha salvat alguns sectors, com perexem. ple el de la música clàssica, de caure en mam de la pirateria industrial. "El que afecta la dà~ sica es la mínima porció de pirateria domèstica. per. què en aquest cas el públic, a més de ser relatil'Omer: limitat, és molt exigent pel que fa a la qualitat d~la gravació, el so, els crèdits, el llibret...", opina Estrfu. gana. Precisament el món de la clàssica s'ha beneficial tam bé, fins ara, que les discogràfiques menors s'hagb ocupat de disttibuir múltiples versions d'aquestliP'~ d'obres. '·s¡ no existissin aquestes companyies. seg;.. ot i que aJ nostre país es tracta d'un fenomen rament el món de la música clàssica hauria pràdicc· relativament recent, la coincidència de l'aument desaparegut o ens quedarien les quatre gral'a· d'enge de la pirateria amb la proliferació cio ns de sempre amb artistes consagrats", diu Estrin· registraments a través d'lnternet han deixat gana. gairebé tots els agents -des dels productors fins als Si l'existència de les màfies que practiquen la piJa. distribuïdors- de la indústtia discogràfica en una sija deixen poc espai per a l'esperança, l'expan.-k teria crítica. esdevenir pot perllonga, es tuació que, si d'lnternet encara ha posat més en pe· Un dels establiments que compta ri li la defensa dels interessos d~· amb més tradició en la venda de cogràfics i la protecció dels dret~ música a casa nostra és Discos d'autor. Avui dia la xarxa és plem departament del cap El Castelló. L'EXPANSI Ó D'INTERd'arxius de so en format MP3, ~ de comunicació, Cades EstríngaNET HA POSAT MÉS EN una qualitat similar a la del disc comna, afirma amb contundència que PERILL LA DEFENSA que es pot sentir amb l'únia pacte, molt negoci un és "la discografia ajuda d'un ordinador personal. De~ DELS INTERESSOS difícil, perquè requereix una gran mateixa manera que al caner, tamli DISCOGRÀFIC S. inversió i no garanteix resultats", Internet la majoria de gravacillli! a i explica que la pirateria "incideix, que es posen a disposició del p~~"' primer, en les botigues, que som són iJ.legals. La indústria discogràlí•è els darrers que ens guanyem la vida reaccionar a temps davanll~mr sabut ha no tampoc la moltíssim afecta amb aquest disc, però sobretot MP3 està provocant cam~s~· format el i situació, va menys rep cop cada l'artista perquè artística, creació dicals en el sector. Els sistemes digitals compnmeJ· diners de la seva discogràfica per fer un nou disc". xen el senyal d'àudio i permeten que ocupi molt~ Amb tot, Estringana reconeix que "si bé afecta moltísespai i mantenint la qualitat de so, de manera qu~c[· no potser nosaltres evidentment, botigues, sim les culen per Internet amb relativa facilitat i rapides~.Tt· ens en sentim tant com altres centres que es dedinint en compte la creixent penetració d'Intemetlqut quen només a vendre novetats, que és el que es ven les xarxes de distribució estan ampliant els seus amamb pirateria". ples de banda, els temps de descàrrega d'a9ueste< I és que l'especialització ha estat el parany que cançons serà encara més ràpid i la difusió, ~e~ fat:~ s'han posat a si mateixes les grans discogràfiques. El fenomen pot representar un canvi en la dtstnbu .., Alex Eslava és el director de Discmedi, una petita amb la qual cosa no caldrà anar~ la ~ discogràfica, pi"La que creu Ell catalana. discogràfica empresa 11 tiga a comprar un disc, sinó que visitant la p~gtna. f(! rateria, en el fons, és el símptoma d'una malaltia: la de la discogràfica o de l'autor, l'usuari ~odna .baL~ cultura i la qualitat discogràfica han acabat cona se a l'ordinador les músiques que vulgui, ~ns t tot· supervendes dels especulació pura en vertint-se caldria comprar tot el disc sinó triar nomes els teriJ(' causa de l'estratègia comercial que han seguit les d.11trr grans empreses". Per a Eslava, apostar per pocs propreferits. Els canvis que pot provocar aquest tipus de 12 ..1 1 ductes, encara que siguin els que generen més venbució digital ataquen directament la l~n!a de flo ' ~ des, actua en detriment de la qualitat de la música del negoci de les discogràfiques, per ru::o !ots e~ que an;ba al consumidor. A més, afegeix Eslava, tprs del negoci s'han posat en alerta. St, d una. ; "aquestes polítiques han fet perdre l'afició, han tana cap Alex Eslava creu que l'ús de I'MP3 actual~.ent esy~ comerç el desviat han i petites botigues cat rament testimonial/} i no s'atreveix a vau ema~ I» grans superfícies, amb la conseqüència que la boti51 avançarà aquesta possibi litat, Discos Castello qut ga especialitzada cada cop té menys a dir-hi". Com T 211 / E . __ --------H !liRS<RH s'ha plantejat aq.uesta problem~ti~?: '~Creiem que ~n­ temet és w1 afeglf a la nostra fema , dJU Carles Estñngana que afegeix: "En el cas que la música acabés perdent el format estàndard, seríem nosaltres els qui hauríem d'adequar el nostre negoci a les noves tec11ologies." Potser per això, Castelló ba posat en marxa una pàgina web en la qual també es pot comprar música: "No volem que la pàgina web faci la competència a les nostres botigues, però procurem fer-ho compatible. Nosaltres no lluitarem mai contra la venda de música per lnternet, al contrari, és una part del nostre negoci. però no volem vendre per xarxa, sinó que la gent continuï baixant a les botigues." ¡piJa. ~ !Djlt· .s dis· dret~ plem , amb lC0111- xistència d'" un gremi discogràfic bastant més sòlid, en el qual tothom, prescindint de competències, fes pressió sobre aquest aspecte del negoci". Mentre aquest moment no arriba, els comerciants del sector fa temps que reivindiquen una mesura no tan sols substitutòria sinó també accessòria: "Es urgent una rebaixa de l'IVA", reclama Estríngana. La llei imposa que els preus dels discos siguin gravats amb un 16% d'IVA, mentre per a moltes altres produccions culturals s'estableix, tan sols, un 4% d'imposició. Aquesta mesura dificulta encara més una rebaixa en el preu de la música que ajudaria a contrarestar, en part, la plaga de la pirateria. ·'Nosaltres ens preguntem per què, si un llier la seva banda, les cases bre està considerat cultura i padiscogràfiques han fet eviga un 4% d'IVA , un disc, que té dents els seus temors mitel mateix procés creatiu tot i que LA PIRATERIA, DE jançant acords amb comamb un format diferent, no ho FET, N OMÉS AFECTA pan~es de xarxa que, segons Estrioés", diu Estringana. gana, "volen suprimir alguns dels Una altra mesura que propoUNA PORCIÓ PETITA passos de la cadena productiva. I sen els botiguers paraJ.Ielament DEL COL·LECTIU el primer que aconseguiran supria la reducció del gravamen de mir és el del comerç. Aquest és un l'IVA per a la reducció de preus D' IN TÈRPRETS. dels perills que nosaltres veiem a és que, com es fa en altres païllarg termini". En tot cas, aquests sos (com per exemple els Estats pactes arriben després que nomUnits), "el disc, quan surti al brosos intents per impedir tècnicamercat, tingui un preu relativament ment la pirateria s'hagin revelat ineficaços. Des de fa reduït, més assequible, i qaan passi el seu període temps, les principals discogràfiques del món proven de de novetat, passi a un preu més car". Estríngana asd~e~volupar fo1mats de so que permetin difondre la segura que "a la llarga, el resultat és el mateix, mus1ca sense que se'n puguin fer còpies pirates. Fins només cal que les discogràfiques acceptin de guaara. però, tots els sistemes de codificació han actuat en nyar menys a curt termini". detriment de la qualitat del so, i els processos, fins i tot judici~ls, contra la venda d'aparells que permeten ren tot cas, sembla acceptada Ja idea que les produtr la música baixada directament d'Internet sencampanyes de sensibilització en què els prose nec~ssitat de copiar-la en un suport físic també pis artistes intenten conscienciar la població s'han g¡rat en contra dels mateixos demandants per promoure un consum de música resI és que, de moment, davant d'aquesta situa~ió, la ponsable són poc efectives. ''Segurament, la gent P~t~ció mitjançant mesures legals no sembla 1a soque tingui wz poder adquisitiu estable sí que es pot lucio, o, com a mínim, demostra no haver estat encaconscienciar d'aquesta manera'', diu Estríngana, ra ~I'?u de~envolupada. "La pirateria és un delicte i la "però si ens posem en ell/oc de la gent que no té poltoa, evrde~~tment,J'ha de perseguir i engarjolar qui massa diners per gastar, entenem perfectament que, correspongUI ', diu Alex Eslava. La dificultat, però, davant de la possibilitat d'estalviar-se 10 o 12 eum?ltes vegades, rau en el fet que, per a una comparos per un disc, ho facin''. n),a, l:s despeses que provoca dur els pirates davant En definitiva, tot i que les accions que es poden dels tnbunals són superiors al valor del material indur a terme són diverses, "la indústria mateixa, si ~utat. Això fa que, mentre no hi hagi una llei especín'és capaç, hauria d'intentar corregir el deteriorai~-a ~or~s d'ara inexistent- que reguli la pirateria, ment del consum discogràfic de fons, no només per es enunc1es no sovintegin. De totes maneres, Esttinculpa de la pirateria, sinó també, i sobreto~ per la gana ens avança que "sembla que la llei ara J·a perdependència dels superllançaments", opina Alex Esmet" d . . ' ' t' '~' etencrons t portar a terme una sèrie d'inveslava, que insisteix: "Tothom parla de la pirateria, ;gacr~ns ,que et duguin a la gent que falsifica, i que però potser també s'hauria de posar de manifest que, m~a~hr d ara les actuacions policials seran una mica dins del col·lectiu d'intèrprets, dels milers que n'hi esllrtenses''. En aquest sentit, també hi ajudaria l'eha, n'afecta només una porció petita." P 211 E 29 269 L'òpera vista des dels Estats Units RENÉE fLEMING ATRIBUEIX BONA PART DEL SEU ÈXIT A LA VERSATILITAT DE LA SEVA VEU I A L'AMPLITUD DEL SEU REPERTORI. LA SOPRANO, QUE VA COMENÇAR CANTANT JAZZ ENTRE ELS SEUS AMICS DE LA STATE UNIVER- SITY oF NEw YoRK I HA ACABAT TREPITJANT ELS l'RINCIPALS ESCENARIS LÍRICS DEL MÓN, REFLEXIONA EN AQUESTA ENTREVISTA SOBRE ELS