Revista Musical Catalana. Núm. 212 Juny 2002
Editorial: Xavier Montsalvatge / PANORAMA La Filharmònica de Berlín presideix la programació de la temporada Palau 100. RRMC / Quatre òperes al Festival de Peralada. RRMC / Xavier Montsatvatge. Gran dominador de circumstàncies. Jaume Comellas / Tangents: Mozart a Manlleu. Jordi Maluquer / III Festival de Músiques Religioses del Món. RRMC / Crítiques. Jaume Comellas, Robert Benito, Francesc Taverna-Bech, Albert Suñé i Lluís Trullén / Treballant amb Maria Guinand... Elisenda Carrasco / TEMA Centenari de la mort de Jacint Verdaguer / Música coral: l'incert llindar entre allò poètic, nacional i religiós. Francesc Cortès / Els grans poemes èpics. Lluís Millet / Jacint Verdaguer i el lied. Manel Cabero i Pueyo / MUSICALIA Josep Maria Colom. Filòsof del piano. Mònica Pagès i Santacana / El Grec, pop i rock amb Nova York. Joan Ramon Aragall / Tristan und Isolde. El cim de l'opus wagnerià. Jaume Comellas / Música encreuada. Eduard V. Patsi / SCHERZANDO. Cesc / DISCOS / CONCERTS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
u I p 3a ÈPOCA ANY XIX JUNY 2002 EDITORIAL O Xavier Montsalvatge Consell Editorial: Fèlix Millet IIPresid<~t}, Montserrat Albet, Josep M. Bricall, Josep M. Busquets, Eugeni Cabanes, Josep Caminal, Salvador Jordi Casas, Gregori Estrada, Ferrer, Joaquim Garrigosa, Joan Guinjoan, Carles Cuinovart, Teresa Uoret,Joan Matabosch, Jordi MontuJJ, Ramon Muntaner, Ramon Pla i Jordi Rueda. o Mnriss fatiSOns- dirigirà la Fl7hanuòuica de Berlín a Palau100 Consell de Direcció: Pere Artís (editor), Pere Burés (coordinació amb Catalunya Música), Jaume (direcció periodística) i Lluís ~1illet (direcció musical) Disseny: Ferran Sendra Secretaria de Redacció: Teresa Martínez Publicitat Couvert Park, S.L. Pg. de Sant Joan, 25, 3r 2a Tel.: 93 245 21 11 08010 Barcelona Lorin Maazel a Peralada amb l'Orquestra del Mnggio Musica/e Fioreutino TEMA per f. Comellas Tangents: Mozart a Manlleu per jordi Maluquer III Fes tival de Músiques Religioses del Món perRRMC Critiques per jaume Comel/as, Robert Benito, Francesc Tnvema-Bec. Albert Suiié i L/ufs Trullén A W per Elisenda Cat·rnsco • Centenari de la mort de Jacint Verdaguer Treballant amb Maria Guinand ... Música coral: l'incert llindar entre allò poètic, nacional i religiós per Francesc Cortès • Els grans poemes èpics per LI11fs Millet A W Jacint Verdaguer i ellied per Mnnel Cnbero i Pueyo I Col·laboren en aquest número: - -- - -- -- -- -- - -- - ---------------------------- - - -- --- - --- - - -------------·····················-------------------··············---·--········-········-~-- MUSICALIA lil11J1tísirafrelisla musiral ratalana Sant Francesc de Paula, 2 08003 BARCELONA Tel.: 93 295 72 00 Fax: 93 295 72 1o Xavier Montsatvatge. Gran dominador de circumstàncies -------------------------·--------------------------···-------------------------------------------------------------------········-------------------------- Preimpressió: Ormograf, S.A. lmp.ressió: Agpograf, S. A. Distribució: Distribarna, S.A. Dipòsit legal: B-34.432/83 ISSN: 1136-7458 ARAGALL, ROBERT BENITO, t PUEYO, ELISENDA JAUME COMELLAS, GRANDIA, JORDI MILLET, MÒNICA ~.-..·.. "~'''"'- MONTSERRAT ""'"""'"'w V. PATSI, ALBERT SUÑÉ, FRA.'iCESCTAVERNA-BECH I lLUÍS TRULLÉN. • •• • • Quatre òperes al Festival de Peralada per RRMC . per Mònica Pagès i Santncana • El Grec, pop i rock amb Nova York per Joan Ramon Arnga/1 A W Tristmr rmd Isolde. El cim de l'opus wagnerià per]. Comellas A josep M . Colom Josep Maria Colom. Filòsof del piano • Música encreuada W per Eduard V Patsi • perCesc "~•w.palaumusica.org E-mall: l't!\'ista@palaumusicn.org r .·OillOe!;publlicatsa "Cut,llunya Música/Revlsta • exptcSt.cn només l'opinió dels Catalunya Música/Revisto Muslcnl iU'.ors~o~ilntindràcorrespondèncin.tmb els ngmals no encarregats i cnvints CdeJesesp<111tàniamcnt a la Redacció. reproduCCions autoritzades, VEGAP &rccluna 2002. ' PO<tlda: Sir John Eliot Gardincr. SCHERZANDO DISCOS CONCERTS •• 3 303 PAL~Uj 1osv Xli TEMPORADA 2002/2003 Orqu es tr es ORCH. SINF. Dl MILANO GIUSEPPE VERDI ORQUESTRA SIMFÒNICA DE VIENA THE KING'S CONSORT ROVAL PHILHARMONIC ORCHESTRA ORQUESTRA DE L'ÒPERA DE MUNIC ACADEMY OF ST. MARTIN IN THE FIELDS LONDON SYMPHONY ORCHESTRA ORQUESTRA FILHARMÒNICA DE BERLÍN ORQUESTRA I CORS DEL TEATRE BOLSHOI Direct o rs RICCARDO CHAILLY VLADIMIR FEDOSEIEV ROBERT KING YURI TEMIRKANOV ZUBIN MEHTA MURRAY PERAHIA SIR JOHN ELIOT GARDINER MARISS JANSONS ALEKSANDR VEDERNIKOV So li st es MIDO RI MIKHAÏL PLETNEV UTE LEMPER KATIA & MARIELLE LABÈQUE Preus d'abonament a 16 concerts: de 192 € a 7.693 € Preus de localitats: a partir de 6 € Venda d'abonaments: del 3 <~ 114 de ¡·uny Venda de loca itats: a partir del 25 de juny Informació i venda: Palau dc la Música Catalana. Tel. 93 295 72 00 Amb el suport de PATROCINA * FUNOACIO ORFEO CATAI.A PALAU nt LA MUS ICA ferrovia/ t@Wí' CONSORCI DEL PAlAU DE LA MÚSICA CATAlANA 'ampli ressò que ha assolit la notícia del traspàs de Xavier Montsalvatge és quelcom molt reconfortant en la mesura que, en primer lloc, constitueix una justa i raonable resposta a la grandesa intrínseca del músic gironí. Tanmateix el fet no deixa d'oferir matisos que transcendeixen aquesta primera, elemental i potent consideració. En un àmbit polític, cultural i social, en el qual la música culta, i especialment la contemporània, ocupa un lloc secundari, que una figura que en forma part assoleixi una resposta a tots els nivells -institucional, mediàtic ...- tan important, esdevé objecte d'un mínim de consideració. Hom insisteix en el fet que els mèrits estrictament creatius de Montsalvatge són, per descomptat, mereixedors d'a questa mateixa resposta. En tot cas són uns mèrits que han tingut el mèrit afegit de projectarse adequadament i, per tant, d'esdevenir més oberts al gran món; d'adquirir ressò en el mateix moment de la seva creació. En aquest sentit, Montsalvatge ha estat un músic fins a cert punt atípic dins de la seva època, en la mesura que ha tingut una capacitat inusual per elevar-se per damunt i al marge dels estrets límits de presència social en els quals es veu immergida, de grat o per força , molta energia creativa musical dels nostres dies. I això suposa qüestions que afecten no sols un cert tarannà personal individualitzat molt suggestiu, sinó també l'essència d'una obra, que ha nascut pensada, o molt especialment pensada, per al destinatari. Encara que això pugui semblar una obvietat clamorosa. Sigui com sigui, els qui ens movem en l'àmbit de la música culta, hem de celebrar que -en la tristor de la gran pèrdua- el nostre art, en la seva dimensió més selectiva, per una massa escadussera vegada hagi estat objecte d'una consideració afectiva i extensiva, de ple acord amb la seva importància, en el teixit cultural del país. Xavier Montsalvatge 212 La Filharmònica de Berlín presideix la programació d la temporada Palau 100 / LA PRESÈNCIA , EN QUALSEVO L PROGRAMA CI Ó MUSI CAL, DE LA fiLHARMÒ NICA DE BERLÍN, N'HA DE CONSTITU IR, INEVITABLEMEN T, EL CENTRE D'ATENCIÓ PRINCIPAL . AQUEST ÉS EL CAS DEL PROPER CICLE PALAU 100 QUE s'HA PRESENTAT , I AL QUAL TORNA NOVAMEN T L'ORQUEST RA ALEMANYA , CONSIDERADA LA MÉS IMPORTAN T DEL MÓN. A part s'ha de fer esment de tres anmateix, aquest focus concerts simfonicocorals a cura de tan acusat, tan individual'Orquestra i Cor del Teatre Bollitzat. no ha de pertorbar xai, dirigits pel seu titular, Alekla consideraci ó d'una sandr Vedemikov, que interpretaoferta global d'una notable enverran obres de Txaikovski (Marxa en més vegada una té que gadura, eslava i la poc coneguda Moscou, quade nivell el gran fonnat d'un cantata de la coronació) i Borodin defilitat notabilíssim, el tret més (una selecció d'àries i danses ponitori. lovitsianes d'E/ príncep lgor). Així, dels setze concerts -guaAquest apartat el completen The risme consolidat temporada rere King's Consort, dirigit per Robert temporada-, onKing, i Conze correspocerta Italiana, ~ nen a aquesta que dirigirà el GRAN HA UN parceHa, tres seu creador, dels quals, a DE MINI PREDO Rinaldo Alesmés, en la vasandrini, en riant de conCONCE RTISME actuacion s , cert simfoni~ amb (per orSIMFON IC. cocoral. Cal ~ dre) l'Orfeó ~~~~~~~~~~~~'!!!/ insistir, a més, Català i el Cor que quantitat va de Cambra del Palau en l'oratori: lligat amb qualitat, com ho conflrElies de Mendelsho nn i diverses men noms tan inqüestiona bles peces sacres de Vivaldi orquestra-di conjunció com, en Ja rector, ultra l'esmentada Filom es pot observar, es harmònica de Berlín amb Mariss tracta d' un aplec estel·lar Jansons, els següents: London d'un niveJl elevadíssim , Symphony Orquestra i Sir John que en aquest sentit conEHot Gardiner, Royal Philhannofigura una de les millors ofertes nic Orchestra i Yuri Temirkanov, presentades per Palau 100 en toOrquestra Simfònica de Viena i tes les seves, amb aquesta, dotze de Orquestra Fedoseiev, Vladimir edicions. Mehta, Zubin i l'Òpera de Munic Ultra aquest bloc fonamental, el Academy of Saint Martin in the ofereix altres aHicients, en alcicle Fields i Murray Perahia, Orquesguns casos d' un interès molt partra Simfònica de Milà i Riccardo ticularitzat i amb trets originals, Chailly, i, finalment, La Stagione dintre del que s'entén com una Frankfurt i Michael Schneider. T 212 HI C Yrtri Temirkanov dirigirà la Roynl Plri/Jmrmonic Orclrestm temporada de gran concertismt classicorom àntic. És el cas de ~ presència de dues obres escèni· ques, de característiques moll allunyades entre si, que s'oferiren. l'una en estricta versió concertar i l'altra en versió semiescenificada I que ens permetran gaudirdeseJr gles protagonist es -individualit col· lectius- d'un gran atractiu.& el cas, en primer lloc, del balkt amb argument Els set pecats capi· tals, una de les nombroses coi·Ja. horacians entre Kurt Weill i Sr.· tolt Brecht, que serà interpretat ~ una de les artistes actuals que IDI' llor dominen l'obra d'aquestè\· cepcional duet de creadors. Ens~ ferim a Ute Lemper, la qual ac~ acompanya da per la St. Pauh Chamber Orchestra dirigida~ Andreas Delfs. L'altre esde\·eL~ ment, el protagonitzarà la Ca~~ de lla Pi età de'Turchini, que din· geix Antonio Florio i que of.:nr= òpera bufa napolitana en verstO~ miescenificada. Es tracta d'unctf.· junt que en el camp de la mús~ preclàssica ha assolit un gran~ ] lt u! S( ff aj G l' p n p s d p s ~ L'Orquestra Fillzannònica de Berlín tonza un cop més a la programació de Palau 100, e11 aquesta ocnsi6 sota la batttta de Mariss Janson, i oferirà un programa amb obres de Beethw en i Dvorak el 8 de maig de 2003 tigi amb unes versions amarades d'encant. a d'U te Lemper serà l'única presència vocal amb protagonisme individualitzat. l pel que fa a solistes instrumentals, el cicle ofereix un concert de Mikhaïl Pletnev en solitari, mentre que Nelson Freire i Murray Pera hia actuaran amb sengles formacions simfòniques. El primer en el concert inaugural amb l'Orquestra Simfònica de Milà Giuseppe Verdi i el Concert per a piano núm. 2 de Rakhmàninov i el segon dirigint i interpretant un concert de Mozart per detenninar amb l'Orquestra of Saint Martin in the Ftelds. El quadre de solistes el completa el trompa Hector MacDonald, que interpretarà el Concert per a aquest insnument de Richard Stra_uss en el programa totalment ?edtcat a aquest compositor que mterpretarà la Simfònica de Viena el d"13 14 de novembre. Per la seva part, el violoncel·lista Steven Isseriïs actuarà amb La Stagione Frankfurt. ' · de cambra serà ser. La mustca \ld~ ~r. dos duets. El que integren la vtotirusta otiental Midori i el pia- L Wagner (la coneguda nista Robert McDonald amb un d'Els mestres cantaires), Schèinprograma titulat Twenty years on berg (Simfonia de cambra, probagermales formen que el i stage, blement la seva obra que més ha nes Katia i Mireille Labèque, duet penetrat en el gran repertori) i de referència en el món del gran Mahler (Simfonia núm. 1 "Tità"). concertisme pel que fa a piano a Pletnev es baquatre mans i sarà en el rea dos pianos. pertori El programa MAHLER, DvoRAK, romàntic és d'un acuWAGNER I PROKÓFIEV, (Schumann i sat atractriu, QUE AUTORS amb Liszt), centrat en tede l'afegitó mes de LeoDONEN RELLEU ALS Prokófiev. nard BernsPROGRAMES. L'Academy of tein i, d'una Saint Martin manera partiin the Fields serà cular, del seu fidel al classicisme més estricte musical West side story. (Haydn i Mozart) i la Filharmònide Berlín ha de delectar amb ca les ultra el que fa a obres, de les obres més espectacuJars una que s'han esmentat, hom gran repertori, la Simfonia del observa un notable esforç 9 "del Nou Món" de Dvonúm. per obrir noves expectatirak, juntament arn b la Segona Simves, sempre, tanmateix, dintre del fonia de Beethoven. gran repertori. Així, Chailly diriPalau 100 començarà el dia 14 girà, amb una formació italiana, d'octubre i acabarà el dia 27 de obres de Rakhmàninov i Prokófiev maig. Entremig, el dia 11 de no(la seva suite extreta del ballet Rovembre hom oferirà el tradicional l'Òde L'Orquestra fulieta). i meo d'un recitaJ de gospe/, complement pera de Munic, amb Zubin Mehta, amb una ford'abonament, fora farà honor aJ gran repertori alecom Los Allimportant tan mació many de final del segle XIX i pringeles Jubilee Singers. cipi del segle xx amb obres de P Quatre òperes al Festival de Peralada LA PROGRAMACIÓ DE QUATRE ÒPERES CENTRA DE MANERA PREPONDERANT LA PROGRAMACIÓ DE LA SETZENA EDICIÓ DEL FESTIVAL CASTELL DE PERALADA. SI A AIXÒ, HI AFEGIM TRES RECITALS A CÀRREC DE SENGLES IMPORTANTS VEUS IUN ORATORI, HOM CONFIRMA LA VOLUNTAT LÍRICA DE LA PROPOSTA, D'ALTRA BANDA, SEGUIDORA FIDELMENT DE LA LÍNIA ORIGINÀRIA. sdevé difícil destacar de manera particularitzada alguna proposta concreta en una programació que inclou noms tan prestigiosos corn Lorin Maazet López Cobos, Rafael Frühbeck de Burgos i Rinaldo Alessandrini en la cabdal parceJ.la de direcció; Juan Diego Flórez, Aquiles Machado i Maria Bayo pel que fa a actuacions vocals en solitari, i Ewa Podles, Miguel Angel Zapater, Josep Bros, Stefano Palatchi i Mariola Cantarero pel que fa a veus que intervenen en òperes. O bé, l' Orquestra del Maggio Musicale Fiorentino, London Syrnphony Orchestra, Les TaIens Lyriques o Concerto Italiana, pel que fa a formacions orquestrals. O ballets com el de La Scala de Milà i figures corn el ballari Angel Corella i altres figures de l' American Ballet de Nova York. E ~esdevcnlinentopet~ticintrin­ secament més substancial serà la versió d'Orfeo ed Euridice de Gluck, que dirigirà Jesús López Cobos amb l'Orquestra de Cadaqués, una vegada més titular fesrís López Cobos dirigirà l'Orquestra de Cadaqués Iol oferint una versi6 de 1'3pera dr Gluck Orfeo ed Eurídice, amb Ewa Podies ell el paper d'O,feo del Festival, amb un repartiment que encapçala aquesta gran cantant que és Ewa Podies en el paper d'Orfeo. És una coproducció del Festival de Peralada i la Quin- MAAZEL, LÓPEZ COBOS I FRÜHBECK DE BURGOS, DIRECTORS ESTRELLA DEL FESTIVAL. cena Musical de Sant Sebastià, amb Joan Font (Comediants) com a director escènic. Amb Ewa Podies, també actuaran Tatiana Lisnic i Isabel Manar. L'a ltre gran esdeveniment operístic, o sarsuelistic, és la versió de Marina d'Emília AITieta i amb les veus de Mariola Cantarera, Josep Bros, Carlos Bergasa i Stefano Palatchi. Enrique García Asensio en serà el director, amb l'Orfeon Pam- planés i I'01·questa Pablo Sara. sa te, i Xavier Albertí com a~ ponsable de la dramatúrg~, Aquesta producció també s'oferirà a Lloret de Mar amb moÚll de commemorar-se enguanycl mil·lenari d'aquesta poblaci& ls contes d'Hoffmann i Lulu, ql)( E clourà el Festival ~ dia 24 d'agost, ambaran en sengles produccions del Teatre Helikon de ~lo~· cou. Un altre gran esdcvenimtt' serà la versió d'OedipusR(J. la cabdal cantata d'Stravins~ amb llibret de Jean Cocteaus~ bre la coneguda tragèdia de s~ focles i en traducció de Yicente Molina Fox. ~equip aJiístic;era dirigit per Joan Cerveró arn? I~: questra Simfònica de ValenctJ el Cor de la Generalitat Valen· ciana, direcció i espai escènicd~ Frederic Arnat i les veus de V~ volod Grivnov Cecília Díaz. \lr guel Àngel Zapater, Ànge~ òdena, Ismael Jordi i José Luls (j. mez com a narrador. g e l e Josep Bros intervindrà en Marina d'Emilio Arrieta, amb Mariola ümlarcro, Car/os Bergasa i Stefano Palatchi ~ 5ara- l rei- :r~a. ¡'ofe- noriu myel lació. ~off qut ald arn- ~ Ma:· ~ ins~ i\)$0' ~n~ SD ~ sel1 rr<K· ~da i r cd~ Vsv ~: 5Gb Dos tenors estel·lars oferiran sengles recitals. Es tracta del mexicà )uan Diego Flórez, que actuarà acompanyat de Vincenzo Scalera, i del veneçolà Aquiles Machado, que cantarà amb l'acornpanyament de Kenncdy Moretti. María Bayo oferirà un programa Rossini amb el conjunt Concerto rtaliano que dirigeix Rinaldo Alessandrini La parcel·la simfònica se centra en la figura de Lorin Maazel i l'Orquestra del Maggio Musicale Fiorentino, amb el Bolero de Ravel iSherezade de Rimski-Korsakov i la London Symphony Orchestra, que dui girà Rafael Frühbeck de Burgos amb un programa Beethoven, Respighi i Stravinsky. -~~~rt presidirà el concert que dirigrra Christophe Rous set amb LesTalens Lyriqucs amb un quartet vocal, cor i orquestra i obres, entre d'altres, com la Missa de la coronació i l' Exultate jubilate. Esmentem enca1·a una proposta ongmal, · · un cabaret literari amb nou cançons originals sobre :~xtos d'autors del moment -FèIX de Azúa, Albert Boadella, Narcís Comadira, Quim Monzó, José Sanchis Sinisterra. Javier Tomeo, David Trueba, Manuel Vazquez Montalban i Enrique VilaMa tas- i música de Xavier Alberti, Albert Garcia-Demestres i Alfonso Vilallonga, i interptetació de les actrius Mònica López, Vicky Pefia, Teresa Vallicrosa, Urna Ysamat i Emili Brugalla al piano. Esmentem encara el món del gospel amb el recital de Fisk Jubilee Singers. E I ballet tindrà una fita destacada -per espectacular- en la versió del tan agraït Giselle sobre música d'Adolphe Adam i coreagrafia de Sylvie Guillem i interpretació del Ballet del Tea tro alia Scala de Milà. El flamenc serà servit per la companyia d'Eva Yerbabuena. Una vegada més el Festival serà obert per un concert de música per a cobla amb dues formacions de pes, La Principal de la Bisbal i la Cobla Simfòruca de Catalunya, que comanda Joan Lluís Moraleda, amb el pianista Manel Camp i la mezzosoprano Gemma Coma. Ajuntament.d'lgualada ESCOLA MUNICIPAL DE MúSICA CONSERVATORI DE GRAU MITJA D'IGUALADA ·Mestre Joan Just 1&!•trnn' (Ï) Tel. 659 679111· Fax 938 055 490 E-mail: cursdireccio@infonegocio.com www.aj-igualada.net/escolamusica Xavier Montsalvatge s rat Gran dominador de circumstàncies per J. COMELLAS EL FET QUE EL TRASPÀS DE XAVIER MoNTSALVATGE S'HA PRODUÏT JUST COINCIDINT AMB EL TANCAMENT D'AQUEST NÚMERO COMPORTA EL PROBLEMA D'UNA ESCRIPTURA APRESSADA, ESCASSA PER TANT DE LA REFLEXIÓ NECESSÀRIA QUE MEREIX UNA FIGURA TAN TRANSCENDENT COM LA DE XAVIER MONTSALVATGE. aquest factor s'hi uneix, també en el sentit així mateix mediatizador de resultats, l'estat anímic propi d'una relació que ve de lluny, progressivament intensa, rica i afectiva, fet que per força ennuvola les capacitats objectivadores. Línia aquesta que, per personal i malgrat com Ja sento d'intensa, honestament m'he d'esforçar a prescindir. Fetes les advertències i tot anunciant que en el pròxim número la figura del compositor serà tractada de manera més àmplia, cal fer front, pit enfora, a la feixuga i urgent exigència immediata. Morir als noranta anys, després d'una trajectòria rica i compacta en tots els terrenys existencials -professió, família, amistats, salut, estima privada i pública ....no deixa de constituir, objectivament, un privilegi. Malgrat que això, per descomptat, no minva el dolor punyent i focalitzat. Tanmateix no es tracta d'un privilegi casual, caigut del cel, sinó en gran mesura guanyat basant-se en uns mèrits inqüestionables. O a una conjunció gairebé ideal d'aquests mèrits. I l'enumeració comença, irre- A Xavier Montsnlvntge en l'última npnrici6 príblicn el 26 de febrer de 2002 e11 el concert que li ojer{ el cicle Pn/nu 100 nunciablement, per una inteJ.ligència privilegiada que considero que ha constituït l'alfa i omega de la seva trajectòria vital. Una inteJ.Iigència que li ha servit per a quelcom tan excepcional com ha estat dominar a cada moment i amb una notable precisió, les seves circumstàncies. Si l'afirmació orteguiana situa la circumstància com a condicionadora de l'esdevenir i del ser de l'home, en gran manera Xavier Montsalvatge ha capgirat l'apriorisme del pensador madrileny, tot dominant-lo en els límits de l'excepcionalitat. A partir d ' aquí, la trajectòria creativa i humana de Xavier Montsalvatge esdevé diàfanament entenedora. La intelligència el portà al dubte permanent i el dubte, que sovint podia arribar a ser dolorós i desassossegadm, el menà a elevar-se per damunt de dogmatismes, de posicions travades, de partí pris i també d'enors i de capitulacions. I això li atorgà a més, una lliber- tat interior que afavorí que en te, moment imposés ell, no les cir· cumstàncies -en aquest cas esle· tiques-, el camí que havia d'en· degar. 1 insisteixo que a vegade< el dubte podia ser dolorós i de· sassossegador, perquè l'empenta de determinades "circumstàn~· amb les quals va haver de con· viure, no li eren precisament prc> dius a les certeses: des de lïr1· ci al wagnerisme impetuós que hagué d'acceptar de la mà del 'til cabdal i estimat mestre Enric Morera a l'ortodòxia heterodoxa -valgui el contrasentit aparentde l'Escola de Darmstadt no menys impetuosament imposada durant bona part dels seus ami més creatius, Xavier Mont~a~ vatge no ho va tenir fàcil per~.r minar el timó de les seves sem· pre dubitatives, i per aLxò pr~ fundament lúcides, certesei personals. Valgui el joc de con· ttasentits conceptuals que hom . ha generat. I naturalment, això s'ha trad~~ en una obra potent, persona: imaginativa, molt intel·lectu~t· ment treballada, i en justa cOll' ta llant de la Festa de la Música Catalana, hom el guardonà amb el Premi d'Honor de la Música Catalana. it això, no crec que El mes de setembre de 1985 calgui detallar exhausvam publicar una entrevista que tivament el súmmum constituí un exercici professional d'altres virtuts ni mèper a mi inoblidable. Al final hi insosrits. En tot cas resultaria "Mai no és concloent en escrivia: tenible no esmentar, per exemple, apreciacions i judicis, seves les el seu sentit de l'humor, fi, irònic però hom diria que el dubte és, i agut però mai ofensiu i definiper a elt la seva seguretat. O Li tivament elegant i refinat. El seu serveix per a protegir-la. El dubculte i delit per a la plàslica; el te com a instrument científic per aoia tan intens que sentia per l'eassolir la veritat absoluta que ~er~ici de la relació amical i sohom és conscient que mai no cial amb charme, amb classe. aconseguirà. Un dubte que hom Aquest com altres, feliçment va diria que és fill més ser un aHicient del de la por a la requal va saber i mota possibilitat poder gaudir d'error que no de fins al daner XAVIER la falta de fe en moment i en MONTSALVATGE , , els principis proformes molt vaTAMBE ES pis, en un credo riades. Des de ' DEL HISTORIA que Montsalvattertúlies regulars té molt més al conreu de I'oge PERIODISME i afermat fici lúdic distinclar CATALÀ. git amb amics d'allò que ell vol entranyables, donar a entencom el famós "aldre. Potser en el tre Grup dels Vuit" que formava fons no és sinó una qüestió de amb la seva esposa Elenita, i els respecte profund envers la Verimatrimonis Turull, Mornpou i tat -en majúscula- davant l'eValls. vidència de la limitació humana Com a publicista musical, no en abstracte. " puc oblidar que Xavier MontsalJa definitivament al final parvatge no és només història de la lava de la seva intel·ligència: música catalana, sinó també del "Una intel·ligència privilegiada periodisme català. I no sols per i rica, incloent en aquesta acla seva dilatada n·ajectòria com a cepció un cert sentit positiu de crític, fonamenalment a "Destil'habilitat, del saber dominar la no" i a "La Vanguardia", sinó pròpia història, de saber-la metambé com a membre actiu i amb nar amb precisió vers objectius responsabilitats elevades, i fins i desitjats i al tenor de les seves cat?t delicades i compromeses, en pacitats més essencials. CapaciI esmentat setmanari; publicació tats perfectament conegudes per referència importantíssima de la ell i extraordinàriament ben empremsa catalana durant el règim prades i a la fi ben rendibilitzaanterior. Pel que fa a "Catalundes. " La seva esposa, la tan exacya Música/Revista Musical Catatament senyora, senyora Elena, la~a" la seva aportació des del em va dir que en els últims mo~er mom~nt va ser important ments va tenir plena consciència 1 g.enerosa. Es, ha estat, des del del seu estat de salut i implícita~n~e~ dia membre del Consell ment d'un adéu inexorable. Fins d!lonal, on sempre ens regalà i tot això, aquestes circumstànel seu suport i la seva saviesa i al cies no van escapar del domini mat~ix temps ha dignificat el seu intel.lectual de Xavier Montsalcontmgut en articles molt valuovatge. Ineludiblement, sí del seu SOs. L'any 1990, en la represa bricontrol. eqüència, amb una gran capaci:at de projecció universal. D ESTIU MUSICAL ALS PIRINEUS Cursos internacionals juliol 2002 vm Curs de Música PIANO de Vilaller Lui:t de Moura Castro Jun Kanno del 5 al 16 Paulo Kolb de juliol VIOLI Eva Graubin Valeri Olstrakh Annick Puig VIOLA Karscen Dobers VIOLONCEL lñaki Etxepare Daniel Grosgurin Ferhan Grosgurin FLAUTA Salvador Gratacòs GUITARRA Jaume Torrent CANT Maria Dolors Aldea, soprano MÚSICA DE CAMBRA Els profe.s sors del curs PIANISTES ACOMPANYANTS Bridget de Moura Castro Albert Giménez II 212 Curs de Música PIANO de Vielha Ludoviça Mosca David Westfall del19 al 29 ORGUE de jullol Brldget de Moura VIOLÍ Manuel Guillén VIOLA Paul Cortese VIOLONCEL lñaki Etxepare GUITARRA Sergi Vicente MÚSICA DE CAMBRA Manel Valdivieso PIANISTES ACOMPANYANTS Bridget de Moura Castro Olga Kharitonina DIRECCIÓ DELS CURSOS Carme Passolas PROMOTORS: ~ 1\1\ "'' ~.._..., twV• "'uu ¡;¿ ,:.;:::.:: :::.~. A AJUNTAMENT PE ~-- VlELHA-MIJARAN INFORMACIO I INSCRIPCIONS Escola de Música Juan Pedro Carrero Carme. 15·17, local int. 2a 08001 BCN Tempus_Mundl@rocketmall.com Tel. 93 301 07 18 Fax. 93 412 OS 82 www .juanpedrocarrero.com 11 Comiat del Nick Havanna mb una certa tristesa. els primers dies de juny els habituals als concerts de música contemporània del Nick Havanna (actualment Ja sala es diu Row) se n'han acomiadat, després d'haver-hi escoltat allí una quantitat més que considerable de la música que escriuen els compositors actuals. Han estat disset anys, en els quals la cita anual de la nova música sonava en aquesta sala amb unes programacions que intentaven il·lustrar la diversitat estètica en la qual es desenvolupa l'activitat dels nostres compositors. Enguany, seguint la línia de promoció que ha mantingut durant la seva trajectòtia, el cicle del Nick Havanna ha ofert una possible panoràmica de Ja composició pianística espanyola i ha organitzat -amb la presència de veritables especialistes, com són el grup Percussions de Barcelona i el Quartet Frullato- sengles concerts dedicats a la percussió i a la música per a quartet de flautes de bec. El quintet de vent Solistes de I'OBC ha estat un altre dels protagonsites del cicle, que ha tingut així mateix un interessant recital de cant, que Marta Gonzalez, ac~mpanyada al piano per Carles Pu1g, ha dedicat a la producció diríem picaresca dels nostres composi!ors. Mentre que les daneres sess10ns seran a càrrec de Sax 13 (~axòfons de Barcelona), un re~Jtal veritablement espectacular, 1del T~·io Sitges 94 (que formen la flaut1sta Montserrat Gascón el clarinetista Joan Pere Gil i el ;iolonceJ.Iista David Blay). La Fundació Música ContemP:Jrània, organitzadora dc les sesSions musicals al Nick Havanna treballa actualment per trobar u1~ nou espai on continuar la seva ta~c~ de promoció dc la nova mus1ca. A F. Taverna-Bech urant aquests darrers anys el Festival internacional de Música Pau Casals, que es fa a l'Auditori Pau Casals del Vendrell, s'ha anat afe1mant en una estJUctura d'onze concerts. L'objectiu ptincipal és homena~ar Pau Ca. sals, per això l'interès a convidar-hi e ls ptincipals violonceJ.listes i programar-hi obres per a violoncel. Però a més, el Festival compta amb altres intencions. Un d'aquests propòsits és l'iniciat l'any 1992 en organitzar un concert per a cobla. El fet ha propiciat, durant aquests deu anys, poder escoltar obres per a cobla i piano, cobla i veu. cobla i percussió, cobla i violí, cobla i violoncel, i a més, provocar l'enregish·ament discogràfic d'algun d'aquests programes. Una altra de les constants que es poden trobar en els darrers programes és la presència de joves pianistes catalans, tot actuant amb orquestra; així s'han pogut escoltar: Jordi Masó, Emili Brugalla, Joan Rubinat i, enguany, el convidat ha estat Jordi Camell. El certamen no oblida la presència de les fo1macions joves, sobretot els joves in tèrprets de les comarques de Tarragona. D'aquí ve la participació de la Jove Orquestra Camerata xxr, que recolza en un important projecte pedagògic de més de deu anys d'existència. Aquestes serien fites més properes al món musical català. Però cal subratiJar les orquestres i els solistes consolidats. I en aquest sentit el Festival Internacional de Música Pau Casals també fa un esforç. La vint-i-desena edició, la d'enguany. comença el dia 13 de juliol amb la presència de l'extraordinari violonceJ.lista rus Aleksandr Rudin amb un programa que comprèn la Suite núm. 5 per a violoncel sol. També es compta amb la presència de D Marçal Cervera, que junt amb una altra violonceHista, Claude OJUelle, i l'Orquestra de Cambra de Conservatori de Brussel·les, interpretaran obres per a dos violoncels. Fent referència a solistes reconeguts, hi seran la cantant búlgara Tatiana Davidova, i la pianista russa Elisso Virsaladzc amb un programa Chopin. I pel que fa a orquestres, el ventall va des de l'Orquestra Simfònica del Val lès fins a l'Orquestra de Cambra de la Filharmònica de Sant Petersburg, passant per l'Orquestra dc Cambra dc la Ciutat de Praga i la Camerata Lysy de Suïssa. Vivaldi, Beethoven, Suk faran costat a Toldrà, Casablancas o Emic Casals. Fins i tot enguany s'ha convidat el grup vocal de gospel The Jacson Singers. Tota aquesta amalgama no desdiu dels objectius esmentats a l'inici. El Festival Intemacional de Música Pau Casals també pretén ser un esdeveniment festiu i lúdic, ben presentat. I acollit en un marc amb una acústica única. Això fa que assistirhi sigui una experiència irrepetible. Juli Grandía •••••••••••••••••••••••••••••••• ••••• l Parlament de Catalunya va iniciar els tràmits perquè Catahmya gugui tenir la s1wa pròpia capitalitat éultural anual. Els grup~· parlamentaris d'ERC i /C\1 van presentar una Proposició 110 de llei sobre l'establiment de la Capital de la Cultura Catalana, d'acord amb la petició formulada per l'associació promotora d'aq11esla iniciativa. La proposta es va fer també a la resta de grups po/(tics del Parlament català (CiU, PSC-Ciutadan$ pel Canvi, Grup Parlamentari Popular). els quals van manifestar la seva disposició a donar supòrt a aquesta Proposició. Les capitals culturals va11 néixer a Europa el /986. L'any 2000 es van iniciar al continent americà. D'altra handa. diversos països. ig11alment com es pretén fer a l'àrea cultural catalana, iniciaran les seves capitals culturals nacionals. Portugal, per exemple. tindrà les seves pròpies capitalitats a partir de l'any vinent. E Mozart a Manlleu l dissabte 13 d'abril, el qui subscriu va assabentar-se per l'Agenda de Catalunya Música que a Les deu del vespre, a l'església parroquial de Manlleu s'interpretava el Requiem de Mozart interpretat per tres corals, amb l'Orquestra de Cambra de Cervera, tots ditigits per Xavier Puig i, enh·e els solistes, Anna Moreno, una soprano sensible i intel·ligent. Un no havia tingut gaire sort en els darrers Requiem: d'una banda n'havia sentit una versió "històrica", en què música i intèrprets estaven més preocupats a ser fidels a una hipòtesi interpretativa que no pas a reviure el contingut religiós i musical de l'obra; de l'altra, havia assistit a una d'aquestes versions de l'Est, simplement correctes, però desgastades per la repetició (¿es pot fer una gira de quinze dies, cantant repetidament el Requiem sense perdre vivències?). Vaig, doncs, emprendre la ruta de Manlleu amb il·lusió. A tres quarts de deu, l'església, prou gran, era plena de gom a gom. L'entrada era gratui.ta perquè el concert era patrocinat per la Fundació Caixa de Manlleu. A part de gaudir d'una gran plaça porticada i de l'entorn arquitectònic de l'església, la interpretació del Requiem va respondre a les expectatives. La sinergia de fondre tres corals -la Coral Regina, l'Orfeó Manresà i la Coral Ginesta- va funcionar. Quan cantaven el "Kyrie'', realment clamaven que el Senyor tingués pietat; quan ens envoltaven amb el "Sanctus", ens feien viure dintre d'un clos etern: en el '"Lacrimosa" ens comunicaven la consideració del moment contemplatiu, i amb l'esclat del "Lux aetema" fmal ens deixaven uns instants fora del món, en aqueU punt que costa reaccionar, aixecar-se i tornar a la vida notmal. Els solistes -l'esmentada Anna Moreno, la contralt Elisenda Arquimbau, el tenor Josep Lluís Hermíndez i el baix Toni Marsolvan cantar conjuntats, amb bon gust, sense cap esforç -com fan els "divos"- per sobresortir. Quan la música a la gran ciutat es queda a vegades sense ànima, cal anar de tant en tant a Manlleu. O a un equivalent. Ernest Martínez Izquierdo, titular de l'OBC E n la reunió del Consell d'Administrac ió de l'Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya del dia 8 de maig, es va decidir confiar la titularitat d'aquesta orquestra al director i compositor barceloní Ernest Martínez Izquierdo. L'acord va ser pres per unanimitat de tots els consellers, els quals, com és sabut, representen la Generalitat i l'Ajuntament de Barcelona. D'aquesta manera es confirmaven els mmors dia a dia més insistents, a favor de l'opció d'aquest músic; opció proposada pel director de l'orquestra Joan Oller, que coneix bé el nou titular, ja que ambdós van coincidir en càrrecs idèntics al capdavant de l'Orquestra Pablo Sarasate de Pamplona, de la qual és titular el mateix Martínez lzquierdo des del 1996. Com és sabut, aquest nomenament havia vingut precedit per w1 confús estat d'opinió fet evident per un sector de la plantilla de I'OBC, que segons que sembla hauria preferit ajornar la decisió un any. Martínez lzquierdo succeeix Lawrence Foster, que enguany abandona la titularitat de l'OBC, un any abans que fineixi el seu contracte. El músic reprèn la tradició de titulars catalans que es va escapçar després de Ja segona etapa d'Antoni Ros Marbà, al qual van succeir, respectivament, Franz-Paul Decker, Luis Antonio García Navano i l'esmentat Foster. Joan Oller, en anunciar el nomenament indicà que hom pretenia trobar una persona amb un compromís profund amb la continuïtat de La programació artística de l'orquestra, que contlibueixi E a potenciar-ne la projecció i que atregui nou públic. També va re. conèixer que una de les seves pri· meres tasques serà la de guanyar· se la confiança dels membres deia plantilla orquestral. La titularitat serà efectiva a par· tir de la temporada vinent, però la responsabilitat de la programació començarà a partir de la 2003·04, ja que la de la pròxima ja ha estat presentada, i en la qual Martínez Izquierdo, que dirigirà tres con· certs, figura com un dels tres di· rectors principals invitats, amb Foster i Decker. La seva dedicació s'es· ta bleix en deu setmanes cada am. Nascut el 1962 a Barcelona, ,:a estudiar al Conservatori de Barce· lona. on va ser deixeble d'Antoni Ros Marbà. Ha treballat com as· sistent de López Cobos i ha diri· git com a convidat diverses or· questres europees: filhatmòniques d'Hèlsinki i Minsk, Orchestra Comunale de Bolonya, National de Li· He, Klangforum de Viena, Beethoven Akademie d'Anvers, Contem· porain de Montreal, etcètera. Ha estat fundador i és director dd Grup Barcelona 216 amb el qual ha endegat una destacada tasca e~ el camp de la música contempora· nia, reconeguda l'any 2000 amb el Premi Ciutat de Barcelona. En un altre ordre de coses. el consell d'administració de J'OBC acordà tirar endavant les obres de la sala de música de cambra, de moment no iniciades, que compten amb un pressupost de mil milions de pessetes, amb un finança~en¡ per al qual hi ha el compromts de la meitat a càrrec de l'Ajuntament de Barcelona i la Generalitat a parts iguals mentre s'espera compta~q~ el Ministeti de Cultura confimu re~· ponsabilitzar-s e de l'altra meil~t. Es pretén que les obres comenl.lll aquest mateix any. Pirineus Clàssic, nova proposta I?~sical i pedagog1ca 1 ¡r· es ~ b aquest nom i durant la primera quinzena de juliol tindrà lloc al Pirieu aragonès el_ I ~u~s Intem~cional de Música Pirine~s _Clas~·~ 1 el I F~st•_val Internacional de Mustc~ ~mn~u~ ç:1as~tc, que tenen com a camctensttca (t atxt sera en les edicions successives) que se centraran en un rema monogràfic. Enguany, doncs, am~ues coni'OC3tòries tractat;an.d~l tem~ dels amm~s en la m~ica (per a 1edtctó de I any que ve es previst el tema del màgic i el sobrenatural en la música). El curs se celebrarà entre els dies 5 i 14 de juliol a les localitats d'Osca de Sabiñíinigo i Canfranc, amb el subtítol de "Música. creàtivitat i natura al Pirineu uragonès". Amb un complet sistema pedagògic i un planter de IS professors i la parlícipació del Quartet Benaïm. el curs és destinat, bàsicament, a nois ¡noies ent re 3 i 18 anys. La direcció pedagògica ós a càtTCC dc Maria Esctibano i Carme Martínez. Per la seva banda. el festival, amb cinc concerts, de caire pedagògic però també d'interès ptr al públic en general, s'inaugura el 6 de juliol amb I'Ensemble Instrumental de Barcelona, dirigida per Eduardo Lopes i Yaïr Benaïm al violí i Carme Martínez i Denis Pascal als pianos, i oferirà El toro Fem011do d'AJan Ridout, Pere i ell/op de Prokófiev i El carnaval dels animals dc Saint-Saens. En aquesta avinentesa es compta amb un narrador de luxe. ei cantautor joan Manuel Serrat. El7 de juliol el pianista Den is Pascal oferirà obres de Rameau, Daquin, Beethoven, l.iszt, Schumann, Granados. Scriabin. Ravel i Debussy. El dia 9 s'interpretarà la suite per a narrador, violi, violoncel i piano a dues. quatre i sis mans. sobre els animals de l'horòscop xinès QJncierto cuemo de Maria Escribano. La mateixa compositora en serà la narradora. L' 11 de juliol el concert serà dedicat íntegrament a obres de Schubert, i el dia 13 el festival es clourà amb un concert amb obres d'Enesco. Haydn i Schubert. Tant el curs com el festival s'inscriuen en els Encontres Musicals als Pi1ineus. entitat que aplega també la VI Académie lntemationale de Piano Gyorgy Sébok, de la rc$ió francesa d'Hautes-Pyrénées, i el VI Festival lnternational Piano aux Pyrénées. Per n mês informació sobre el curs i el festival: Classic Hali. Tel.: 93.429. 10.85. Fax: 93.420. 10.18. Ne: classic-hall@classic-ha Il.com N L'OSV impulsa el seu Cercle d'Amics ' L Orquestra Simfònica del Vallès ha iniciat una campanya per apropar-se als aficionats i descobrir entre el gran públic els futurs seguidors d'aquesta formació; seran els integrants del Cercle d'Amics de la Simfònica. Maria Dalmases, directora de màrqueting, ens explica la finalitat de la iniciativa: "Volem trobar per- sones que creguin en la nostra missió artística i pretenem crear una base social que ens donè força davant de les institucions i els patrocinadors. •· La Simfònica del Vallès té un cicle propi de concerts i és també l'orquestra de les funcions opelÍstiques que organitzen els Amics de l'Òpera de sa. badeU. De fet, és l'úruca orquestTa privada de tot l 'Estat espanyol, organitzada empresarialment com a societat anònima laboral, en la qual els músics i treballadors són alhora els propietaris i accionistes. Els directius de la part empresarial de l'Orquestra han ideat unes quantes activitats amb les quals les persones que pertanyin al Cercle d'Amics puguin conèixer millor com és la vida d'una orquestra simfòruca: què fan els músics, assistir a una prova de so ... L'objectiu és captar simpatitzants que vulguin adherir-se al Cercle d'Amics de la Simfònica. El compromís de fer-se Amic dóna dret a dues invitacions per al darrer concert de la temporada de rosv; al Palau de la Música, seguit d'un còctel. I a més, també a dues invitacions per a un assaig general de l'OSV (es pot escollir el lloc: Palau de la Música, Teatre Municipal La Faràndula o la seu de I'OSV) . I encara, els Amics poden gaudir del Còctel de Nadal gratuït a Ja seu de l'OSV, on podran departir amb els músics. La finalitat d'aquesta campanya és arribar a més persones que potser fins ara no s'havien acostat als concerts. Els organitzadors pensen especialment en la franja de públic dels 20 als 45 anys, als quals volen convèncer i convertir en audiència. Les tarifes que s'han establert són: 60 euros l'any per als particulars en general, i 48 euros per als estudiants; per a les empreses són 960 euros, amb unes condicions adaptades, perquè tenen dret a lO invitacions, i a figurar en dos programes de mà. Els membres del Cercle d'Arnies de la Simfònica podran conèixer de ben a prop els músics en el sopar de final de temporada, que també serà amenitzat per un grup de músics. Rebran informació regular de totes les activitats i rebran gratuïtament la revista " La Simfònica''. Una altra activitat que els membres del Cercle d'Amics podran fer és viatjar amb I'OrquestTa, en les gires per dins o fora de Catalunya, amb la qual cosa es tindrà la possibilitat d'escoltar música, fer una mica de tutisme i conèixer els músics. També són previstes un seguit de conferències i taules rodones de temes culturals, socials i d'actualitat sobre aspectes musicals. de manera que els amics i les amigues de Ja Simfònica podran ampliar la seva cultura musical. Finalment, cal esmentar que l'OSV s'encanegarà de gestionar qualsevol tipus d'abonament del Cercle d'Amics de la Simfònica. Només resta dir que els interessats a conèixer la Simfònica del Vallès, poden posar-s'hi en contacte trucant al telèfon 93.727.03 00, o bé per colTeu elech·ònic, a l'adreça: osv@ osvalles.com, o consultar la seva pàgina web: www.osvallcs.com Montserrat Puig lo- ue i$· at. :in e Cultura MúSICS Cnrs de ~~lú si(•a Antiga a Catalunya .. Sant Feliu dc Guíxols. de rl al 8 de setembre de 2002 ~léS ICA I ES P.\1 - l\IÚSI C.\ I POESIA DEL HE~.\IXEl\IENT AL BAHROC (1450- 1750) Curso~ (dt•l 2 ui U dr ,.;t•tcmbn•): \lcmht'tTat Fip,ttt'l'!h. illlt•r¡nvlrU"irí roca/ l c·clru \lt•uwl,tln rff. {lau/a r/¡• br•c· Jc·un-Pic•rn• ( :nniluu:. t'OI'lll'l/11 Dauit•ll.u<.,nllt•. srll'n(Jfll.l' .lo-.•p Bnrr!t~. /l(li.ró i .t'irimi11 Hu111à l·:..,ntl ns. fli,mlwlm i rrJ /Jia de ministre¡:~ de l'l'li/ '.lltt~fn•dt! 1\nu·tuc·t-, riolí bamw i ccmjrillt rlr rorrle.~ 1(111/(11'/'(1. tinr·ba i bui::r 1'()11/ÚIII X:llll'r DIUz- l .tttUI'I'I'. r•iolo rf¡• Pwrn• llnutuï. l'lorit·t~udwl l.unt Cu~li1·luli. doriconlí i fmi.r r·on/ÚI/1 Jurdi ~U\Itll ,.,·IJ!o du gwulm i u11Í.~ic·n ric• mmlnn mn. Scminnri~o \ucln·11 l.a,, n·u•·•·-"-in;r. rupo. im¡nTw¿wu·ió i fW0/1/fHII~IYIIIII'II/ (cl1•12 nJ-t) \ Jan· llmuuï. .flall/o/rw·tw.~I'/T/ bwmra (dc·l -i al '7) P!'dru btt·1 un.¡wrmMirí (dc· I 4 al ':') Rulr l.i,lo'\UIHL {!.lliturm. tiorba. implTJI'Í.~af·ifÍ i (lf'lllllfHU{IYIIIII'III (flt•l :} aJ 7) Jordi Sm ull. r·mljnul mm/ i imlnmwutal (del :1 al8) Jn fOI'llltH'iÚ \rc·a dl' \ltí~int dt•IDqml1utiH'Ilt dt' Cuhuru dc• Iu Cc•tu·mlilnt dt· C:utalum a Purflll dt• Suutu \ludmnu. (¡ ~ 0800 I Bnrn•loua 'IH. (:{-+) 9:1 :1 1() :!? BO- Fu,. (:l-+) CJ~ :~!(, :!.? 81 c·mu®c·orn·u.;,:c·llt'U I.t'' Ot·gnnil~nrit) Dt·purtnuu·llt ri•· Cultura dP la C:1•nrra li tat dl' Culnluu\11 Fumladó (~t'tlll'!' lul!'l'llfll'iouul d1• .\ hí,it·n '\llti~u \juulilllll'llt dt• Sau I h•liu dt• Cuí \oh.. 111TR General<lat de Catalu11)'11 W Deportamonlo de Cullura l:tl .. ·~ 20è Festival d~ ~úsica de Cantonzgros indrà lloc en~r~ els dies 18 i 21 de j_:¡liol i hi parttc1paran un total de :>0 cors i grups de da~sa procedents de )4 paisos d'arr~~ del ~on. Af!!b e_l suport ila coHaboraciO dc d1verses m~lt!!.!CIO~s publiques i privade~. enguany s h1 HT_JPI!caran de manera desmtercssada, com ¡a es habitual. els habitams d'u~a ctuarantena de bles pròxims a Cantomgros, que faran ~·~ible el desenvolupament del Festival . ~b una organit~c!ó J!lodèli~a. El Fes1ival es d1v1de_1x en cmc competi cions diferents: cors m1xtos fins a 50 veus, elsquals hauran dc defensar, entre d'altres. un fragment de l'At/à11tida de Jaci nt Verdaguer, el Càntic a Barcelo:ta: cors femenins fins a 40 veus; cors m1xtos o masculins o femenins fins a 50 veu~; grup~ de da.nses fins a 35 components; 1 cors tn fa nllls fins a 50 veus, que hauran d'if\lerprelar Al·lehda dels ocells del mestre Angel Co· lomcr traspassat l'any passat. Pe; a mes infonn ació: Festival Internacional de Músicu de Cantonigròs. València. 435, I r la. 080 13 Barcelona. Tel.: 93.232.64.44 I 93.852.S0.86. Fax: 93.246.36.03. lnternet: www.fimc.es. Ne: fimc@fimc.es T ••••••••••••••••••• Encontre de treball de la JONC ll/Te l!ls dies 29 de juny i 15 de juliol té lloc. a Toffoelfa de Alontgrí, el J9è E encontre de treball de la JONC. E11guany la trobada presenta dues norttats. La primera és que es durà a terme en el marc del Festival lntemacional de .\lúsica de Torroella de ¡'./ontwí: i la segona és que els participants (¡oves estudiants menors de 25 anys) es dividiran en dues fonnacions orquestrals que treballarall programes diferents del període clàssic. Les dues fomwciom; seran dirigides per Robert King i Paul Goodwin. El grup ~ue dirigeix Paul Goodwin I re· ballartl lq Srmfoni a núm. 99 i l'obertura de L'isola disabitata de Naydn i el Concert per a clarinet i orquestra de Moza rt (Isaac Rodri~Iftez 11'és el solista). El 13 de juliol octuaru a Torroella de Montgrí. el 14 a Sant Feliude Guixo/s i el 15 a l'Auditori de Bar· ce/ona. Per la seJ•a banda, el grup que dirigeix Robert King treballarà la S1m fonia Opus 6.6 de J.C. Bach i el Requiem de Mozart ~~~rb !a p~rti~ipació del Cor Madrigal, que dmgerx Mlfew Barrera, i els solistes vocals Rutil Rosique, soprano; Mar~arida Lladó. me::osoprano; Lwís \lilamajo, tenor, i Pau Bof!ia~. bai.r). La formacio actuarà el 12 de J!',l~o/ a Torroel/a de Montgrí, el 13 a .llora 1 el 14 a l'Auditori de Barcelona. CO NVO CATO' RIES IX CURS DE FLAUTA TRAVESSERA, GUITARRA I MÚSICA DE CAMBRA. Del 29 de juny al 8 de juliol a Sant Fost de Campsentelles. Impartit per la flautista Montserrat Gascón i el guitarrista Xavier Coll, és adreça t a intè rprets a partir de 14 anys. Inscripcions abans del 15 de juny de 2002. Informació: Tel.: 93.23 7.91.92 I 630.07.31.59. CURSOS D'ESTIU DE L'll'.STITUT JOAN LLONGUERES. Formació permanent del professorat. Adreçat a professors de música de Primària i Secundària, professors d'escoles de música. conservatoris i universitats. Curs d'introducció a la rítmica JacquesDalcroze. del 2 al6 de juliol, inscripció abans del 20 de juny. Curs de formació musical amb el Mètode Jacques-Dalcrozc (nivell I i li), d'octubre dc 2002 a juny de 2003, matrí· cula oberta. Curs d'educació musical Mètode Willems. del 27 al 30 de juny. inscripció abans del lS de juny. Curs d'instruments electrònics i informàtica musical, dia S de juliol, inscripció abans del 20 de juny. Curs dc músiques del nostre món. 3 i 4 de juliol, inscripció abans del 20 de juny. Trobada d'educació musical, instrumental i coral del Mètode Willems, dirigit per Tacques Chapuis, del 16 al 26 de juliol. Per a més informació: Institut Joan Llongueres. Sèneca, 22. 08006 Barceloo!l. Tel.: 93.217.18.94. Fax: 93.41 6.14.48. Ne: info@joanllongucres.com lnternet: www.joan llongueres.com 17è CURS INTERNACIONAL D' ESTIU COS 1 MÚSICA. A Sitges, del6 al 13 de juliol i organitzat per l'Escola de Treballs Corporals i Artístics de Barcelona-Associació Cos-Art. Mè tode Cos-Art per a músics, vida quotidiana i adolescents. Cursos de piano, piano contemporani, violí, flauta, veu, cant, dansa, el cos en la pedagogia musical, i assessorament mèdic. Inscripcions abans del 27 de juny de 2002. Informació: Escola de Treballs Corporals i Artístics de Barcelona. Marri, 76, eotJ. 2a. 08024 Barcelona. Tel. i fax: 93.210.18.30 Aie: etcabcosart@terra.es CONCURS DE COMPOSICIÓ SARDANÍSTICA. VI Premi Dr. Modest Furest i Roca 2002, convocat per la Confraria Gastronòmica de l'Aigua. Dolat amb 4.000 euros. es tracta de musicar totalment o parcial el poema que figura a les bases. en dues versions: cant i piano i cobla sola. Més informació i bascs: Sra. M. Antònia. tel.: 93.24S.20.9S. U CURS INTERNACIONAL DE MÚSICA DE TARRAGONA. Del 12 al21 de juliol. PianoJosep M. Colom. Interpretació per a orgue, Montserrat Torrent. Violí, Santiago Juan. Viola, Rivka Golani. Violoncel, Cristoforo Pestalozzi. Contrabaix, Thomas Martin. Oboè, Eduardo Martínez. Flauta travessera, Vicenç Prats. Cant, Ana Luisa Chova. Direcció orquestra del curs, Salvador Brotons. Col·laboració de Jean-Pierre Dupuy, Carles Santos, Carles Guinovart i Carlos del Egido. Inscripcions fins al 20 de juny. Informació: Conservatori de Música de Tarragona. Cavallers, 10. 43003 Tarragona. En relació amb l'entrevis ta a Josep Prats publicada per CM/RMC núm. 211 (maig de 2002), i a petició seva, cal fer aquest aclariment: "A l'entrevista que se'm va fer amb motiu del 40è aniversarí de la Coral Cantiga, hi ha un paràgraf que se m' atribueix - probablement f1·uit del clima col·loquial del diàleg amb l' entrevistador- i que no comparteixo. Quan se'm fa dir «La competència potser es dóna més pel que fa a cantaires, que fan comentaris despectius dels altres cors». cm sen to en desacord amb l'afirmació. En el con text de la conversa, l'entrevistador parlava de la hipotètica rivalitat entre coJ.Iegues, que jo negava tot asseverant, entTe d' altres coses, que en el cas que es produïssi n comentaris entre cantaires -cosa que no em consta- devien ser més avia t fruit de la irreflexió apassionada que d'altra cosa. Crec q ue el clima convivencial en el col·lcctiu coral és més que amical i respectuós, i p uc assegurar que la gent de Ja Coral Cant iga i de l Cor Ciutat de Tarragona es di sti ngeixen, en tre d 'altres qualitats, per un profund respecte pels altres cors, directors i cantaires~. Josep Prats. Director de la Coral Cantiga i del Cor Ciutat de Tarragona. CURSD'INTERPRETACIÓ ClftSSE MAGISTRAL DE MÚSICA RELIGIOSA DEL RENAIXEMENT D'lffTERPRETACIÓ DE CANT GREGORIÀ per Brtgitte lesne, d1~tora deOrscantus per Andrew Carwood, director del The Cardinall's Musick Musica Reservata de Barcelona, Illa. 29 de 1uny de 2002 cor pilot. Preu de la inscnpció: 18 eu ros Oala hmn d'inscripció: 21 de Juny ll¡¡mbre màxim d'alumnes: 30 lnforl!lilci611nscrlpclons: OfiCina del Festival Tel. 872 080162 Ceitre Cl.lturalla Mercè PuJ!d!dtta Me~cè, 12 • 17004 Girona 111 FESTIVAL DE MúSIQUES RELIGIOSES DEL MóN Ajunlllm•n~e Girona Repertori per !reballar: Obres de Tom~s Luls de Victorla, Orlandus lassus I Giovanni Plerlulgi da Palestrina. Dies: 12, 13 i 14 de juliol de 2002 Preu de la lnscnpció: 48 eu ros Oata lfmit d'inscrlpcl~ 21 de juny Nombre màxim d'alumnes: 30 17 317 lli Festival de Músiques Religioses del Món de Girona Les veus de tres religions estrenen una obra de Feliu Casull perRRMC ........................................ LA TERCERA EDICIÓ D'AQUEST FESTIVAL, QUE COMENÇA AQUEST 28 DE JUNY I QUE ENGUANY s'ALLARGA UNA SETMANA MÉS, OFEREIX UN AMPLI VENTALL DE PROPOSTES DE NIVELL I QUALITAT MUSICAL, TANT DE GRUPS MOLT CONEGUTS A CASA NOSTRA -COM LA FORMACIÓ DE JORDI SAVALL, EL COR LIEDER CÀMERA o EL GOLDEN GATE QUARTET- COM o' ALTRES QUE ENS PORTEN MÚSICA RELIGIOSA DE CONFESSIONS DIFERENTS, COM TAMBÉ LA PARTICIPACIÓ DESTACADA DE MÚSICS I GRUPS DE LA CIUTAT DE GIRONA. EL FESTIVAL, QUE ACABARÀ EL 13 DE JULIOL, INCORPORA DOS NOUS ESCENARIS I s'ESTRENA AMB UNA OBRA DE FELIU GASULL QUE ESDEVÉ TOT UN SÍMBOL D'UNITAT I TOLERÀNCIA. T res cors infantils, de tradició cristiana, jueva i musulmana, respectivament: l'Escolania de Montserrat (Catalunya), el Li-ron Herzelia Choir (Israel) i el Cor Infantil de Fes (Marroc), acompanyats d'un conjunt instrumental, tots dirigits per Josep Prats, inauguren el Festival (28 juny, Catedral) amb l'estrena de l'obra La casa entre les flors de Feliu Gasull. Basada en textos d'Enric Cassases, de 12 minuts de durada i en català, l'obra vol ser un cant a la unitat i la tolerància mitjançant les tres grans religions monoteistes. El compositor va explicar que va acceptar l'encànec sense dubtar, tot i que la seva composició va comportar alguna dificultat. u Des del punt de vista tècnic és senzill escriure música per als cantaires cristians i jueus, perquè tenen la mateixa notació musical, però els musulmans no; ells no fan polifonia", explica Ga- sull. "Per això vaig decidir co- mençar L'obra amb tres parts separades, una per a cada cor, i acabar-la cantant tots junts." L'estrena serà a la segona part, a la pdmera els tres cors oferiran el seu repertori per separat. El 29 de juny al nou escenari de l'església de Sant Domènec (església dessacralitzada que pertany a la Universitat de Girona) actua e1 grup pakistanès Santoo Khan Qawwal Ensemble, que oferirà música sufista qawwali. El 30 de juny (Catedral) el grup vocal femem francès Discantus, dmgit per Brigitte Lesne, ofedrà un recull de salms de l'edat antiga fms al segle XIII dedicats a la ciutat de Jerusalem. El Claustre de la Catedral, l'altre nou escenari incorporat al Festival d'enguany, acull el 3 de juliol l'actuació de Ja pianista gironina Montserrat Massaguer. La intèrpret executarà Música callada (primer quadern) de Mompou, Escenes de ViaCrucis de Josep Soler, Missa negra, op. 68 d'Scrabin, Tres llegendes irlandeses de Cowell, les obres de Messiaen Première communion de la Vierge, Regard de l'etoile i Regard de la Vzerge i una obra estrena de Miquel Sunyer. l 3 de juliol la Catedr¿ de Girona acull un eo& cert de gran fonnat end qua1 participen, entre cantaires i instrumentistes, méi de 225 persones, tots de Girona Dirigits per Josep Prats, les corals d'adults i infantils Capella Po· lifònica de Girona, Cor de la Uni· versi tat de Girona, Cor Filhar· mania, Cor Maragall, Coral Sa· ba Nova, Coral Xàntica, Cor Infantil de l'Escola Claudefaulai Coral Geriona de l'Escola Muni· cipal de Música, i el Conjunt Or· questral de Girona, amb els solistes Lluis Vliamajó (tenor). Da· vid Malet (orgue) i Carles Lama i Sofia Cabruja (piano a quatre mans), interpretaran la Canta~u de sant Nicolau de Benjamin Bnt· ten. El 4 de juliol (Catedral) la for· mació anglesa, ben coneguda dd públic català que dirigeix Paul McCreesh, Gabrieli Consort& Players oferirà Officium deftm~: torum (Requiem 1605) de To~ Luis de Victoria. La formaciO nord-americana The Golden Ga· te Quartet, que darrerament 5113 prodigat als escenaris ~ar.cel~ nins oferirà un reperton desp:· ' ~egres i go~P_el en l'h . ~bl·_3 ritual? retigl~ mus1ca la de tual hma E har· Sa· Cor ulai uru· Or· ;soDa· ama '31« ~ for· tdd I ~au! ~~ & ~ ació Ga· s'ha elo:spi· tabi· io52 El Cor Lieder Càmera, dirigit afroamericana, el 5 de juliol (esseu fundador, Josep Vtla, amb pel baríton El Catedral). la de cales de Mercè Sanchís participació la Terry baix el Brembly, Paul el 1O de juinterpretarà piano, al Davis Frank tenors els i François liol (Catedral) el Requiem de í Clyde Wright estaran acomMaurice Duruflé, obra considepanyats pel pianista Daniel Pines, rada cabdal del repertori vocal el baixista Joel Rocher i el ba tedel segle XX. Per la seva banda, ria Didier Guazzo. El 6 de juliol la formació coral especialitzada (escales de la Catedral) dos grups en música del d'ètnia gitana Renaixeoferiran ~ ment The 1' cants religioCardinall's "Gràcies al Festival sos de l'EsMusik, diris'han pogut ampliar altres gI é s i a gida per Anevangèlica drew Carpressupostos destinats a (confessió wood, afecicles musicals estables a majoritària rirà el dia de les com u11 de juliol Girona. " nitats gita(Catedral) ·~ \~~~~~~~~~~~ nes d'Euro- ~ un concert .... pa). Seran el amb una prigrupdeGirona mera part dedicada a obres de PaTekameli i el grup romanès Gabi lestrina i una segona amb obres lunca. de Nanino, Ingegneri, Allegri, El7 de juliol (Catedral) La CaAnerio, GarielH i Bassano. ~Ua Reial de Catalunya i Hespènon XX, amb Jordi Savall a la direcció, oferiran les Cantigas de 112 de juliol (església de santa María d'Alfons X el Savi, Sant Domènec) compta en la versió readaptada i reinsamb l'actuació de la cantrum~ntalitzada que Savall ja va tant uzbeka Munadjat ~gistrar fa uns anys. El mateix Yulchieva, molt coneguda i pod~a (aquest serà l'únic dia en què pular al seu país, autèntica espeh¡ haurà dos concerts), a les cialista en la música "clàssica" de 22,30 ha les escales de la Catel'Àsia central i del seu poble. La dral, el grup egipci Les Musiciens cantant estarà acompanyada per ~u ~U, encapçalat pel seu cantant dos intèrprets, de llaüt autòcton, 1 duector, Metqal Quenanoui el rubab, i de percussió, el ddye· M~ tqa·¡• considerat un gran virra. tuos del rababah ofetirà música Finalment, el Festival es clourà ~adicional i religiosa saiydi de el 13 de juliol (església de Sant I Alt Egipte. Domènec) amb la cantant afga- E nesa Ustad Mahwash, amb l'Ensmeble Kabul. Aquest grup conrea el repertori de música n·adicional de l'Afganistan, tant clàssica com popular, religiosa, amorosa i instrumental. Paral·lelament al Festival tenen lloc altres activitats, com conferències, debats, taules rodones, exposicions, etc., algunes de les quals són organitzades per l'Associació Unesco per al Diàleg Inteneligiós. També tindrà lloc una classe magistral de cant gregorià impartida per Brigitte Lesne (29 de juny) i el curs d'interpretació de música religiosa del Renaixement impartit per Andrew Carwood i el seu grup The Cardinall's Musik, amb la col·laboració del cor Musica Reservata de Barcelona (del 12 a114 de juliol). D'altra banda, cal assenyalar que el concert inaugural del Festival és previst que sigui retransmès per la segona cadena de Televisió Espanyola (ja sigui en directe o en diferit). osep Lloret, director artístic del Festival, va manifestar la seva satisfacció per la bona marxa i els bons resulats que es preveuen en aquesta edició, la qual, com es pot veure, enguany compta amb un concert per dia (excepte un, a diferència de l'any passat, en què se'n feien dos). Per la seva banda, Joan Pluma, regidor de Cultura de l'Ajuntament de Girona, va dir: liLes dues primeres edicions van tenir una resposta molt bona del públic, cosa que ens fa continuar amb el repte de fer de Girona un lloc de trobada de cultures mitjançant aquest festival, que encaixa en la lògica de La dinàmica dels festivals d'estiu de Les comarques de Girona, tot complementant l'oferta musical. També -va afegir-, gràcies al Festival s'han pogut ampliar altres pressupostos destinats a cicles musicals estables a Girona." El pressupost d'enguany supera els 528.000 euros (88 milions de pessetes), és a dir, més de 42.000 euros respecte de l'edició de l'any passat. Estel· lar Decker amb Mahler Virtuosístic i espectacular Volodos OBC. Cor femení de la Coral Càrmina (dir.: Montserrat Rios}. Coral Sant Esteve de Ca~teiJar del Vallès (dir.: Jaume Sala}. Petits Cantaires de l'Escola de Música "La Guineu" (Dir.: Mireia Barrera}. Àngel Jesús Garcia. violí. Bernadette Greevy, mezzosoprano. Dir.: Franz-Paul Decker. Brahms, Benejam, Mahler. L'Auditori. 13 d'abril de 2002. Ibercamera. Arcadi Volodos, piano. Scriabin, Schubert Liszt. Palau de la Música Catalana. 30 d'abril de 2002. per F. TAVERNA-BECH i!! ! ~~~~----~~~~~~~ ertament, com succeeix en la majoria de publicacions, mai no es disposa de tot l'espai que es desitja. ni tampoc la insistència en un determinat tema és una actitud recomanable a l'hora de comentar uns concerts celebrats dos mesos enrere. Així, compl'imim en un únic article la glossa de dos concerts, ja que d'alguna manera, tant la Segona Simfonia de Brahms com la Tercera de Mahler són dues obres prou conegudes i també prodigades a les nostres sales. Igualment, de Franz-Paul Decker, podem dir que tenim la sort de veure') dirigir i escoltar-lo sovint amb la nostra orquestra, i ben cert, els seus concerts sempre són una experiència enriquidora per a la nosh·a sensibilitat melòmana. En veritat, la seva visió de Brahms no solament posseeix brillantor, sinó que transmet amb tota la intensitat la grandesa del seu att simfònic, on culmina l'evolució del món tonal. D'altra banda, la música de Mahler dirigida per Decker es converteix en el més imaginatiu i contrastant nux sonor que es pugui escoltar. D 'alguna manera, per obra de Decker~ doncs, ens vam sentir oients privilegiats de la música de dos grans genis. com són C Brahms i Mahler. També eaJ refetir-se, tal com ja ho hem fet en altres ocasions, al virtuosisme del violinista i concertino de l'Orquestra, Àngel Jesús García, que sembla no tenit· límits en Ja capacitat d'imprimir passió i vehemència quan té davant una partitura d'imparable fogositat i innegable virtuosisme, com és cas del Concert per a violí de Lluís Benejam; una partitura que revela el tremp creatiu d'aquest compositor que va trobar la seva tena de promissió a AJabama (EUA). Una altra nota ben positiva va ésser la brillant intervenció del trombonista Ricardo Casera en la Sirnfonia de Mahler, en la qual cal remarcar igualment la puntual coJ.laboració de les corals Càrmina, Sant Esteve de Castellar del VaUès i Petits Cantaires "La Guineu". I no podem tancar aquesta nota sense fer referència a l'actuació de la mezzosoprano canadenca Bernadette Greevy, amb una col·laboració veritablement estel·lar en la Simfonia de Mahler, en la qual per generositat vocal, emoció discursiva i elegància en la djcció, els poemes de Nietzsche van commoure pel que signifiquen del desig humà quan cerca en el goig Ja profunda eternitat. per LLUÍS TRULLÉN l pianista Arcadi Volodos és, malgrat la seva joventut, un dels artistes més aclamats en el panorama interpretatiu dels darrers sis anys. La seva carrera ha estat fu lgurant, i des del seu debut a Nova York l'any 1996 s'ha guanyat el reconeixement del públic d'arreu del món. Yolodos ha visitat amb assiduïtat Barcelona, com també el Festival de Peralada i sempre hi ha obtingut un èxit inqüestionable. Però l'èxit de Yolodos rau en una faceta concreta que té un doble vessant: d'una banda, la seva prodigiosa tècnica, i escrivim "prodigiosa" perquè molt pocs pianistes del món són capaços de fer les acrobàcies que Volodos ha assolit amb les seves celebèrrimes transcripcions al més pur estil Horowitz i que només ell és capaç de dur a terme. D'altra banda, la seva interpretació de la música russa per a piano: es tracti d'Scriabin o del seu prodigiós Rakhàminov, les seves recreacions d'aquest pianisme que barreja subtilitat amb força, espectacularitat i virtuosisme assoleixen en les seves mans un grau dc profunditat de màximes fites de perfecció, és a dir, pròpies dels grans pianistes de l'escola ~e piano russa. Yolodos en el seu recital al Palau va confiJmar aquests aspectes. D'una banda, el seu Scriabin va ser un prodigi de E sensibilitat, profunditat ¡1 hora. quan calia, d'una ~ plosivítat tècnica i de potència de so extraordinària. La stlecció de Preludis i d'Estuc':. -en què no va faltar el e¡. lebèrrim op. 8 núm. /2-dt peces diverses van permet11 escoltar el millor Yolcxlos, l'a¡. tista capaç d'aprofundir amb elegància en una música ()n[. rica, subtil i al mateix tem}'! d'una demanda tècnica inqüestionable. Si bé el seu Scliabin no admet discussió, el seu Schubert, en es¡x"Ciai( de la Sonata D. 157, rnaJàl. va aquella subtilitat clàssic! aquell punt de refinamentqu: pianistes centreuropeus bar assolit amb un grau de pet· fecció absolut. Yolodos és un pianistaq-.r de totes maneres, convenç~ seu domini del so (com ena cas dels tres lieder de&~!:· bert transcrits per Liszt) o~ la Rapsòdia hongaresa nw 13 de Liszt -una dem05l!'iò."t impecable del màxim domir tècnic-, però encara li ma~· ca un punt de sensibilitat\'it· nesa a l'hora d'endinsar-sem l'univers schubertià. ÈxiL però, absolut i indiscutibk en el seu nou pas pel Palau. corroborat amb les repetí· cions, una explosió de jocs d'artifici tècnics -en qu! no va faltar la seva trons· cripció de la Marxa Titrco de Mozart- i la mostra mil elevada de virtuosisme I què sembla possible poder arribar. I I ri n' lli M -Bon debut de Carles G. Checa .......................................................................................................... Orquesta Sinfónica Provincial de Mal aga. Coral Ciudad de A& teq uera, la Salle-Coral Santa Marí.a de la Victoria. Dir.: C11· les G. Checa. Andante d'Eduard Ocón. MesseSolennelledeSainte Cécile de Gounod. Malaga. 22 de març de 2002. per LL.T. l director d'orquestra Carles G. Checa, deixeble d'Albert Argudo, assistent de Francesc Llongueres a l'Orquestra Barcelona Sinfonietta, i formal al Conservatori Supedor de Música de Barcelona, va fer el seu debut professional a Màlaga amb una obra de gran complexitat com és la Missa Solemne de santa Cecília de Gounod. Als seus vint-i-cinc E anys, la direcció de geli clar i precís i la seva maduresa per aconseguird~ l'orquestra, solistes i cor \III equilibti sonor de gra~.~­ llesa i profunditatest1hstt· ca auguren un futur prometedor per a aquest jo~t .. director. Ha estat un destacat tm· ci professional ~el. directo: barceloní -el mes Jove, firu ara que ba dirigit l'Or· ' dc Ma· ¡aga-. que. questra amb certesa assolirà nous èxits professionals. ] os "--¡ ~ 12. _J Ial- e¡. Jte;¡. ..a~. tudi¡ I Ct· '-de 1e1n ,l'ili· an¡b oni- ~~ps ~seu10· SJG. iald llli:<· ~ f'l'~ i ha!: pet· qlt. ~¡¿ ena tbn- D(l.'l 1Úlll. racii llllÍii I ~: 5elll È'lil, ~ble ~Ja~ ~~li· jocs ~u! '8,11!· !trro mél 1e a Maduresa de l'Orquestra d'Euskadi Jarn session de luxe per reivindicar '";: rada OBC. Orquesta Sinfónica de Euskadi. François-René ò:kble.¡.iano. Oir.: Gilbert Varga. Ravel, Xostakóvilx. L' AudiiOri. 19 'abril de 2002. "}arn Session 2002 al Palau de la Música". Concert organitut 'fer Fundació Caixa de Catalunya, amb l'assessorament de Jazz errassa. Palau de la Música Catalana. 26 d'abril de 2002. L; _Eer ALBERT SUÑÉ per F. T.-B. perspectiva de vint anys, en el cas d'una orquestra, no és especial':l~nt ~ign_ificati1•a quant a tradiCIÓ Sl ':I fonica 0 fins i tot quant a quahtat. Amb tot. prescindint -si és que espot prescindir-. de causes ~lítiques, per Ics .c1rcumstàn.c1e~ Clllturals i especmlmen t mus1cals de tol l'Estat espanyol, !Il'ri bar a Jaxifra de vint anys í haver assotil un cert i inqüestionable nivell, constitueix un fet digne de lloança i també d'ésser comme· morat. Certament, com totes les orquestres espanyoles, l'Orques1ra d'Euskadi té un currículum bastant extens i hi destaca una política que, des de les nostres latituds, ens causa una certa en1-eja: ba fet encàrrecs a una sèriedecompositors bascos i d'ells n'ha enregistrat un triple CD, a més d'un monogràfic dedicat a Maurice Ravel... En el seu concert a Barcelo011, ba mostrat que la seva !rajectòria ve marcada per la superació, amb una corda molt equilibrada, un vent de notable musicalitat, una fusta molt dúctil i una eficaç secció de pereussió. Com és habitual en aquestes latituds, en la corda hi ha un percentatge destaca ble d'instrumentistes estrangers. El programa que va presentar no era fàcil i sí compromès. La primera part era dedicada ex- clusivament al Concert per a pia· no de Ravel, en què van brillar les subtileses en la pulsació del pianista François-René Duchable, ben emparades pel conjunt donostiarra que dirigia sense ampul·lositats el seu director, Gilbert Varga. En conjunt, la versió va manifestar suggerent clima poètic i admirable policromia. La segona part l'ocupava ínteg¡·amenl la llarga i impactant Vuitena Sim[or1ia de Xostakóvitx, que amb una durada d'una hora constituïa una veritable prova de foc tant per al director com per a l'orquestra. Si Gilbert Varga va saber imprimir joc dinàmic als desenvolupaments parsimoniosos. nostàlgics i contemptatius de la música apassionada d'aquesta simfonia que reflexiona sobre el dolor i el patiment de les víctimes dels governs totalitaris, també hem de manifestar que l'orquestra nova deixar en cap moment que la tensió expressiva decaigués, alhora que controlava que aquesta no s'orientés a la fàcil espectacularitat sonora. Lectura que, en definitiva, va revelar com director i músics de l'orquestTS tenien ben assimilada una obra que malgrat els seus formatismes i una certa tendència a les concessions de tipus populista, no deixa d'ésser la confessió d'un artista que lluità contra l'opressió del poder. .................................................................................................................... bdfl Homenatge {ntim a Hams C!cle Música i Paisatge. Júlia Arnó, soprano. Emili Brugalla, PJaoo. Oriol Romaní, clarinet. Joaquim Homs. Cercle del Liceu. li d'abril de 2002. ~ ~ ~ ge!t IJna· de un ,be- físti· pro· 'o,·e ini· tor lliS Or· per F.T.-B. REultà emotiu l'homcnate que el Cercle del Liu va oferir al composiIor lo.aquim Homs com a r«:onev¡ement a la seva exten~ prod~cció i ~ls seus 95 anys fructífera v1da. Tanmateix, el qu~ va proporcionar calidcsa a I acte va ser sens dubto el !reball i l'actuació dels tres mtè~rets que hi intervin~ue~:.a soprano júlia Arno el Jl.'Sill~ta Emili Brugalla i el étannetJSt~ Oriol Romaní. •Venta?l~ment, no és f re~~~nt 8~1 Shr. a concerts i reci0 ' fms I tol enregistra~e~ts, ~n què els intèrprets ~nm~ enllà d'una lectura d' ecta 1 fredament acurad!l ~s solfes en les quals semel er~~ re, ni els susciten s· san I lògic interès. nuats als antípodes d'a- ne: ~uest!l actitud purament procssional i sentint en profunditat l'esperit dels pentagrames compostos per Homs, soprano, piamsta i clarinetista van oferir una lectura que posseïa, no solament exigencia, sinó també l'afany de transmetre en tota la seva capacitat suggerent les idees del compositor. És així com el nombrós públic assis!cnt va tenir el goig d'escoltar unes versions altament expressivcs. En el cant de júlia Amó, els versos d'Espriu, C~:~rner i Tagorc, musicats per Homs, van manifestar la seva sensibilitat per evocar un món poètic; el pianisme d'Emili Brugalla va desplegar un meravellós ventall de sonoritats i lluminositats, mentre que Oriol Romaní donava al so del seu clarinet l'atmosfera interioritzada de Ics rcnexions emocionades del compositor. a reunió d'amics ~ue es va muntar al Palau e la Mú· sica el rassat 26 d'abriltenia molt de jazz At The Phil· harmonic que el productor Norman Granz va dur arreu de l món de l'any 1944finsal1 967. És a dir, aquelles jam sessions que foren famoses dui'Dnt vint-i-dos anys i que van permetre que diversos músics expressessin tot el cabal de la seva satència i energia. Aspectes que e vegades quedaven ímmortalitzats en un disc gravat en directe. A~uestes reunions podien ser abso utament informals o bé pactades amb un cert ordre d'actuació: a Primer tots, després L quatre o cinc, ara aquest sol, tomarem a tocar tots ple(als, després ho farem en trio '... I aix1 successivament. A9uesta fou la fórmula que es veie al coliseu barceloní. La veritat és que els èxits van acompany~r les gires dels diversos mus1cs que es van ~sar a les ordres de Granz. I 'èxit s'ensenyorí, així mateix, del PaJau en la jam session ~ muntà la Fundació Caixa de talunya amb motiu de l'exposició que organitzà a la Pedrera sobre el pintor Guinovart. De fet, no era la grimera vegada que la Fundaci ~amb l'as· sessorament de jazz Terrassaduia a tetme un acte d'aquestes característiques. L'any 200 1 es llançà de Cap a la palestra amb un concert al mateix Palau. I com ~ue l'èxit havia acampanyat I empresa, era lògic que es tornés a repetir l'experiència. Un!l expedència molt ~atificant. Pe~uè a l'escenari eudrcn, sota la d1recció del trompeta Warren Vaché, els saxos tenors Grant Stewart i Ricky Woodard, el saxo tenor i clarinet Ken Peplowski, el saxo alt jesse Davis, el guitarra Howard Alden, el biano Benny Green, el contraaix Drummond i els bateries Car Alien i Bobby Durham. O sigui, un autèntic estol de primeres figures. I la veritat va ser que totes van demostrar que tenien ganes d'agradar, que es trobaven bé actuant plegades, i ~ue se sotmetien ben contentes cabdillatge de Vaché. Prou generós, d'altra banda, perquè els va oferir terreny abonat per als seus solos respectius. En la sessió s'inte~retarcn bàsicament estàndar s, algun tema be-bop i algun blues. Els ~uatre saxos van tocar unts en guna ocasió, cosa ~ ou molt d'agrair perquè gaire vam sentir una autèntica secció de bigband, i els dos bateries s'anaren rellevant; excepte en el darrer tema, en què van tocar alhora. fou un concert en què brillà gairebé tothom. Les excepcions en aquest sentit foren Cari Alien, d'estil més discret i ele- Rar i ganl jue Bobby Durham, el qual pales molta més energia. L'alIra excepció fou Howaid Aiden, un molt bon tècnic, amb prou lirisme, però que estigué massa fred. Dels altres, cal dir que Ken Peplowski estigu_é formidable amb el clarinet. Es un clarinet que toca perfectament el swing però 6ue no s'acovardeix Yens quan s l'hora del be-bop. escoltar un clarinet de timbre mafe7,ífic tocant be-bop i tocantlo ent servir una tècnica extraordinària i un frasei~ net, pulcre, puixant, curull d'1dees i sensacions, no es veu cada dia. Peplowski bufà e l saxo tenor només en un tema i estigué també molt bê. De jesse Da vis, ja en sabem moltes coses. Perquè actua molt per Barcelona. Però pensem que el Davis dels primers anys noran ta era més efectiu que el d'ara. Des de fa un temps, a Jesse li m_anca a(hell_a forç!l i a~¡uell engmy que aVJa apres de seu ~ran guru a distància: Charlie arker. No és que estigués malament, ni de bon tros, però li mancà~er comunicatiu i més ganes 'arriscar-se. Perquè darrerament jesse Davis es gronxa en un nirvana que li pot ser molt còmode, però al quàl manca esplendor. Els dos saxos tenors estigueren impecables. Stewart tê un so més sord i Woodard més ple i rogallós. Però tant l'un com l'altre deixaren anar ~ans ¡ uanlitats d'ener~ia arn un raseig dens, autontari i musculós. Per la seva banda, Benny Green és un dels pianistes amb més talent que han fsassat per aq uí. El seu discurs s d'una energia incre"1ble. Tant si és l'hora d'un tema ràpid com d'un de lent i líric. Aquesta ener$Ïa. que sap modular molt bé, bJ:rroetuns discursos curulls d'i ees, en què brilla sempre un saltador i eojogassat encadenament! de notes. Al seu costat, Ray Drummond tomà a demostrar ¿ue ês un contrabaix d'aquells e pedra picada. Impertorbable, segur, botent, de tempo immarcesci le, esdevingué una molt bona columna vertebral per a tots els seus companys. Del líder de la sessió, Warren Vaché, cal dir que va estar perfecte. Com a mestre de cerimònies, a l' hora de dirigir els seus homes, i com a músic. Palesà una tècnica molt bona, que li permet tocar sense cap mena d'estridència amb un so sensible i un rrasei$ pulcre i ple de swing. Despres d'aquesta experiència, un es pregunta per què no es poden organitzar més sovint concerts com aquest. Ja sabem que les figures no són ~recisament barates. Però cal ria trobar una fórmula d'esponsorització que fes que aquestes reunions no fossin una excepció. ~ so = - ..:¡: a fi;;' ~- 212 .... = :s. ""' ...soa l::l . §!. ¡¡ so ~ .... Zajick, Bros i Palatchi, gran justificació de La Favorite Lo Favorite de Gaetano Donizetti. Llibret d' Alphonse Royer, Gustave Vaez i Eugène Scrib. Dolora Zajick. Josep Bros. Manuel Lanza. Stefaoo Palatchi. Antonio Gandia. Cristina Obregón. Antonio Bernal. Orquestra i Cor del Gran Teatre del Liceu. Di· recció d'escena: Ariel Garcia Valdés. Direcció musical: Richard Bonynge. Producció Gran Teatre del Liceu-Tea tro Real de Ma· drid. Gran Teatre del Liceu. 16 d'abril de 2002. Poesia i música, aura suggerent fundació Teatre Lliure (A l'entorn de Salvador Espriu). OrquC11114 Cambra Teatre Lliure (f. Cortadellas, flauta i direcció; Carme s-_ veu; Enric Martínez-Castignani, baríton; Lluís Vidal, piano· ~ na Barrera i Margarida Arnal, arpa; David Albet, flauta). P. Du,. f:l. pai escènic. Yoshihisa Taïra, M. Ravel, E. Satie, J. Homs, C.~ · Espai Lliure. 18 d'abril de 2002. om deia en un comentari de temps enrere: els músics del Lliure sempre s'han fet DOUir per les seves programacions que fugen dels criteris estereotípats dels programadors. Qualitat que s'agraeix pel que significa de crear noves inquietuds i conèixer nous horitzons, i que, fins a cert punt, provt! possiblement del seu enquadrament dins d'una institució que té com a objoctiu primordial el teatre i no pas la música. Això suscita una mena de diàleg per trobar un ne· xe i un espai comú entre dos llenguat· ges que tenen la comunicació com a fi essencial. per bé que es basen en dues matèries diferents, com són la paraula i el so. I és aixi com uns poemes de Sal· vador Espriu ("Les sirenes•, "Marsias", "Arbres nus" i "Vuit poeme~>" del Cementiri de Si11era) i dotze poesies de PieiTe Louys van donar forma i veritable coherència estètica a una selec· ció d'autors i, a la vegada, d'instru· ments difícils de conjugar si no és amb esperit renovador i a la vegada de des· cobrir relacions entre mons distants. Ben cert que l'associació del vila· lismc i l'impuls nerviós de l'obra Synchronie de Taïra podia sorprendre com a preludi al vers hermètic i d' i· metges concises d'Espriu; tanmateix, el diàleg entre els dos flautistes (Cor· tadellas i Albet) va suggerir l'esperit constructiu del discurs sonor que es conciliava en la dicció emotiva i me· surada de Carme Sansa. Les Cinc melodies pofu/ars gregues de Ravel van tenir en e bari ton Enñc Martinez-Cas- C a penna.nència i vigència del repertori líric romàntic més prodigat, més habitual i, per tant, més identificable, recognoscible i conegut -o sigui, amb menor capacitat de sorpresa- , té quelcom de misteri, que pertany, per tant, al reialme de l'inefable, de l'inexplicable. I també té força, ês clar, d'objectiu, de real. Això, sobretot, pel que fa o les grans obres, aquelles que contenen una considerable substància tant pel que fa a la partitura com al llibret. En el cas de les que no gaudeixen d'aquests darrers atributs fonamentals, la dimensió de misteri aJ.ludida adquireix un protagonisme superior, lògicament. Però, al capdavall, tot acaba tenint la seva explicació, la seva lògica i la seva veritat. I el misteri acaba sent, molt sovint, sobretot la capacitat per crear moments d'exceJ.Iència interpretativa vocal individual. Aquest és, em sembla que de manera molt clara, el cas de La Favorite, allargassada obra, de partitura convencional, molt de fórmula, d'ofici i fins i tot de rutina, que tanmateix, escampa aneu l'impacte d'unes parceJ.Ies musicals que penneten als destinatarisfmtèr· prets, lluir les seves capacitats de manera oberta. Si en la nostra crítica de Kàtia Kabànova parlàvem de l'inespe· rabie, aquí ros no ho és. Aquí tot és sabut anticipadament. Una cosa tan sols -o gairebé una, després parlarem de l'altra- pot oferir marge per a Ja inquietud, per al dubte: el nivell de poder interpretatiu que serviran aquestes parcel·les. Fora d'això, cal reconèixer que no queda gran cosa per al balanç. Ni tan sols el (et que en aquest cas s'oferís en una revisada, lleument revisada, versió francesa original, la cosa no pot transcendir substancialment el context al qual m'estic referint. En aquest sentit. les magnífiques aportacions de Dolora Zajick, josep Bros i Stefano Palatchi, d'altra banda ben esperables, valgui la redundància, van sadollar, gairebé L a prop de l'extenuació, les excel·lents possibilitats que ofereix la partitura. Poderosa, musical i amb una gran personalitat, la mezzosoprano nord-americana va tenir en l'ària "O mon Femand~ un moment realment gloriós. josep Bros, la "gran esperança blanca" de la lírica de tenor catalana, el continuador natural de la històrica cadena Viñas, Uzaro, Marqués, Palet, Aragall, Carreras... , va confirmar una línia ascendent, sobretot pel que fa a autoritat, a sentir-se segur i dominador, cada dia més, del seu paper de centre d'u· na representació. Que ens vagi semblar més brillant en la primera ària "Un ange, une femme inconnue...r que en la més assenyalada "Ange si pur... " és un detall sense importància. Finalment, Stefano Palatchi va oferir una de les millors presències Jiceístiques seves en el força protagonista paper de Balthazar, al qual va infondre tot el caràcter que exigia, sempre dintre de la noblesa tan autèntica del seu cant. Són tres grans asos que el Liceu ha coJ.Iocat amb sentit damunt l' escena i que amb el capital dels seus mèrits han desvetllat, una vegada més i amb contundència indiscutible, el misteri al qual m'he referit. La decepció, certament inesperable, la va constituir Manuel Lanza, aquest cantant de qui preferim recordar I'excel·lent impressió que ens va causar a Le nozze di Figaro fa dues temporades. ja he apuntat que hi havia un altre element que també pot oferir marge a la sorpresa. Em referei· xo a la dramatúrgia, que amb les seves renovades idees, sovint ha servit per aportar quelcom d'obertura i d'expectació; per tant, d'i· nesperable; i demano disculpes per la reiteració conceptual. No ha es. tal aquest el cas; si hi ha hagut esforç, ha estat el de fer quelcom perquè res deixés de ser com sempre, segons el conegut aforisme lampedussià. Tot ha estat pla, delibe· radament pla i sense relleu; d'un estatisme perseverant i amb escassa capacitat de convocar interès i obrir expectatives - la tasca tampoc no era fàcil. tignanJ l'intèrpret eloqüent ¡ rtfllll per donar lluminositat al cu11 ~ d'aquesta partitura de resso~ mannes en les quals el reciiAt tlf'!