SEUS ORÍGENS, ELS SEUS AUTORS PREFERITS I LES DIFERÈNCIES ENTRE EL MÓN MUSICAL EUROPEU I EL DELS ESTATS UNITS. D e vostè es diu que va començar a cantar fins i tot abans que a parlar! -Sí, així ho crec. Com amínim, això és el que diu la meva mare, tot i que jo no me'n puc recordar. Probablement és veritat, perquè ella feia classes de cant a casa tot el dia, estava sempre tocant el piano amb els cantants, i estic convençuda ,qu~ atxa · , va ser una infiuencw. d-~n quin moment va decidir edlcar-se a cantar? --4d118W_M_ R -No hi va haver un moment concret en què jo decidís fer aquest pas, com passa amb molts músics. La meva vocació musical tot just va anar desenvolupant-se. Molts cantants i molts músics poden dir: "Aquesta persona em va descobrir, i va veure que tenia una gran veu", però no és el meu cas, perquè jo sempre he cantat, no recordo ni tan sols quan vaig començar a fer-ho, no ho sé. -Vostè va debutar al Covent Garden el 1989, i al Metropolitan de Nova York ara fa deu anys. ¿Considera que a partir de llavors es pot dir que Ja seva carrera està consolidada? -Sí, certament, crec que tinc un bon Lloc en el món de L'òpera. Ara, a més, em trobo en un moment en el qual puc triar. Tot i això, considero que encara puc créixer, i continuar donant tot el millor de mi mateixa en llocs en què encara no se'm coneix gaire. Hi ha alguns països que he visitat poques vegades. E T R A T -Mentre parlem van aparej. xent molts noms de campos¡. tors d'estils molt diversos. ·En té algun de preferit per ~unt la resta? Mozart és perfecte, per a mi! Tot i això, sempre em sorprèn que hi hagi gent que recamant• Mozart a cantants . perque' ¡aves, penso que és el més difícil. -¿El seu projecte per al futur és aquest, viatjar? -Sí, sí, és exactament així. Aquesta primavera aniré a Corea, el Japó, Austràlia, Europa ... Realment, ja estic començant a viatjar molt! -A banda d'aquests desp laçaments, ¿té previst fer aviat algun nou enregistrament d'òpera? -Estic preparant una gravació per a aquesta primavera, possiblement a Europa, dedicada al bel canto: Lucrecia B01·gia, La Sonnambula, Armida ... Però encara és només un projecte, que espero que es faci realitat. -Vostè ha cantat molta música de Mozart. Què és el que més li agrada d'aquest compositor? -Mozart és perfecte, per a mi! Tot i això, sempre em sorprèn que hi hagi gent que recomani Mozart a cantants joves, per- què penso que és el més difícil. Puccini, per exemple, és molt més fàcil, perquè Mozart exigeix un gran estil i molta elegància, és molt arriscat, has de tenir un control perfecte. És increïblement difícil. Per a mi, Mozart va ser una prova de foc. -Per quins músics considera que és millor començar a cantar, doncs? -Penso que Rossini és bo per a la veu, perquè fa treballar molt la coloratura, mentre que alguns fragments de Bel/ini i Donizetti són molt durs, i poden arribar a ser perillosos per a la veu si no es té una preparació adient. -La veritat és que no en tinc de favorits, m'agrada la vari:. tat, m'agrada fer moltes coses diferents. -¿Així, doncs, no és partidària d'especialitzar-se en només un compositor o només unes. til? -Molta gent ha intentata11i· mat-me perquè sigui una es. pecialista en Mozart, i de fet m'ho he estat plantejant du. ran f anys: "¿ho haig de fer, 1w ho haig de fer? ... " Finalment, però, em va semblar que això hauria suposat limitar massa el repertori: sóc massa curiosa, m'agrada fer moltes coses. de manera que al final vaig dir: "No!" -Quina és la clau d'aquesta versatilitat? per què pensa que té capacitat per apropar-se a obres tan diverses? -Crec que hi té força a veu· re el fet que hi hagi poc reper· tori en la meva llengua mater· na. Afortunadament o desa· fortunadament, nosaltres te· nim un idioma, l'anglès, que no és gaire habitual a l'hora de compondre òperes. Per això haig d'estar oberta a tot i fer un esforç per aprendre cqses noves, ser molt versàtil. Es el mateix que passa als cantants , espanyols. -Als Estats Units, pero. també hi ha compositors que treballen sobre textos en anglès. A banda de l'idioma. ¿hi ha diferències entre les obres que s'estan component ara a Nord-amèrica i Europa? -Sí, sense cap dubte. L~ ent~· cipal és que l'estil amencaa~· tual de fer òpera és més acce~· sible, menys dissonant qu~ l'europeu (i suposo que ta~nbé és més accessible que l'eshl e~· panyol, tot i que desconecqw: na música s'està fent ara 0 Es panya). En això, hi té molt 0 int. rie. RENÉE FLEMING VA NÉIXER A INDIANA, A L'ESTAT DE PENNSYLVANIA, I CRIADA A RocHESTER (NovA YoRK). És UNA DONA ALTA, UN PÈL ALTIVA, ELEGANT I AMB UNA AMABILITAT o' AQUELLES QUE PERMET SER CORDIAL, PERÒ MANTENIR ALHORA UNA CERTA DISTÀNCIA. TÉ EL CABELL ROS I UNS ULLS GRANS QUE DESTAQUEN EN TOTES LES FOTOGRAFIES QUE LI HAN FET PER IL·LUSTRAR LES PORTADES DELS SEUS DISCOS. LA SEVA VEU, TAN CAPTIVADORA COM LA SEVA MIRADA, LI HA OBERT LES PORTES DE L'ÒPERA I ELS [ieder. LA SEVA PRESÈNCIA, A MÉS, LI HA OBERT LES DE LA INDÚSTRIA DISCOGRÀFICA, QUE EN SAP UN NIU DE MÀRQUETING I TAMBÉ SAP QUANT POT VENDRE EL FET DE TENIR UNA BONA IMATGE. No ÉS ESTRANY, DONCS, QUE RENÉE FLEMING HAGI AFIRMAT DIVERSES VEGADES QUE, PER GUANYAR-SE BÉ LA VIDA, ELS CANTANTS ACTUALS HAN DE COMBINAR ELS TREBALLS QUE ELS AGRADEN REALMENT AMB LES GRAVACIONS QUE MÉS PODEN AGRADAR ALS OIENTS EN GENERAL I ALS SEUS FANS EN PARTICULAR. UNA MOSTRA DE TOT PLEGAT ES POT TROBAR A LA SEVA PÀGINA WEB, WWW.RENEE-FLEMING.COM. ESTRATÈGIES DE VENDA A PART, FLEMING HA CONVENÇUT DAMUNT ESCENARIS COM EL CoVENTGARDEN, EL METROPOUTAN I LA BASTILLA, I TAMBÉ, EN DUES OCASIONS, AL PALAU DE LA MÚSICA CATALANA (L'ÚLTIMA, EL GENER PASSAT). HA TREBALLAT AMB DIRECTORS COM ZUBIN MEHTA, DANIEL BAREMBOIM, SIR GEORG SoLTI, SEIJI ÜZAWA o ANDRÉ PREVIN. DE LA SEVA DISCOGRAFIA DESTAQUEN LES ÒPERES Alcina (HANDEL), Thais (MASSENET), Rusalka (DVORAK) I Cost jan tutte (MOZART). L'ÚLTIM DISC QUE HA PUBLICAT ÉS Night songs, AL COSTAT DEL PIANISTA JEAN-YVES Tm:BAUDET. veure el sistema: als Estats Units cal que la gent vingui als auditoris, cal vendre entrades perq~è l'espectacle funcioni, i p~r Glxò ha d'agradar, perquè sr no.' .no es donen aquestes rondrcrons. Nosaltres no tenim s~bsidis estatals per a la músrca. ¿ fUropa si que n'hi ha, perarxo no s'ha de viure única~ne~lt dels ingressos del públrc, 1 no importa la rebuda que lillgui dels espectadors. -I per tant, a l'hora d'escollir el repertori per a un concert, o ~er a una gravació, quin critensegueix? ·El que faig és demanar al ~~e_u representant què vol el pú- rc de cada auditori. Penso que és important tenir en compte el públic, i adaptar el programa al seu gust, no fer programes només en funció del que vol fer l'intèrpret. La meva funció és entretenir... , vull dir que si tu has comprat una entrada per a un dels meus concerts i no t'agrada, no hi tomaràs. Per tant, el que ¡o vull és que t'ho passis bé. Es important recordar que la funció dels cantants és entretenir! -¿Així, prefereix la música que es fa a Europa o la que es fa als Estats Units? -Jo, personalment, no tinc una preferència específica, depèn de cada peça. N'hi ha de molt difícils que m'agraden molt, i també me n'agraden d'accessibles. -La seva pàgina web és molt completa. Fins i tot els cantants d'òpera ja estan immergits en les noves tecnologies, ¿potser precisament per apropar-se més al públic? -Bé, en aquest aspecte, no hi ha diferències entre els que ens dediquem a la música clàssica i la resta d'estils. Però en el meu cas, la relació amb lnternet té a veure més amb qüestions personals. El fet és que els músics viatgem molt, i és una manera molt més fàcil d'estar en contacte amb la gent que estimes. 211 The Academy of Saint Martin in the Fields torna al Palau Palau 100. Academy of Saint Martin in the fields. Pamela Frank, violí. Dir.: Sir Neville Marriner. Gran Fuga, Concert per a violí de Beethoven. Suite Pulcine/la d'Stravinsky. Palau de la Música Catalana. 24 de maig de 2002 (21 h). a formació simfònica de l'Academy of Saint Maritn in the Fields, amb direcció de l'emblemàtic Sir Neville Marriner, tomarà al Palau de la Música Catalana en un concert en el qual a més intervind1·à la violinista Pamela Frank. Fundada !"any 1959, l' Academy gaudeix d'una popularitat absoluta en el camp de la música clàssica. Més de cinc-cents enregistraments discogràfics, actuacions a tots els escenaris dc més rellevància concertística mundial han pogut tenir lloc gràcies a versions amb la seva orquestra, paradigmàtica en la recreació de les obres del barroc i del classicisme. Des de la passada temporada el pianista i director Murray Perahia ha assumit el càrrec de principal director convidat de Ja formació, que un cop més actuarà al Palau sota Ja batuta del llegendari Marriner, fundador de I' Academy. El concert. integrat per obres de Beethoven i Stravinsky, a més té l'al·licient de poder escoltar a l'escenari L del Palau Ja violinista Pamela Frank. Nascuda a Nova York i formada a l'Institut Curtis de Filadèlfia, el debut professional de Frank va produirse l'any 1985 al Camegie Hali. A partir d'aquell moment les actuacions de la violinista se succeeixen al costat d'artistes de Ja rellevància d'Emanucl amb el prestigiós premi nord·amel'k.. Avery Fischer Price. Durant la 1en: porada 2000-01, a més d'actuarco:a solista amb nombroses orquestre< dels EUA, va fer una gira amb el Stc pare, el pianista Claude Frank. amt recitals als Estats Units, Europa ie< Japó. A més de la intensa actilita1 concertística, la trajectòria de Frank aplega un gran nombre d'enregistlèl· ments: Concert de Dvorak, Sonate¡ per a violí i piano de Brahms i de Be. ethoven i Ja integral dels Concerts per lc a Ax, Yo Yo Ma, Barenboim, Dohmínyi, Previn, Temirkanov i al costat d'or- questres com les filharmòniques de Sant Petersburg, Los Angeles i orquestres de Boston, Chicago o Seattle. L'any 1999 va ser guardonada a violí de Mozart amb l'Orquestra de la Tonhalle de Zuric amb direcció de David Zinman. Ara al Palau ensofe. rirà una pàgina emblemàtica i prova de foc per a tot violinista, com és el celebèrrim Concert de Beethoven, Eiji Oue dirigirà l'O BC Temporada OBC. Truls Mork, violoncel. Dir.: Eiji Oue. Concert per a violoncel de Dvorak. Simfonia núm. 5 de Txaikovski. UAuditori. 