ÍI de Carme Sansa va afegir in!dites pectives paisatgístiques.~ ~ús!ca de.les Gym~opedieuu..-.1¡ .J -~tmple 1 el! c~vt tan pieNcJellt gertments plasttcs- de Sttie ,1 ¡,¡. plegar-se en atractives colof~CÍU4 matisos mitiançant la tasca brill.mi ;¡¡ flautistes i les dues arpistes. L'~u. ci6al món poèticd'Esptiuesv1 ~ t·e amb la interpretació delbarila!E. ric Martinez-Castignani i el ~lll<!¡ Lluis Vidal, del cicle CementrriitS. nero de joaquim Homs, vuit Qtl;lll d'admirable plantejamem fortlllc: què el lirisme i la conseqiient= harmònica ve man:ada pel d-.-oli; pament melòdic. El conccrl va culminar amb l'" dició, veritable primícia, d1 ~· Cançons deBilitis dc Debussy uu obra escrita per acompanyat la'ru; tació de dotze poemes d'evidentaJ> tingut eròtic de Pierre Louys. etl~a la calidesa de la \'CU de Cam Sm va conferir sensualisme ala pam;:. per la seva banda, la riquw tir:l!6 ca del conjunt instrumcn~l im«J per una celesta, dues arpes iduc! Lo tes creaven l'adient atmosfe11 ''<i!' rent i [antasiosa d'una músi¡;.¡pj. ment contebuda per Debussy I, ni Da ni menys, interpretAda amb•d~m· bles subtileses pels músic~ del u;.. re. En definitiva, va ser un roaa:o exemplar, en el qual potser d~~~~~~t tari del programa de mi no l!>J aquella linia manringudacndUD curs de la Ú'Bjectòria dels conoetUi l'Orquestra de Cambra T~ttt l.kt Entre les velles i noves generacions Avuimúsica. Gru_p XXI. Dir.: Peter John Bacchus. Diago,J.t. win-Richter, De Jong, C. Guinovart, Bofill Levi, Lópn F"tgue· roa. CCCB. I 7 d'abril de 2002. ndubtablement, si la varietat pot ésser l'atractiu d'una programació i d'un concert, podem dir que en la sessió número dotze del cicle Avuimúsica no en faltava. Així, quant a compositors podíem veurehi representats autors fundadors (Carles Guinovart) o quasi fundadors de I'ACC (Andrés Lewin-Richter i Anna Bofill-Levi), com tamb6 dels pertanyents a les darreres promocions (Diago. Christian dc Jong i el canari Sergio López). Quant a estètiques, podriem afrimar que cadascun constituïa un exponent d'u· na manera personal d'entendre la música. Amb tot, la sala del cec de Barcelona no s'omplí, qüestió que no parla en bé dels nostres melòmans, ni tampoc dels nostres compositors, que desisteixen d'interessar-se pel que fan i escriuen els seus companys... Un altre tret que cal posar en relleu és el fet que totes les obres, tret de la de Lewin-Richter, manifestaven com a fonts in.spira· dores motius literaris o bé pictòrics. Sincerament. l'estrena de Se· pherad de Carles Guinovart -amb cita dc la Pell de brau d'Espriu- va ésser una positiva sorpresa pel que I significa de plantejar-se ~ d'ordre sònic i reflexió dialixliaat tre cultures. Igualment ens 1a1<.1· prendre l' honestedat delu~blll d'Andrés Lewin- Richter.qutlll Constelaciones /I s'apartadcls~ jans electrònics habituals en dl f'! endinsar-se amb veritable tt!P«• per l'ofici compositiu i ~rel' pressió personal en els mttpn>~ rament instrumentals, seruettr.r però, la simple esp~ulació ~OI)J' ra. Igualment, Hor/esdetr ~r,¡ffJII Sunday de Sergi o López Frgur.ul va posar de manifest un temptrl· ment imaginatiu, no ttllll1C8t to !lli! moments dc perso~alitat, amb~ música impactant t cohcM~tltl fonna. Quant a La ~ido ¿Por, no? d'Anna Bofill, sembllll~~· flexió no del tot concretada«~ existencial, mentre que en[.¡rr..f' res de Christian de Jong, cal dc>· car-hi la correcta citació de parl· metres jazzístics q~~ cn~rden ~ inexplicable, si no m¡usU~Cil~~ provisació central a carrec~ saxòfon. Per la seva banda. .. :¡: do Diago en una configu~ exempta de teatrali~ot, en · e/ mando a distal/CI~ eiiSf~ una reflexió bastant tndt . . i!: bre la possibilitat d'una mu.: mental com a pum de partl o x Claret i Colom, amb Brahms Montsalvatge al Real en companyia de Ravel Euroconcert Lluís Claret, violoncel. Josep Colom, piano. Integral de les Sonates per a violoncel i piano de Brahms. Palau c1e JaMúsica Catalana. IS d'abril de 2002. Babel 46 de X.Montsalvatge. E. SAnchez, A. lbaiTII, E. Baqueriz.o. F. Vas, M. Pintó, I. Meotxaka, R. Picrotti, f. Franco, D. Rubiera, R. Koite. L'Enfont et les Sortil~ges de M.Ravel (llibret de S. Gabrielle Colette). M. llacelli, R. Pierotti, A. lbarra, A. H isler, A. C. Stefaoescu, M. Montalvo, K. Desbayes, M. Pintó, S. Cardoso, M. Pardo, E. Baqueriz.o, O. Granel, per LL.T._ os dels artistes més aclamats internacionalment, com són el violoncel·lista lJu!s Claret i el pianista josep Colom, tomaven al Palau convidats perla temporada Euroc~nce~ per oferir en aquesta ocastó In mtegral de les Sonates per a violoncel i piano de Brahms. Un dels secrets de les grans recreacions de la música de cambra rau en la comprensió musical i compenetració d'idees que hi ha d'haver entre els músics. Claret i Colom tenen, a més, la qualitat del domini tècnic, la versabilitat per emmotllar-se a la perfecció amb tot tipus de repertori (recordem encara aquelles versions memorables de les Suites de Bach a càlll'c de Claret o la interpretació dt la integral dels Estudis de Cho¡in que Colom va realitzar a la sala de cambra de l'Auditori) i, per sobre de tot, el gust per la musicalitat, el saber com afrontar una obra mestra per extreure'n el màxim partit expressiu. La música per a violoncel i piano Uegada per Brahrns esdevé un IDOdel d'obra cambrística, amb els diàlegs instrumentals, la sensibilitat pròpia d'aquells lieder me- D morables, la potència de sonoritat pròxima al simfonisme i tan present en el seu pianisme i, per sobre de tot, una profunditat musical en què el romanticisme en el seu estat més pur assoleix unes fites altissimes de sensibilitat. Interpretar aquestes obres complexes en el vessant tècnic i especialment musical esdevé una tasca summament complexa. Però quan entre els instrumentistes hi ha una compenetració i una claredat d'idees absol uta, els resultats assoleixen el màxim grau de qualitat. Colom i Claret van plantejar un Brahms en què l'intimisme i el gust per Ja musicalitat triomfava per sobre de l'aparatositat tècnica; en què la idea liederística de "cantar" amb l'instrument propiciava una constant mostra de bellesa lírica, i evidentment, en els moments de gran demanda sonora i velocitat de tempi, el discurs sempre apareixia pronunciat amb una absoluta claredat d'idees. En resum, un Brahms apassionat, però sempre atent al lirisme expressiu, un Brahms de gran força poètica i alhora portador d'una tècnica interpretativa inqüestionable i, en definitiva, una integral que els melòmans han de conservar molt temps en la memòria. Rigoletto visita Luz de Gas Rigoletto deG. Verdi. U. Ordofiez. T. Corina. S. Milú. M. Esteve. E. Vilaplana. P. López. Dir. escènica: J. Fuentes. Sala Luz de Cas. 28 d'abril de 2002. R. BENITO ....-........._,_ -per--~egades una ~ona inicia- A tt.~a o un proJecte ambiCIOS no sempre va acompanyat ~·un resultat òptim. L'òpe:-¡_està de moda al nostre país 1 ~faq~esorgeixin presentaa,ons de tttols del repertori en dimsos formats i amb idees reradores. ~quçst és el cas de Canpany¡a d'Opera Krontral'eiJS, que Ja va pel seu setè es~tacle, tot recreant obres de · 1~. Puccini, Strauss. La seva úl!~~a estrena, titulada La moledmone, mostra el Rigoletrode Verdi situat en un context de caçadores ~e cuir, assassins amb look de gangster americà i ~~alcavota com a narradora rama: Fins aquí tot és inte~saot, ~ms de les limitacions un es~t tan poc operístic com 1ae~a 1 uz de .G~s. però els di1am~a es_ce~ans 1 la complicitat El . pubhc són ben api'Ofitats. ha ventablement diñcil dc salvar nestat les veus, ja que hi ha ~~~ue necessiten, a banda a ,::a ~a veu per enfrontar-se !muJ~t!IW~· una maduresa versem I ISlca) per esdevenir ciód bl,a~ts. En lo interpretatagon~atica. va destacar el prova fer ta, \Jhses Ordoñez, que un Rigoletto al límit vocal i una mica més interessant escènicament; si bé més que r.are turmenta!, va fer la impresstó de germà protector d'una Gilda esplèndtda, Tina Gorina, sobretot en el seu acuradíssim i matisat "Car caro nome". La contundència vocal vingué de les veus greus, en què van destacar el Monterone de Manuel Esteve, i la parella d'Elisabet Vilaplana (Maddalena) i Pablo López en Sparafuccille. El duc va ser interpretat per Serafi Milà, les capacitats vocals del qual no són per a aquest repertori, amb alguns greus problemes tècnics i d'emissió. La direcció escènica de joana Fuentes, bona intèrpret de la celestina Giovanna, va ser irregular: amb moments màgics i d'altres completament forçats. Amb una rudimentària escenografia a què van aportar moviment quatre ballarins es va resoldre aquest gran drama verdià amb un acompanyament correcte al piano d'Stanislav Angelov. Potser, a vegades, l'afany d'afrontar un gran títol comporta uns riscos no salvables en alguns nivells. Revisem la història, on encara hi ha molt de repertori per treballar i recrear, sense haver de tocar aquestes "pedres", a vegades massa pesants segons per a qui. F. Vas. Coro de Niños de la Comunidad de Madrid. Coro de la Orquesta Sinfóoica de Madrid. O~uesta Sinfónica de Madrid. Dir. musical: A. Ros Marba. Dir. escènica: . Lavelli. Producció: Teatro Real i Gran Teatre del Liceu. Teatro Rea (Madrid). 11 d'abril de 2002. ~ g ~----------------------------------------------~~ curt en fantasia per recrear l'amper R. BENITO ragèdia i fantasia van ser les notes destacades en aquesta sessió doble d'òpera del segle xx coproduïda entre el Tea tro Real i el Liceu. Setanta anys després de l'estrena, el temps ha obligat que els arguments passin d'un conte musical en el cas dc Ravel al drama d'un camp dc refugiats durant la Segona Guerra Mundial en Montsalvatge. Dos autors representatius del segle XX, des de la seva experiència en la m(tsica orquestral s'acosten amb obres breus a l'escènica. Ravel amb L'heure espagnole ( 19 11 ) a més de L'Enfant (1925); Montsalvatge amb tres, dues estrenades al Liceu: El gato con botas ( 1948) i l'acabada de gravar en CD pel mateix coliseu Una vo· ce in off (1962), per completar la trilogia Babe/46, estrenada al Festival de Cadaqués-Peralada (1994). Cada òpera es va presentar sense interrupció, tot afavorint la continuïtat dramàtica i el discurs musical. En Babel l'escenografia amb blocs de durs esbossos grisos configura el claustrofòbic camp de refugiats on els personatges de diverses nacions i llengües sobreviuen mentint i mentint-se, ocultant la seva identitat fins al decret de llibertat que els recoHoca també en la llibertat de dir els seus vertaders sentiments i identitats. Drama sentimental, crítica social i política, personatges arquetí pics que narren històries paral·leles dins d'un discurs musical entre verista i montsalvatgià (càlid en melodies, elaborat en orquestració i variat en situacions musicals des d'intervencions solistes a conjunts complexos harmònicament). El conte musical de Ravel, de més riquesa escenogràlica, es queda T bient entre infantil i somiejador que insinua Colette. La direcció escènica de l'argentí jorge Lavelli va optar pel realisme dramàtic en Babel, amb un linal no ben resolt escènicament, i per una excessiva lentitud de moviments en Ravel. Va extreure de cada cantant -molt:s d'ells nacionals i amb dobles personatges- el registre adequat. En l'obra del gironí va destacar la Berta d'Ana fbarra, de gran força escènica i musical tant en la seva ària de presentació com en la cançó catalana del quad re segon; i no resultà tan interessant en els duos, pel seu parteniere, el tenor Emilio Sanchez, que no va convèncer ni vocalment ni escènica. Magnífic el Joao d'Enrique Baquerizo, que amb gran excel·lència vocal va saber treure partit de la bella partitura assignada tant en l'havanera del principi com el fado del final. De l'ampli repartiment que necessita L'Enfant, va destacar el noi dc Monica Bocelli, que sense una gran veu va comunicar amb gran vitalitat tot el seu personatge. Ros Marbà, amb l'Orquestra Simfònica de Madrid al fossat, va mostrar la riquesa orquestral de Montsalvatge i Ravel, la ironia i sensualitat que caracteritza ambdós compositors, tot respectant sempre les necessitats dels cantants i els matisos de cada partitura i trasiJadant la fredor d'un camp de refugiats a l'abric d'un duo de sicilians enamorats, de l'enuig d'un noi capritxós a l'harmonia de l'escena que tanca l'obra de Ravel. Constituí, tot plegat, una nova aposta per renovar el repertori i homenatjar MontsaJvatge, realitzada amb mitjans adequats i una presentació satisfactòria que veurem al Liceu en pròximes temporades. 212 la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana agraeix als seus Patrons, Membres d'Honor, Membres Protectors, Patrocinadors, Socis de l'Orfeó Català i Amics del Palau el seu suport i coHaboració durant la temporada 2001-2002 E li v F 1 Membres d'Honor AGRUPACIÓ MÚTUA o AIGÜES DE BAR([LONA oAJUNTAMENT DE LLEIDA oAUTOPISTA$ C.EoSoAo o BASSAT OGILVY o CAIXA CATALUNYA oC\.Q~ CATALUNYA o CATALUNYA RADIO, SRG o CONSORCI DEL PALAU DE LA MÚSICA CATALANA o El CORTE INGL~S o EUROMADI o FERROVIAL AGROO FREIXENET o FUNDACIÓ PUIG o FUNDACIÓ WINTERTHUR o FUNDACIÓN ALTADIS o FUNDACIÓN RETEVISIÓN o GAS NATURAL SDG, S.A. oGRUPO·~, GRUPO PLANETA o GRUPO ZETA o LA VANGUARDIA o lOTERfAS Y APUESTAS DEL ESTADO oOVIDEO TV o PIONEER ELECTRONICS o PORT DE BARCfl(}v PRATS-FATJÓ oSAI\'TANDER CENTRAL HISPANO o SIEMENS, S.A. o TELEVISIÓ DE CATALUNYA SoAo oTVE-CATALUNYA o UNILAND CEME.\fTERA o\'OOW\! Membres Protectors ABC CATALUNYA oACCENTURE oACCESO GROUP, Sol. oACTUALIDAD ECONÓMICA oAGErRED, S.A. oAIRAT. S.A. oAJUNTAMENT D'AMPOSTA o D'ESPLUGUES DE LLOBREGAT o AJUNTAMENT DE MARTORELL o AJUNTAMENT DE SANT BOl DE LLOBREGAT o AJUNTAMENT DE SANT JUST 00\tl\ AjUNTAMENT DEVILADECANS oAJUNTAMENT DEL MASNOU oAJUNTAMENT DEL PRAT DE LLOBREGAT oALMIRALL PRODESFARMA oALSTOMTRANSPORTf. 11 ALLEGRISSIMO • BWI S.A. oALUANZ SEGUROS oAON-Gil & CARVA)AL oARMAND BASI oART·CO I PRENSASI TAM, Sol. oASCENSORS JORDÀ S.A. · .'\SEHY AUTOCAR ES JULIÀ, S.A. o AVENTIS PIIARMA oBANKPIME oSAQUÉS ASSOCIATS oFAMfLIA BARCELÓ BONA DA oBASF oBBVA oBRAUN ESPAÑOLA, S.A. ·CJ{fln CAFFÉ LAVAZZA oCAIXA DE GIRONA oCAIXA DE TERRASSA oCANON ESPAÑA, S.A. oCAPRABO, S.A. oCASAS Mo Sol. oCATALANA OCCIDENT oCATALUNYM(!Il I REVISTA MUSICAL CATALANA oCAVA SUMAR ROCA oCIMENTS MOLINS oCLARIANT IBÉRICA oCLOS-9, S.A. oCOBEGA, SoAo oCOLOLEGI D'ENGINYERS DECAli CANALS I PORTS • CATALUNYA o COL·LEGI DE FARMACÈUTICS DE BARCELONA o COMSA, S.A. o CONDIS SUPERMERCATS o CONSORCI ZONA fRA\' BARCELONA o CR~OITO Y CAUCIÓN o JOAN CURTO I MASSANA o CHOCOLAT FACTORY o DAMM o OATATON LATINA o DEUTSCHE BANK oDIARJAW CARLES DfAZ I GÓMEZ o DIPUTACIÓ DE TARRAGONA o El MUNDO DE CATALUNYA o ERCROS o ERNST & YOUNG o EUROPROJECT o FR.I\Nll FERNANDEZ I JOVAL o RAMON FERRER I CAN ELA o FIATC ASSEGURANCES o FIGUERA$ INTERNATIONAL SEATING SA o FIRA DE BARCELOf\~ o INSTALoLACIONS, S.A. o MARIA FONT DE CARULLA o FONT VELLA o FOTO SISTEMA • QSS o FUNDACIÓ ABAT OLIBA o FUNDACIÓ BANC SAR\IU FUNDACIÓ PUIGVERT orUNDACIÓN CUATRECASAS oFUNDAOÓN HERBERTO GUT DE PROSEGUR oGABINET URIBE oGADE/ GRUPO DEASISTENCIAYin ELECTRÓNICO Sol. o GESTIÓ D'INFRAESTRUCTRES, S.A. o GLAXOSMITHKLINE o GoP.Oo, SA o GREMI DE CONSTRUCTORS D'OBRES DE CATAI.L'\11 GRUP PANRICO oGRUPO AC MARCA oGRUPO DRAGA DOS, S.A. oGUINOVART & OSHSA oHEINEKEN ESPAÑA, S.A oHOTEL ARTS BARCELONA oHYMSA ICl. EDITORIAL EDIPRESSE oIBERDROLA oINDO oINDRA oJOIERIA BAGUÉS oJP MORGAN o L'ALIANÇA oLA SEDA DE BARCELONA o LABORATORIS DR. ECHf\'~ 1 LABORATORIS INIBSA, S.A. o LATITUD4 o LAUREN FILMS o UCO LEASING S.A., EoF.C o LOGIC CONTROL o ALBERT MALLOFRÉ o MAPFRE CATAll\' METROVACESA oMIER COMUNICACIONES, S.A. o MIQUEL ALIMENTACIÓ GRUP, SoAo o HORACI Ml RAS I GINER o MITSUBISHJ ELECTRIC oMOET i. CJil.\lX!I MUSINI o NATUR SYSTEM, SoL o NISSAN MOTOR IBERICA, S.A. o NOVARTIS o NOVELL o OCASO ASSEGURANCES o ONDA RAMBLA o PA\~"N TECHNICS oPHILIPS oPLUS ULTRA oPRJCEWATERHOUSECOOPERS o PROSPERITY STANDARD INSURANCE GROUP oQUADIS oRACC oRAFAEL CASA\0\t\~\ RENFE o RENTA ANTIGUA o RICARDO MOliNA, SoAo o SABA APARCAMENTS, S.A. o SoAoC.RoEoSoAo o SAUCRU ELECTRONICS o JOAN SANTAULÀRIA I S(O.io EMili SARRION I AVINENT o SASI o SAYTEL Sefveis Informàtics o SEVJPRO I SERVEIS DE VIGILÀNCIA I PROTECCIÓ, S.A. o SoG.A.E · FUNDACIÓ N. I 1 JOSEP SINGLA I BARCELÓ o SOLVAY IBERICA, SoL o SONY ESPANA, S.A. o STAFF EMPRESARIAL o THE COLOMER GROUP o OSCAR TUSQUETS Bll' UBS WARBURG oVIATGES BAIXA$, S.A. o VITAliCIO ASSEGURANCES Patrocinadors BANCAlXA oCONDIS SUP[RMERCATS oDMR Consulting o El PAfS o FERROVIAL AGROMAN o FUNDACIÓ AGRUPACIÓ MÚTUA o rUNDACIÓ BANC SAMDf~ FUNDACIÓ CAIXA CATALUNYA o FUNDACIÓ CAIXA PENEDÈS o FUNDACIÓ "LA CAIXA" o FUNDACIÓN TEL[FÓNICA o l'AliANÇA o LOTERÍASYAPUEST.\1 ESTADO o MITSUBISHI ELECTRIC oNESTL~ ESPANA S.A. oSANTANDER CENTRAL IIJSPANO oTHE COLOMER GROU P FUNOACIO OllFEÓ CATALA l'ALAU DE LA MUSICA - 1 Treballant amb María Guinand. • • _________P.~E-~-~!?E.~~-~-~?.~Q__________ Directora del Cor Infantil de l'Orfeó Català EL CoR INFANTIL DE L'ORFEÓ CATALÀ VA TENIR EL PLAER DE TREBALLAR, DURANT LA SEGONA QUINZENA D'ABRIL, AMB LA DIRECTORA VENEÇOLANA MAlÚA GtTINAND. PROFESSORA DE DIRECCIÓ CORAL A LA UNIVERSITAT SIMÓN BOLÍVAR DE CARACAS I FUNDADORA DE l'R.ESTICIOSES AGRUPACIONS CORALS, COM LA CANTOlÚA ALBERTO GRAU I LA CGI!toría D'AQUESTA MATEIXA UNIVERSITAT, LA SEVA TASCA ÉS PLENAMENT RECONEGUDA EN L'ÀMBIT INTERNACIONAL. EL SEU TREBALL AMB CORS DE VEUS BLANQUES I TAMBÉ AMB CORS MIXTOS HA PALESAT REPETIDAMENT LA SEVA GRAN VÀLUA COM A ARTISTA I COM A PEDAGOGA. l repertori proposat per MaiÍa Guinand al nostt·e Cor Infantil es va basa r en cançons d 'autor i en melodies populars sud-americanes que vam poder descobrir per miDà d'ananjaments molt actuaJs i interessants, obra, la majmia, del compositor Alberto Grau. El seu treball va ser molt dinàmic i enriquidor per a tots els nois i noies que formen part del Cor Infanti.!. Hi va treballar molt l'expressivitat des del punt de vista dramàtic i teatral. També ens va ensenyar moltes coses referents a l'estil de la música llatinoamericana, com ara noves formes d'emissió vocal o la impmtància d'un aspecte tan essencial en aquesta música com és eltítmic. Totes les peces treballades tenien algun component ritmicocorporal, no tan sols a fi d'enriquir l'aspecte escènic en la interpretació de les obres en el concert s~nó també per fe;. vture d'una manera interna i molt conscient uns ritmes determinats combinats amb una correcta emissió de Ja veu Això va fer que el tre~ ?all fos molt global, ¡a que els cantaires utilitzaven tot el cos. E Les sessions de treball amb el Cor van culminar amb l'organització d ' un seminari obert a directors de co1·s infantils, mestres i professors de música. Aquest semimui, el primer que ha organitzat la nostra Escola Coral, va despertar un gran interès i la participació hi va ser molt important. Va tenir lloc al Palau de la Música el dissabte 27 d'abril i hi van participar més dJuna h·entena de persones vingudes de diferents indrets de Catalunya. El seminari es va eshucturar en dues sessions, una al matí i una altra a la tarda. En Ja primera sessió Matía Guinand va exposar· tota la seva ideologia pedagògica i va oferir interessants audicions de música sud-americana per a cors infantils. Va apuntar diversos aspectes teòrics, enfocats sempre a partir de la seva expetiència professional: les característiques de les veus dels nens, el seu desenvolupament cognitiu, els objectius de la pràctica coral, el desvetllament de .la sensibilitat musical i artística dels infants, com també la potenciació de les seves habilitats específiques en la interpretació. Tam bé va tractar de molts aspectes referents a la figura del director educador. a sessió de la tarda va ser pràctica i el Cor Infantil hi va ser present com a cor pilot. També hi va participar la pianista Alba Boada, que és qui h·eballa amb el Cor habitualment, i el percussionista Ramon I bañez. En aquesta segona sessió, María Guinand va posar en pràctica exercicis preparatoris que ja havia explicat al matí: de ritme, d'expressió corporal. de respiració i de vocalització. Els assistents vam poder admirar la seva metodologia d'assaig, sempre tan dinàmica i activa, la qual combina sàviament els moments de gran concentració amb aquells altres més distesos. No obstant això, Ja seva comunicació amb el grup de cantaires era constant i el seu especial catisma personal, admirable. Tots els assistents al seminari van quedar moJt satisfets d'haver viscut l'experiència i se'n van anar amb un bon feix de nous recursos pedagògics rics i variats. Ben segur que l'Escola Coral continuat·à organitzant activitats semblants en el futur. Va ser un gran plaer h·eballar amb María Guinand ... L Vll TEMPORADA 2002 -2003 ORQUESTRA SIMFÒNICA DEL VALLÈS CONCERT NÚM. 7 CONCERT NÚM. 1 Dluobu, 28 tú utlJPibf"'l ik 2002, 191t Dlssobtt,l$túftbrr:rdt2003,19h Orquestra Simfllnica del Vallès Coral CantJga M. Lluisa Muntada, soptTIIUI • Ricard Bordes, rottlrtlúttor Joan Cabero, tettor • baix • detennlnlr Edmon Colomer, dW~tor Orquestra Simfllnica del Vallès Salvador Brotons, ~tor A. Copland O~rtura Ourdoor S. Brotons Revtrend Everymon: Preludi, lnttrludí i Fino/ J, Sibelius Simfonia mfm. 2 t.n Re major, op. 43 L. van Beethoven Simfonia mim. 2 en Re major. op. 36 F. J, Haydn Missa tn Sl btmoll major •HarmaniUMsse• CONCERT N()M. 8 DI~.~Gbt•, DlssGbu, 16 tú ftD'I'mtb.-. d• 2002, 19 h Orquestra Simfllo.ica del Vallès ¡opraoo • delmnlnar • Uwe Mund, dWclor R. Wagner Das Lie~rverbor (~rtura) 29 de març d• 2003, 19 h Orquestra Simfllnica del Vallès Massimo Spadano, ~or l1olísto J. Durin O~rtura tn Re major CONCERT NÚM. 2 F. J, Blydn Conctrt ptr a vio/f ttt Do major, núm. 1 W. A. Mozart Simfonia núm. 25 ttt Sol menor R. Gerhard Cancionuo tk Ptdn/1 R. Wagner Wtstndonck l.ktkr I F. Uszt Els preludis CONCERT NÚM. 9 Dlsl4bt•. 12 d'obri/ tú 2003, J91t CONCERT NÚM. 3 CONCERTDE~ASANTA Dú.Jabk. 14 de desmobtr tú 2002, 19 h Orquestra Simrllnica del Vallès Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana RECITAL JOAN PONS Orquestra Simfònica del Vallès Cors dels Amics de l'Òpera de Sabadell Joan Pons, bañton • Kemal Khan, ditwclllr (Pauocinat per f'llndaci6 Caixa Catalunya} solistes a clmrmlna.r • Edmoo Colomer, dWciOr L. Berlo Rtndtring I F. Schubert Missa ruún. 6 ttt Mi ~maU major obres de: G. Verdi CONCERT NÚM. 10 Dlssoblt, 26 d'u/NU dt 2003, 19 h CONCERT NÚM. 4 Dluoblt, 21 d• tks•mbn d• 2002, 19 h FESTIVAL DE VALSOS I DANSES Orquestra Slmfllnlca del Vallès Manuel Valdivieso, ditwctor obres dc: G. Blzet, B. Bartók I J, Strauss Orquestra Slmrbnlca del Vallès M. Jesús Crespo, plano • Edmon Colomer, dinctor G. Verdi La TraviaJa: Pr«ludi Jr. ac/e L. van Beethoven Concert per a piano núm. 5 en Mi ~maff major, op. 73 •Emperador•/ D. Sdmebel Verdi-Momtnt L. van Beethoven Simfonia núm. 5 tm Do menor, op. 67 CONCERT NÚM. S Dl.u4bt<,/Bd<M<Mrdt200J. 191t CONCERT NÚM. U Orquestra Simfllnica del Vallès Joaquín Ach6carro, piluto • Edmon Colomer, ~ Dlssobtt. lO dt malf fk 2003, 19 h A. Sdullttke Mozart alia Haydn I.. van Beethoven COttCtn tk piano núm. 4 ttt Sol major. op. 58 D. Scbnebel Mor.art·Momtnt L. Yllll Beethoven Simfonia núm. 4 ttt Si btmoU major, op. 60 Orquestra Simfònica del Vallès Anna Gourari, pituw • Edmon Colomer, dindor R. ScbuDWIII O~rtura t:Htrmann und Dorotheia op. 136 L. van Beethoven Conctrt per a piano núm. 3 ttt Do mtttOr, op. 17 D. Scboebel SdtlUttaM·Momenr L. van Beethoven Simfonia núm. 3 tn Mi ~I major, op. 55 •Htroictlo CONCERT NÚM. 6 DUI4btt, I tkf<lwutk 2003.19h CONCERT NÚM. U Orquestra Simll>nica del Vallès Di#4btt, 17 de maJf de 2003. 19 h Gerard Claret, riDII • Lluís Claret, ~~ Josep M. Colom, piluto • Edmon Colomer, tiWaor Orquestra Simrllnica del Vallès Manuel Gulllbl, riolf•Salvador Brotons, dJndQr L. van lleetboYtn Conctrt ptr a vio/{, via/onctl i piano, op. 56 t:Tripl~ i obres de: A. Borgunyó, J. M. GIIZIIIÚ i B. Casablancas, U. Balsacll, J. Ptt PladevaU I P. Casas M. GUnka O~rtura Russ/and i Wmi/lo S. Prc¡k6Ctev CoiiCtrr ptr a Yio/f núm. 2 en Sol mtiiOC op. 63 P. I. Txa.lkovskl Simfonio mim. 5, tn Mi mtMr, op. 64 Abonaments: de 90 a 300 € Localitats: de 6 a 38 € Organitza Venda d' abonaments: Del 26 de juny al 8 de juliol Venda de localltats: A partir del15 de juliol Informació i venda: Palau de la Música Catalana Tel. 93 295 72 00 FUNDACIÓ ORFEÓ CATALÀ PALAU DE LA MÚSICA ~ t'lw.uestrrz ICO I ""s·"~'· del 'tlllñ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA otJ,LUNS, 1 DE JUUOL DEL 2002 7:N MAniiAl . lksG per començar el d1a presentada Joall VIVeS- Recull d'obres breus. ~ lxrti!Ebns infonnaüus 1agendes ~UTUETf DE NOTICIES t:G6 MATlNAL aGRAN REPERTORI Hol'tDEL. GEORG FRIEDRICH: GlOria en SiJM per asoprano I corda. enma Kiltrf, soprano. Roya~ Academy ol t.lllSIC- Orquestra Barroca.Dtr.: laurence c!liMIInos. (16m). MENDELSSOHN, FEliX: Concert per a violi i con:ta en re menor. !!arat Bisengaliev, violi. Northern soonla Oir.: Andrew Pen ny. (21m). CHOPIN. FREDERIC: Quatre masurques. op. 3D. Euoeo lndPc, plano. (11m). 10:00 AGENDA MU~ICAL t0:03 CAPSA DE MUSICA GRANADOS, ENRIC: La maja Yel rutseñor. Natalle Dessay, soprano. Orquestra Slm!Onica de Berlln.Dir.: Mlchael Scll6nwandl (6m). I.IAIIlER, GUSTAV: Simfonia n 2 'Rssurecci6'. Checyl Studer. Waltraud Meler. Cor Arnold Schònberg. Orquestra FilharmOníca de Vlella.D~: Claudio Abbado. (87m). SAMMARTINI. GIUSEPPE· Sonata per a ~'bc..op.13n.4 Pdii'IJilastli. oboè. Ensemble J.M. AlxiUII.l~ llOS-MAR ANTONI: Alimara, sardana Colà Sant Jordi Ciutat de Barcelona Oir.: ~aoni Ros·Marbà. (Sm). IIIJjOflSSO/iN, FELIX: Concert per a \'lli, JJiillO i corda en re menor. MR 8isellgaliev, violi. Ben)amln Frith, ¡ili/lO. Northem Sintonia. Dir.: Andrew P!My. (36m). llfRUlA. TAROUINIO: "Ciaccona". Hespèrion XXIDir.: Jordi Savall (3m). TEUIMHN, GEORG PHILIPP: Concert 11!1 aoboè d'amo re, cordes I baix COIItlnu, en ml m. Sol<sles Barrocs de Berlfn.Dir.: Rainer Kussmaul. {1m). SCHUMANN, ROBERT: Ueder und Gtm,¡e, op. 96, n. 1 a 5, Nitllalta Stul2mann. contralt. Catherfoe Collard, plano. (11m). U:OO NOU PUNT NOU Presentaeió de les úlllmes novetats diSCOgràfiques aparegudes al mercat, a wrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS la musica per aplano de Frederic Mompou Variacioos sobre un tema de Chopin. Josep Colom, piano. (23m). t.w;ons 1dansts, vaXli .lole;ICoiom. p;no. (28m) 15:118 BUTLLET DE NOTÍCIES 1~ AGENDA MUSICAL 15:11 AFONS lAIIOVAMÚSICA. L'espai temàtíc de ~ny¡ Música presentat per Eulàlia 5ruR. JOSEP: Concierto de Cama ra per ~ 1COil¡unl de cambra (1989). VIdal, p¡ano, Orquestra de Cambra d!! Teatre Lluire.Dir Josep Pons • ("JI)n¡, SCI!REKER. FRAm: Cinc cançons per a l'IU~~- ~ llolroyd, mmo soprano. Camerata ersatles.Dir.: Amaury du Closel (15m) . 16:00 AFONS ~VERSIONS DE REFERÈNCIA. !:espai Iem~ de Catalunya Música presentat ~r Eulàlia Benito. ~S, JOHANNES: Simfonia n.3, ~nnonla On:hestra.Dir.: Muro 19:00 MÚSICA ANTIGA CORNYSH. WILLIAM: Salve Regina. The TalliS Sdlola!s.Dir; Peter PhiDips. (14m). CORNYSH, WILLIAM: Stabat Maler. The Tallis Schollars. Dir.: Peter Pllíllips. (16m). BYRO, WILLIAM: Missa per a cinc veus. The Tallis Scholars. Dir.: Peter Phillips. (23m). BDC03644 20:00 BUTLLETI DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. WAGNER. RICHAIRD: "So ward es uns verhlessen•, de l'Opera "Parsifal". Ale)(3nder Kipnls, baix. Orquestra. (4m). GOODMANIMUNDY: "Swingtime in the rockies• Benny Goodman i orquestra. (3m). RAKHMANINOV, SERGEI: "Allegro ma non tanlo", primer moviment del Concert per a plano i orquestra n.3. op.30. Vlklorla Postnlkova, plano. Orquestra Simfònica de l'EstatDir.: Gennadl Rozhdestvensky. (17m). AMIGO, VICENTE: "Tres notes per dir·te t'estimo·. Pedra Aznar. veu. Mino Clnelu, bateria i percussió. Alfredo Pai)(30, baix. Rafael Gonzalez, teclats. (Sm). TELEMANN, GEORG PHILIPP: "Grave• del Concert per dues flautes, corda i continu. Marco Brolli! Giovanni Antonlni. nautes. 11 Glardtno Armonlco.Dir.: Giovanni Antonfnl. (4m). SCHUBERT. FRANZ: "Ballet" de "Rosamunda. princesa de Xipre", 0.797. Orquestra de cambra d'Europa.Dir.: Claudio Ab bado. (7m). CHOPIN, FREDERIC: Balada n.1, op23. Eugen lndjíc. piano. (10m). O'CAROLAN. TURLOUGH I VIVALOI, ANTONIO: "la Ciaccona rossa·, música tradicional celta arranjada per Courson i le Berre. Conjunt barroc "Le Orfanelle delia Píeta•. Solistes de música celta. (4m). STRAUSS, JOHANN (fill): Obertura d' "El guardaboscos". Orquestra Filharmònica de Viena. Dir.: lorln Maazel. (9m). POPULAR CATALANA: "El cant dels ocells" (harmonització de P. Casals). Llurs Claret, violoncel. Violoncel-listes de Barcelona. (3m). BEETHOVEN, LUDWIGVAN: Primer moviment del triple concert, op.56. Paul Badura-Skoda, planolorte. Franjosef Maier. violi. Anner Blysma, violoncel. Collegium Aureum. (17m). McLEAN, JACKIE: "A ballad for a doll" James Carter, flauta baixa. Craig Tabom, plano. Oave Holland, contrabaix. Leon Parker. percussió. (Sm). BLOMDAHL, KARL BIRGER: Adagio de 'La nit blanca". Orquestra de cambra Sueca.Dir.: Peller Sundi<VIst. (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Obres de PUIGFERRER, CASSÚ, MAS ROS. GOMEZ. SERRAT, HAVART MORALEDA i SALÓ. Josep Farràs. tenora. Josep Riumalló, fiscorn. MArcel Artiaga, tiple. Jordi Carreras, tenora Montserrat Juvanteny. narradora. Sanlf Molas, percussió. Jaume Vilà, tenora. Solistes vocals. Cobla Selvalana Cobla La Principal de la Bisbal. Cobla Montgrfns.Dir.: Jesús Santallestra./ Francesc Cassú. I Martirià Fonl/ Joan llurs Moraleda. CONCERT enregistrat per Catalunya Múslce el dia 22 d'octubre del 2001 al pavelló de la Draga, dins les Festes de Sani Manfrlà de Banyoles. (70m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. OStanini. !37m). ~~ER, RICHARD: ldil.ll de SicDiried. lltu!em Slmfòntca de la NBC.Dir.: oToscaninl. (18m) fDO lA TARDA DE L'ÓIENT =:is ~~6 reahtzada apanfr de les nostres oients. Presentació dOlga Cardús. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetlcl~ dels últims programes 0:30 MUSICA ANTIGA Repellcló del programa emès dilluns passat 1:30 CIClE DE UEO Emès divandres passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anter10r (Ordre d'emissió: Repebcló del Dilluns. Dimarts. Dimecres. D1jous. Drvendres. de 14.00 a 1S.OO). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Otmecres. Dijous, Dtvendres, de 20:1Q a 22:00) 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimans. Dimecres, Díjous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 2 DE JULIOL DEL 2002 7:DB MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins inlormallus I agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI OFFENBACH JACQUES: "11 étalt una Iols à la cour", dieu. de qualle ivresse", de l'òpera en quatre actes Les Contes de Hoffmann. Marcelo Alvarez. tenor. Cor de l'Opera de Nlce. Orquestra AlharmOnlca de Nlce.Oir. Mall< Elder. (Bm). TRADICIONAL: "Greensleeves". variacions improvisades. luca Pianca. arxillaúlOtr.. Giovanni Antonini. (2m). LARSSON, LARS ERII<: "Fantasia lfrica•, op.54. Orquestra de cambra Sueca Dir.: Peller Sundkvisl (Sm). FALCONIERI, 1\NDREA: "Folias echa para mi Sonora Tarolllla de carallenos· I "la suave melodla". Beiladonna. (Sm). SCHUMANN, ROBERT: KonzerstOck, op. 134 (Introducció I allegro concertant per a piano i orquestra). Murray Perahla, piano. Orquestra Filharmònica de Berlfn.Dir.: Claudlo Abbado. (13m). SIBEliUS, JAN: "Luonnotar". poema slmfOnlc per a soprano i orquestra, op. 70 Solvelg Krlngelborn, soprano. O(questra Reial Filharmònica d'Estocolm.Dir.: Paavo Jarvi. (9m). 10:0D AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA GURTIS: Quatre melodies: "Torna a Surriento", •senza niscluno", "Canta pe' me" i "Tu. ca nun chlagnel" (arranjament de o. i F. Alagna). Roberto Alagna, tenor. David Alagna i Frederico Alagna, guitarres. (12m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Simfonia n. 35. KV 385 "Haffner·. The English Concert. Dir.: Trevor Ptnnock. (20m). CARUlll. FEROJNIINDO: "Petrt Concerto• op. 140 per a gu1tarra i corda en mim. Pal Pauhkovics, guttarra. Budapest String.Dir.: Béla Banfalvi. (17m). DEBUSSY. CLAUDE: "Prelude à l'après· midi d'un faune" (Preludi a la migdiada d'un faune). Jan van Reeth, flau1a. Orquestra Alhannònica de la Radio i Televisió Belga.Dir.: Ale)(3nder Rahbari. (11m). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: Trio per a plano, violi i violoncel, op.50. Gidon Kremer, violi. Mfscha Maisky, violoncel. Martha Argerich, plano. (48m). LAMOTE DE GRIGNON, RICARD: Monocromles. Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra.Dir.: Gerard Claret. (11m). MARAIS, MARIN: Alclone. segona suite. Le Concert des Nallons,Dir.: Jordi Savall. (12m). STRAUSS, RICHARD: 10 Ueder. Jessye Norman. Geoffrey Parsons, piano. Csaba Erdelyi, viola. (29m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a carrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS la música per a piano de Frederic ·6 ~ I Mompou Paisatges. Josep Colom. p~a~~o. (12m). cançó i dansa n. 14. Josep Colom. piano. (4m). Chanson de berceau. Josep Colom, piano. (4m). PreludiS. Xl, Xli Josep Colom. piano. (Sm). Música callada. quadern I. Josep Colom. piano. (17m). 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAl 15:10 A FONS ElS COMPOSITORS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Musica presentat per Raimon Colomer i Eulàlia Benito. José Manuel Rlo·Pareja 16:00 A FONS L'ÒPERA, !:OPERETA llA SARSUELA. L'espai temàllc de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. OFFENBAGH, JACQUES: Extractes de les o~eretes "Barbe-blau·. "Monsleur e oufleurl reste ra chez Iui le...". "la Grande Duchesse de Gerolsteln", "La Vle parlslenne•, "Mesdames de la hali e", "Pomme d'Api", "La Filie du Tambour· Major·. Jane Rhodes. Mady (53m). H:DO lA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d_e d'Olga Cardús. 19:0D MUSICA DE CA.MBRA SPOHR. LUDWIG: Duo concertant. op. 67 n. 2. lt:zhak Perlman, Pinchas Zukerman. violins. (20m). GADE. NIELS WllHELM: Moviment per a trio en Si b M. Tre Muslei. (10m). MENDELSSOHN, FÈliX: Quartet de corda en Mt b M. Quartet Melos. (24m). BDC02666 20:0D BUnLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. BACH, JOHANN SEBASTIAN: "Simfonia" de la Cantata "lch hatte vlel BekOmmernls" (Jo valg sentir una gran angol)(3), BWV21. Josep Julià, oboè. Montserrat Torrent, orgue. ~m). WILLIA S, JOHN: Elegia per avioloncel i orquestra. Yo·Yo Ma, violoncel. Recording Arts Orchestra de los Angeles.Oir.: John Wllllams. (Sm). CARTER, BEN NY: "Only trust your heart" Mel Martin, flauta. Benny Caner, saxo. Roger Kellaway, plano. Jeff Chambers, baix. Harold Jones, bateria. Enregistrament fet al Yashi's Nilespot de Oakland, CalifOmla. el 30 d'abril de 1994. (Bm). VILLA·lOBOS, HEITOR: Ària, de "Bachfanas Brasileíras n. s·. versió per a soprano I 8 violoncels. Dawn Upshaw. soprano. Orquestra de violoncels. (Sm). MORENO TORROBA, FEDERICO: "Burgalesa· David Russell, guitarra. (3m}. CHABRIER, EMMIINUEl: Tres valsos romànlícs. (Transcripció per a gran orquestra de Fehx Mottl). Orquestra del capitoli de Tolosa.Dit: Míchet Plasson. (14m). PURCELL. HENRY: "When I am laid in earth" (Quan jo reposo a la terra), ària de "Dido I Eneas•. Josep Julià, oboè Montserrat Torrent, orgue. (3m). NICOLAI, OTIO: Obertura de l'opereta "les alegres comares de Windsor" Academy ol St Martln in lhe Aelds.Oir.: Nevllle Marriner. (Bm). DAVID. HAL I BACHARACH, BURT: "There's always something there to remind me". McCoy Tyner, plano. Chrislian McBrlde, baix. lewls Nash, bateria. (5m). KORNGOLD, ERIC WOLFGANG: "Much ado about nothing" (Molt soroll per no res). suite per a orquestra de cambra op. 11 = = = ~ a e.l' sr 212 ;:;! ..... ::::l. ¡;¡;;-- a ¡¡;; ¡¡¡· ¡¡¡¡ ¡;¡;;-- êf ..... 1 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Orquestra SimiOníca de Londres.D1r; André Previn. (10m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: "Sohtud101 amiehe_.Zelf¡rettJ lunsmghieri (Sobtuds amigues .. Amorosos petits zèhrs). recitatiu i Ma de l'acte tercer de l'Opera "ldomeneo. rè di Creta•. KV366. Natalle Oessay. soprano. OrquestJa The Age ol Enlightenment Dir.: loUIS Langrée (6m). BACARISSE, MANUEL: Fantas1a andalusa per a arpa I orquestra. Reial OrquestJa Simfònica de Sevilla.Oir.: Antoni Ros Marbà. (17m). MILÀ, LEONORA: Tres havaneres, op. 4S. op. 52 i op. 53. Leonora Milà, piano. (8m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22¡04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Alfred Celaya. GARRETA, JULl: "Romança•, "Mar Plana·, ·Joguina", "Sonata". Josep Bassal, violoncel. Anna Ferrer, plano. Enreglslrament fet per Catalunya Música el dia 1G de setembre del 2001 al TeatJe Zorrila de Badalona. TEMPORADA 2001/2 TEATRE 23:45 NOCTURN Música per acabar el ella. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. ......, ¡;o = ... .:;;! a ei' ;j* 212 .... :::l. ....., ¡;o a ...., ""' ;¡· ¡;;:,¡ ¡;o ~ 2 PROGRAMACIÓ Dl NIT RepetiCió dels unims programes 0:30 A LA MANERA DE.... Un convidat ens proposa 1comenta la mús1ca que lí agrada. Guió i presenlació de Joan VIVes.Repetició del programa emès diSsabte passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Olmecres. Dijous, Divendres. de 20:1q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, DIJous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMECRU, 3 Dl JULIOL DEL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius I agendes musicals 9:00 SUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI WAGNER, RICHARD: "Das schOne Fest, Johannlstag", de l'òpera "Els mestres cantaires de Núremberg. Atexander KipniS, baix. Orquestra. (Sm). WILLIAMS. JOHN: "Heartwood" per a violoncel i orquestra. Yo-Yo Ma. violoncel. Recording Arts Orchestra de Los Angeles.Dir; John WiOiams (16m). GERSHWIN. GEORGE: Temes de l'òpera "Porgy and Bess·. (Transcnpció per a violi I piano de Helfetz). Gil Shaham. violi. Akira Eguchi. plano. (18m). VIVALOI, ANTONIO: Concert per a trompeta I oboè, RV 563. Concerto ltallano.Oir Rlnaldo Alessandrini. (7m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA HANDEL, GEORG FRIEDRICH: Concerto grosso op. 3 n. 4. les Musiclens du Louvre.Dir.: Marc Mlnk~wskl. (12m). SCHUBERT. FRANZ: Simfonia n. 4, O417 "Tràgica". Orquestra Royal Concertgebouw.Oir.: Nikolaus Harnoncourt. (31m) GIORDANO, UMBERTO. Tres arles d'Andrea Chénier. Montserrat Gaballê. Luciano Pavarotti. Giuseppe Morresi. Nalional Philharrnonlc Orchestra.Dir.: Riccardo Chailly. (12m). BEETHOVEN. LUDWIG VAN: Sonata n. 21 'Waldstein o Albada", op.53. Emil Guilels, piano. (23m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Concert en sol m. per a violí BWII1056R. lsabelle Faust. violi. Bach-Collegium Stuttgart.O!r.: He!muth Rilling. (9m). SCARLAm. DDMENICO: les Quatre Estacions. serena1a per a 4 veus, cor 1 orquestla. Kari lóvaas i Regina Marhelneke, sopranos. Ria Botfen. meno-soprano. Helner Hopfner. tenor. Solistes Vocals de Munic. Orquestra de Cambra de Munic.Oir.: Hans Ludwig Hirsch. (SOm). GLAZUNOV, ALEXANDER: Poema Hrlc, op. 12. Orquestra Simfònica de Bamberg.Oir.: Neeme Jàrvi. (11 m). ATIERBERG. KURT: Suite n.S per a vlolf, viola I orquestra de corda, op.19 n.1. Sara Troback. violi. Johanna Persson, viola. Orquestra de Cambra Sueca.Dir.: Peller Suodkvist (12m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats dlscogr.àfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música per a piano de Frederic Mompou Música callada, quadern li. Josep Colom. piano. (13m). Música callada, quadern lli. Josep Colom, piano. (13m). MuSica callada, quadern IV. Josep Colom, piano. (20m). El pont Jordi Masó. plano. (Gm). Muntanya. dansa. Jordi Masó, piano. (4m). 15:00 BUTLLETf DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 AFONS LA MÚSICA, ARA. l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. SCHUBERT, FRANZ: "Orei KlavierstOcke" (Tres peces per a plano), O946. Javler Peñanes, plano. (27m). TÀRREGA, FRANCESC: Fantasia sobre temes de "la Travlata", de Verdi. Fernando Espf. guitar(a. (7m). GUIX, JOSEP MARIA: Canvas. Archaeus Ensemble.Dir.: Livlu Oancanu. (6m). STRAUSS, JOHANN (fill): Polka Trlsch· Trasch Cor Vivaldi. Oscar Boada, plano i direcció. Enregistrament fet per Catalunya Música el Gde juliol del 2000, dms el XX Festival Internacional de Múslca de Matadepera. (3m). 16:00 AFDNS LA MÚSICA RELIGIOSA. L'espai temàtic de Catalunya Música PURCELL. HENRY: Blessed are they thai fear the Lord, anthem Z 5. SofiStes vocals Cor del New College d'Oxford. The Klng's ConsorLOir.: Robert King. (10m). CAMPRA. ANDRÉ: Messe ad Majorem Dei Gloriam SoliStes vocals. Cor i Orquestra le Concert Spiriluei.Dir.: Hervé Niquet. (18m). TELEMANN, GEORG PHIUPP: Du aber Daniel, cantata fúnebre. Greta De Reyghere. James Bowrnan. Guy De Mey. Max Van Egmond. Ricercar Consort. (28m). 11:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. PresenlaciO a càrrec cte d'Olga Cardús. 19:00 MUSICA CORAL Presentat per Maró Jané. TXAIKOVSKI , PIOTR ILITX: Himnes sagrats. Cor de Cambra de Moscou.Dir.: Yourl Oukhov. (17m). VERDI, GIUSEPPE: "Vedll le fosche notturne spoglle". Cor dels gitanos de •¡¡ Trovatore·. Cor i Orquestra del Teatre Alia Scala.Oir.: Claudio Abbado. (4m). FAURE. GABRIEL: Messe Basse, per a soprano. cor de dones I orgue. Yolande Parent. La Chapelle de Quêbec. Richard Paré.D1r.: Bernard Labad1e. (9m). PURCELL. HENRY: lt is a good thmg to giV8 thanks. anthem Z 1S. Solistes vocals. Cor del New College d'OXford. The King's Consort.Oir.: Robert King. (12m). CARISSIMI, GIACOMO: Vanitas Van11atum I. Gruppo di vocl & strumenti antich1. Cor polifOnlc de Sulmona.D1r. Flavio Colusso. (11m). 20:00 BUTlLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya MILHAUO, OARIUS Balada per a plano i orquestra. op. 61. Claude Hellfer, plano. Orquestra Nacional de FranÍa.Dir.: David Roberston. (Sm). DAVIS, DDY: "Recllight blues• The New York Jazz EnsembleDir.: Eddy Davls (Sm). GUIRAUD, ERNEST: "Caprici". Philippe Gralfln, violi. Orquestra de l'Ulster. Oir.: Thierry Ascher. 2m). GIMENEZ BELLIDO, JERONI O. Preludi de la sarsuela "los borrachos•. Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.: Enrique Garcia Asensio. (Sm). GOTISCHALK, LOUIS MOREAU: Gran Fantasia Triomfal (Vanaclons sobre I'Anthem Nacional Brasiler). Cnstina Ortiz, plano. Royal Phllharrnoníc Orchestra.Dir.: Moshe Atzmon. (Sm). SCHREKER, FRANZ: "ldil.h: Andante", de la Su1te Romàntica. Orquestra de la Societat Mustcal de la Baixa Austrla Oir: Uwe Mund. (Sm). SUMMERS: "I remember". Manuel Barrueco i Andy Summers, guitarres. (Sm). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Quartet de corda op. 33 n 2 (Hob.lll:38) "La Broma· Quartet Aeollan. (17m). WEBER. KARL MARIA von: "Und ob die Wolke". ària de l'acte 3r de l'Opera "Dec Frelschütz" (El caçador furt1u) . Elisabeth Schwarzkopf, soprano. Phlfarmonla Drchestra.Oir.: Walter Süssklnd. (Gm). SHORTER, WAYNE: "Al the lalr". Wayne Shorter, saxo. Rachel Z. plano. David Gllmore. guitarra. Marcus Miller, clarinel baix. Lenny Castro I Alrto Morelra. percussió. Will Calhoun, bateria. (7m). HOLST, GUSTAV· "Suite de Saint Paul", op.29 La Slnlonletta de BournemouthOir.: George Hurst (13n¡J. 22:00 AGENDA M SICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de GRANADOS. VLAOIGUERAV, ESPLA. SURIÑACH, MOMPOU, GRANADOS i SOLER. lrina Krasollna. Akiko Nomoto. Fernado Luls Pérez. CONCERT enregistrat per Calalunya Música el dlil 16 de desembre del 2002 a l'AUditOri Winterthur de l'lila Diagonal de Barcelona. CONCURS INTERNACIONAL DE PIANO "ENRIC GRANADOS". (69m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. u PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAU Un programa d'Albert Mallofrê. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: R~elicló del Dilluns, Dimarts. Dimecres. !jous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la selmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres, de 20.1 Qa 22.00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: RepeHció dels programes de Dilluns. Dimarts.~ Dijous, Drvendres, de 10.03 a 1300';. DUOUS, 4 DE JUUOL DEL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia ~ per Joan V'rves. Recuh d'obres bft8s. Inclou butlletins informatius ~tXI!s musicals. 9:00 BUTLLETf DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI LULLY, JEAN BAPTISTE: ' Ouare lremuerunl", gran motet Le Concert Spirituei.Oir.: Hervê NIQII!t (13m). JANACEK, LEOS; "MJ3dí" (Joventut), sextet de vent Solistes de l'Orquestra Filharmònica d'Oslo. (17m). WEILUANDERSDN: "September SDI'IJ' Lena Horne, veu. Orquestra. (4m). CHOPIN, FREDERIC: Bafada n.4, op~ Sviatoslav Rlchter, plano. Enregistrament fet a Praga, el21 de febrer de 1960. (11m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA TXAIKOVSKI, PIOTR IUTX: Obenura11 FaM. Orquestra Nacional Russa. Dir~ MJk.i<l Pletnev. (11m). BRAHMS. JOHANNES: Danses hongareses. Orquestra Festival de BudapestOi.:t;il Fiscller. (57m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS Concert per a llompa n2, KV417. Hermann Baumann, trompa natur<' Concentus Musicus de V'~ena.Oit Nikolaus Hamoncourt. (13m). HAYON. FRANZ JOSEPH: Trioambpim Hob. XIV:6/ Hob XVI:6. Tno Beaux Arts. (12m). RIMSKI·KORSAKOV, NICOLAI: Mowtl Salieri, òpera. Avram Andreev. Pavel Gerdj1kDY. Cor Nacional Búlgar •svetoslav ObrerenO'I Orquestra Simfònica de la RàdioHaciolll Búlgara.Oir.: Stoyan Angelov. (46m). MONTSALVATGE, XAVIER: Divagació Allcla de Larrocha, plano. (3m)• CANTE LO UBE, JOSEPH: Tercera Siri' dels Cants d'Aivèrnla. Maria Bayo, soprano. Orquestra Simfònica de Tenerile.Oir,: Vlclor Pablo Pérez. (1 4m). LAMOTE DE GRIGNON, RICARD: caml~ llum. sardana. Cobla Sant Jordi. Cobla Ciutat de Barcelona. Oir.: Jordi león. (5m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mmt I carrec de Montse Aguilera. 14:00 GRANS INTEGRALS Les símlonies de PiOtlllitx TwO'i!ll Simlonla n.1 "SomniS d'hivern", op.ll Orquestra Simfònica de X'JCaOQJli' Claudio Abbado. (43m). • 15:00 BUTllETf DE NOTICIES 15:04 AGfNDA MUSICAL 15:10 AFONS LES VEUS DEL SEGLE. l'espai t!mi!CI! Catalunya Música presentat per ElAlia Ben ito. Mlrella Freni VEROl, GIUSEPPE: "Ecco l'arrido campo", de l'òpera Un ballo In masd':!!l Mirella Freni, soprano. Phllarmoi11J Orcheslra.Dir.: Giuseppe Sinopofi. (11~ 1 TXAIKOVSKI PIOTR ILITX: •pusi<¡j pogibnu ya. no pryezhde". escena. de~ carta de l'Opera "Eugene Onllllwn · Mirella Freni, soprano. Orquestra FllharmOnica de Berlín.Oir.: Claudfo Abbado. Enregistrament fet a Berlin, el31de desembre de 199S. (13m). SCARLATII ALESSANDRO: ' ln volerci! che tu brami" àrla de l'acte pnmer dl l'òpera en tre~ actes Griselda. Ml rella Freni. Orquestrade la Rài!lo de Hannover.Oir.: Bruno Madema (4m) PUCCINI. GIACOMO: "Sola. perdu1J. abbandonata", ària de l'OperaMall!'l1 Lescaut. rcil i! de PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Ua'la Fren~ soprano. Philarmonla ~Dir.: Gluseppe Sinopoh. (Sm). "!ZEl: GEORGES: Duet Don José I de racte ter, de l'òpera en tres !deS "Caamen": rtatla Fien. Neil Shicoff. Orquestra N3CiOnal de França Oir: Seijl Ozawa. Mala. ~1. GIUSfPPE: "No, svaniti non scoo ¡ S(l9nt (andantino), de La canzone d:lncort!i. 11111lia freni soprano. Orquestra fllhamlònlcà del Teatrede I'Scala, de M1ià.Dir RICCardo Muti. (Sm). 1&;00 AFOHS ELS GRANS DIRECTORS. L'espai temàtic de catalunya Música presentat per Eulàlia Sen•ID Efguenl SVetlanov BOROOIN ALEXANDER: Simfonia n.1. IJiquestra'Simlònlca de l'Acadèmia de rEstat de I'URSS.Dir.: Evguenl Svettanov. (3~m). MOSOLOV, ALEXANDER VASSILIEVITX: Zavod (La foneria de ferr~. Orquestra simfònica de l' RSS.Dir.: ll\~uenl Svetlanov. (3m). PROl<OREV, AlEXANDER' "Cant de joia", op.85. COrs 1Orquestra Simfònica de la Ràdio de I'URSS.Oir: E. Svetlanov. (14m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Prooramació realitzada a partir de tes pebciOnS dels nostres oients. Presentació aame de d'Olga Cardús. 19:80 PfHTAGRAMA Prnorama de divulgació ~uslcal. Guió i ~: Pe~urés I ex Robles. ltiG BUTll. DE NOTICIES 1tl4 AGENDA MUSICAL lt11 ElS GUSTOS REUNITS l'resen1at per Alfred Celaya BRAININIBERNIER: "Tlle nlght has a dlotJsand eyes· Pllil Desmond, saxo. i el seu grup. (5m). ~ROL GIUSEPPE· "Ne' tornei ... Tacea la nol!e plal:tda .. Ol tale amo re", ària de l'adi! 1rde l'òpera "lltrovatore·. Batbara Frlttolf, soprano. Orquestra Simfònica de londres. Oir.: Colin Oavls (Sm). ELGAR, EDWARO: Sis peces molt l~clls 111r ata primera posició, op. 22. Nlgel Kennedy, violi. Peter Pettlnger, plano (1m). AHÒNIM: "Sydi Ya', dansa del Caire. H~¡SSeln El Mas~. (Bm). AMIGO, VICENT :'Poeta en la mar", "Amor, dulce muerte". Vlcen!e Amigo, guitarra. or~estra de C«dova.Dir.: Leo Brouwer. m). TXAIKOVSKI. PIOTR ILITX: ' llim lllGWrll!nt de la simfonia n.S, op.64 Orquestra Simfònica de Xicago.Dir.: Da:liel Barenboim. (12m). G!B8. 8.1GIBB, M.l GIBB, R.: "How lleep is your love· (Que profund és el teu ~Arranjament de Matthew Barley. . Mutlova, violi. Julian Joseph, IQIIO. (1m). lliL'MEl, JOHANN NEPOMUK· "Allegro IIIOflmlo" 1r mov. del Concert per a ll!ndolina. ~ Stephens, mandolina. London Players Oir; Hov,¡rd Shelley. (8m). DAHO. UMBERTO: "La mamma ~·,àna de l'òpera "Andrea Chénler·. la~!no>iè, soprano. Orquestra Sínfò!JQ de la R~dio Eslovaca.Dir.: ~ Wildner. (Sm). :IN, fREDERIC: Rondo "à la mazur·, =" 'lladimir Ashken32y, plano. (Bm). I.IOOGAN, LEE: "The sldewlnder" Th! Lee Morgan Quintet. (10m). ~NOV. AlEXANDER: Vals de concert •0Jl47. ~tra de la Suisse Romande.Dir.: tAnstrmet. (Sm) RAKSIN. DAVID: Tema de Laura. ~e~man. violi. Orquestra Boston t!· r.: John Willlams. (3m). .OO AGENDA MUSICAL ~~tilS CONCERTS DE CATALUNYA l'rtsen1at per Alfred Cela~. ~EINRICH SCHUTZ I JOHANN ' BACH .l:irdí Reouant, orgue. Manuel Martínez - del Fresno. violoncel. Trent Hellersteln, contrabaiX. Capella de Música de Santa Maria del Mar.Dir.: Mireia Barrera. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 15 de març del2002 a l'~glèsla de Santa Anna de Barcelona.. MUSICA BARROCA ALEMANYA "SCHUlZ ·BACH", dins el cicle de concerts Capella de Musica Santa Maria del Mar. (48m). 23:4li NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a c:Arrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nif Repellció dels últims programes 0:30 L'AUDIOVISUAL Emès diumenge passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dlmecres, Dijous, Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, DiVendres, de 10.03 a 13.00). DIVENDRES, 5 DE JUUOL DEL2002 7:08 MATINAL Musica per començar el dia presentada per Joan Vrves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 9:00 BUnLETf DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI CANNABICH. CHRISTIAN: Simfonia n.52, op.10. Nlcolaus Esterhazy Sinlonla.Oir.: Uwe Grodd. {12m). CERVELLÓ, JORDI: "Un cant a Pau Casals". lluls Claret, violoncel. Violoncel.listes de Barcelona. (1Om). SCHUBERT. FRANZ: "An Sylvia" (A Sllvla), lled D. 891. Anne Sone von Otter, mezzo. Bengt Forsberg, plano. (3m). SCARLATII, ALESSANDRO: "Sonata terza" en do menor. per a flauta, corda 1 baix continu. Hans Martin Llnde, flauta de bec. Linde Consort.Dir,: Hans Martln Unde. (7m). SMETANA, BEDRICH: Vysehrad, poema simfònic del cicle "La meva Pàtria". Orquestra del Concertgebouw.Dir.: Antal Dorati. (14m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BERLIQZ, HECTOR: Obertura de "El Corsari", op. 21. Orquestra Nacional Escocesa.Dir.: Alexander Gibson. (9m). CHOPIN, FREDERIC: Les Silftdes. suite de ballet (orquestració de Roy Douglas). Orquestra Simfònica de la Ràdio de Berlin.Oir.: Heinz Fricke. (29m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Quartet amb flauta, KV 298. Barthold Kuljken, flauta travessera. Slglswald Kul¡ken, violi. Lucy van Dael, viola. Wieland Kuljken, violoncel. (11m). PONÇE I ANÓNIMS; Cançoner de palau. Hespèrion XX.Dir.: Jordi Savall. (12m). ELGAR. EDWARD: Concert per a violi, op.61. Plnchas Zukermann. Orquestra Simfònica de Saint louis.Dir.: leonard Slatldn. ~49m). CRIABIN, ALEXANDER: Sonata per a plano n.5, op.53. Svlatostav Rlahter, plano. Enregistrament fet a Praga, el 24 de setembre de 1972. (11m). LULLY, JEAN BAPTISTE: "De profundis", gran motet. Le Concert Spirltuet.Dir.: Hervé Nlquel (17m). TUBIN, EDUARD: Simfonia n. 9 "Símfonia Simple". Orquestra Simfònica de GOteborg.Dir. Neeme Jarvi. (22m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ú~1mes novetats discogràfiques apareoudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera 14:00 GRANS INTEGRALS les simfonies de Piotr Uitx Txa1kovskí Simfonia n. 2 "Pet1ta Rússia", op. 17. Orquestra Rlharmònlca de Londres.Otr.: Mstislav RostroP.ovitx. (35m). 15:00 BUnLET[ DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA SOLA. l'espai temàtic de Catalunya Musica. El quintet amb plano HUMMEL, JOHANN NEPOMUK: Quintet per a plano, violi, viola, violoncel i contrabaix, op. 87. Melos Ensemble, (20m). BORODIN, ALEXANDER: Quintet amb plano en do m. Quartet de corda de Moscou. Alexandre Mndoiantz, plano. (26m). 