11 i 12 de maig de 2002 ( 19 h i 11 h, respectivament) . ....P.~!.--~-~:.T.... l director japonès Eiji Oue va esdevenir el novembre de 1993 el novè director titular de Ja Minnesota Orchestra després d'haver estat director titular dc l'Eire Symphony Orchestra. Nascut a Hiroshima, vacomençar a estudiar piano a l'edat de quatre anys. Als quinze anys va ingressar a la Toho School of Music -amb Seigi Ozawa com a mestre-, on va estudiar direcció orquestral. L'any 1978 va viatjar als Estats Units amb el suggeriment d'Ozawa per estudiar en el Tanglewood Music Center, on va mantenir una estreta relació professional amb Leonard Bernstein. Bernstein esdevingué el seu mentor i Ouc va acompanyar el director americà en diverses actuacions a La Scala, la Viena Statc Opera, Moscou, Leningrad, E Berlín o Roma. A més d'estudiar amb Ozawa i Bemstein, Oue ha rebut master classes impartides per Claudio Abbado, Colin Davis i Kurt Masur. L'any 1991 esdevé director musical de I'Eire Philharmonic i l'any 1995 és nomenat director musical de Ja Buffalo Philharmonic. A partir d'aquell moment comença una brillant carrera internacional, essent convidat per dirigir nombroses orquestres d'arreu del món, com la Philadelphia Orchestra, Los Angclcs Philhrumonic, St. Louis Symphony, Detroit Symphony, Toronto Symphony o l'Oaldand Symphony, a les quals cal afegir l' Orquestra Simfònica dc la Ràdio de Frankfurt, Orquestra dc Santa Cecilia de Roma, l'Orquestra del Festival de Schleswig-Holstein i l'Orquesh·a Filharmònica del Japó. Que ha dirigit un amprtSsim repertori amb destacades orquestres del panorama internacional. Que ha rebut nombrosos premi)··i guardons: el Koussevitzky Prize d: Tanglewood 1'any 1980 i la medalla dor en el concurs de direcció del MozarteUill de Salzburg de l'edició de 1981. el il ~& ióde fOft· lr01a és el :n. •m••••ww••j• P R E C R Í T I CA Una orquestra lligada als grans noms de la música Palau 100. Philbarmonisches Staatsorchester Hamburg. Hélène Grimaud, piano. Dir.: lngo Metznacher. Simfonia núm. 8 de Beethoven. Three places in New England d'Ives. Concert per a piano de Gershwin. lntégrals de Varèse. Palau de la Música Catalana. 30 de maig de 2002 (21 h). per LL.T. ···-···-----·············· n el transcurs dels anys d'història de I'Orqu. estra Filharmònica Estatal d'Hamburg, els esdeveniments musicals que han envoltat la trajectòria d'aquesta formació fundada el l828estan vinculats a les grans figures musicals europees. Liszt, Bülow, Clara Schumann, Johannes Brahms (l'orquestra en va estrenar la Serenata núm. 21'any 1860), Mahler (va dirigir a Hamburg la seva Simfonia núm. 5), Richard Strauss, Prokófiev, Stravinsky... Giesekin va debutar amb l'Orquestra !"any 1922 i Yehudi Menuhin va actuarhi quan tenia 12 anys. Entre els seus titulars, el primer va ser Friedrich Wilhelm Grund, hi figuren personalitats tan destacades com: lochum, Keilberth, Sawallisch, Stein, Ceccato, Albrecht i ara lngo Metzmarcber, Generalmusikdirektor de l'Òpera ideia Filharmònica des de l'any 1997. Aquesta orquestra ja va actuar a Barcelona l'any 1992 amb representacions E de Tannhiiuser de Wagner i amb els Gurre Lieder de Schonberg. Metzrnacher ha seguit la vinculació que sempre ha mantingut l'Orquestra amb el repertori simfònic d'avantguarda. La temporada 2000-0 l va renovar el Festival de Música d'Hamburg, tot oferint una setmana musical dedicada a música contemporània. La música francesa i russa, els compositors de tradició vienesa, l'Escola de Viena, f01men part paral·lelament dels seus programes de concerts. En aquest concert que se celebrarà al Palau corresponent a la temporada de Palau I00, hi figurarà com a solista la pianista francesa Hélène Grimaud. que des de la seva actuació amb Barenboim i l'Orquestra de París ha tingut una trajectòria en la darrera dècada que l'ha portada a oferir conce1ts sota la batuta de mestres tan prestigiosos com Abbado. Hogwood, Masur, Dutoit, Sanderling, Temirkanov, López-Cobos, Janowski, Conlon, Jiirvi, Davis o Blornstedt, entre d'altres. Als quinze anys va fer el seu primer enregistrament discogràfic, dedicat a obres de Rakhmàninov. Concerts corn el quart de Beethoven, segon de Rakhmàninov, Schumann, primer de Brahms, la Burleske d'Strauss, o en Sol de Ravel, estan acompanyats a nivell discogràfic per enregistraments dedicats a obres de Liszt i Chopin, entre altres autors. Ara al costat de la Filharmònica d'Hamburg, Grimaud oferirà al Palau el Concert per a piano de Gershwin, en un programa que vindrà acompanyat d'obres de Varèse i Ives i de la Vuitena de Beethoven. L'Orquestra de La Monnaie actua a l'Auditori lbercamera. Orquestra del Teatre Reial de La Monnaie de Brussel·les. Michelle de Young, contralt. Bruno Leonardo Gelber, piano. Dir.: Antonio Pappano. El Carnaval romà, Les Nuits d'été de Berlioz. Concert per a piano núm. 5 de Beethoven. L'Auditori. 9 de maig de 2002 (21 h) . .....P.~!..~-~:.T.... a la'Òpera de Noruega -on arribà a ser A més de l'atractiu que sempre suposa la presència de Bruno Leonardo Gelber i de la contralt ~lithelle de Young, aquest nou concert de la temporada lbercarnera té l'atractiu de presentar a l'Auditori I'Orquestrndel Teatre Reial de La Monnaie amb direcci_ó d'Antonio Pappano. El d1t~ctor anglès Antonio Pappano, nascu t l_any I 959, és director musical de1Théatre Royal de La Monnaie de ~~~~l·l~s. V~ _estudiar piano, compo51Cio 1d1recc10 als Estats Units amb ~orma Venilli, Amold Franchetti i Guslav_Meier. El seu treball com a director ass1stent i pianista va portar-lo a treballar a nombrosos teatres d'arreu com ~~ N~w York City Opera, Gran Teatre 1Liceu, Ò_pera de 'Frankfurt, Lyric Opera of Ch1cago i al Festival de Bayteuth,.on va ser assistent dc Daniel Ba~~un per a les òperes Trista ny, Partifa/~ el_c1cle de L'anell dels Nibelungs. Phi~nclpal ?irector invitat de la Israel diri .annomc Orchestra, Pappano ha gu fonnacions tan destacades com Antonio Poppm10 l'Oslo Philharmonic, Orchestre de Paris, Orchestre de Lió, Orquestra de la Ràdio de Berlin, The Tokyo Philharmonic, Gurzenich Orchestra de Colònia, Philharmònica de Radio-France, Chicago Syrnphony, Orquestra de la Ràdio de Frankfurt, Cleveland Orchestt·a, Orquestra del Teatro aUa Scala, Los Angeles Philharmonic, London Symphony Orchestra, Philharmonia Orchestra i Filharmònica de Berlín. Com a director operístic va debutar nomenat director musical- i posteriorment ha actuat a I'English National Opera. Royal Opera House Covent Carden, San Francisco Opera, Lyric Opera of Chicago, Théatre du Chatelet i a la Staatsoper de Berlín. A l'edat dc 32 anys, Antonio Pappano va ser nomenat director musical del Théatre Royal de La Monnaie, on dirigeix, a més de produccions líriques (Verdi, Wagner, Strauss), nombrosos programes concertístics. El mes dc març de 1993 Antonio Pappano va fer un espectacular debut a la Vicnna Staatsoper, tot substituint poc abans de començar el concert Christoph von Dohmínyi en una nova producció dc l'òpera Sigfried. L'any 1999 va debutar a Bayreuth dirigint Lohengrin. Entre els seus enregistraments discogràfics cal destacar La Bohème, Don Cario, La Rondine, 11 trittico amb Roberto Alagna, Angela Gheorghiu, Jose van Dam, Cristina Gallardo-Domas, Maria Guleghina i Neil Schicoff, i Wertlzer amb Roberto Alagna, Angela Gheorghiu i Thomas Hampson. 21 1 ~m•w•mj•••;• PR EC R Í T I C A L'heterodòxia ' com a canon per F. TAVERNA-BECH .. ,.,..,.,,...,,...,_,.,.,.,.,.,.,.,..,,.,..,,.,.,. ,.,.,.,.,.,.,.,.,.,.,.,.,.,.,.,..,.,,.,.,.,.,.,.,.,.,.,.,. em de reconèixer que la presentació de l'Orquestra Filharmònica de la Ciutat d'Hamburg ens proposa un programa força original. D'una banda, de Beethoven s'interpretarà Ja Vuitena Simfonia, que és la menys coneguda de les seves nou; l'altra obra coneguda és el Concert per a piano i orquestra de Gershwin, que malgrat l'acusat interès per l'amalgama de jazz i ascendències europees, tampoc no és una obra emblemàtica del repertori concertant pianístic. I el programa del concert es complementa amb dues obres netament avantguardistes del segle XX i en què, per tant, les idees ortodoxes de les quals ens servim per escoltar la música poden quedar obsoletes. El seu pare, mestre de música i director d'una banda d'instruments de vent, va contribuir perquè ja des de ben petit Charles Ives (18741954) s'interessés seriosament per la música. Així, als catorze anys Ives ja treballava com a organista a Danbury, la seva ciutat natal; més tard també exercí aquesta activitata Nova York. La composició va iniciarla i la desenvolupà de manera autodidàctica entre els vint-i-cinc i els quaranta anys d'edat. Després es va dedicar als negocis de les assegurances, camp al qual va aportar idees ben positives. D'aquest període creatiu cal tenir en compte que Ja majoria de les seves obres importants les va escriure en la primera etapa, ja que en la segona es dedicà a la composició de cançons -per cert, lloades per Schonberg. Ives, molt influenciat per les reflexions del seu pare, va actuar com un veritable i convençut avantguardista, malgrat que ell sempre considerà la composició com una mena de hobby, i aplicant a les seves obres idees que són veritables antelacions a les pràctiques dels compositors postserialistes. D'una banda, els clusters o raïms de notes, i de l'altra les polirítmies mi~ançant la idea de fer tocar a dos conjunts dues estructures diferents H AJuntament. d'Igualada E$COL.A MUNICIPAL OE MÚSICA CONSEIWM'OR! DE GRAU MITJÀ 01GUALADA ""*"-Joan Jull I Sertrall" (D TtL 659 679 111· Fu 938 055 490 E-111111: c:undlrecciD@infollll8dO.com www.