16:00 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. l'espai temàtic de Catalunya Música Ramon Coll MONTSALVATGE, XAVIER: Ategorla. Ramon Coll, plano. (5mJ. BRAHMS, JOHANNES: oncert per a plano i orquestra n.2, op.83. Ramon Coll. Orquestra Alharmònlca de Moscou.Dir.: Vassity Sinalsky. (51 m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de tes peticions dels nostres oients. Presentació a càHec de d'Olga Cardús. 19:00 CICLE DE UEO Relnaldo Hahn Si mes vers avaient des altes (Victor Hugo). Susan Graham, mezzosoprano. Roger Vignoles, piano. (2m). Si mes vers avalen! des alies (Víctor Hugo). Martin Hlll, tenor. Graham Johnson, plano. (2m). l'heure exqulse (Paul Verlalne). Susan Graham, mezzosoprano. Roger Vlgnoles, plano. (3m). Chansons grises, sobre sel poemes de Paul Verlafne. Martin Hlll, tenor. Graham Johnson, plano. (16m). "Le prlntemps" (Théodore de Banvllte), "Nocturne" (Jean Lahor), "Je me souvlens" (Gulllaut de Saix), tres cançons. Susan Graham, mezzosoprano. Roger Vlgnotes, plano. (8m). "L'Enamouré", "L'Automne" (Tlléodore de Sanvllle), "A Chloris" (Tlléophile de Viau), tres cançons. Martyn Hlll, tenor. Graham Johnson, piano. (8m). "Les Fontalnes· (Les fonts). Susan Graham, mezzosoprano. Roger Vlgnoles. piano. (2m). "les Fontaines· (les fonts) . (Henri de Régnier). Martyn Hill, tenor. Graham Johnson. piano. (2m). ~tes Galanies (Paul Verlatne). Susan Grallam. mezzosoprano. Roger Vignoles, piano. j2m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. COOTSIGILLESPIE: "You go to my head" louis Armstrong, veu I trompeta. Oscar Peterson, plano. (Sm). BERLIOZ, H~CTOR: Obertura de "Beatrlce et Benedict"• Orquestra Nacional Escocesa.Dir.. Alexander Gibson. (BmJ. ARRIAGA, JUAN CRIS STOMO: "Allegro con moto•, 41 mov. de la Simfonia en re (versió original). Le Concert des Naclons.Dir.: Jordi Savall. (7m). GLASS, PHILIP: "XIngu Rlver" una de les peces compostes per al grup brasiler UAKTI i recollides en el diSC que porta el titot genèric de: 'Aguas del Amazonia". (Sm}. BACH, JOHANN SEBASTIAN: Concert per ~ I a dos violins i corda, BWV 1060. Andrew Manze, Rachel Podger. violins. Tlle Academy ol Ancient Music. Dir~ Andrew Manze. (13m). PORTER, COLE: "lt's all light With me". Brad Mehldau, piano larry Grenadier, baix. Jorge Rossy, bateria. Enreo1strament fet al Village Vanguard de Nova York. raoost de 1997. (13m). BUSONI FERRUCCIO: Suite campestre, op. 18. Geoffrey Douglas Madge, piano. (10m). "The shadow ol your smlle". (l'ombra del teu sonriure). de la pel.llcula *Castells a la sorra·. Henry Salomon i Orquestra. (3m). SATIE, ERIK: Gnosslenne n. 3 (Orquestració de Francis Poulenc). Orquestra del Capitoli de TolosaDir.: Mlchel Plasson. ~m). ADDINSELL, RIC ARO: Concert de Varsòvia. Cristina Orttz. plano. Royal Phllharmonic Orchestra.Oir.: Moshe Atzmon. (9m). BACH, JOHANN CHRISTIAN: Primer moviment de la simfonia en sol m, op. 6. Concerto KOin. (3m). BRAHMS, JOHANNES: Scherzo, tercer moviment de la sonata per a piano n.3, op.5. Emanuel Ax, piano. (Sm). DAVIS I JARREAU I MARTIN: "Biue in green" Al Jarreau. veu. Conjunt instrumental. (3m). PEDRELL. FELIP· Nocturn en mi m, op. 55. n. 1. Trio Gerhard. (6m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ElS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. VERDI, GIUSEPPE: Obertures de les òperes "Nabucco·, "Rigoletto·, "La Forza del Destino·. "La Traviata", "11 Trovatore• i "Giovanna d'Arco·, entre d'altres. Banda Municipal de 8arcelona.Dir.: Josep Mut. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 5 de juliol de 1997 a la Plaça del Rel de Barcelona. FESTIVAL D'ESTIU "GREC 97". (61m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl Nif Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA CORAL Emès dimecres de la setmana passada. 1:30 MOSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Dimarts a les 19:00h). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dtmarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Allred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 20:1Q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DISSABTI, 6 DE JUUOL DIL 2002 8:00 MATINAL Música per començar et dia presentada per Pilar Sublrà. Recull d'obres breus. Inclou butlletí de noticies i agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC REBEL, JEAN·FERY: Els caràcters de la dansa. Les Muslclens du Louvre.Dir.: Marc Mlnkowskí. (Bm). MARAIS, MARIN: Pièces en Trio en Re M. Ensemble Rebel. (18m). REBEL, JEAN·FERY: Suite per a violi i baix continu n. 2. Membres de Le Concert Royal. (15m). NAUOOT, JEAN-JACQUES: Concert en Sol ¡;:¡ ¡¡¡;- ...= .s! El ¡:;¡;• ~- 212 ;:;! a· ¡;:;;;El !a. et ¡;;¡ E ...= 3 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA : = .._, = a .... !!;;' ;::;· .... 212 ~ :::::¡, .., .......a E> ~f s ....,..=êE M per a flauta de bec. dos violins i baiX conllnu, op. 17 n. 5. Frans Brúggen. nauta de bec. Concentus Musicus de Viena.D1r N1kolaus Harnoncourt i Frans Brüggen. (11m). 11:00 MOSICA PER A COBLA BERNAT, JOSEP MARIA: Dues cançons per a violoncel i cobla. Nabl Cabestany. VIoloncel. Cobla Medtterrània Dir.: Jesús Ventura. (Sm). MONER. DOM~NEC: La sardana de Girona. Cobla Ciutat de Girona (4m). GUINOVART, ALBERT: Concert per a piano i cobla sobre temes de 'Mar i cel". Albert Gulnovart. Cobla Medlterrània.Dir.: Jesús Ventura ~3m). ROS·MARBÀ, A TONI.. "Intimitat", sardana. Cobla Sant Jordi Ciutat de Barcelona. Oir.: Antoni Ros·Marbà. (4m). BLAY. JOAN JOSEP: Quatre can~ons por a cobla i veu. sobre poemes de M quel Desclot. Gemma Coma. Cobla la Principal de la Blsbai,Oir.: Joan Josep Blay. (8m). CASSU, FRANCESC: El pati de l'abadia, sardana. Cobla La Principal de la Bisbai.Dir.: Francesc Cassú (Sm). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de dlvUigac•ó musical. Guió 1 realització: Pere Burés i Àtex Robles.Repetlcló del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats dlscograflques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agutlera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Ma/agarriga. BACH, JOHANN LUDWIG Obertua de la Suite en Sol M. Musica Antiqua de Colònia. Dir.: Relnhard Goebel (Sm) MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "Exsultate, [ubllate• de I'"Exsultate. jubllate". K.165. Emma Kirkby, soprano. The Academy ol Ancient Music. (Sm). MASSENET, JULES: Meditació de l'òpera Thals . Oie Deutsche Kammerphllarmonie de Bremen.Dir.: Daniel Harding. {Sm). GERSHWIN, GEORGE: "lsn't a plty?" Zoot Sims, saxo tenor. Oscar Peterson. piano. Joe Pass. gullarra. George Mraz, baix. Grady Tate, bateria. (3m). ELGAR, EDWARO: Allegro molto, segon moviment de la Slmlonia n. 1, op. 55. Orquestra Simfònica de la BBC.Dir.: Andrew Davls, (Sm). SERVAlS, ADRIE'N FRANCOIS: Caprici, op.11 n.2. Smithsonian Chamber Piayers (2m). HAVON, FRANZ JOSEPH: Anale. allegretto, quart moviment del Quartet de corda op. 33 n. S (Hob.lll:42). Quartet Aeolian. (Sm). WEILL. KURl Allegro v!Vêlce, quart moviment de la Simfonia n. 2. Orquestra Filharmònica de Berlln.Dir.: Manss Jansons. (7m). STRAUSS,RICHARO; "Als mir dein Ued erldang· (Quan sento el teu cant). "Amor'', dos dels "Brentano·lieder·. op. 68. 4 Edita Gruberova, soprano. Orquestra Simfònica de Londres.Oir. • Michael Tllson Thomas. (7m). ORTIZ, DIEGO: Romanesca (Recercada Vil). Hespèrlon XXt.Dir.: Jordi Savall. (3m). MILHAUD. OARIUS: La creació del món, op. 81. Orquestra de Cambra de Lausanne.Dir.: Alberto Zedda. ~ 7m). PIAZZOLLA, AS OR: Bordel 1900. Odalr Assad, gUitarra Fefnando Suérez Paz. violi. ~~GRIEG, ED A O: Allegro moderato e marcato, pnmera de les Danses simfòniques op. 64. Academy ol St. Martln·in·the·Fields.Dlr.: Neville Marriner. (7m). CAHNICHAPLINIZARET: "Dedicated to you·. Freddíe Hubbard, trompeta amb el seu septet (3m). HANDEL, GEORG FRIEDRICH: The Klng sllall rejoice, antllem de la coronació HWV260. Cor i orquestra The IGng·s ConsorlDir.: Robert!Gng. (12m). ARNOLD. MALCDLM: Concert per a dos pianos i tres mans. op104. David Nettle, Richard Marldlam, pianos. Royar Philharmonic Orchestra.Oir.: Vernon Handley. (13m). BDCCHERINI, LUIGI: Anale, altegro ma non presto, quart moviment del Quintet de corda G. 351, op.37 n.13. Quartet Vanbrugh. Richard Lester, violoncel. (Sm). VIVALOI, ANTONIO: "Arn Cain", fantasia sobre un concert V'waldi i música I textos celtes. Arranjament de Courson i Le Bèrre. Breda Mayock, veu. Conjunt barroc "Le Ortanelle delia Pleta•. Solistes de música celta. (4m).• FRANCK, CESAR: Allegro non troppo, tercer moviment de la Simfonia en re m. Orquestra dels Camps Ellsis.Oir.: Phlllppe Herreweghe. (10m}. ANONIM: Sanctus de l'Ofici de difunts. Jan Garbarek, saxo. The Hilliard Ensemble. ~m). BARTÓK, B LA: Scherzo. allegro, segona de les Quatre peces per a orquestra, op. 12 (Sz 51). Orquestra Simfònica de Xicago.Oir.: Pierre Boulez. {Sm) SCHUBERT. FRANZ: "Des Ba.ches Wiegenlied", del cicle ·La bella monnera", 795. Gérard Souzay, baríton. Dalton Baldwm, piano. (7m). VIVALDI, ANTONI O: Concert per a dos violoncels. corda i continu, RV 531 . li Gíardino Arrnonico.Dir.: Giovanni Antoninl. (10m}. HAAS. PAVEL: Cor de l'acte primer de l'òpera "Sartatan·. Cor Rlharmònic de Praga. Orquestra de l'Opera de Praga.Oir.: Israel Ylnon. (5m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró Jané. BRUCKNER. ANTON: Simfonia n. 7. Staatskapelle Dresden.Dir.: Gluseppe Slnopoli. (65m). MAHLER, GUSTAV: Simfonia n 3. Jessye Norman, soprano. Cor de t'Opera de l'Estat de Viena Petits Cantors de Viena Orquestra Rlharmònlca de Viena.Dir.: Claudio Abbado. (103m} • 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofrê. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE..... Un convidat ens proposa I comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan Vives. 0:04 NOCTURN Müslca per acabar el óta. o. PROGRAMACI Ó DE Nif Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera Resum dels millors programes de la setmana passada 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte I diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carrnina Malagarrlga. Programes emesos la setmana anterior {Ordre d'emissió: repeticló dels programes de Dissabte l Diumenge, de 14:00 a 17:00). • 5:30 CAPSA DEMUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Ol[ous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 7 DE JUUOL DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlleU de noticies I agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC CARISSIMI, GIACOMO: El judici de Salomó. Gabrieli Consort & Players.Dir Paul McCreesh. (11m). CARISSIMI. GIACOMO: Jeftè. Gabriell Consort & Players.Dir.: Paul McCreesh (23m). CARISSIMI. GIACOMO: Sponsa Canticorum. Gruppo di vocl & strumenti antlchi. Cor polifònic de Sulmona.D1r.. Flavlo Colusso. (21m). 11:00 MISSA DE MONTSERRAT Transmissió en directe de la Missa Conventual des del Monestir de Montserrat. 12:11 GUIA MUSICAL la Informació ll·lustrada sobre els concerts i l'activitat múslcal de la lemporada.Un espai presentat per Pilar Sublrà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetals discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la selmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarrlga. BEETHOVEN, LUDWIGVAN: Rondo, vivace. tercer moviment del concert per a piano I orquestra n.4, op.S8. Maurizio Pollini. piano. Orquestra Rlharmònica de Bertfn.Dir.: Ctaudio Abbado. (10m). THOMAS. AMBROISE: "Je suis ntania", polonesa de l'acte segon de l'òpera "M1gnon". Maria Callas. soprano. Orquestra de la Ràdio Nacional de França. Dir.: Georges Prêtre. (Sm). TURINA. JOAQU[N· Serenata, op. 87. Orquestra Nacional d'Andorra.Dir.: Gerard Clarel (9m). RODGERSIHART: "Thou swell". Stêphane Grappelli, violi. Hank Jones. plano. Jlmmie Woode. baix. Alan Oawson, bateria. {Sm). MAHLER. GUSTAV: Blumlne, moviment simfònic. Orquestra Simfònica de Bamberg.Oir.: Karl Anton Rickenbacher. ~m). HUMMEL, JOHANN NEPO UK: Allegro, primer moviment do la sonata por a plano. op. 81. Hae-won Chang, piano. (9m). FUCIK, JUl l US: "Einzug der Gladlatoren" ~ntrada del gladiador), marxa op. 68. rquestra Filharmònica Txeca.Oir.: V4clav Neumann. (3m}. MENDELSSOHN, FEUX: Hora est, motet. Cor de cambra d'StuttgartDir. Frleder Bernlus. (8m). GRANADOS, ENRIC: "Onental", peça de les "Danses espanyoles". op.37. Pepe Romero i Celin Romero guitarres. (Sm}. PERGOLESI, GIOVANNI BATIISTA: Allegro, primer moviment del Concert per a violf i corda en Si b M. Elilabeth WallfiSch. violi. The Raglan Baroque Players.Oir.: Ntkolas Kraemer. (Sm}. McCARTNEY, PAUL: Spiral. Orquestra Simfònica de londres.Dir.: lawrence Foster. (10m). LANNER. JOSEPH: ·eadner Rlngln" (Rondes de Baden). op. 64. Orquestra Simfònica de Berlln.Dir- Robert Stolz. (Bm). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Allegretto, tercer moviment del trio amb plano, KV S02. Trio Jess de VIena. (7m). PROI<OFIEV, SERGEI: Dansa final de la suite ''El conte del bufó o chout", op. 21b. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Claudio Abbado. {4mt MOTEN, BE'NNIE I BU TER: "Molen swlng" Jesse Davis. saxo contralt. James Carter, saxo tenor. Con[unt Instrumental. (4m). STAMITZ, KARL: Allegro maestoso, primer moviment del Concert en Fa M. Laurence Perklns, fagol Camerata de Manchester.Dir.: Douglas Boyd. (7m). LULLV, JEAN BAPTISTE: Laudate Pueri, petit motet , les Arts Aorissants.Dir.. Wi 1oam cnrr. (8m). STANFORD: Rapsòdia irlandesa n. S, OJ 147. Orquestra de l'Ulster.Oir.: Vemon ~ (15m). _ RANGSTROM. TURE: Poema li<! alt{ piano. Semmy Stahlhammer. vloü. fstñer &.>i!Karpe, plano. (Sm}. SUPPE. FRANZ VON: Obertura de l'opereta "Poeta i camperor Academy ol St Martin m the Fiek!s.Dv: Neville Marriner. (10m}. XOSTAKOVITX, DMITRI: Dues peces¡ partir de Scarlalti per a conjunt de1'!11( op. 17. Secció de vent de l'Orquestra Slml6riÍI.! de l'Antiga Unló Soviètica (7m). PLEYEL, IGNAZ: Tercer moviment ~ concert per a violoncel i orquestra ea!)¡ M, B. 106. lvan MonigheHi, violoncel. Akademlefúr Alie Muslk Berlin. (5m). DONIZETTI. GAETANO: "Una Furtiva lagrima•, ària de l'òpera •tEiislr d'Amora" Els Tres Contratenors (Pascal8enln, Andreas Scholl, Oominlgue Vísse). (3~ 17:00 TEMPORADA D'OPERA DONIZETTI, GAETANO: "Roberto Oevereux·. òpera en tres act~ Beverly Sills. soprano; Peter Glossop, barlton; Bever1y WotH. mezzo-sop~n; Robert Hosfalvy. tenor. Kennetb MacOonald, tenor. Don Garrud.llax; Gwynne Howell, baix; Richard 1111 Mz;. baix. Ambrosian Opera Chorus. Rtl¡'l! Phllharrnonic Orchestra Dir~ CliaJtel Macllerras. (137m). 20:03 L'AUOIOVISUAL Un programa d'Àiex Goñna 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musl:is d'interès. Presentat i conduí! per JGil Vives, i realitzat amb la colaboraoó cid Consell Català de la Música 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repeticíó dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al me~cal. 1 càrrec de Montse Agullera. Resumd!!s millors programes de la set111<1na passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setlllW anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carrnina MalagarnOL Programes emesos la setmana anl!rl« (Ordre d'emissió: repeticl6 dels programes de Dissabte i Diumengt, de 14:00 a 17:00). • 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana 11\2'~ (Ordre d'emissió: Repetició deiS programes de Dilluns. DimartS. -.~ Dijous. Divendres, de 10.03 a 11001 DILLUNS, I DE JUUOL DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presel\lt.l per Joan Vives. Recull d'obres br!t.$ Inclou butlletins 10forrnat1US i ag'-'lllel musicals. 9:00 BUnLETI DE NOTICIES 9:06 MATI NAL • El GRAN REPERTORI HINDEMITH, PAUL: "Música d'estiu serenata per a vent, op.31. Quintet de vent Mlchael Thompson. nd' (12m). ANONIM: "Greensieeves to a grou • Hespèrion XXIDlr.: Jordi Savall (6m)j,¡ STRAUSS. JOSEF: "Deliris". vals 09. Orquestra Filharmònica de Vlena.D~~ini'1 Herbert von Karajan (9m). RANGSTROM, TURE: Poema per a1 ~'t piano. Semmy Stahlhammer. violf. Estller Karpe, piano. (Sm). 212 jgl ~ - PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA p,flhiCEK. EMIL NIKOLAUS VON: ()lleJb;ra de l'òpera "Donna Diana· kJP1('If ol Sl Martm in the Aelds.Oir: tWIIe 11.amner. (Sm). sÚICK. CHRISTOPH WILLIBALO: 'Fin dt';t raurora·. ària de l'acció teatral en x:e ·u p¡r.naso confuso • 00 lliri! ToiCiafll. Gruppo Barocco lolllSI1"(3111D Oir.; Adriano Bassi. (8m). tt.DO AGENDA MU~ICAL tt03 CAPSA DE MUSICA RÓSSINI. GIOACCHINO~ Obertura de r0pera 'La Cenerenlola Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'lllemat1Y3 de Kalsertautern.Dir.: Peter Fai\(Bm). DVORAK. ANTONIN: Serenata per a instruments de vent, op.44. SoliStes de l'Orquestra Alharmònlca d'Oslo. (23m). YffiOI GIUSEPPE: "E strano, è strano... Sernp~ llbera", ària de l'acte 1r de l'òpera 'La traviata•. twbara Fri"oll, soprano. Orquestra Simlònica de Londres.Dir.: Colin Oavls (ttm). BtETHOVEN, LUDWIGVAN: Simfonia n.2, Ojl.36. Qrqll!Sira del S~le XVIII.Dir.. Frans Brúggen. (32m). BIBER, HEINRICH IGNAZ FRANZ VON: Sonata per a vloH i conhnu n.5. Romanesca. (11m). PúOCINI, GIACOMO: Missa de GlOria. mp carreras. Hermann Prey. Ambrosian Singers. Phllharmonla ~Oir; Claudio Scimone. (48m). a!WIMS. JDHANNES: Sonata per a violi I ~n.1.op.78 W Pertman. VIOif. Vlad1mlr Askhenazy. p2110. (27m). 11111 NOU PUNT NOU PllSelllacló de les ú1t1mes novetats êscogrif¡ques aparegudes al mercat, a dnec de Montse Agullera 14:00 GRANS INTEGRALS !!sSimfonies de Plotr lhtx Txalkovskl Simforua n. 3 'Polonesa" op. 29. Roya! PMnarmonlc Drchestra.Dir.. Yurl Temi!Unov. (51m). 15:00 BUTLLETI DENOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 AFONS LA NOVA MÚSICA. L'espai temàtic de Caialuoya Música presentat per Eulàlia &nito, BARTOK. BELA: Contrastos, per a violi, çlarinet i plano, Sz 111. Mlklós Szenthelyl, violi. K<llm<ln Berkes. ciallnel ZoltAn Kocsis, plano. (17m). STRAVINSKI. IGOR: Elegia per a viola. Hobuko lmal (6m). TAVERNA·BECH. FRANCESC Barocke Pm GIUJIO Enloma.Dir_ Juan José Olives. (21m). llOe AFONS lES VERSIONS DE REFER~NCIA. L'espai ~de Catalunya Música presentat Ç!r[ut.ll13Beruto. IIAill.ER. GUSTAV; Simfonia n 9 [~) ~Simfònica de Columbla.Dir.: Walter. (21m¡. 8.\RBER, SAMUEL: Sunfonía n. 1, op. 9. OrqoJ!SI¡a FilharmOnita de Nova York.D1r: biG Wa~er. (18m). ~ss. RICHARD: Don Joan. poema S !COp. 20 ~Filharmònica de Nova York. 81JJ ' : Watter. (16m). 1 11:80 U TARDA DEL'OIENT Programació realluada a partir de les !le~ns dels nostres oients. Presentació Hàt~ qe Q'Oiga Cardús. 19:00 f!IUSICA ANTIGA Cl¡adloMonteverdl TI!lie Clori. ~nne Bott. Andrew King. New ndon Consort. Dv:Piiilip Pickett. (13m). ~a 7v~us, cor I orquestra (Selva eSp~r~luale) ~·cor i conjunt Instrumental de la ~~eta camenstlca dl Luoano·. Dir.: " Loenrer (18m). kiaeo:a1Jmento d1 Tancredl e Clorlnda. ~eras. Zeger Vandersteene. Kurt Spanler. Clemenclc consort. Dir.: René Clemencic. (24m(' 20:00 BUnLET DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. STRAUSS. JOHANN: "lndigo und dle vierzig Ràuber" (lndlgo i els quaranta lladres). obertura Orqueslla filharmònica de V"rena.Oir.: Lorin Maarel. (7m). SILVER: Gloria The Horace Silver Quintet (Sm). POULENC. FRANCIS: "Fanfara•, FP25 Orquestra Nacional de França.Dir.: Charfes DutOit. (3m). BAGUER, CARLES: Simfonia n. 13, en Mi b M. London Mozart Players.Dir.: Matthias Bamert. (13m). SCHUMANN, ROBERT: Variacions Abegg, Op. 1. Evgeny Klssln, plano. (Sm). DEVIENNE, FRANÇOIS: Pnmer moviment del concert per a flauta n. 8. James Galway. flauta. London Mozart Players.Dir.: James Galway. (10m). MORRICONE, ENNIO: Melodia principal de la pel.llcula ·once upon a time•. René Giessen, veu. Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya de Kalserlautern.Dir.: Peter Fatk (4m). WEBER. KARL MARIA von: Primer mov1ment del quintet amb clarinet. op. 34. Pascal Moraguès, clarinet. Quartet de Praga. (10m). GERSHWIN, GEORGE: "An american in Paris". "The man llove•. •somebody faves me·. "Fascínating rhythm". Josep Maria Escribano. piano. (10m). ZAKO. SIZWE: "Take my hand". Rebecca Malope, veu. COr I grup lns,trumental. (4m). MUTHEL. JOHANN GOTTFRIED: "Adagio", segon moviment del concert per a dos fagots. corda I baix continu, en Mi b M. Musica Alta Ri pa. (1Om). GARRETA, JULl: "Matinada", sardana. Cobla Sant Jordi Ciutat de Barcelona.Dir.: Concepció RamiO i Diumenge. (Sm). LENNON/McCARTNEY (Beatles): lucy in the sky with diamonds. ConJunt instrumental. (4m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22¡04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Obres de LUDWIG VAN BEETHOVEN i RICHARD STRAUSS. Alfcla de Larroclla. Orques!Ja Simfònica del Gran Teatre delliceu.Dir.: Peter Schneider. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 3 de juliol del 2002 al Gran Teatre del liceu. 23:45 NOCTURN Música per acabar. el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nrr Repetici~ dels últims programes 0:30 MUSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat. 1:3D CICLE DE LIED Emès divendres passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts. Dimecres. Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres. Dijous, Divendres, de 20:1oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Olmarls, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 9 DE JUUOL DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan V"1VeS. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius 1 agendes mUSICals. 9:00 BUnLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI BRUCH, MAX: Concert per a violi n.1, op.26. Masuko Ushioda..violf. Orquestra Simfònica de la Filharmònica del Japó.Oir.: Seiji Ozawa. (21m). DONIZETTI, GAETANO: "Hal nelle giostre.•.", fragment de l'òpera "Maria Slllarda". luciano Pavarotti, fenor. Roger Soyer, barfton. Orquestra del Teatre Comunal de Bolònla.Dir.: Richard Bonynge. (2m). OLTRA, MANUEL: "Tres estacions" Semat Castlllejo, flauta. Adolf Pta. plano. (11 m). MENDELSSOHN, FEUX: "RondO caprlccloso", op.14 Jean·Yves Thlbaudet, plano.Dir.: Herbert Blomstedt. (Sm), MONTOLIU, TETE: "Balada" Tete Montoliu Trio Enregistrament fet a la Jazz Cava de Terrassa ei S de març de 1997. (3m). POULENC, FRANCIS: "Bucòlica", de les "Variavions sobre el nom de Marguetlte Long". Orquestra Nacional de França. Oir.: Charles Dutoit. (2m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BACH. JOHANN SEBASTIAN: Concert de Brandenburg n. 3, BWV 1048 The English Concert.Dir.. Trevor Pinnock. (11m). HOLST, GUSTAV: Els Planetes. op. 32. Cor del Conservatori de Nova Anglaterra. Orqueslla Simfònica de Boston. Dir.' William Stemberg. (47m). SCARLATII, DOMENICO· Sonata en re major. K 491. David Russetl, guitarra. ~m). MOZART, WOLFGANG A ADEUS Concert per a plano i orquestra n.27. K.595 Alfred Brendel, piano. Orquestra de Cambra Escocesa.Dir.: Charles Mackerras. (31m). CORELLI. ARCANGELO: Sonala a trio en Do M. op. 4 n. 1. London Baroque. (Sm). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Missa in tempore betil "Paukenmesse", Hob. XXII:9. Dorothea ROschmann. soprano. Ellsabeth von Magnus. mezzo. Herbert Uppert, tenor. Oliver Wldmer, barlton. Cor ArnOid Schónberg. Concentus Muslcus da Vlena.Dir.: Nlkolaus Harnoncourt. (4Dm). SERRA, JOAQUIM: La Molxeranga d'Algemesi. Cobla de Cambra de Catalunya.Dir.: Jesús Ventura. (Bm) IBERT, JACQUES: Concert de Loulsvitle Orquestra Simfònica de la Ciutat de Birmingham.Du.. LOUIS Frémaux. (11m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últ•mes novetats discog~fiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera 14:00 GRANS INTEGRALS Les simfonies de Piotr ll1tx Txalkovskl Simfonia n.4, op.36. Orquestra Nacional Russa. Oir.: Mikhail Pletnev. (43m) BDC16383 15:00 BUnLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Ben~o. Vlctor Estapê. 1S:OO AFONS L'OPERA. L'OPERETA I LA SARSUELA. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto. WAGNER, RICHARD: "Dich, teure Halle, griiss ich wieder•, del segon acte de l'òpera "Tannhiiuser". Birgit Nllsson. soprano, Phllharmonla Orchestra.Dir.: Leopold ludwig. (Sm). WAGNER, RICHARD: "Wie aus der fe rne làngst vergangner Zeiten•, duet, "Wirst du des Valers nicht schelten?". "Verzeihtl Meln Volk hàlt drauben slch nlcht mehr", trio. Fragments de l'escena tercera. acte segon de l'òpera en lles actes "Der fhegende Hollander" (el vaixell fantasma). James Moms. Oeborah Voigt Jan· Hendnk Rootering. Orquestra del Metropohtan de Nova York.Oir.: James Levine. (22m). WAGNER. RICHARD: "Ja, Wehe! Weh' über míchl" fragment del final de l'acta lller de l'òpera en tres actes "Parsilal". Simon Estes. Cor i Orquestra del Festival de Bayreuth.Dir. · James Levi ne. (Sm). WAGNER. RICHARD: Die Walküre (Siegmund! Sieh' auf mlch!). Klrsten Flagstad. soprano. Set Svanhotm, tenor. Philharmonia Orchestra.Dir: Karl BOhm. (18m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA DE CAMBRA REINECKE, CARL: Trio per a clarinet, viola i plano op. 264. Trlo Relnecke. ~27m). REGER, MAX: onata per a vioH I plano n. 4, op. 72. Robert ZlmansJcY.. Chrlslolh Ketler. (31m). 2D:OD BUnLETI DE NOT CIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:1D ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. VAUGHAN WILLIAMS, RALPH: Te Oeum en Sol M. Solistes vocals. Corydon Singer.s.Dir.: Matthew Best. (Sm) BRAHMS. JOHANNES: "Scherzo•, 2n mov. del Sextet de corda n.2, op.36. Membres del Quartet Alban Berg i de l'Amadeus Ensembfe. Enregistrament fet a la Konzerthaus de Viena. el30 de gener de 1990. (Sm). GLUCK, CHRISTOPH WILLIBALD: "Eínem Bach, der fliesr. ària de l'òpera còmica "Els pelegrins a ta Meca" Ehsabettl Schwarzkopf. soprano. Geratd Moore, plano. (2m). LEWIS/KLENNER: •Just friends" Franco Ambrosetti, llügethorn. Kenny Barron, plano. Ira Coleman, baix. Víctor La1vis, batena. Enregistrament fet al Blue Note de Nova York, el13 de juliol de 1992. (Sm). LORTZING, ALBERT: Obertura de l'opereta "Tsar i luter" Academy ol Sl Martin in the Fie1ds.Dir.: Nevrtle Marrlner. (5m). GRIEG. EDWARD: lar moviment del concert per a plano i orquestra en la m. op 16. Radu lupu. Orquestra Simfònica de Londres.Dir.. André Previn. (13m). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Primer moviment de la simfonia n. 43 "Mercuri". The English ConcerLDir.: Trevor Plnnock. (7m). BARTOK. BÉLA: Allegro, de les "Dues Imatges", op. 10 (Sz 4S). Orquestra Philharmonla.Dir.: Hugh Wolf!. (9m). VILLA·LOBOS, HEITOR: Sonata fantasia n. 1 (Dtsespérance). Claudio Cruz. violi. Nahim Marun. piano. (9m). GOUNOD, CHARLES FRANÇOIS: Escena segona de l'acte pn mer de l'òpera "Faust". Placido Domingo, Faust. Nicolai Ghiaurov, MefiStòfiL Orquestra Nacional de de t'Opera de París.Oir.: Georges Prê!Je. (7m). RODGERS, RICHARD: Popurri del musical "Oklahoma·. Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya, Kaiserslautem.Dir.: Klaus Arp.(12m). SCHUBERT, FRANZ; Moviment de trio, 0.28 Trlo Opus 8 (10m). MARTUCCI. GIUSEPPE: Nocturn, op. 70 n. 1. Orquestra AlharmOnica de la Scata.Dir.: Rlccardo Muti. (7m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de ROBERT SCHUMANN, FRANZ USZT, MAURICE RAVEL, JOAOU[N ...e. -= ..!;! e el' ~· 212 ;! ::l. :::e e; ;r ;¡ - &'" êi: 5 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA TURINA i DIMITRI XDSTAKOVITX. Helena Gtnès. p&ano. Marc Oliu, violí. M•quel Villalba, piano. CONCERT enregistrat per catalunya Música el dta 10 d'octubre det 2001 al Palau de la Música catalana. dins la VI Temporada "EL PRIMER PALAU". (91m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el d&a Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repet1ció dels úhlms programes 0:30 A LA MANERA DE.... Un convidat ens proposa I comenta la música que 11 agrada. Guió I presentació de Joan Vives Repellcló del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos Ja setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repellcló dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). Q ;;;:.- -...= e a, ""' ;i. 212 ~ :::;, .... ;;;:.- a ¡:;; ~ ~ E 6 DIMECRES, 10 DE .IUUOL DIL 2002 7:08 MATINAL Musica per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins mformatrus i agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI VILLA-LOBOS, HEITOR Bachianes brasileres n. 2. Royat Philharmonlc Orchestra.Oir: Enrlque Ballz. (19m). OUPARC, HENRI: "L'Invitatlon au voyage" (La InVItació al viatge), "Lamento" (Lament), "Le manolr de Rosam onde" (La casa de Rosamunda), tres melodies. Bryn Terlel. barlton. Malcolm Martlneau, plano. Enreglstramenllet per Catalunya Música el dia 14 de maig del 2001 al Gran Teatre del Liceu dins del marc de la temporada 2000·2001. (10m). VJEUXTEMPS, HENRI: Concert per a violi n.7, op.49 (orquestració de JenO Hubay). Gérard Poulet. violi Orquestra Filharmònica de Lieja I de la Comunitat Francesa. Oir: Pierre Bartholomée. (17m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA VIVALDI. ANTONIO: Concerto "con molti stromentt•. RV 558. 11 Giardino Armonlco.Oir.: Giovanni Antonlnl. (9m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS~ Simfonia n. 38. KV 504 "Praga", Orquestra filharmònica de Vlena.D1r.: Riccardo Muti. (37m). FIELD, JOHN: Gran vals en La M, per a dos pianos. Bruce Posner, Donald Garvelmann. pianos. (7m). MONTMRDI, CLAUOIO: Tres madrigals. Solistes instrumentals. Cor Monteverdi.Oir.: John Eliot Gardlner. (12m). SCHUBERT, FRANZ: Quintet de corda op.163, 0.956. Quartet Alban Berg. Heinrich Schlff. violoncel. ~48m) CHUECA, EDERICO: Preludi, poca, escena I masurca de Ja sarsuela "El chaleco bla nco·. Orquestra de Cambra Angiesa.Otr.: Antoni Ros Marbà. (7m). OUPARC. HENRI: Set cançons. Klrl Te Kanawa. Orquestra Simfònica de l'Òpera Nacional. Oir.· John Prltchard. (29m). WALTON, WILLIAM: La Batalla d'Anglaterra, Suite. Academy ol Sl. Martín·in·the·Aelds.Oir.: Nevllle Marriner. (11m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes noveta1s discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguflera. 14:00 GRANS INTEGRALS Les simfonies de Piotr llilx Txaikovski Simfonia "Man1red", op.58. Orquestra Alharmonia.Oir.: Vladim1r Ashkenazy. (560J). 15:00 BUTlLETI DE NOTíCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA, ARA. L:espaí temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. DVORAK, ANTONIN: Quartet n. 12 op. 9S "Americà". Quartet Homs. (24m). MESSAGER, ANDRJ:: Solo de concurs. Sllvla lnsa, clarinet. Joseph Mardon. piano. (6m). MONTSALVATGE, XAVIER: L'Arca de Noè (l'ovella, el gall, l'elefant, la puça, el gat I el cangur). Alfredo Armero. (Sm). MAKKONEN: "The llight beyond time". Gorka Hermosa, acordió. (6m). 16:00 A FONS LA MÚSICA RELIGIOSA. L'espai temàtic de Catalunya Música. MONTEVEROI, CLAUDIO: Missa "lo illo tempore". The Sixleen. Margaret Philips, orgue.Olr.: Harry Christophers. (28m). SZVMANOWSKI, KAROL: Stabat Mater, op. 53. Solistes vocals. Cor i Orquestra filharmònica Polonesa de Katowice.Dir.: Karol Sllyja. (28m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programacró realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec eta d'Olga cardús. 19:00 MUSICA CORAL Presentat per Maró Jané. SIBELIUS, JEAN: Tulen synty (L'origen del Ioc), op. 32. Sauli Tiilikainen, baríton. Cor d'homes Laulun Yslivat. Orquestra Simfònica de Gothenburg.Oir.: Neeme Jarvi. (10m). POULENC, FRANCIS: Quatre motets de Nadal Cor de cambra Accentus.Dir.: Laurence Equllbey (11mf BiBILONI, BAl ASAR: "Cantata de la fosca i de la llum•, per a cor mixt, dues sopranos, piano i clarinet. Marta Clariana i Elena Copons, sopranos. Cor Montserrat. Llu ls Alcalà, plano. Queralt Roca, clarinet.Dir.: Joan Casats I Clotet. (34m). 20:00 BUTLLETí DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. KINGJCLARK: "I got some help I don't need" 8.8. Klng, veu i guitarra, amb el seu conjunt (Sm). BIZET, GEORGES: Escenes bohèmies. Orquestra filharmònica del Loira.Dlr.: Marc Soustrol (12m). REBEL. JEAN·FERY: ·caos·, primer moviment de fa suite "Els Elements·. The Academy of Ancient Music. Oir.: Christopher Hogwood. (7m). SCHÓNBERG, ARNOLD: "Peça per a plano·, op.33b. Maurizlo Pollini, piano. (4m). ELGAR, EDWARO: Serenata per a corda, op. 20. Academy of Sl Martín·ln·th&-Flelds.Dir.: Neville Marriner. (12m). ZIANI, PIETROANDREA: Sonata n. 11 en sol m. Musica Antiqua de Colònla.Oir.: Relnhard Goebel. (9m). BUZZI·PECCIA: "Lolita"• serenata espanyola (arranjament de o. I F. Ala~na). Roberto Alagna, tenor. David Alagna Frederico Alagna, .QUitarres. (3m). TELEMANN, GEORG PHILIPP; Suite per vent "La Caça·. TWV 55:F9. Acadèmia de Música Antiga de Berlin. (14m). YUSTE, MIGUEL; Vibraclones del alma, op. 45. Joan Enric Lluna. clarinet Artur PiL'Irro, piano. (11m). WAGNER, RICHARD: Preludi acte 1r de ·Lohengrin" Robert·Schumann·Phllharmonle de ChemOitz.Dir.. Oleg Caetani. (9m). HAWES, HAMPTON: "Spanísh way·. Hampton Hawes. plano. Henry Franklin, baix. Michael carvtn. bateria. Enregistrament fet al Montmartre Jazzhus de Copenhagen. el 2 de setembre de 1971. (7m) MDNTSALVATGE, XAVIER: "Si. à Mompou" Atreia de Larrocha. pl¡mo. (3m). SCHUBERT. FRANZ: Ultlm moviment del quartet de corda n.14 "La mort lla donzella", 0.810. Quartet Metos. (10m). POULENC, FRANÇOIS: "Pe~ breu sobre el nom d'Albert Rousset•, PSO Orquestra Nacional de França. Dir.: Chanes Dutolt. (2m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obretfe PAU LIS, SERRA, GARRETA, CATA • TOLDRÀ, MORERA i BASIL, entre d'altres. Cobla Sant Jordi (Ciutat de Barcelona).Dir.: Jordi León. CONCERT enregistrat per Catalunya Musica el dia 23 de novembre de 1997 al Foment de la Sardana de Barcekma. Concert Commemoratiu del 75è :~:~~ ~!~g~~~~~e:ú~~C~~~~eA COBLA. (59m) 23:45 NOCTURN Musica per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels úlllms programes 0:30 CATALUNYA JAU Un programa d'Albert Mallolnl. Repetició del programa emès dissabte passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior bOrdre d'emissió: Repellcló del Dilluns, !marts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repellcló dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:1oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la selmana anlerior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DUOUJ, 11 Dl .IUUOL DEL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins mformat1us i a~endes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOT CIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI SCHREKER, FRANZ: Preludi a •Memnon·. Orquestra de la Societat Musical de la Baixa Austna Oir.: Uwe Mund (22m). HAYON, FRANZ JOSEPH: "Oh amlco! Oh mlo rossor", recitatiu I"Cara, sarò ledele". duet del drama heroic en tres actes "Armlda". Cecilla Bartoll, mezzosoprano. Christoph Pré¡¡ardlen, tenor. Concentus Musicus de Viena.Dir.: Nikolaus Harnoncourt. (12m). MONTSALVATGE, XAVIER: Tres postals 11-lumlnades. Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra Dir.: Gerard Claret. (9m). COURSON • LE BERRE I VIVALDI. ANTONIO: "O'Stravaganza", fantasia sobre Vlvaldllla música cella. Conjunt barroc "Le Orlanelle delia Pleta''. Solistes de música celta. (4m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BACH,CARL PHILLIP EMMANUEL: Simfonia n. 3, Wq 18213. "Simfonies d'Hamburg". Orquestra de Cambra Franz Liszt.Oir.: Janos Rolla (11m). RAVEL. MAURI CE: Ma Mère I'Oye Orquestra filharmònica de Berlin. O..: Pierre BouleL (29m}. CHOPIN, FREDERIC: Ouaire masu~ · op. 17 Eugen lndjic, piano. (12m). MENOELSSDHN, FELIX: Concert pe¡ 1 violi. op.64. Christian Ferras. violl Philhannoo;a Orchestra.Oir.: Constanbl) SiMstri, (28m). REVUELTAS, SILVESTRE: "Horneii!F 1 Federíco Garcia Lorca·, per a O~®eSt~~ de cambra. Los Angeles Phifharmonlc New MU$1C Group.Oir.: Esa·Pekka Salonen. (11m) CAMPRA, ANOR~: "L:Europa Galanr . ballet per a veus I orquestra. Rachel Yakar i Mari)anne Kweksilbe1!. sopranos. Renti Jacobs. conlratenor. la Petíte Bande.Dir.: Gustav Leonhardt. (48m). MARTINU. BOHUSLAV: Simlonla concertant per a oboè, fagot, violi. violoncel i orquestra. Nlchotas Daniel. Stephen Reay. Andte• Watklnson. Stephen Ort on. Cily of London Slnfonia.Dir.: Richard Hicliot (21m). 13:00 NOU PUNT NOU Prasentacló da les úHlmes novetats discogràfiques aparegudes aJ meltoll,a càrrec de Montse Agullera 14:00 GRANS INTEGRALS Les simfonies de Piotr lliiX Txal('l','lif Simfonia n.5, op.64. Orquestra Simfònica de I'URSS.Oir. Evgeny SvetJanov. (48m). 15:00 BUTLLETí DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. L'espai teml::rll Catalunya Musica presentat per Eê 8eníto. Thomas Quastbolf LISZT. FRANZ: "O lieb, so lang du lietel kannst" (Estima mentre puguis esbm). Thomas Quastholf. baríton. Juslus ~ pi~no. (Sm). HANDEL. GEORG FRlEDRICH: "The Trumpet Shall sound", ària de la tercm part de l'oratorí "El Messies". Thomas Quasthofl, baix. Orquestra d~ Festivat Bach d'Oregon.Oir.: Helmuth Rilling. (9m). MAHLER, GUSTI\V: "Revetge•, primer li!d del recull "Des Knaben Wunderhom'. Thomas Quastholf, baríton. Orquesl!a Filharmònica de Berlln.Dir.: Claudio Abbado. (7m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: "O!r Vogelfànger bln ich ja" (Sóc l'o«!laire). ària de l'acte primer de l'òpera "La fliUII màgica". Thomas Quastholf, barfton. Olquestrl dl Cambra de Württemberg Heilbron IJI· JOrg Faerber. (3m). VDN WEBER. CARL MARIA; "Wo ber~tli mlch? ·SChweigt, glühnden SehnenS". ària de l'òpera Euryanthe. Thomas Quastbolf, baix·barilon. Orquestra de l'Òpera Alemanya de Berlin.Dir.: Christian Thleletnann. (~~ SCHUBERT, FRANZ: "Díe TaubeflliOS!' (ll ~ colom viatger}, del cicle "Schwaneogesang" (8 tant d~ . I •oer Lindenbaum" (El til.ler). del cde 11 vialge d'hívem", O. 911. Thomas Quasthofl. baix. Jusrus 1?¡«1. plano. (9m). BACH JOHANN SEBASTIAN •oomille Deus·', (baix, violi I baix continu), de la . Missa en La M, BWV 234 Thomas Quasthoff. baix. Violi i oroutOl: Helmuth Rllling. (6m). . 1S:OO AFONS ELS GRANS DIRECTORS. L'espai tamà!t de Catalunya Música presentat per Euii-Ja Banito. Evgeni Svetlanov PROKOFIEV, ALEXANDER: 'Ale>'J!lder ~ Nevskl", op.78. Larissa Avdeeva, mezzo·sopril~. coral de ta República d~ Russla. . !li Orquestra Nacional deI URSS.Dir.. El'lll SveUanov. (38m). BOIKO, RDSTISLAV: Rapsòdiadeis !I Carpats, per a violi i orquestra en Al op.63. ..J ~ ¡ 1 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ¡,¡c:¡ei I(D!Saltov, VIOli. Orquestra ~de I Eslat de l'URSS Oir.. ~SvetJaOOV(17m}. ¡J1e LA TARDA DE l'OIENT ~ realttzada a partir de tes ~dels nostres oients. Presentació ; r.3tTeC de d'Olga Cardús. tttl POOAGRAMA ~de dMJigactó musical. Guió I ~: Pere Surés 1Àlex Robles ttee aurtL.ETf DENOTICIES ~ AGENDA MUSICAL 2910 ELS GUSTOS REUNITS presentat per Attred Celaya. SRAiiMS. JOHANNES: Primer moviment O!¡¡ Simfonia n.3, op.90. en FaM. ~ra Simfbntca de la NDR d'Hamburg.Dir.: Gunter W3nd. (13m). BASifiGIBSONIRUSHING: "lleft my billy' Mark Wbitfleld. guitarra. David "Fathead' Hewman. saxo contralt. Cralg Handy, saxo tenor. Curtls Fowlkes, trombó. Coojootinstrumental. (7m). SCHUBERT, FRAr~Z: Serenata per a flauta i plano. O957. James Galwi!y. Philllp Moll (4m). MARSCHNER. HEINRICH: Obertura de ropereta 'Hans Helllng' lalemY ol Sl Martin in the Flelds.Oir.: lie'.tlt Marriner (8m). fAAIET. RAMON: L'eflmera carfcla del ... f\H.Ioit (9m). ~EGGER, ARTHUR: Moviment sir.fònlen.3. Orquestra Simfònica de la RàdiO Txeca a ~lltt: Petr All!íchter. (11m). I.LB'\ONI, TOMASSO: Concert en Si b M GP 7n. 3 V:dlalaPetti.llaula de bec soprano.! So!l$i Veneli.Otr: Claud10 Scimone. (7m}. SllWJSS, JOHANN (fill): "Amb molt de gust', polca francesa. op.372 Crl¡tlestra Fllllarmònica de Víena.Oir.: Lottn Maaul. (4m). BEBEY. FRANCIS: "Guttar Makossa·. tipica makossa Interpretada amb una rorqutlla i una ampolla. Joivl Wíi!lams, guitarra. John Etherldge, guttarra. Paul Clarvls, ampolla I djembe. 13m). RAXWMNINOV, SERGEI: Tercer IIIOI'iiMnt de la simfonia n. 3, op. 44. Orquestradei Conoertgebouw, Amsterdam.Oir.: Vladimlr AshkenllZY. \12m). lAMBERT, MICHEL: "Ombre de mon amant', alr de cour, fragment de la banda sooora de la pet.llcula•le Rol Danse· de ' Gl!ard Corbiau. Musica Anllqua de Colònla.Oir.: Relnhard Glebel (3m). IJIÒII'M: •La filla del marxant", cançó llalltciooai catalana harmontlzada per ll.!iu!!Oitra. Cor U!der Càmera.Dir~ Josep VIla. (2m). FAlJRE, GABRIEL: ter moviment (Allegro amemo) del Ou•ntet amb piano i corda l2,f19115. ~Rooé. piano. Quartet Ysaye. tm. IWPERDtNCK, E~GELBERT: "Al vespre ftRWéadollllu'". oració del vespre óH6Qtra 'Hansell Gretet•. ~ 6fllllei'OI'a. soprano Natela N1coli ~.!lllSCprano Orquestra de 1a Ràd1o de l"': llir· Ondrejlenard. (3m) 12.10 AGENDA MUSICAl ElS CONCERTS DE CATAlUNYA ICA Pf!S!j)tal per Alfred Celaya. ~RT. WOLFGANG AMADEUS: ~~~~~~· 28, K200. Gran Missa en do = Ma¡¡¡ f!pada, soprano. Marta Almajano ::o 11• Francesc Garrigosa, tenor. PiiU 5&nf ·baix. Orfeó Català. Orquestra ~Ica del Vallès. Oir.: Antoni Ros· :d ~~:ent fel per Catalunya Música li JJ. ~maig del2001 al Palau de ta tana. CONCERTS SIMFÓNICS 2US N0~1. (79m). RN M ~~:Jt:bar el dia. Presentació a Celaya - PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels ültims programes 0:30 l'AUDIOVISUAL Emès diumenge passal 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous. Diverufres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 20:1 Qa 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dl¡ous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIVENDRIS, 12 DE JULIOL DIL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 9:00 8UTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI DELIUS, FREDERICK: Caprici i Begla, per a violoncel i pettta orquestra (arranjament Eric Fenby). Janos Stal'ker. violoncel. Orquestra Philarmonia.Dir.: leonard Slatkin. (8m). MASSENET. JULES: Extractes de l'acte tercer de l'òpera en quatre actes 'Wherter· Angela Gheorgtu. Palrieia Pebbon. Orquestra Simfònica de londres.Oir~ Antonio Pappano. (14m). FASCH, JOHANN FRiEDRICH: Trio en re m per a dos oboés i baix continu, FaschWV N:d1 Katharina Atfken, Ann·Kathlin Brúggemann. oboês. Kart-Emst Schròder. llaüt. David Sinclair, viola de camba. JòrgAndreas Blitticher, clavecí.Dir.: Katharina MOZART, WOLFGANG AMADEUS: lnter natos mullerum, ofertori KV 72. Cor Arnold SchOnberg. Concentus muslcus Vlena.Dir.: Nlkolaus Harnoncourt. (7m). LiSZT, FRANZ: Rapsbdia hongaresa n. 2. Orquestra Simfònica Johann Strauss de Budapest.Dir.: lstv~n Bogar. (11m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA SMETANA, BEDRICH: El Moldava, poema simfònic del cicle "La meva pàtria". Orquestra Alharmònlca Eslovaca.Oir.: Kurt Redel. (14m}. MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Concert per a clarinet, KV 622. Sablne Meyer, clarinet. Orquestra Alharmònlca de Bertin.Dir.: Claudio Abbado. Enregistrament públic fet el desembre de 1998 a Berlin. (27m). SCHUBERT. FRANZ: Sis Undter per a violi sol. o. 374. Marco Fomaciari. (3m). VIVALDI, ANTONIO: Glòria. RV 589. Judith Netson, Emma Kirkby. sopranos. Carolyn Watkinson, contralt. Cor de la Catedral d'Oxford. The Academy ot Ancient Muste.Oir~ Simon Preston. (29m}. PUCCINI, GIACCOMO: "Vissi d'arte, vissí d'amore" de l'acte 11 de Tosca. Maria Callas. Orquestra de la Socii!lé des Concerts del Conservatori. Oir.: Georges Prêtre. (3m). BRAHMS, JOHANNES: Quartet amb plano op.26 Trio Beaux Arts Walter Trampler. viola. b49m), ASSU, FRANCESC: De nit al pont de Sant Agustl. Cobla de Cambra de Calalunya.Dir.: Jesús Ventura. (7m). BORODIN, ALEXANOER: Petita suite. Orquestm Simfònica de la Ràdio de I'URSS.Dir.: Guennadi Chel'kassov. (29m}. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de 1es últimes novetats discogr.lflques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS les simfon.es de Piotr llitx TJ~aikovski Simfonia n.S "Patètica", op.74. Orquestra Kirov.Dir. Valery Gergiev. (48m}. 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10, AFONS LA MUSICA SOLA l'espat temàtic de Catalunya Mús1ca. Dues guitarres SORS. FERRAN: le premier pas vers mol, op. 53. Robert Kubica i Wilma van Betkel, duet de guitarres. (1m). GRAGNANI. FILIPPO: Quartet per a dues guilarres. clarinet i v1ola. op.8. Consortium Class1cum. (20m}. CASTELNUOVO·TEOESCO. MARIO: Concert per a dues guitarres, op.201 Kazllhito Yamashtta. Naoko Yamashlta Orquestra Filharmònica de Londres. Oir.: leonard Slatkin. (19m). 16:00 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Musica. Antoni Besses BLANCAFORT. MANUEL Tres consejos de Turlna. Antoni Besses, plano. (9m). GERHARD. ROBERT: Sonata per a violoncel i piano. Antoni Besses. Marçal Cervera. (16m). SCHUBERT, FRANZ: Sis moments musicals, op. 94. Antoni Besses. plano. (29m}. 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres 01ents. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 CICLE DE UEO HAYON, FRANZ JOSEPH: "T'he Looking Glass", ·John Anderson·, "Roshn Castle", tres cançons es~ses. Mllaíri Lawson. soprano. Olga Tverst..aya, pianoforte. Rachel Podger, violi. Oleg Kogan, violoncel, (9m). RAVEL, MAURICE: Dues melodies hebraiques. Gêrard Souzay, barfton. Dalton Baldwin, barlton. (Sm). BRAHMS, JOHANNES: Zlgeunerlteder, op. 103. Jessye Norman, soprano. Oanlel Barenbolm, piano. (12m). STRAVINSKI, IGOR: Tres poemes de la lfrica japonesa. Jane Manning, soprano. Nash Ensemble. Oir.: Simon RatUe. (3m). BEETHOVEN, LUDWIGVAN: Cançons irlandeses. Julle Kaufmann, soprano. Neues Münchner Ktaviertrio. (17m). 20:00 BUTLLETf DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. WALTON, WILLIAM: Preludi de ta banda sonora de la pel.ttcula "Richard m· . basada en l'obra de William Sllakespeare. National Phüharmomc Orchestra Otr.: Bernard Herrmann. (10m). SIMON, PAUL: "Cecllia". New York Voiees. (4m}. VIVALDI. ANTONIO: Concert per a mandolina, corda i cont1nu. RV 425. Robin Jeffrey, mandolina The Parfey ot tnstruments.Dir~ Ray Goodman. (7m). BRITTEN. BENJAMIN: Sinfonietta op. 1. Octet de Viena. (15m). BERNSTEIN, LEONARD: Danses simfòniques de ·west stde story". Orquestra simfònica de San Franclsco.Dir.: Selji Ozawa. (22m). HUVGEN, MICHEl: "Neuronlum. Extrfslmo" ·reternelle renaissanca·. (4m). BELUNi, VICENZO: Obertura de l'òpera "Norma·. Philharmonla Orchestra.Dir.: Tulllo Semfin. (Sm). WALTHER, JOHANNES Sonata en Sol M. ' Imitació del Cucut•. Musica Antlqua de Colònia Oir.: Relnhard Goebel. (Sm). MARTfNEZ COMIN. FÉLIX: Fra Garl, poema simfònic per a dues cobles, arpa i timbales. Magdalena Barrera, arpa. Cobla de Cambra de Catalunya.Oir.: Jesüs Ventura. (11m}. SCARLAnt. OOMENICO: Tres Sonates, K 430, K 9 i K 13. Glenn Gould. piano. (Sm). IRADIER. JOSÉ: la rubia de los lunares, 1\avanera. Axiv11 Cnolto. (Sm}. 22:00 AGENDA MUSICAL ~2¿~c!LS CONCERTS DE CATALUNYA Presenfat per Alfred Celaya. Obres de GRANADOS, HELEVY, VERDI, PUCCINI, SOROZABAL, FALLA i ROSSINI. Ana Mana SAnchez. soprano. Slefano Palatchi, balx. Marco Evangelistl. plano. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 19 de desembre de 1996 a l'Auditori Winterthur (L'illa ota8onal). Sè ANIVERSARI DE LA REVISTA PERA ACTUAL. (45m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT RepeUcl~ dels últims programes 0:30 MUSICA CORAL Emès di(Tiecres de la setmana passada. 1:30 MUSICA DE CAMBRA Programa emès ta setmana anterior (Dimarts a les 19:00h). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emiSsió: RepetiCió dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres, de 20: IQ a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos Ja setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Dtvendres, de 10.03 a 13.00). DISSABTE, 13 DE .IUUOL DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou bullietl de noticies i agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC VIVALDI, ANTONIO: Concert per a flauta, corda I continu, op.10 n.S, RV.434. Hans Martln Llnde. flauta de bec. linde Consort.Dir.: Hans Martin llnde. (7m). VIVALDI, ANTONIO: Concert op. 8 n. 3 'la tardor· de "Les estacions' (Arranjament fet per Jorls van Goethem). Marion Verbruggen. Quartet de flautes de bec de Flandes. (9m). VIVALDI, ANTQNIO: Concert per a dues flautes de bec, dos oboès. fagot dos violins i corda. RV 566. The King's Consort.Dir.: Robert King. (Sm). VtVAlOI, ANTONIO: Concert de cambra RV 103. Manon Verbruggeo. flauta de bec. Paul Goodwin. oboè. Dennis Godbum, fagot. John Toll, clavicèmbal. (10m). VIVALDI, ANTONiO: Concert per a flauta op. 10. n. 6, RV 101. Micllael Schneider. flauta de bec. Camerals Kòln. (Sm). VIVALDI, ANTONIO: Concert en Do m per a flauta de bec, corda i baix continu. Frans Bruggen, flauta de bec. Concentus Muslcus de Viena.Dir.: Nikolaus Harnonco,urt i Frans Bttiggen. (1 1m). 11:00 MUSICA PER A COBLA GARRETA, JUll: "Somni dolç", sardana. Cobla Sant Jordi Ciutat de Barcelona.Dir.: Concopcló Ramió I Diumenge. (4m). DANSES rRADICIONAlS CATALANES: Sant Ferriol de Senterada. Muntanyenca. Cobla Sant Jordi.Oir.: Jordi León. (Sm). BERNAT. JOSEP MARIA: "5cala Del", sardana. Cobla Juvenil de Bellpuig.Oir.: Concepció Ramió. (Sm). GIL I MEMBRADO, TOMÀS: "!:estudiant de Vtc". SUite programàtica. e. .... = ....e =t .._. !;;' ~- 212 -.. ~ ~ e ~§!.. Q ¡¡¡¡¡- e 7 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Q'l ¡;¡;- -... = .s! a ..., =;::::;· 212 ~ ::s. ...., ¡;¡;- a E; ¡¡;l' ~ a;. ~ a Cobla La PrinCipal de La Bisbai.Dir.: Francesc cassú. (16m). SERRA. JOSEP· Peralada 1 A cau d'orella, sardanes. Cobla La PrinCipal de la 81Sbal.D1r~ francesc OLTRA. MANUEL: Fantasia i fuga per a violoncel i cabla. Nabl cabestany, Violoncel. Cobla Medrterrània.Dir.: Jesús Ventura. (5m). SALO. CONRAD: La festa dels noiS alegres, sardana. Cobla La Principal de la BISbal. Dir.. francesc casso (5m). BDC20094 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació f¡uslcal. Guió I realització: Pere Surés I lex Robles.Repetlcló del programa emès diJous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les úlllmes novelats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presenlal per Carmlna Malagarriga. RAKHMANINOV, SERGEI Allegro con fuoco. quart moviment de la Simfonia n. 1. op. 13 Orquestra del Concertgebouw, Amsterdam. Dir.: Vladimir Ashkenazy. (13m). JOHANSON. BRYAN: AveMaria. Cor de cambra de la Universrtat de l'Estat de Portfand.D~r.: Brucs Browne. (Sm). CORELLI. ARCANGELO: Sonata op. S n. 2 "Follia". Guído Balestracci. Paolo Pandolfo. violes de gamba. Gaetano Nasillo. violoncel Luciano Cóntini, arxillaüt. Massim,laano Raschiett,, clavecl. (12m). ELGAR. EDWARD: Sospiri, adagio per a corda arpa I orgue, op.70. Orqueslra Filharmònica de Viena.Dir.: John Eliot Gardmer. (6m) . MORALES, CRISTÓBAL DE: Agnus Dei de la Missa "Mille Regetz", a 6. La capella Reial de catalunya. Hespêrion XXI.Dir.: Jordi Savall. (7m). PERAMO, TULIO: •Junto al mar· de ·en Iardes de lluvia". Johannes Tonlo Kreusch, guitarra. (4m). SIBELIUS, JAN: Anale, allegro moderato, quart moviment de la Simfonia n.2, op.43. Orquestra Simfònica de la ciutat de Birmingham.Dir.: Slmon Rattle (14m). ZENÓI'l, MIGUEL: •Joyful". David S3nchez, saxo tenor. Ml~uel Zenón, saxo contrralt. Edsel Gómez, p ano. Hans Glawischnlg, baix. Anlonlo S3nchez i Pernell saturnina, percussió. (7m). COUPERIN, FRANÇOIS: Concert n. 10 de "Les Goüts·Réunis" (Els gustos reumts). Heinz Holllger. oboè. Josef Ulsamer I Laurenzlus Slrehl, viola de gamba. Manfred Sax. fagot Chrisliane Jaccattet, clav!Umbal. (9m). FAURÉ. GABRIEL: "Berceuse·. "El pas espanyol", dos fragments de la Swte Oolly (versió per a plano a quatre mans). Duo Crommelynck, piano a quatre mans. (4m). PROKOFIEV, SERGEL PU!xlonlana. Orquestra NaCional Escacesa.01r.: Neeme Jarvi. (22m) MONTSALVATGE, XAVIER: Vivo, tercer moVIment del Conc1erto breve. Leone! Morales. plano. Orquestra Simfònica de Madrid.Dir.: Antoni Ros Marbà. (S~ MOZART, OLFGANG AMADEUS: Divertiment per a Instruments de vent, K.270. Conjunt de vent de la Filharmònica de Berlin. (12m). BERNSTEIN, LEONARD: "New York, New York", del musical "On the Town". Joshua Bell, violf. Phllaharmonia Orchestra.Oir.: David Zinman. (3m). JENSEN: Dues cançons, op. 50. Anthony Rolle Johnson, tenor. Graham Johnson, plano. (4m). WAGNER, RICHARD: "La cavalcada de les valquiries", de l'òpera "La Valqulria". Robert·Schumann·Philharmonle de Chemnltz.Dir.. Oleg caetanl. (Sm). ELLINGTON, OUKE- "Satln Doll". Johnny Hodges, saxo cantrall Billy Strayhom, piano. Jimmy Woode, baix. sam Woodyard. bateria. Enregistrament ret el5 d'abril de 1958 a Nova York. (Sm). BEETHOVEN, LUDWIG VAN Gloria de la missa en Do M. Janice Watson, soprano. Jean Rigby, mezzosoprano. John Mark Ainsley, tenor. Gwynne Howelt baix. Corydon Singers. Corydon Orchestra.Dir.: Mallhew Besi. (10m). ALBÉNIZ, ISAAC: "Sevilla", (transcripció per a piano i castanyoles). Consol Grau, castanyoles. Rosa carmen Martínez, piano. (Sm). BROUWER, LEO: canciones remotas n. 3. Camerata Romeu. (Sm). TXAIKOVSKI, PIOTR IUTX: "Wiegenlied" (Cançó de bressol). op.16 n.1. Dagmar Schellenberger, soprano. Semjion Skigln, plano. (Sm). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró Jané. SCHUMANN, ROBERT: Kerner-lieder, op 35. Christoph Ptégardien, tenor. Michael Gees. piano. (34m). XOSTAKOVITX, DMITRI: L'edat d'or, ballet Reial Orquestra fllñarmònica d'Estocoim.Dir.: Gennady Rozhdestvenskl. (134m). 20:03 CATALUNYA JAll. Un programa d'Albert Maflofré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA OE..... Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan VIVes. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE Nrr Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU PresentaCió de les últimes novetats discogràfiques ap31egudes al mercat, a càrrec de Montse Aguileta. Resum dels míllors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anlerior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarrlga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). • 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 14 DE JUUOL DR2002 8:00 MATINAL Música per començar el d'ta presentada per Pilar Subirà Recull d'obres breus. Inclou butlletí de notfcies i agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC BLOW. JOHN: "Venus i Adonis". Emma Kirkby. Evelyn Tubb. Richard Wistreich. The Consort ol Musicke. Membres del London Oratory Junior Choir.Dir.: Anlhony Rooley. (52m). 