*'tulltlla.Mt/ttUIIInlllica són al~ns dels procediments qllt Ives aplica a ~a seva _música, la qll2! alhora,no d~~a ma1 de manifestcr un caracter tip1cament americà. T/¡. ree places in New England va ésser composta l'any 1914. dgar Varèse (1883-196j) és una altre dels creadors que, com Ives, semblaha· ver treballat al marge dels corrents estètics del nostre se~ei també en la seva obra trobem pla:¡. tejaments que constitueixen veri· ta bles premonicions. Si més no hi ha procediments i conceptes que reclamen tècniques i mi~ans propis de la música electrònica. Va estudiar amb Roussel, Vmcent d'mir i Widor, després va relacionar-~ amb Busoni, Strauss i Mahler. !.e< seves primeres obres manifesta\e: les influències de Debussy i StraiiSi Amb tot, arran de marxar als EUA. les seves obres van canviar de oootingut en abandonar criteris de composició més h·adicionals icen· trar el seu interès en l'estudi no solament de les qualitats del so, sinó també del soroll. En síntesi, pera Varèse és el timbre l'element subs· tancial que dóna forma i expres· sió a la música, a la vegada queia dota d'una virtut espacial. En /llit· gra/es, escrita per a un conjunt d'onze instruments de vent i setze de percussió, la música és tractada com una figura geomètrica que gira i avança en l'espai. Varèse coofessà que aquesta obra, quan la 11 concebre l'any 1926, l'havia pensada en una mena d'instrument <)~f no existia. ni estava encara disp: ni ble, però que tanmateix estan convençut que algun dia es con'truiria i se'n podria disposar. ce:· tament, molts dels aparells elecl!(> nies que avui s'utilitzen tentn aquestes possibilitats. E Palau 100. Philharmonisches Stadtsorchestes Hamburg. Hélè· ne Grimaud, piano. Dir.: ln.go Metzmacher. Ives, Gershwtn. Varèse Beethoven. Palau de I• Músic; Catalana. 30 de maigdt 2002 (21 b). P R E e R T I e A Lady Macbeth de Msenk Xostakóvitx en estat pur per D. GONZÀLEZ DE LA RUBIA .............................................................................................---------·-- 1965) adoll ~a ha· ede~ ·re~ei plan. t veri. nol ¡sqtli spro- Vae5- f~ ~ar·5e ~r. Lñ ;tal'en :rau& EUA fC$ ris dt i CeJr nooo¡,sinó pera subs· <pre~­ Ruela 1/lllt- mjunt ¡setze lCtada tuegi· econ~!au b:. llis¡» ~sta\1 ICODi' ~.Cer· recm> tenen L'òPERA Llldy Macbeth de Msenk oE DMJTRI XosTAI<ÓVlTX QUE Es REPRESENTARÀ AL LICEU DURANT ELS DIES 17, 19, 21, 23, 25 I 27 PE MAIG, PERTANY AL SELECTE GRUP o'OBRES QUE HAN PASSAT A LA HISTÒRIA NO NOMÉS PELS SEUS VALORS ARTÍSTICS, SINÓ TAMBÉ PER LES SEVES REPERCUSSIONS EXTRAMUSICALS. n efecte, quan aquesta obra es va estrenar el 22 de ener de 1934, va ser moft ben acoJiida tant pel públic com per la crítica, però dos anys mes tard va caure en desgràcia. ja que la situació política havia vruiat notòriament. Stalin, aleshores cap del govem comunista de l'època, havia endurit el règim i molts artistes van veure com perillava Ja seva indepèndencJa i fins i tot la seva pròpia vida. El28 de gener de 1936, el diari "Pravda", principal portaveu de l'star system soviètic, es feia ressò del malestar de les autoritats, tot publicant un article titulat Caos en comptes de música, en el qual es feien afumacions tan absurdes com aquestes: "Qui escolta l'òpera es queda sorprès des del prim~r moment per un torrent ~e sons mvohmtàriament caòtics rmancats d'harmonia (. .. ). Es ~acta de caos en comptes de músrca humana i natural. " , E.n realitat, aquest article, que ~p1dament es va convertir en un s_tmbol de la inh·ansigència política env_ers l'art, va ser la resposta 9ue ca~1a esperar d'un règim que )a ~a~1a considerat que l'ideal artJstic"de I~ societat era l'anomenat realisme socialista". Sego~s .aquesta estètica, les comPGSlctons s'havien de basar en ar&l!!ll.ents r~volucionaris o pa~~tics, ,te!llr una gran influència d a mustca popular i finalitzar e~anera optimista o apoteòsi~a. 1 aturalrrient, Lady Macbeth eMsenk no s'ajustava a aquests principis i per això va ser prohibida i posteriorment retirada dels escenaris. Basat en la novel·la del mateix títol de Nikolai Leskov (18311895), el llibret narra la tràgica existència de Katetina, una dona ambiciosa i idealista, condemnada a viure en un ambient fred i sense amor. La passió que sent per Serguei, un obrer sense cap interès per millorar la seva trista E condició, l'obligarà a cometre una sèrie d'assassinats. Detinguda per les autoritats, serà deportada a Sibèria, on descobrirà que el seu estimat, pel qual tant havia lluitat, l'enganyava amb altres dones. Humiliada, cansada de patir una existència sense cap esperança, fmalment se suïcidarà. Malgrat que va ser l'autora de tres crims, Katerina és, en realitat, l'únic personatge amb sentiments sencers, en el fons íntegrament moral i amb prou voluntat com per lluitar per un futur millor. La resta, en canvi, són éssers egoistes que 9omés es mouen per interessos. Es per això que Katerina, que sens dubte és el personatge més digne de tots, ha estat delicadament tractat pel compositor, que freqüentment l'a- companya amb frases musicals de caràcter líric, tristes però alhora plenes de noblesa. Xostakóvitx, una vegada rehabilitada la seva obra anys més tard, quan ja havia desapal'egut del panorama el temut Stalin, va fer una profunda revisió de la partitura l'any 1953. Finalment aquesta segona versió es va estrenar al teah·e Bolxoi de Moscou el 1963 amb el nou títol de Kaferina /smailova. Al Liceu es va presentar el 28 de desembre de 1965. Però ara nosaltres podrem gaudir de la partitura originaL escrita pel compositor entre 1930 i 1932. En aquesta ocasió la direcció d'escena és a càrrec d'Stein Winge, i la musical d' Aleksandr Anissimov. Lady Macbeth de Msenk de Dmitri Xostakóvitx. Text d'A. Preis. Intèrprets: Nadine Secunde, Christopher Ventris, Francisco Vas, Anatolij Kotxerga, Maxim Mikhailov. Direcció musical: Aleksandr Anissimov. Direcció escènica: Stein Winge. Producció: Gran Teatre del Liceu-Théíitre de La Monnaie. Gran Teatre del Liceu. 13, 16, 17, 18, 21 , 22, 23, 25 (20,30 h) i 26 ( 17 h) de maig de 2002. •••j• ~ê•••••• ALLET B Primavera de dansa al Teatre Nacional de Catalunya RosELAND M usrcAL r CIA. DE DANSA MAR GóMEZ SÓN DUES COMPANYIES AMB ENTITAT PRÒPIA QUE PORTEN ANYS APROPANT AL PÚBLIC AQUEST ART. EL TRACTAMENT PER ALS JOVES, L'HUMOR I LA FRESCOR, SÓN DUES FÓRMULES NO RE NY!DES AMB EL RIGOR, LA BONA DANSA I LA RECERCA QUE AJUDEN A SUBMERGIR-SE 'EN MONS DE CREATIVITAT. a petita temporada que dedica el Teah·e Nacional a la dansa autòctona està marcada aquest any per lunya i Espanya sinó d'aneu del l'aposta en dues companyies que món han pogut gaudir. Tan lluny si bé no són de les que "fan socom a la )Gna han anat els de Roroll", sí són de les que treba!Jen seland a mostrar que el talent i la per guanyar-se un públic; l'esdansa no n'entenen, de fronteres. pectador en surt content, satisEspectacles com Flit-flit, Cara cafet i ajuden a crear planter. lla, Blau marí, Les mil i una nits, Roseland Musical, companyia etc. han estat obres dirigida per Marta plenes de color, Almirall, fa gaifantasia i desborrebé bé vint anys dants d'imaginaque existeix. DuEL TNC APOSTA ció que inviten aquest rant PER DUES COMPANYIES al somni i que temps els objecCATALANES AQUESTA amb un llenguattius i propòsits TEMPORADA, RosELAND ge que combina artístics han esMUSICAL I LA COMPANel fet teatral amb tat molt clars: YlA DE LA COREÒGRAFA la dansa han desfer arribar al púMAR GÓMEZ. pertat Ja curiosiblic infantil unes tat, la creativitat obres amb un to i la il·lusió pels esdivertit i festiu pectacles de dansa d'algunes geperò amb la mateixa qualitat i rineracions. Roseland no s'ha limigor que les d'un muntatge per a tat al format del teatre sinó que adults. La base del treball radica ha superat les fronteres d'aquest en la creació a partir d'un guió oriart i ha dut a la gran pantalla ciginal i una composició musical nematogràfica una de les seves que serveixen per articular i plasobres, Tic tac. mar sentiments i situacions pròEntre els dies 2 i 19 de maig es pies de la vida quotidiana. Des podrà veure a la Sala Tallers del que es va fundar, la companyia ha TNC la nova producció El país creat tot un repertori de què miCatade només no sense nom. En aquesta ocasió, lers d'infants L l'eix central de l'espectacle~rd entorn de la màgia de les nits lk lluna plena, els somnis, la imaginació i la realitat d'un món im· possible. Com sempre, el corpus de l'espectacle s'articula en clsele· ments plàstics del vestuari i l'es· cenografia colorista i imaginali· va, un bon guió original, una mu· si ca que condueix la història 1 unes bones coreografies que ani· men tos aquests elements. En definitiva, un espectacle concebut com a obra d'art total, per a toU la famma. L'espectacle es faenblraris tant de tarda com de nit. ' altra proposta ~rriba del dia 30 de ma1g al9 de juny sortida de la mà de la coreògraf• Mar Gómez, amb l'espectacle!.. CaSA DE l'est. Podem recorda· Mar Gómez de principi dels noranta al Teatre lliure amb la sell memorable i gairebé opera primo: La Matania de Tezas. Des de .ib·a ' vars i en deu anys la companyta poc a poc ha anat consolida~! e . ¡¡a!· seu estil la seva personaIna· ' un !Joc en el pano1il· hora fent-se L ..4iji18WIMMWj. BALLET yeursime. L'obra manté la tònica del llenguatge coreogràfic d'altres produccions: un h·eball físic, gestual i dansat, en el qual el moviment dels ballarins té un significat lligat a la dramatúrgia. L'humor, la comèdia i la sàtira continuen essent elements implícits en el treball, ja que formen una part intrínseca dels plantejaments de la coreògrafa. e A El país sense nom de Roseland Musical. A la pàgi11a a11terior, La casa de l'est de la Compa~~yia Mar Gómez ma~· n im· llTpUS ls ele· i l'es· ~ali· amú· òriai e ani· in de· ~ebut atot2 ~~~ arrib.l g~9 deia grafa ;!e Lc ~rdar ~s na- 3 Se\'3 1rimo: 1e Ua· n~aa anrd t, i~· ora- ma nacional de Ja dansa contemporània. L'última producció seva que s'ha vist a Barcelona va ser en el Festival Grec 2000, Hay un pícaro en el corral, obra que ha \'Oitat per nombrosos escenaris i festivals de teatre i dansa i ha aconseguit diversos premis, tant en el camp interpretatiu per als seus ballarins com per a la direcció de l'espectacle. La proposta del TNC promet ser enginyosa. En aquesta ocasió Mar Gómez s'ba inspirat en la filosofia del marquès de Sade, per fer -mitjançant una revisió de valors i amb un prisma personal- una obra que, recolzada en les imatges d'Edward Hopper, presenta l'experiència singular d'una família americana benestant del segle xx, una burgesia avui decadent, que Uuita per defensar codis i costums antiquats que van ser el model d'una època determinada. L'entrada en aquesta família del personatge del marques de Sade trenca l'encartonada convivència dels membres i crea conflictes i transfo1macions. . En definitiva, es tracta de la crítica a una societat adornada amb principis virtuosos que mostra en totes les seves parts l'obediència ales pulsions de la violència, i on apareixen temes com l'amor P~~hibit, la temptació, el sacrifiCttla transformació dels personatges. Si bé en parlar del marquès de Sade tothom es fa una idea estètica en què domina l'obscur, sàdic i barroc, el contrast i la subtilitat estan servits pel filtre a través del món visual de Hopper i el vo- mb aquestes dues propostes tan diferents però arn b tants punts en comú, el TNC vol donar un vot de confiança i una empenta a companyies que des de fa anys duen a terme una tasca valuosíssima, pedagògica i educativa, tot mostrant les possibilitats de la dansa teatre, el llenguatge contemporani, sense renunciar a la qualitat, l'humor i l'apropament al públic. Es tracta d'una bona aposta que, ben segur, no decebrà i és necessària per ampliar la curiositat del públic per aquest art. 211 BAN CAIXA FUNDACIÓ ORFEÓ CATALÀ - PALAU DE LA MÚSICA CATALANA BANCAl XA patrocinarà el concert núm. 13 de Palau 100 El conveni de cof.laboració ha estat signat pel Sr. Miguel Angel Utri llas, Gerent de la Fundació Bancaixa i el Sr. Fèlix Mi llet i Tusell, President de la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana. Va assistir a l'acte el Sr. Genaro Mi llet, Subdirector General de Bancaixa Amb aquest patrocini BANCAIXA expressa, una vegada més, el seu ferm suport a la cultura. per Eduard V. Patsi Música encreua a Hori tzon tals 1. Les simfonies de Schubert, de Mendelssohn i de Schumann. 2. Si la tinc posada escolto millor la música, del revés. L'inici del n001 de Vivaldi. 3. L'autor de la Dansa del sabrti d'un bon Concert per a violí. 4. El cant del gat. Al nudista li haa pres el Re. 5. Acadèmia de Perfeccionamen1 "' Musical. Casals se'n deia. Orquesm (" Simfònica de Reus. 6. En Rota en té dues al seu nom. Òpera còmica sense cap ni peus. Cinquanta romans. Les vocals d'un1 / multinacional discogràfica. 7. Una vibrant sense límits. Facsím' Mi major. 8. L'instrument d'en Charlie Parket. del revés. Art a la Uatina. 211 9. Aficionat futbolístic, del revés. L'inici palindròmic del nom de Respighi. JO. Guaitat. E1 català ho és, i l'anglès, i l'indoeuropeu, i el senegalès, i l'italià ... 11. Petita població als "afores" de Llorenç del Penedès, direcció a Santa Oliva. Els límits d'Albéniz. Vertical s 1. L'autor de la Rapsòdia sobre un tema de Paganini per a piano i orquestra (afegiu-hi una S al fmal). 2. L'instrument preferit de nipohC. Policia. 3. Tècnica de variació musical emprada per Montsalvatge en un concert per a guitana i per Hindemith sobreUJ tema de Weber. 4. Esternut (salut!). De format desordenat. 5. L'Anna sense cap. Aquest li va dir a en Panxa si volia que el punxés amb un punxó. La vocal de la dominant en to de Do. Música encreuada d'abril 2002 (núm. 210) 6. Expressat amb entonació musical, del revés. Sorteig en ascensor. 7. La vocal de la subdominant en to de Fa. No és un ensurt fantasmagòric, són l'Usper, l'Unger i l'Usandizaga. Franz Schubert. Re major. 8. El país d'en Sadam, del revés. La nota. Els membres del poble d'Israel també se'ls coneixia com a fills d'aquest, del revés. 9. Un interval harmònic de primera. Amanida que ens permet fer una ruta per Vilanova, Sitges i el VendreU. 1O. El segon concert de Le quattro stagioni de Vivaldi, cap per amunt. La ciutat de l'amor capgirat. 11. Emetries so. La primera i la danera. Solucions en el número següent I l rt, de niUor 1nom abrei li han lffièlll Uestri nom. 5. cm. d'un~ :símii. 'arke~ Jreun antè!l ~ 10) -----... ll Ie ....... ' rr ....... ., ' A rrs n- H;" & E tf _..... ) ~ f1 --- ORIOL PÉREZ i TREVIÑO, ANNA BOFILL i LEVI Josep M. Mestres Quadreny Proa. CoJ.Jecció "Compositors Catalans", núm. 11. Departa111ent de Cultura de Ja Generalitat de Catalunya. ins de la coHeció de Proa "Compositors Catalans". li ha tocat el tom a Josep Maria Mestres Quadreny. Figura rellevant de la música catalana en la triple acce~ió: creativa, institucional¡ d'apostolat de les estètiques avançades, els mèrits per a la per:petuació en llibre són mqúestionables. El llibre segueix l'estructura habitual en la coHecció, que es basa en un apartat biogràfic, dc caràcter obert, que tanmateix en cada cas adquireix matisos diferenciats, i una se~ona part dedicada a l'anàlisi de detenninades obres. El primer apartat en aquest cas adquireix un relleu especial gracies al treball del musicòleg Oriol Pérez Treviño, el qual, gairebé en noranta pàgines fa un recorregut molt exhaustiu per la biografia humana i creativa del compositor. És un recorregut en el qual es viu amb intensitat, d'una banda, l'evolució del seu opus creatriu i, de l'altra, la intensa activitat com a animador convençut i obstinat, que l'ha fet present en la immensa majoria d'iniciatives endegades al país en el decurs d'una cinquantena d'anys. En aquest sentit, constatem la importància dc la tasca endegada pel compositm~ tot movent-se amb lliurament i inteJ.Iigència pe1· fer CJ.UC la música del seu temps s inserís en la societat del seu temps. Simultàniament, Oriol Pérez Treviño mostra l'evolució formal de l'opus creatiu, les incorporacions constants al seu ideari estètic, tot mostrant l'esperit inquiet del D 211 42 282 compositor, el seu afany de recerca i d'investigació, el seu inconformisme vital en tot moment i el seu progressisme irreductible. En definitiva, es tracta d'un retrat molt ben confegit, complet i força exhaustiu. i també, crec, molt necessari per mostrar la totalitat d'un creador al qual un caràcter auster i poc donat a l'exhibiciorúsme gratuït ajuda a amagar el coneixement de la seva impotiància i del seu pes en la música catalana de la segona meitat del segle xx. I encara cal advertir un mèrit afegit d'aquesta parcel·la El que permet ar.roximar-se, amb gran detal , a la història de la música experimental i avançada de casa nostra, en el període al qual ens hem referit. Es tracta d'un valor documental implícit d'un valor -diríem- historiogràfic remarcable. Anna Bofill. pel seu compte, ofereix unes anàlisis molt documentades de les obres Estro Aleatorio i Sonades sobre fons negre, en un treball d'un notable interès per als estudiosos de la concepció estètica particular del compositor manresà. J.C.C. ROLANDDE CANDÉ Nuevo diccionario de la música. (1) Ténninos musicales Ediciones Robinbook. Collecció: "Ma non Troppo". A caba de sortir al mercat una nova edició d'un llibre que ha esdevingut eina molt útil per a pedagogs i també per a consulta d'afeccionats en general. La importància d'aquesta nova edició és que arriba revisada i, sobretot, ampliada amb nous vocables, fet que esdevé l'atractiu principal per als que tenien l'anterior i un aJ.Iicient particularitzat per a aquells que no la coneixien. L'obra de Roland de Candé té el mèrit de la claredat. Hi ha una dimensió pedagògica molt perceptible en les defmicions, en els comentaris sovint extensos i en els nombrosos exemples, fet que el fa útil -vull remarcar aquesta expressió- per a un ampli segment d'interessats en Ja música. Hom hi troba a faltar, en tot cas, que es desatengui la terminologia operfstica -àl'ia, arioso, cabaletta, legato, fia to, etcètera-, que és d'un ús molt sovintejat i que incomprensiblement resta al marge de consideració. Sobretot quan en conjunt l'obra manifesta prou clarament la voluntat d'exhaustivilat; objectiu en gran part aconseguit fins i tot en conceptes molt sofisticats. J.C.C. JOSEP TOMÀS i CABOT Els miralls de Schubert Pagès, editors. Col·lecció "Lo Marraco", 92. Lleida,2001 o són gens freqüents, en el gènere novel·lístic, les obres que -sense apartar-sc dels cànons marcats per aquella modalitat literària- afrontin la vida de personalitats del món musical (entre alguns precedents que podria esmenta r~ cenyits a la referència precisa d'un músic concret -als antípodes, doncs, d'una fabulació indefinidaevoco els d'Stendhal-Vída de Rossíní- i Aviñoa -Morera-). Per això és digne de ser saludada l'aparició d'aquesta N novel·la, que té com a ~ fons Ja vida de Franz Set. bery..I en dir "com a mef<Xt anti~ q?e ~o n"é:s el ~ gorusta pnncrpal, SillÓ ~ta ocupa ~ segon pla, perm¡. nent, pero volgudamem sina en un segon tenne... En paraules de l'autor ro. bra "presenta unes supo~ memòries de dues /}eTSOIIt¡ que el van conèixer i estima dos personatges real$, enro~ que extrets d'una realitat an¡. bigua i mal definida: I'alumt.Q aristòcrata Karoline Esterha:¡ í el criat homosexual Ant~ Müll. Els sentíments i petw. ments d'aquests dos persona!· ges a través dels quals la pt't· sonalitat de Schubert amk als lectors com reflectida lli sengles míralls de cos Sel!ai. poden resultar més expcessr., í més valuosos que un fred retrat del músic fet directamtrr per l'autor. v Certament, el prop®t é! ambiciós i arriscat: que la llir· ració en primera persona d',. quests dos protagonistes i I seva fabulació atorgui ~ herència a la figura de Sd:-.bert i al paper que li és íl"'f nat. El lector és ad1-erri' doncs, que s'enfronta a Ul'll novel·la que té un rerefa;, històric. Cal dir; d'entrada, que. ill la seva condició de noveHa.d llibre és d'una lectura apas.íir nant (qtri signa aquestes 11M no la va poder deixar, un lW inicíada Ja lectura...); i els retrets que hom li podria fer~ Ja segona part, en les su¡xN· des memòries d' Anton Mlill. amb situacions potser un pi~ exagerades- queden minimit· zats per l'habilitat expositila Aquesta habilitat se sU5t~ ta, d'una banda. en una oopkl' sa documentació prè\ia sOOit la figura de Schubert; pe¡qu; és d'una evidència aclaçaradv ra que l'autor coneix Sch~ i el seu món de manera 11®ria...; i de l'altra, en l'estru.illració argumental i en el ~ neig de les situacions en !pi! es concreta, fruit de l'e.qtriència del periodista COO?' mat i de l'home de lletre5 dona gran amplitud d'inle~ I no és pas el mèrit m~l; ~ tit el fet que l'aparat histon;.t erudit sobre el qual ha ~1il la fabulació no sigui ble (a benefici, doncs, e "novel·la"). En moments crucials. d lector és sorprès per pinzdlades psicològiques d'u~ ~ intuïció, que renoven lmtero i el menen a un crescendo fi· nal amb un punt d'enjòlit. Potser la millor Uoança qu; hom podria fer a. la "now¡.b és dir que en finir-ne la I~ ra hom s~ sent estimulat a~ g¡;. una "biografia" de S@ bert. Pere Artís reTt; ÒPERES CONCERTS The Fairy Queen Setembre 2002 die$ 9, 10, 12, 13, 14, 15, 1&117 ftj[).,,eH)IIvld Fbo...tney· ~a,., · ErG ·oh Noo• n ()pen !ENO-I.cc"óoo). Joan ~s I L.,.¡a R chltson. 'Iom R••• Mary N< o Caroiyn Somf"''\ Ga>ll'loll""" M~ Rlc:Nrdsan, Clins~ Jooey. Jonatnan Be$~ M.l!l Lo Brocq. Toby S:aHord-AllenR)Iand ~Gt..,.,... o.nt>y. ()rq...eln 'Cc. de l'E"~¡ 11 N•t· •' ()¡ ,. IENO) Requlem d 'Heclor Bo<iooz Selerròce 2002 2 1 i 22 Chares Wo<'.mon Rafooel f'Nhbock de 8u'901 Cero dl> la Cc<nndad de ~·a<hl Ariadne aufNaxos Odubre 2002 dies 1t. 23, 27 13 1. H.,.embre2002 d l" 4, 6, 1, 10 1 12 Concert "-~er Selffert I Petra·Marla Schnltur Octubro 2002 d• 3 /,u rt•infl rlt• ltw /filll'>~ dl• ll t•nl") Pun·<'ll dl· lt it-hnrd S lrnu~o .. Frtednc::h~ • \J'fi ·· Er l t~fr 1b • ~4$· Thêttre de La ...,. - · <&.... '"' . .l) AdnaMe Pieclonka I He*e Goerha.'d~ Edo!a G~ I \<Jogro> ~. ,.,._I'Htgong Heo6 a.,.....¡ "'.Jl'f ~Robert o-, 5ml!l I JchnB r - Wo¡oel< Drobewoa/ Phillp Cu:.p , FW1C1SCO V.S I llarool Rei¡ans, Sim6n 0tHa. Jordo c.-.._ Jo< "l' Fa61!, Ste.<n Calo, Vconç ~.. c-.,. ~v.,. .. ,.,.. ..... c....... ~ta.vo ~ ~-~e&....,.lbt<.+itmJtSer;« Don Giovanni dc· Wnllgu n~ d.•• Fl>n..V.ana Sclvl.tter o ~Se.fl<"t Sebest..., \'legloc ConCMt Final Coocurs -Ft11ncesc Vlftaso <>-'2003 dia 19 Ja, ;e. Péfe< &!osta C<>nce.tstrouu Juny 2003 illa 11 Ka•taMat!>:a .\mnclt·u" \1ozm·l ~:f.c>'~ Concert Mourt Juny 2003 doa 14 Natai• O&ssa) Ctv.str;pt>e Rruo""t Les Talen ls LyriqueS ~. . . . . 1.. 1t, 2 1, 22,21130 Qenet 211*. -... ........ 11, 1 2, 14118 Norma Dinlllle ~ I O•V'd ~· f·•"""'''.N••grul • Anlllony&ker Grot~ Teet•edell.ieeu I Goond 'Tli66.... ~.Gonm AM Maria SW'>cl\1!%1 Su!an No, . lllnO rum... Doonos ON•« I ~n¡tdQ Eroc01as, poiota Zn¡ic~ I PoM f'els0'/1. RooboriO S<and•u:zl I GIOIQIO G;u•H•plnl VIcenç Estevo Madrid, Sr Ploatrono cic• VitH'I'IIZCI Rc•llini RECITALS Teresa Berganr~ Octubre 2002 d10 t 7 Fellclty Lott senoo, ¡ressim ~ed r~ Novembre 2002 d;a 5 RamónVal'!jU Novombre 2002 d"' 9 duma dt• pit¡mw dt• Piuli· I. Txuikovs""i / , 11 BoSkovhus Març 2003 dra 9 ltl/llilli Moria Guleghlna Març 2003 ÓIA 30 Mlchael Sdlada I RusaeiiBraun Abril 2003 dca t 5 Març 2003 dies 10, 12, 13, 14, 15, te, 11, tt, 20, 21, 22 123 Bo11o lo oGtan 'teot<edel l.o:•· ,T.. r ·de.a M..·>" ' "(f·~ u El<:o& de la Meo<:ed/ CNt:na ~Moneia CanUt..., I ~'.&ria José Mcteno. PàUt. llasmli$Sei\IIÍ>aro ~'enl>oaka. Mar,. e.yo I Begofla Alberdl. Jooep Bros I Caños Cqob!.; Koty~e:l> Tat... I Jo1>a1VW1 <ho'f\ OrfJa I Egols Sins. ~:Cob... • lo'v oGa. • J< dc• Giuac·l'hi no R ini s..- N.cola ~ I MJJ;odl ~ En.-oOotal En<e Sorro, Angel OdON I .10\.e·Fran:o.St~MMor~ il.<alo Mo ot>•kal lo'•N<>.ntó a/1:... lgna Hleb<!n I Robert Hale MaJg 2003 doA 25 PROGRAMACIÓ ALFOYER La versió original d,Ariadne.auf Naxos •En oc:asoó d' AriiKine aul N&KOII• N""""""'e 2002 dia 7 La Gran Scena Opera Nowmb<e 2002 diooo 14, 15, 16 i 17 (Sesslons •golfes•) ()as J;o,. lf¡•JIIíu cic• Hkhnrcl Wn¡.,'lll't' ll<'r IUn~ oio., \rll••lun~··u (/'""''"tM ttibrl1111 Die Wa .....;-.·~ ¡,, lnlqulriu cl t• ltic·luu·d \\ u¡rm\:o Molg 20113 dia 26. Juny 2003 dloo 1, 7, I O, 12, 13, IS l 26. Jullol2003 dl o 4 Ber!JDnd de Elllly • Hany Kupfer • Hans Sch•von•ocll • OM•.dle StaaiSOpllr Br>rfon. Falk Struck,.ll11n I PetAr ls Egl;!ls, Roland W3gMiulllor, EliS<Ibetn Malos I H<>i~o G~ardt Lloba Btaun I flndroa Bonlg, Golnl« 1'9n I<Mnen I Ollcar Hillebrand\ ñuntisco Va!;.Androtl Benorogl Fmnclsca Bo•umool Kwnn<:hul Yaun, M.llthiàs Holle. WolfgMg Rauc:h, Jefhoy OO>Yd I John Hur•t Cr11l1no Obregón, Frandscú. Bea.umonl Mol9 2003 dia 29. Juny 2003 dleo 4, 17, 11, 20, 22 I 28·. Juliol 2003 I, 3 I 7 Bertnaold de E!~iy • Hatry Kup"'' • Hans S:hovornod1 • O<wti!Ch• Staat•oper 6<-rhn. Oebetoh Pola:;IQ I ~ayne Cuselrnan.l.ondll Watlotl I El•sabote Matos. Fai~ S1rucl<mal1~ ff'eboriO EIJI•t.s.l.loba Btaun I And<H Bòl!òg. KMvogdl..t 'lbun I ~~~ Hóllo. 1-W<e Gl.,..,d\ Sobon<t ~ ~ Albord, Mo>n$a .rutmaM· k th&usen. M ret~P~n~ Connn~ Rotn'ln. FtMd&ea &,umonl El mtto de Don Joan a la músiCII OCils:ló do Don GIOvanni• llu(l(llb<e 2002 d.o t8 <~En SacerdotiiSaHI vostels •En oonslO de Normo· Oesombru 2002 dra 27 Pulxkln a la música •En ~de Pilcovafa Oamo• Febrer 2003 d•a 15 Felip Pedrelll eloeu temps •En oc.aslo d 'Els Armous• Febrer 2003 dia 21 Rosslni I el reciclatge •En oca$ó d'l/ vieggio e Rmm•• Març 2003 ""' 11 A Uttle Sondheim Mulle ~.ç 2003 er.. 21, 2e, 211 {Seu;ons •golfes-) L'altre Orfeo · En ocaSiO cfOrlao IKI E~ Ab<J 2003 doa 25 Aida Els pracedents de Wagnet · En ocaoió de Dot RK>g deli Mbelungen• Juny 2003 dia 18 d c• Giu~ol'ppc• \ crd i DANSA Ball('t Gulbenkian s.temtn 2002 dies 21, 27, 21, 2t I :10 Charmes Cor.-¡¡•<foa: Coooc Gobbotl\oiJ~ota: F-IC W.Qn!pou SM Bluo Through C..•:>Q'*'"' OtdyV.,tdtnan. Wt•CIIAif,od&""ttl>~ Cantata Coreog"'l"" MauiO 8o:Jcrl'"lt' ~ o· r.m.;o!'t ~ód ,.,... nopohlnos Alvin Ailey Anwrican Dan<~e Theater Octubre 2002 dloo 24, 25, 26, 28, 29130 NNI<-rlands Dans Juny 2003 dlao 27, 29 I 30 Simfonia de $1IlM Coreogoaf<a: Jlrl Kyi•lln. MusiCa: lljOf S~IV01<ky Walklng Mad Cor'"'!l"'l•a: Johan lng<o< M0$1<:0 Mauroee Ro,.,. I /wo Pan Speak fo< Yoursetf Cor""!!"'f" Plwl l l(¡htloo( Múaea Johonn Sob.:o'Win Bodo Revelaliont Coraog1af•a: Alv1n Ailey Müs~Cn TradoOonal He re ·- How Coreog,.fla' Judolh J am'"'" M;i•ICw Wynton M;trtalo$ Followtng Tho SubUe Cur,.nt Upotream Coreog••lia: Alonzq Kl"9 Mü~: Za~!r Hum<n, MISII'!I Fta9COI1~ M;t1Am MokeOo. PROGRAMACIÓ INFANTIL La petita Flaute Mag•ca Wolfgang Amao:I!Ws M0ZMt Gener 2003 doet 25 I 28 Febrer 2003 dios 1, 2. 8 i 9 (Toetoo Romea) Pere I eJ llop Sergooi Prokófrev Jo,4.nrç 2003 diCs 22 I 23 El Supetborber de Sevilla Theat<~•· Ot·qucstm Simfònica i Cor del Gr an 'Jèah·l~ dt'l Li(·eu G!oacchrno Rosain• Abri 2003 tf1eo 26 i 27 Ma;g 2003 d>es 2, 3, • . 10 . 11 , 17 1 t8 (Tealfe Romea) Jog uines musicals Obres de Lachenmann, Kurtag, Humet i Gubaidulina. Sílvia Vidal, piano. Ars Harmonies AH109. en cert, observar els nens, la matemitat, la fantasia dels infants... ha estat font d'inspiració per a compositors de tots els temps. També, com confessa la pianista Sílvia Vidal, la seva recent matemitat l'ha impulsada a buscar en el repertori pianístic actual aquesta música suscitada pel món infantil. La tria que proposa en el seu CD resulta ben interessant, ja que hi ha inclòs músiques ben infreqüents i autors actualíssims: Kurtíig, Lachenmann, Gubaidulina i del jove català Ramon Humet. Realment, el treball, conscienciós i exigent de Silvia Vidal cal escoltarlo amb veritable atenció, ja que en especial les obres de Kurtag i Lachenmann deuen més la composició a un plantejament gairebé científic que no pas a una implicació en el món sensual i lúdic dels nens i les nenes. Són peces aparentment simples i que tanmateix exigeixen sensibilitat i precisió per interpretar-les. Quant als Musical Toys de Sofia Gubaidulina, el concepte compositiu no és tan estricte, per bé que la música no s'allunya de models més coneguts, com poden ésser els de Ravel i Bartók; tanmateix, un propòsit o desig virtuosístic o d'espectacularitat deriva vers efectes artificiosos. Segurament, la sorpresa són les cinc peces de Ramon Humet, espontànies, concises i sense altre propòsit que esctiure música. Veritablement, aquests Encanteris de Ramon Humet tenen l'encant de l'obra que només suggereix sinceres i simples emocions... F.T.-B. B 211 44 284 A mig camí Joan Garrobé, guitarra. Camp, Sabater, Soler, Amargós, Bardagí, Gasull, Setó, Garrobé. Columna Musica. Ref. 1CM0074. na música per gaudir relaxadament del lleure és el que ens ofereix aquest compacte que aplega obres per a guitarra de diferents compositors catalans contemporanis del jazz i de la música clàssica interpretats per Joan Garrobé. L'intèrpret, molt net en el punteig i en el pas de corda, ofereix diverses peces de Manel Camp: una suite de jazz, molt melodiosa a tall de balada, la Poesia secreta, els bonics Passos, una Balada pròpiament clita, un Cul de sac per bressolar-se ple d•històries i un Comiat que sembla més aviat una benvinguda pel seu caràcter alegre. Del jove compositor Antoni-Olaf Sabater interpreta la construcció oriental, Josep M. Bardagí va escriure una Cançó per quedar-se a casa, des d'on et saluden les notes per explicar-te un conte mentre cau la pluja rere la finestra. Del compositor i també guitarrista Feliu Gasull, podem escoltar una sèrie anomenada Deu bonsais per a guitarra, deu variacions d'un tema, on els dits recorren diferents camins. Conrad Setó està representat per una peça que juga amb dissonàncies, ritmes amb aires gitanos, però dins d'un estil molt personal del compositor. Tori Soler està representat amb dues peces, una anomenada Sense paura, senza Speranza i una altra dedicada a Joaquín Rodrigo que du el títol de Les deus, que evoca "Com l'aigua que brolla de la font" en un jardí de l' Alhambra; és així com neixen els acords dels dits del guitanista. De Joan Albert Amargós, que ha orientat la seva producció al jazz i als productes audiovisuals, podem escoltar Ushi i imaginar-nos un relaxat racó d'un jardí de Monllor ......................................................... U La cuesta de los saraos, una Dansa impossible títol que potser obeet una idea però no ~ _ viaranys de La música, . dibuixen clars mo\ime de passos dubtosos en escenari. L'intèrpret el disc amb una ció seva que dóna disc: A mig camí, ment, com en un d'infant, broten de la tana noves notes, nines. Maria GrataQ)¡ · CARLOS GUASTAVINO Se equiv ocó la paloma y otras canciones María Aragón, mezzosoprano. Norberto Capelli, piano. Columna Música. ReC. I CM0081. / s una novetat que ens arriba de l' Argentina amb les cançons d'un dels millors compositors del segle xx, màxim exponent del romanticisme. Les cançons per a veu i piano estan inspirades en poemes de Rafael Albertí, Pablo Neruda, Gabriela MistraJ, o en textos de Jorge Luis Borges amb un tret molt característic, els fina ls de les cançons són en registres greus, la música folklòrica apareix -es poden sentir reminiscències de balls i cançons populars. Les lletres són senzilles, plenes de cal01~ color i sentiment, per als nostàlgics d'altres temps, E ~ d'un país, del romantcisme en l'amor. El tia tament de Ja veu~' molt clar, sense gaÍ!i' floritures o omame:: que puguin entorpir. comprensió del ter corn també la emprada i les zacions aplicades. companyament del no evoca la lletra i bolcalla en l'atmosfer. més adient per acaru poema, tot cantant e~ sentiments de cadase~t na, imi tant els ocelli quan canten, l'aigu: que cau, el vent, la fO!· cor i la fredor de la nit També Guastavinofa: fotografia d'un pa1s d'una època í denun.:: una mort històrica.~ de José Cubas. Els intèrprets de~ reies Cuatro cancior., coloniales i Cuatrott · ciones argentinas sOOJ mezzo madrilenya~!; ria Aragón, que em~· l'accent argentí pere!· tar les lletres de le cançons, i el pianista a· gentí Norberto Ca¡:d un exceHent acampa· nyant. Aquesta obra~ estat editada per lumna Música en col·. boració amb la Can•r llería Argentina i Ejj1bajada de la Repúb~ Argentina. M.G.M· e; veu colo que¡ des¡ del ebr digij de :~ mú Ramón Cabanillas. Poema s musicada s Joaquín PixiÍll, tenor.. Alejandro Zabala, ptano. Marco, Blancafort, Mompou, Argenta, Guridi, García Abril, Vara, Duran, Montsalvatge, Rodríguez Losa d a, Muñiz, Groba. Columna Música. Ref. ICM0083. l tenor joaquín Pideixeble d'Alfredo Kraus, i el pianista Alejandro Zabala interpreten cançons de diversos com po s i tor s contemporanis del segle XX d'arreu d'Espanya que han musicat els poemes de l'escriptor gallec Ramón Cabanillas. L'excel-lent veu del tenor, amb molts colors de vellut fa d'a· questa versió una exquisidesa. L'acompanyament del pianista deixa lluir tots e~ matisos d'una veu prodí~osa. Una nova manera de cantar, allunyada de l'exhibicionisme de molts tenors d'òpera que canten música contemporània E xan, com canten Verdi, sense endinsar-se en l'essència poètica de la música contemporània, sense buscar el sentit de comunicar sinó simplement impressionar. Joaquín Pixim interpreta cançons dels compositors Jesús Guridi, Antón Garcia Abril, José Luis Marco, Ataúlfo Argenta, Juan Vara, Juan Duran, Eduardo Rodríguez Losada, Jorge Muñiz, Rogelio Groba, i dels catalans Manuel Blancafort, Frederic Mompou i Xavier Montsalvatge. Cadascun d'aquests compositors entén la poesia de Cabanillas d'una manera molt diferent i Ja seva manera d'expressar-se parteix d'usos harmònics personals, dissonàncies i cromatismes que donen lloc a colors molt diferents, cadascun amb un estil inconfusible. D'altra banda, cal destacar l'acurada informació que aporta el llibret que acompanya el CD, escrit per Julio Andrade Malde, que fa una anàlisi tant de cadascun dels poemes com de cadascuna de les músiques que converteixen en lied el poema. Aquest compacte, editat per Columna Música en coJ.Jaboració amb diverses institucions gallegues, és un homenatge al poeta en el 125 è aniversari del seu naixement. M.G.M. Sw ing als trenta anys La Locomotora Negra. Temes de jazz dels anys trenta. J a fa força anys que La Locomotora Negra s'ha convertit en "més que un conjunt de jazz català". Aquella iniciativa endegada fa trenta anys de manera tan entusiasta i convençuda com esportiva, si se'ns permet l'expressió, ha mantingut en el decurs de ja tres decennis el mateix esperit obert, d'amateurs autèntics, en el sentit genuí d'aimadors del jazz que va presidir els seus inicis. I aquest crec que ha estat el gran secret de la seva h·ajectòria. La capacitat per servir la seva devoció pel jazz clàssic sense especulacions, sense cap mena d'jn. terès espuri; sense resetves. El disc que ens ocupa té el mèrit fonamental de constituir un testimoniatge fide1íssim de la caracterologia essencial del grup. Concebut com a celebració ClASSE MAGISTRAL CURS D'INTERPRETACIÓ O'IIITERPRETACtó DE MÚSICA RELIGIOSA DEL RENAIXEMENT DE CANT GREGORIÀ ~Biifitte lesne ~reetora de Disca~tus O:t 2'.1 de iullY de 2002 per Andrew Carwood, director del The Cardinall's Musick Musica Reservata de Barcelona, cor pilot. Pilsde la inscripció: 18 euros O¡J¡ lf!llítd'inscllpcló: 21 de funy lba~mi¡¡m d'alumnes: JO llftrnqcl6i lnscrlpclons: ~del Festival -Tel. 872 080162 ;""' C!i~uralla Mercè ~jad!laMerc6,t2 ·t7004 Guona del trentè aniversari al·ludit, el llibret que l'acompanya ho deixa del tot clar en referir-se al tipus de temes que inclou. "Per a la celebració dels seus trenta anys, La Locomotora Negra va preparar un repertori espedftcament pensat per a l'ocasió ... Aquest repertori respon a un senzill joc de xifres i paraules: «La Locomotora Negra fa trenta anys i ho vol celebrar interpretant jazz dels anys trenta»". Que és, afegim-hi, el que ha presidit la seva trajectòria i en el qual han fitat una munió d'èxits, que formen part de les millors planes de la història del jazz català. I el mot celebració escau de manera molt particular a aquest CD, perquè al llarg dels setze temes assistim a una autèntica festa, a un recorregut de còmoda assumpció, en el qual puresa estilística i plaer, goig j rigor es conjuminen en un producte d'escolta enormement gratificant, ja sigui per a I'especialista com per a -crec que particularmentl'afeccionat no intensiu. És jazz clàssic, és, per tant, jazz sedimentat en l'hàbit de l'escolta generalitzada, servit de manera devota i alhora relaxada, sense apriorismes esteticistes d'acord amb l'esperit únic del grup. J.C.C. 111 FESTIVAL DE MúSIQUES RELIGIOSES DEL MóN .\junt•mtn~• t;iron• Repertori per treballar: Obres de Tomas Lufs de Victoria, Orlandus Lassus i Giovanni Plerlulgr da Patestrína. Dies: 12, t3114 de ful iol de 2002 Preu de la inscripció: 48 wros Data ffmit d'mscnpcíó: 2t de juny Nombre mtxim d'alumnes 30 45 285 Oferir diversió 8 sM Compartir sentiments. Moure cors. Oferir noves formes de diversió. Així és la nova filosofia de Pioneer. Posar al teu abast productes 9M diferents, nous i avançats. Desenvolupats amb la tecnologia més sofisticada per a formar part 101 del món de demà. Productes que 111 volem compartir amb tu, des d'avui. 121 131 161 171 19~ 21 1 -- ~~··· - ....__..:...:.. e ~-- -- CAR ÀUDIO MULTIMÈDIA PANTALLA DE PLASMA Productes audiovisuals i sistema de navegació controlat per veu. La imatge de televisió més nítida del món. -- REPRODUCTOR OVD La tecnologia digital ~és innovadora per a gaudir de l'oci domèstic. 26' JAJCELONA (BARCELONÈS) 20 b Catedral Joan de la Rubia, orgue. Weckmann, Bach, Rhcinberger. (L'orgue de la catedral de Barcelona. Euroconcert). 21 h Sta. Maria del Mar Jove Orjuestra Diaula. Coral Antics Escolans de Montserrat. Coral Fuga. Cor ove del Conservatori de Terrassa. Cor Jove de l'Orfeó Català ~trocinat per L'Aliança). Cor Juvenil Diaula. Cor dc Nenes de Leoben. ral Xalesta. Dir.: Alfons Revcrter. Te Deum de Bcrlioz. (Carme Picanyol). 21 h CCCB Solistes de l'OBC. Ashan Pillai, viola. Albert Attenclle, piano. Milhaud, Hindemitb, Casablancas, Taverna-Bceh, Bryars, Brotons. (Avuimúsica). 22 h Palau Vieja Trova Santiaguera. 21 h Auditori Orquestra del Teatre Reial de La Monnaie de BrusseJ.Ies. Michelle de Young, contralt. Bruno Leonardo Gelber, piano. Dir.: Antonio Papano. Berlioz, Beethoven. (lbercamcra). 21 h Sta. Maria del Mar Jove Orquestra Diaula. Coral Antics Escolans de Montserrat. Coral Fuga. Cor Jove del Conservatori de Terrassa. Cor Jove de l'Orfeó Català (patrocinat per L'Aliança). Cor Juvenil Di aula. Cor dc Nenes de Leoben. Coral Xalesta. Dir.: Alfons Reverter. Te Deum de Bcrlioz. (Carme Picanyol). tO MAIG 2 1h Palau Alumnes de música i escolania del Col·legi Sagrat Cor. Albert Santiago, cant coral. Ignasi Terraza, concert de jazz. U MAIG 19 h Auditori OBC. Truls Morlc, violoncel. Dir.: Eiji Oue. Dvorak, Txaikovski. U MAIG llh Auditori OBC. (Segona audició). 18 h Palau Orquestra FJ.Ihannònica Nacional d'Ucraïna. Mikhail Dantxenko, piano. Dir.: Nicolai Dyadiura. Glinka, Prokófiev, Txaikovski. (Els Diumenges al Palau). sldAIG 9MAIG U MAIG 16MAIG 17MAIG 18MAIG 19 h Palau Capella Vtrelai. Dir.: Jordi Reguant. Factoria Mascaró. Dir.: Joan Serra i Quim Serra. Cants i danses del Renaixement en temps de Carles V. (Concert de Tarda al Palau). 20,30 h liceu Lady Macbeth de Msenk dc Xostakóvitx. Dir.: Aleksandr Anissimov. 20,30 h liceu Lady Macbeth de Msenk de Xostakóvitx. Dir.: Aleksandr Anissimov. 21 h SGAE Hue-Am Park, piano. Ohana, Torrents, Roussel, Borràs, Diago, Colomé, Ligeti. (Avuimusica). 20,30 h Liceu Lady Macbeth de Msenk de Xostakóvitx. Dir.: Aleksandr Anissimov. 21 b Auditori OBC. Dir.: Lawrence Foster. Weill, Mahler. 19 h Auditori OBC. (Segona audició). 20,30 h Liceu Lady Macbeth de Msenk de Xostakóvitx. Dir.: Aleksandr Anissimov. 19MAIG llh Auditori OBC. (Tercera audició). 11MAIG 20,30 h Liceu Lady Macbeth de Msenk de Xostakóvitx. Dir.: Aleksandr Anissimov. 22MAIG 20,30 h Liceu Lady Macbeth de Msenk de Xostakóvitx. Dir.: Aleksandr Anissirnov. 20,30 h Liceu Lady Macbeth de Msenk de Xostakóvitx. Dir.: Aleksandr Anissimov. 20,30 h Liceu Recital Dmitri Hvorostovski, baríton. Mikhail Arkadïev, piano. Xostakóvitx, Glinka, Txaikovski, Rakhmàninov. 21 b Palau Academy of Saint Martin in the Fi el ds. Pamela Frank, violí. Dir. titular: Sir Neville Marriner. Beethoven, Wagner. (Palau 100). 19 h Palau OSV. Orfeó Català (patrocinat per Fundació Caixa Penedès). Cor Infantil de l'Orfeó Català (amb el mecenatge d'SCH). Cor de Cantbra Auditori Enric Granados de Lleida. M. Mori, soprano. J. Domènech, contratenor. U Sintes, bariton. Dir.: M. Valdivieso. Carmina Burana d'OrtT. (Concerts Simfonies al Palau). 20,30 h Liceu Lady Macbeth de Msenk de Xostakóvitx. Dir.: Aleksandr Anissimov. 22 h Palau Cobla Simfònica de Catalunya. 11 , 15 h Orfeó Gracienc Orquestra de Cambra Atnics dels Clàssics. Dir.: Joan Palet i lbars. (Amics dels Clàssics). 17 h Liceu Lady Macbeth de Msenk de Xostakóvitx. Dir.: Aleksandr Anissimov. 19 h Auditori Or~uestra Filharmònica de Silèsia. Tomasz Strahl, violoncel. Dir.: Miros av J. Blasczyk. Wagner, Schumann, Txaikovskí. (Barcelona Clàssics). 26MAIG ;;;¡ i» a= ,¡ E3 e;' 6i" 211 .., e.:. :s. ¡;;¡""" E3 ¡¡;; ¡;;¡· Ei s¡;¡¡;- Si ft•I§M WMM W. 19 h Auditori Winterthur Çor Vivaldi-Peti.ts Cantor~ de Cata~1;1ny~. Conjun! instrumentai.IJi¡. Oscar Boada. Mtssa Sancti Leopoldt1 Mtssa SanctiA/oysii de Haydn. • 27MAIG 21 h Palau CapeUa Leopoldina de Viena. Maria Zadori, soprano. Lydia Vier~ contralt. Dir.: Jorg Zwicker. Zelenka, Pergolesi. (Euroconcert). Dgtz, 28MAIG 21 h Palau La Locomotora Negra. Jazz. (Col·legi d'Enginyers). 29MAIG 22 h CCCB Harry Spamaay + Ensemble Barcelona Nova Música. (V Cicle Interna. cional d'Influències Musicals). 30MAIG 21 h Palau Philharmoniscbes Saatsorcbester Hamburg. Hélèoe Grimaud, piano Dir.¡¡. tular: lngo Metzmacher. Ives, Gershwio, Varèse, Beethoven. (Palau.IOOJ. 22 h Metrònom Harry Sparnaay, clarinet baix i electrònica. (V Cicle Internacional d'IJ!. fluències Musicals). 31MAIG 21,30 h Església Montalegre Cor Jove de l' Orfeó Català (patrocinat per L'Aliança). Dir.: Collli11 Garcia. Repertori religiós i romàntic. 1JUNY 21,30 h Palau Ismael Serrano. 3JUNY 19 h Palau OSV. Dir.: José Antonio Sainz Alfaro. Clàssics de peJ.Jicules. (Co~Kt~t de Tarda al Palau). SJUNY 19 h Palau OSV. Lluís Claret, violoncel. Dir.: Achlm Fiedler. Beethoven, Haydn. · (Concerts Simfònics al Palau). 11JUNY 20 h Liceu Tristan und Iso/de de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. 15JUNY 18 h Conservatori Municipal Orquestra Joventut Percussionista de Catalunya. Dir.: Xavier Romero, Bach, Colomer, Karai. 20 h Liceu Tristan und Isolde de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. 11 , 15 h Orfeó Gracienc Orquestra de Cambra Amics dels Clàssics. Dir.: Joan Palet i Ibars. Auditori La Fila Cor Scherzo. 16JUNY 7M 261 191 PA 151 9J1 pt 17 ' AMPOSTA (MONTSIÀ) 211 RI 18MAIG 22 h ARENYS DE MUNT (MAllESME) 19MAIG 21 h 7Jl Centre Moral Cor Jove de l'Orfeó Català (patrocinat per L'Aliança). Solistes vocab. Dir.: Conxi ta Garcia. Cançó d'amor i de gue"a de Martínez Valls. lA. BISBAL D'EMPORD À (BAIX EMPORDÀ) 2JUNY 19 h El Foment Susanna Crespo, soprano. Eduard Martínez, clavicèmbal. La petit~aò­ nica i El petit llibre d'Anna Magdalena Bach. (Xarxa de Clàssica •Jm a Catalunya). FIGUERES (ALT EMPORDÀ) 18MAIG 21 h Teatre Jardí La Bohème de Puccini. Dir.: Albert Argudo. (Òpera a Catalunya}. 11 22 GIRONA (GIRONÈS) 24MAIG 21 h Església St. Lluc Ivan Martín, piano. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). 10 GRANOLLERS (VALUS ORIENTAL) 2JUNY 19 h Teatre Auditori 24 OSV. Orfeó Català (patrocinat per Fundació Caixa Penedès).~~ ~o! l'Orfeó Català (amb el mecenatge d'SCH). Cor de Cambra Auditon . ~ nados de Lleida. M. Mori, soprano. J, Domènech, contratenor. LL Smtes, ton. Dir.: M. Valdivieso. Cannina Burana d'OrB'. L'HOSPITALET DE LLOB:UGAT (BARCELONÈS) S MAIG 48 288 19 h Auditori Barradas Miguel Àngel Marín, clarinet. Emili Blasco, piano. Schumann, Koett --lin, Cercós. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya}. 10 it: :tr. IGUALADA (ANOIA) 14]1JNY 22 h Escoles Pies MarceJo Mercadante Quinteto Porteño. Tangos. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). LLEIDA (SEGIUÀ) na. :~ ~. 7MAIG 21,30 h Teatre Principal La Bohème de Puccini. Oir.: Albert Argudo. (Òpera a Catalunya) 26MAIG 20 h Auditori E. Granados OSV. Orfeó Català (patrocinat per Fundació Caixa Penedès). Cor Wantil de l'Orfeó Català (amb el mecenatge d'SCH). Cor de Cambra Auditori Enric Granados de Lleida. M. Mori, soprano. J. Domènecb, contratenor. LI. Sintes, bariton. Dir.: M. Valdivieso. Carmi1Ul Buta1Ul d'OrfT. 12 h Auditori St. Josep Arianna Savall, veu i arpa doppia. Savall, Ruiz de Ribayaz, de Murcia. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). '[¡¡. rita MOlA (BAGl!S) t9MAIG PALAMÓS (BAIX EMPORDÀ) 2SMAIG 19 h A. la Gorga Ivan Marrin, piano. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). 9JUNY 19 h A. la Gorga Camerata Ibèrica. Bartók, Mendelssohn, Txaikovski. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). Pavelló Orquestra de Cambra de Granollers. Dir.: Francesc G uillén. Història del soldat d'Stravinsky. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). PVIG-REIG (BERGUEDÀ) 17MAIG 15,30h 211 Jli!US (BAIX CAMP) U MAIG 21 h Teatre Fortuny La Bohème de Puccini. Dir.: Albert Argudo. (Òpera a Catalunya). 7JUNY 22 b Teatre Fortuny Gala lirica. SABADELL (VALL'èS OCCIDENTAL) 14MAIG 2 1,30 h La Faràndula OSV. Orfeó Català (patrocinat per Fundació Caixa Penedès). Cor Infantil de l'Orfeó Català (amb el mecenatge d'SCI·I). Cor de Cambra Auditori Enric Granados de Lleida M. Mori, soprano. J. Domènech, contratenor. LL Sintes, bariton. Dir.: M. Valdivieso. Cannina 8uta1Ul d'Orfl'. SJUNY 2 1,30 h Auditori Caixa Sabadell Susanna Crespo, soprano. Eduard Martínez, clavicèmbal. La petita crònica i El petit llibre dl Anna Magdalena Bach. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). SANT CUGAT DEL VALUS (VALLÈS OCCIDENTAL) llMAIG 21 h Centre Cultural La Bohème de Puccini. Dir.: Alber t Argudo. (Òpera a Catalunya). 20h Aula de So Ivlin Martín, piano. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). SANT PEIJU DE LLOBREGAT (BAIX LWBREGAT) 23 h Ateneu El Pont d'Arcalís. Música tradicional. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). .....- 23 h Ateneu ~ MarceJo Mercadante Quinteto Porteño. Tangos. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). 23 h Ateneu Horacio Fumero, contrabaix. Albert Bover, piano. Jazz. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). ~ck 8ANTA COLOMA DE GRA.MENET (BARCELONÈS) 2 1,45 h Can Roig i Torres Xavier Coll, vihuela, guitarra barroca, tiorba, Ilaüt barroc de 13 ordres, guitarra clàssica-romàntica. Millin, Narvaez, Sanz, Murcia, Bach, Sor. .-·•w--•••• 17MAIG 21 ,45 h Can R. i Torres Arianna Savall, veu, arpa medieval, arpa doppia. 24MAIG 21,45 h Can R. i Torres F arran James, violí. Marju Vatsel, fortepiano. Mozart. 31MAIG 21,45 h Can Roig i Torres J. Fuster, clarinet. Oriol Algueró, violi. B. Bofarull, viola. Mireia Quo,. tana, violoncel. M. Olivés, piano. Xavier Pardo, piano. Bruch, Bra!uJs. TERRASSA (VALLÏ!S OCCIDEN TAL) 16MAIG 21h Centre Cultural La Bohème de Puccini. Oir.: Albert Argudo. (Òpera a Catalunya). Reials Col·legis En semble Oia uJa. Mozart, Arnold, Poulenc. (Xarxa de Clàssica i Jan 1 Catalunya). TORTOSA (BAIX EBRE) S JUNY 20,30 h VILANOVA I LA GELTRÚ (GAllRAF) 211 12MAIG 13 h Foment Vilanoví Susanna Crespo, soprano. Eduard Martínez, clavicèmbal. (Xarxa dt Clàssica i Jazz a Catalunya). 19MAIG 13 h Foment Vilanoví Miguel Angel Marín, clarinet. Emili Blasco, piano. Schumann, Koeth· lin, Cercós. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya). S JUNY 23h Pati de la Unió Llibert Fortuny Quartet. Jazz. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalun)ll. 14JUNY 22 h Castell la Geltrú Ensemble Oiaula. Mozart, Arnold, Poulenc. (Xarxa de Clàssica i lalll Catalunya). ···· .. --------------------------------------------------------------------------------- --------··· catalunya música 1revista musical catalan~ · CATALUNYA MUSICA I REVISTA MUSICAL CATALANA CI Sant Fanceac de Paula, 2 - 08003 Barcelona ButUeta de domiciliació bancària Consorci del Palau de la Música Catalana, pel Senyors, els agrairé que amb cdrrec al meu compte/llibreta atenguin els rebuts que els presentarà el ment de la meva subscripció o "Catalunya Música/Revista Musical Ca talana•. · - - - - - - - - - - - - - -Adreça agè~ia:.. Codi postal i població: - - - - - - · 1 Signatura: T itular compte: - - -·· - - · - · - - Banc/Caixa:_ _ _ _ _ _ _ __ Agè~iu: ____ Jll l·: ----------------------------- (cal omplir les dades correctament) Butlleta de subscripció Nom i cognoms del subscriptor: Adreça: _ _ ···· - - TeltHon: ----· - · - - - - - - - - - - - - · - -·--·- - - - - - - - - - - . . . , - · · · - -- -Codi postal i po blació:- _ Proressió: ______ ______ ______ ______ ______ ___ _____ ,¡gc.lllo Desitjo subseriure'm a partir del número: bancari adjunt, a favor dc "Catalunfl M Amb lo quota anual de 25,24 eu ros. Faré erectiu l'import mitjançant domiciliació bancària (o bé t.aló vista Musical CataiiUl~t"). Per subscripcions n l'estranger, consulteu el preu. ld.ÍJÍCI cJIIIt Cacalà, FwiCIIcló Orfeó CaW.·Pabu de la M6sica i Consotci del P~~ la~CIO Les se•u dades seran incorporades als litxus del Grup Palau de la MÚ$Ïca (Orfeó CòU ds cmts d'......, cxucir poc adreça aquesUt u i ¡cnuai, gatl6 la f<r·oc per 08003, CP "! t;aner de Sant F~ de Paula, 2, de 8an:do111, 50 290 nal. IJ!I.b.seu t:el•lacto I oposiCIÓ. ~-----------------------------------------------------------------------------------------· I • ••• •' , o Catering & Services 11). 6 ....., I Servint if· fusions des de 1917. ~l Més de 80 anys fent de cada I I I I I I I I àpat un moment inolvidable, I I I I ~: des del sopar més íntim fins a convencions d'empresa. -· I 1 I Amb la música. I ' I ' _..: I ... I ...... I GRUP~ HUSA