11:00 MISSA DE MONTSERRAT Transmissió en directe de la Missa Conventual des del Monestir de Montserrat 12:17 GUIA MUSICAL la informació il-lustrada sobre els concerts i l'acllvrtat música! de la temporada.Un espaí presentat per Pilar Subirà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels miilors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarrlga. WEBER, CARL MARIA VON: Cor de caçadors de l'acte tercer de 1'6pera "El caçador furtiu". Cor de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya a Colònia. cappella Coloniensis de la Ràdio del Sudoest d'Aiemanya.D•r.: Bruno Weil. (3m). I.ALO, ÉDOUARD: Allegro. presto, tercer moviment de la Fantasia Noruega. P~1lhppe Graffm. violí. Orquestra de I'Uisler.D•r.: Thierry Fischer. (Sm). ARLEN'KOEHLER: "Between the devil and the deep blue sea· Warren Vaché. flugelhorn. Hank Jones, ptano. George DuviVler, baix. Alan Dawson, bateria. (4m). VIVALOI, ANTONIO: Concert op. 3 n. 7, RV 567. Simon Standage, Ellsabeth Wilcock, Mlcaela Comberti, Mlles Goldlng, violins. The English Concert.Dir.. Trevor Pinnock. (10m). MORENO TORROBA, FEDERICO: Sonatina. Julian Bream, gullarra. (13m). STRAUSS, JOHANN: Fledermaus·Polka, op. 362. Orquestra Filharmònica Eslovaca (Koslce).Dir.: Alfred Walter. (4m). BACH, JOHANN SEBASTiAN: Allegro, primer moviment de la Sonata a trio per a flauta de bec, violi i baix continu BWV S29 (A partir de la sonata per a orgue n. S). Sébaslien Marq, llaula de bec. François fernandez, violi. Phillppe Pierlot. viola de gamba. P1erre Hantai, clavecl. (Sm). DVORAK, ANTONIN Allegro Vivace, tercer moviment de la Simfonia n. 3. op. 10. Orquestra Filharmònica de Bertin.Dir.: Rafael Kubelik. (Sm). BORTNIANSKI, DMITRL Concert n.34 per a cor. Cor estatal Glinka de sant Petersburg Dir: Vladis1av Txernutxenko. (7m). LAMOTE OE GRIGNON, RICARD: Allegro Vivace. mo~o ritmic, tercer moviment de "Monocromies". Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra. Oir.: Gerard Claret. (4m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Primer moviment de la sonata per a plano, KV 333. Vladlmlr Horowitz, plano. (11m). VERDI, GIUSEPPE: "La Primavera", de "les quatre estacions• (Música de ballet de "I vesprl siclllanl~, Orquestra Nacional e l'Opera de Monte· Carlo.Dir.: Antonlo de Almeida. (Sm). PACHELBEL, JOHANN: "Tróste uns Gott", motet. Cantus COIIn.Dir.: Konrad JungMnel. (3m). MAGNARD, ALBÉRIC: ''Himne a la )ustlcla", op. 14. Orquestra del capitoli de Tolosa.Dir.: Michel SCHUBERT. FRANZ: Andante con moto, segon moviment del Trio amb plano op. 100, D. 929. The casue Tno. (9m). DURANTE, FRANCESO: Concert n. 5 per a orquestra de carda en La M. The Raglan Baroque Players.Dir.: Nikolas Kraemer. (6m). GUZMAN JOSEP LLUIS: ·o'haver-vos ofès". London Sinfonletta.Dir.: Edmon Colomer. (4m). WALDTEUFEL, EMIL: Minurt. polka. Orquestra Filharmònica Eslovaca.Dir.: Kurt Redel. (5m). WIENIAWSKI, HENRYK: Polonesa de concert n. 1. op. 4. ltzhak Perlman, violi. Samuel sanders. piano. (Sm). SANZ, GASPAR.. canarios. sarabanda, Clarin de los Mosqueteros del Rey de Francla, tres peces del tractat "lnstrucción de música sobre la guitarra espaftola" (1674·7S,. Membres de I'Orph nica Lyra.Dir.: José Miguel Moreno. (Bm). JANACEK, LEOS: Andante con moto, allegreno, úHim moviment de la Slnlonletta. Orquestra Filharmònica Txeca.Dir.: Vactav Neumann. (7m). ANONIM: "Aux marches du palals" (A les escales del palau), cançó. Le Poème Harmonlque.Oir.: Vlncent Dumestre. (4m) SCHUMANN, ROBERT: "Andante·allegro molto vivace", 1r mov. de la Si!MQI'i,. "Primavera". op. 38. Philarmonia Orchestra.Dir.: C~ Thtelemann. (12m). 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA WAGNER, RICHARD: "l'Holano.;s !'!lt òpera en tres aeies. Uibret de RÍI:blt\! Wagner sobre robra de Heln!ich Hà'Ï Theo Adam. AnjaSIIja. Martli Tal',1l¡_ Emst Kozub. Annelies Bunne~stet Gerhard Unget Cor de la BBC. k<~~ Philharmonia Orchestra.Dir.: Olio Klemperer. (152m). 20:03 l 'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina. 22:00 AGENDAMUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musÍQJ! d'interès. Presentat i conduí\ per Jo.m Vives, I realitzat amb la colaboració d!l Consell Calalà de la Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el diï~. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de tes úlijmes novela1s discogràfiques aparegudes allllfltal.t càrrec de Montse Aguilera. Resum da millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC RepetiCió del programa emès la set:rza anlerior. (Dissabte t diumenge ales 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per carmina Malagan'Ç¡. Programes emesos la setmanur.t9 (Ordre d'emissió; repetició dels programes de Dissabte i Oiumtog! rt 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos fa setmana an:!!ilt (Ordre d'emissió: RepetiCió dels programes de Dilluns. Oimans.llGre:l!. Díjous, Divendres, de 10.D3 a13.00 DILLUNS, 15 DE JUUOL DEL 2002 7:0S MATINAL Música per començar el dia prasefll!dl per Joan Vives. Recull d'obres bleus. Inclou bullletins infonnatlus i agendil musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTiCIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI GERSiiWIN, GEORGE: "I lovesyou Porgy" ltzhak Penman. violi. Oscar Pe!BrSOI\ plano. Herb El lis, guilarra. Ray BrOlli!. baix. Grady Tate, bateria. (Sm). CORSELLI, FRANCESCO: Pròleg. de l'òpera d'Antonio Vivaldi "Famact'. Adriana Frenadez. Cinzía Forte. le t=1 des Nallons.Oir.: Jordi Savall (15m). SCHUMANN, CLARA: Dues ~l 1 I n. 2 de l'op. 11. Micaela Gelius. piano. (10m). FAURÉ. GABRIEL: Concert per apo!:!!! rem. op.14. Philippe Graffin, violí. OrqtreSir.l de l'Ulster.Dir.: Thierry Fischer. (16M~ 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA MILHAUD, DARIUS: Staramooc'le 1.\t 165c. Sohre Neidenbach-Rahbari, saxu. Orquestra Filharmònica Txeca{)i¡. . Alexander Rahbari. (9m). MENOELSSOHN. FELIX: 'Bsomntdlllll nit d'estiu", música d'escena. op.61. Orlanda Velez i Monica Moniz. SOjlllo'l15Cor Gulbenkian. Orqueslra del~ XVIII.Dir.: Frans Brúggen. (4&11). SAMMARTINI, GIUSEPPE: Conce~o ni. grosso n. S. Ensemble 41S.Dir.: Chlara Banclll .,. (11m). SCHUBERT, FRANZ: srmronla n.5, D::" Orquestra Filharmònica de aertlni)IL . Daniel Barenbolm. (29m). TELEMANN. GEORG PHIUPP}110111111 meno[ de la "Música de Taula · . ~ Musica Antlqua de Colònia. Dir: P.e..~ • • ~.~ Goebel. (12m). TXAIKOVSKI, PIOTR IUTX: liJilll' ' PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA I! "!!llle'. op. 33 n. 5. 'Ni una paraula. estif!Jdda', op. 6. n. 2. . . . ()miUÍ Hvorostovski. banton. Mtkhall ~1#i prano. (10in). CHARLES EOMUNO: "Simfonia wsaM rll( t "!. il! ~ ~ ~·.op38 HodÚ S41e8eY piaiiO. Orquestra ~de 1a BBC de Gal.les.Dir: od;aro HICkox (32m). ~ Yt1LHELM FRIEDRICH ERNST: "CoMnbUS oder Die Entdeckung von ~· (COlom o et descobnment 6Amèi1Ca). lli!W!Id CroDI<. tenor Gotthold Schwarz. llailC. carmen Schúller, mezzo-soprano. Rheinisdle Kantorel Oas Klelne K0111211 Dir.: Hennann Max. (11m). 13·00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats dlscoorilfiques aparegudes al mercat. a p deMonlse Agullera. 14:00 GRANS ORQUESTRES Orquestra Fllharm6nlca de Berlin HAYDN, FRANZ JOSEPH: Simfonia n. 88. Orquestra Filhannònlca de Berlln.Dfr.: WdlielmFurtwangler. (21m). DEBUSSY. CLAUDE: Jeux. Orquestra Filllannònlca de Berlin.Dir.. Serg1u Geflbidache. (16m). SJRAUSS. RICHARD: les mmetaadures de Till Eulenspiegel, op. 28. ~Filharmònica de Berlin Dir.. ltsbatvoo Karan;:. (16m}. 1í:OO BIJTI.ifT DE NOTICIES tste AGENDA MUSICAL 1~1 AFONS tA 'IOVA MÚSICA. l'espaatemàtic de Ci:ilon)'a Música presentat per Eulàlia ... llalto. CBIVEU.Ó. JORDI: 'Sonata mcínque Íll¡el.lesils GaiCia. violi. (16m). .V.'IACEX.LEOS: Concertino per a prano. dos 1'1oüns. viola. clarinet. trompa i lagol Vi!Dria Postnikova. Solistes de I'Orque:stra de Paós.Dir Guennadi Razhdeslvenslli. (18m). MER. SAMUEl: Ouaire excursions, op.21). A.1peta Brownrldge, plano. (11m). 1&:80 AFONS LES VERSIONS DE REFERÈNCIA. L'espai l!mà1ic de Catalunya Música presentat 111! fu~lia Benito. USZT, FRANZ: Fantasia hongaresa per a piu¡o I 01questra. S®mon. Phalhannonia Orchestra.Dir.: YillluSusskind. (15m). WAGHfR, RICHARD: Ària do Lohengrln. ll!abettl Schwarzkopf. Phllharrnonia OrdiesbaOir.: Walter Sússklnd. (6m). WEBal. ANTON: Aria de Oer Frelschütz. Eisabelh SChwarzkopf. Philharrnonia Ortliestra.Oir; Walter Süssklnd. (9m). !IUX:H. MAX: Concert per a VIOli i ~n.1.op.26. Vt.adíMenuhtn. vaoli. Phalharmonia O'tbesnDk Watter Susskand. (25m). l1:t8 LA TARDA DE L'OIENT ~ realil2ada a partir de les >*ols dels nostres Oients. PresentaclO icàmcde d'Olga Cardús. 1!:11 PENTAGRAMA ~de divulgaeió musical Guió a ~Pere Burês i Àlex Robles. Zt.l4 BUTLLETí DE NOTICIES AGEHDA MUSICAL 21:11 as GUSTOS REUNITS hsentat per Alfred Celaya. J.IOZART, ~lFGANG AMADEUS: Rondó lC ali<llla orquestra, KV 269. ll!gis Pasquaer, violi. Orquestra fii.'Wmòotta de lieja ade ta Comunitat ~llir.: Pierre Bartholomé. (7m}. ~E; EVSTIGNEI: Duo de l'òpera Vladnnir cotxers a la posta". 8«tJn Mtrllnov, nmolel. Evge~ Con kW, tanka. Orquestra de l' pera del ~ 5ervatori de l eningrad. Dir,: Vladlslav e, =· ~eilko.(2m). GEORG PHILIPP: Concert de bec, viola de gamba, corda u. t':q)a de Colònia.Dir.: Relnhard ÍfollrJtin ~ S:, GU!NOV m. 1~-ART, CARLES: Ouejlo, per a flauta ~Gascón. Xavier Coll. (10m). COPLAND, AARON: Fanfara de fhome corrent. Orquestra Simfònica de DetroiLOir.: An1al Ooratí. {4m). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: "Romeu i Julteta·. fantasia obertura. Orquestra Kirov de St. Petersbufli.Dir.: Valery Gergiev. (21m). CHUECA. FEOERICO & VALVERDE. JOAOUIN : Tango I Xotis de "La Gran Via". Victòria dels Angels. Orquestra Nacional d'Espanya. Oir: Rafael Frühbeck de Burgos. (Sm}. BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Dotze variacions per a violf i plano sobre l'ària ·se vuol ballare". de l'bpera "Les noces de Agaro· de Mozart, WoO 40. Yehudl Menuhln, violi. Wilhelm Kemplf, plano. (13m). SAINT·SAENS, CAMILLE: Dansa Macabra, op. 40. Orquestra de Parrs.Oir.: Daniel Barenbolm. (7m). SIBELIUS, JEAN: Cavalcada nocturna l albada, op.55. Orquestra Simfònica de Goteborg.Dir.: N. Jarvl. (16m}. 22:00 AGENDA MUSICAL 22¡04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Obres de BERNAT, ROS MARBÀ, TRADICIONALS CATALANES, GUINOVART, MARTINEZ CASAMAOA. SADERRA, GRIVE I SERRA. Cobla Sant Jordt·Ciutat de Barcelona. Cobla Mediterrànla.Oir.: Jesús Verdura. Jordi León. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 30 de juny del2000, dins el FESTIVAL D'ESTIU DE BARCELONA 'GREC 2000". (57m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nrr RepelíclQ dels últims programes 0:30 MUSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passa!. 1:30 CICLE DE UEO Emès divendres passaL 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior ~rdre d'emissió: Repetició del Dilluns, lmarts. Dimecres, Dijous. Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres. de 20:1Q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 16 DE .IUUOL DEL 2002 7:08 MATINAL Musica per començar et dia presentada per Joan V'rves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETÍ DE NOTíCIES 9:D6 MATINAL EL GRAN REPERTORI PONCE, MANUEL M.: Tres cançons mexicanes Eladio Scharrón, guitarra. (7m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Concert per a clavicèmbal, BWV 1054. Christophe Rousset TheAcademy ot Anclent Music.Oir.: Christopher Hogwood. (16"+l. XOS AKÒVITX, OIM ITRI: Suite deJazz n.1 Orquestra del Royal Concertgebouw.Oir.: Rlcardo Challly. (Sm). BEETHOVEN, LUDWIGVAN: Sonata, "Els adéus,l'absèncla I el retorn", op.81a. Paul Badura·Skoda, pianoforte. (15m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA STRAUSS.JOHANN: Obertura de l'opereta ·oer ZitJeuner Baron· (El baró gnano). Orquestra Simfbnica de Viena.Oar.: Nikolaus Hamoncourt. (9m). HAYON, FRANZ JOSEPH: Simfonia n. 101, 'El rellotge• Academy ol St. Martín·in·the·Faelds.Dir•. Nevitle Marriner. (29m). SIBELIUS, JAN: La filla de Poh¡ola, op. 49. Orquestra Simfònica de Góteborg.Oar.: N. Jarvi. (13m). MONTSALVATGE, XAVIER: Trio. Ala Voronkova, violí. Manuel Martínez del Fresno. violoncel. Mac McCiure, piano. (14m). ARRIETA, EMILIO: "Marina", òpera en tres actes (ler acte). Allredo Kraus. Maria Bayo. Joan Pons. Cor de Cambra de Tenerife. Cor del Conservatori Su~nor de Música dè Tenerife. Rondal de Tenerife. Orquestra Simfònica de Tenerife.Dir.: Vfctor Pablo TARTINI, GIUSEPPE: Sonata a quatre On laM. L'Arte deli' Arco (11m). ENESCU, GEORGE: "Dixtuor", op.14. Solfstes de vent de l'Orquestra Filharmònica d'Oslo. (20m). FAURE. GABRIEL: Cinc cançons. Barbara Bonney, soprano. Warren Jones. piano. (12m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de tes últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS ORQUESTRES Orqu81tr3 Filharmònica de Berlfn MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Don Giovanni, obertura. Orquestra Filharmònica de Berlin Oir.: Herbert von Kara¡an. (Sm). MAHLER, GUSTAV: Rúckert·Ueder. Christa Ludwig. contraiL Orquestra Filharmònica de Bertln.Dir.: Herbert von Karajan. (20m). BRAHMS, JOHANNES: Variacions sobre un tema de Haydn, op. 56a. Orquestra Filharmònica de Berlin Oir.: H. von Karajan. (20m). TXAIKOVSKI, PJOTR ILITX: Vals de l'òpera "Eugen Onegm•. Orquestra Alharmònlca de Bertfn.Oir.: Herbert von Kara~an. (7ml. 15:00 BUTLLET DE NOT CIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. 16:00 A FONS L'OPERA. L'OPERETA llA SARSUELA. L'espai temàtic de catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto. MARSCHNER, HEINRICH AUGUST: Primer acte, de l'òpera romàntica en dos actes "Der Vampyr". Markus Marquardt. Regina Klepper. Jonas Kaulmann. Franz Hawlata. YOO.Chang Nat\. Anke Hoffmann. Thomas Dewald. Cor i Orquestra de la Ràdio de Colònia.Oir. Helmu1h Froschauer (54m). 17:00 LA TARDA OEL'OIENT Programació realrtzada a partir de les peticions dels nosbes oients Presentació a càrrec de d'Olga cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de davulgació !llUSical. Guió i realrtzacaó: Pere Surés i Aie~ Robles. 20:00 BUTLLETf DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. PETERSON, OSCAR: "Why thtnk about tomorrow?" ltzhak Periman, violi. Oscar Peterson. piano. Herb Ellis, guitarra. Ray Brown, baix. Grady Tale. bateria. (5m). RAVEL, MAURICE: Sonatina. Phllippe Entremont. piano. (12m). GRIEG, EDWARD: "Peer Gynt•, Suite n. 1, op.46. Orquestra Alharmònlca de Berlln.Oir.: Herbert von Karajan. (15m). VIVES, AMADEU: Duo de "La generala". Montserrat Caballé. soprano. Bernabé Marti, tenor. Orquestra Simfònica.Dir.: Eugenio M. Marco. (Sm). DVORAK, ANTONIN: Ouartettsatz: Andante appassionato. !\ Quartet de corda de Praga. (6m). WEILL. KURT: 'Surabaya-Johnny• cançó de Happy End. Ute Lemper. Jelf Cohen, piano. RIAS Smfonietta Dir.: John Maureci. (6m). WAGNER. RICHARD: Parsifal, encantament del Divendres Sant Orques1ra Filharmònica de Munic.Oir.: Sergiu Celibadache. (13m). BORGUNYÓ, AGUSTI: 'Vila de Mofins de Rea·. sardana. Cobla Sant Jordi.Ciutat de Barcelona.Oir.: Jesús Ventura. (4m). CASTELNUOVO·TEDESCO, MARIO: 'La Guitarra·. segona de les cançons del Romancera gitano, a partir de l'obra de Garcia Lorca. Cor de Cambra del Palau de la Música. Carles Trepat. guitarra.Dir.: Jordi Casas. (4m). GROFÉ, FERDE: "On the trall" ltzhak Perlman, violf. Oscar Peterson, plano. Herb Ellfs, guitarra. Ray Brown. baix. Grady Tale, bateria. (Sm). BALANYÀ, JOSEP MARIA: Pescadito del cantabrico. Josep Maria Balanyà, piano. (Sm). DONIZETTI, GAETANO: "Ed ancor la tremenda porta ..Corne uno spirto angelico". ària de l'Opera "Roberto Devereux·. Ramón Vargas, tenor. Orquestra de la Ràdio de Munic.Dir.: MarceUo V'1011l. (10m}. BACH. JOHANN SEBASTIAN: "Kommst du nun. Jesu. vom Himmet herunter" (Jesús, baaxa ara del cel), BWV 650 (Arranjament per a violoncel aorquestra de cambra de Ton Koopman). Yo-Yo Ma, Violoncel barroc. The Amsterdam Baroque Orchestra.Dír.: Ton Koopman. (3m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22;04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de VIVALOI, STRADELLA, MONTEVEROI, HANDEL, ROSSINI, NIN· CULMELL, OBRADORS, GUASTAVINO. DEBUSSY. WEILL. BARBER, HEGGIE, BIZET I BARROSO. Jennlfer Larrnore, mezzosoprano. Antolne Palloc, plano. CONCERT enregistrat per catalunya Música el dia 4 de novembre del 2000 al Gran Teatre del Liceu de Barcelona. TEMPORADA2000/1. (66m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a carrac d'Alfred Celaya. o;¡ ¡;¡;- = .... ~ a ¡;;;' ;¡· 212 .... = ::1. ....., ¡;¡;- er::= ""' ;¡· ~ ¡;;;- = PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 A LA MANERA DE.... Un convidat ens proposa r comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan Vives.Repelició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Oamarts. Dimecres. Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 20:1Q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMICRU, 17 DE .IUUOL DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou ~ullleUns Informatius I agendes musicals. 9:00 BUTLL.ET( DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI BACH, JOHANN SEBASTIAN: Obertura (Suate} per a orquestra n. 3, BWV 1068. La Petlte Bande.Oir.: Siglswald Kuijken. (20m). 9 .\ s .... = ....5! ..!;! ..., =' iif 212 .... $ ¡;;¡¡;;:;· e §. §.. ~ et ....g; 10 GREENIHAYMAN: "Body and soul" Ojan{jo Remhardt, gu1tarra. Orquestta. (3m). GLAZUNOV, ALEXANDER: "Stenka Razín" poema Slm!Onic. op.13. Reial Orquestra Nacional Escocesa.D1r~ Neeme Jarvi (15m). BROSCHI. RICCAROO: "Ombra fedele anch'io". ària de l'Opera ldapse. V'IVIca Geneaux. mezzo-soprano. Acadèmia de Música Antiga de Berlin.Dir.: Renè Jacobs. (10m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DEMÚSICA GLINKA, MlKHAIL "Vals-fantasia". Orquestra SlmiOmca "Txalkovski" de la Ràdio de Moscou Oir· Vladimlr Fedosselev. {10m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Simfonia n.40, K.SSO. Orquestra Reial del Concertgebouw.Dir.: Nikolaus Harnoncourt. (33m). ALB~NlZ, ISAAC: "Jerez", de la suite Ibèria. Rafael Orozco. plano. (11m). FRUMERIE, GUNNAR DE "Suite pastoral" per a flauta, orquestra de corda 1arpa, op.13b. Sarah lindloff. flauta Orquestra de Cambra Sueca. Dir.: Peller SundkviSI. (12m). PURCELL. HENRY; "Hail! Bright Cecília". oda pel dia de Santa Cecilta (1692). Susan Hamilton. soprano. Siri Thomhlll. soprano. Robin Blaze, contratenor. Mallin van der Zeijst. contratenor. Mark Padmore. tenor. Jonalhan Amold, baix. Jonathan Brown. tenor. Peter Harvey. baix. Cor i Orquestra del Collegium Vocale.Dir.: Phil1ppe Herreweghe. (54m). DVORAK. ANTONIN: Romança en la m, op.11. Gil Shaham. violi. Orquestra de Cambra Orpheus. (12m). RESPIGHI. OTTORINO: Ouinlet en la menor per a piano i corda. Grup de cambra "The Ambache". (17m). GRIEG. EDWARD.: A la tardor. obertura de concert per a orquestra, op. 11 Orquestra Slmlònica de Gothenburg.Dir.: Okko Kamu. (1 1m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS ORQUESTRES Orquestre Filharmònica de Berlfn MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Rèquiem, KV 626. Karíta Matllla, soprano. Sara Mlngardo. mezzosoprano. Mlchael Schade, leoor. Bryn Tertel, barlton.Cor de la Ràdio Sueca. FllharmOnlca de Berlln.Dir.: Claudio Abbado. (48m). VERDI. GlUSEPPE: "liblamo ne'lletl calicl". escena del brindis de l'Opera "La Traviata". Mlrella Freni I Christlne Schafer, sopranos. Marcel o Àlvarez. lenor Simon Keenlyside. bañlon. Orquestra Filharmònica de Bertln.Dir.. Claudio Abbado. Enregistrament fet a Berlin. el31 de desembre de 1998. (3m). 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA. ARA. L'espai temàtic de catalunya Música presentat per Eulàlia Benílo. WAGNER. RICHARD Els mestres cantaires de Núremberg, preludi. Jove Orquestra Simfònica de Catalunya.Dir.: Josep Pons. Enregistrament fet per Catalunya Música a la Sala Simfònica de l'Auditori el dia 26 de setembre de 1999 en el concert de presentació de la JONC. (11 m). BRITIEN, BENJAMIN: Missa Brevls. Arnau Farré, orgue. Cor Vlvaldi (Pellis Cantors de Calalunya).Dlr.: Oscar Boada. (Sm). FALLA, MANUEL DE: Set cançons populars espanyoles. Gemma Coma-Aiabert, mezzo. Anne Le Bozec, plano. (13m). AGUADO, DIONISIO Andante i rondó. Susana Prleto. guitarra. (10m). 16:00 A FONS LA MÚSICA RELIGIOSA. l'espai temàtic PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA de Catalunya MúsiCa. KUHNAU. JOHANN: "Goll, sei mir gnàdig nach demerGiite". Cantus Còlln.Dír.: Konrad Junghanel. (10m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: MISSa deia Coronació. KV 317. Solistes vocals. King's College Cho1r. Orquestra de Cambra Anglesa. Dir: Stephen Cleobury. (2.7m). ELGAR. EOWARD: Greal is the lord. op.67. Cor del Tnnity College de Cambridge.Dir.: Richard Marlow. (10m). POULENC. FRANCIS: Ave Verum. Salve Regina. Exultate Deo. Cor del Trinity College de Cambridge.Dir.: Richard Marlow. (10m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Surés i ~ex Robles. 20:00 BUTLLETf DE NOT CIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. VILLA·LOBOS, HEITOR: Estudi n. 11112. Wulfin Lieske, guitarra. (6m). BACH. JOHANN SEBASTIAN: Suíte n.3. BWV1068 li Glardino Arrnonico.Dir.: Giovanni Antonini. (19m). MENDELSSOHN, FfliX: Fragment de concert per a clarinet, como di bassella i orquestra. n. 2. op 114. ludmila Peterkova. Nlcolas Baldeyrou. Philharmonia de Praga.Oir.: Jiri Belohlavek. (9m). MEYERBEER. GIACOMO: "Oparadíso". ària de l'acte lV de l'òpera l'Africana. Enrico Caruso. tenor. (4m). HOLST. GUSTAV: Saturn. de la suite "Els Planetes·, op. 32.. Orquestra de la BBC.Dír.: Andrew Davls. (9m). YOUNGJWASHINGTON: "Stella by startight" Orquestra de Bob Florence. (4m). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Concert per a piano í orquestra Hob XVIU:5. Phllippe Entremont Orquestra de Cambra de VIena. Dir.: P. Entremont. (11m). ALBtNIZ, ISAAC: Extractes de "Suite espanyola", "Recuerdos de viaje" i "Espanya". Pepe i Celin Romero, guitarres. (14m). SCHUBERT, FRANZ: Rondó per a violi i orquestra. D.438. Gidon Kremer. Orquestra de Cambra d'Europa. (14m). ARNE. THOMAS: Obertura de "La Màscara d'Alfred". Philarmonía Baroque Orchestra.Dir.: Nicholas McGegan. (7m). BREL, JACQUES: Ne me quitte pas. Jacques Brel, veu. Gérard Jouannest. piano. (4m). MOZART, WOLfGANG AMADEUS: Petita mOsica nocturna, KV. 525. QuartEt TafiCh. (18m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22;04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de JOHANNES BRAHMS. LLORENÇ BALSACH, ANTONI OLAF-SABATER, OARIUS MILHAUO. Trio Kronos. Carles Pertegaz, clarinet. José Mor, violoncel. Jordi Torrent, plano. Eulàlia i Esther Vela, duo de pianos. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 22 d'octubre de 1997 al palau de Ja Música Catalana de Barcelona. CICLE"El PRIMER PALAU". (56m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nn Repetició dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dl¡ous, Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dnluns, 01marts. 01mecres. Dijous. Divendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anlerior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. D1marts. Dimecres, Dijous. Owendres. de 10.03 a 13.00). DUOUS, 18 Dl JUUOL DEL2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI HAYDN. FRANZ JOSEPH: Concert per a flauta i oboè Hob Vllh:5 "Concert per a lira". Robert Dohn. Lajos Lencsês. Orqueslra de Cambra Eslovaca Dir. Bohdan Warchal. (13m). FRANCK, CESAR: Les Djinns, poema simfònic per a plano I orquestra Aido Ciccollnl. Orquestra de Ueja.Dir.. Paul Strauss. (13m). LEGRANO, MICHEL "Dis-moi", "La valse des lilas·. "Les parapluies de Cherbourg•. Jessye Norman. Michellegrand. piano. (15m). MONTSALVATGE. XAVIER: "La meva Girona·, sardana Cobla Ciutat de Girona.D1r • Marcel Sabatê. (4m) 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MOSICA CHOPIN, FREDERIC: Polonesa n.7 "Polonesa-Fantasia", op.61. Svialoslav R1chter, piano. Enreglslrament fet a Praga. el18 d'octubre de 1972 (12m) BIZET. GEORGES: "l'Arleslana•, suite orquestral n. 1. Orquestra Ciutat de Granada.Dir.: Josep Pons. (19m). STRAUSS, RICHARD: Dues cançons, op. 27 n. 1 I op. 33 n. 2. Feliclty Lott, soprano. Orquestra Nacional Escocesa. Dir.: Neeme J~rvi. (11 m). WILUAMS. JOHN: Concert par a violoncel i orquestra. Yo·Yo Ma. violoncel. Recordlng Arts Orchestra de Los Angeles.Dir.: John Williams. (30m). BRAHMS, JOHANNES. "Obertura tràgica", op.81. Orquestra FilharmOnlca de Berlin.Dir.: Nikolaus Harnoncourt. (14m). GOUNOD, CHARLES: Missa Solemne de Santa Cecllia. Barbara Hendrlcks. Laurence Date. Jean· Philippe Lalont Cors de Ràdio França. Nouvel Orchestre Philharmonique de Ràd10 França.Dir~ Georges Prêtre. (48m). MARTINEZ COMIN. ffliX: Suite per a percussió cobla. Santi Molas, percussió. Cobla Mediterrània. Oir Jesús Ventura (16m). BODIN DE BOISMORTIER. JOSEPH. Sonata n.3 en do m. Wieland Kuljken, Srgiswald Kuí1ken. violes de gamba. (12m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últ1mes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS ORQUESTRES Orquestre Fllharmbnlca de Berlin BRAHMS, JOHANNES: Simfonia n.2, op.73. Orquestra Filharmònica de Berlfn.Dir.: Nlkolaus Harnoncourt. (45m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Obertura Egmont, op. 84. Orquestra Fliharmònlca de Berlin.Dir.: Herbert von Kara~an. (9m\. 15:00 BUTLLET DE NOT CIES 15:04 AGE.NDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. l'espai temàtic de Catalunya MOsica presentat per [I¡~ Beníto. James Bowman BRITTEN, BENJAMIN: "Sweeler tnan Roses". James Bowman, contratenor.~ Brjtten. piano. (4m). HANDEL. GEORG FRIEDERICñ: ·Elelw source ol light divine", fragment ~i l'Oda per l'Aniversari de la Rei.'l3 k.ra James Bowman, contratenor. Corde~ catedral d'Oxford. The Academy ol Ancient Music.Oir.: Simon Presioo.(&li KUHNAU, JOHANN: "Ach, denkich~ ' me in liebster Jesu·. àna per a contratenor. James Bowman, contratenor. Tha ~ Consort.Dir.: Robert King. (3m). PERGOLESI, JEAN·BAPTISTE: Sa1vt Regina, per a contralt. corda i b.c, James Bowman, comratenor. Ensembl¡ Instrumental Jean·Walter AudoftOir: Jean·Walter Audoli. (15m). BACH, JOHANNSEBASTIAN: "Widelltltt doch der SOnde". (Resisteix al !Mi141J. cantata BWV 54. James Bo~man, contra·tenor. The ~(¡,¡¡ ConsorLD1r.: R. Klng. (14m). 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS. l'espai tea;& de Catalunya Música present!t per Eliiia Benit Evgeni Svetlanov TXAIKOVSKI. PIOTR IUTX: Suite per¡ orquestra n.4, op.61 "Mawtiana' Orquestra Simfònica de rURSS.Oi: Evoeni Svetlanov. (28m). XOSTAKOVIlX, OIMITRI: Concerlt:el violoncel I orquestra n. 1, op. 197. Mstislav Rostropovitx. violoncel. Orquestra Simfònica de rURSS.Oit; Evgeni Svetlanov. (25m). SCRIABIN, ALEXANDER: RMfè 00 2: Orquestra Simfònica de I'URSS.DI.: Evgeni Svetlanov. (Sm). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació reafltzada apartir de i:s peticions dels nostres oients. Pre5al'àíé a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. S!A• realització: Pere Burès i Àlex Robles. 20:00 BUTLLETf DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Allred Celaya. WEBER, ANTON: "Moto perpetuo·. an: per Raymond leppard. Orquestra de Cambra Escocesa.Ou Raymond Leppard. (Sm). PETERSON, OSCAR: "Nighlime' ltzhak Perlman, violi. Oscar Peta~ piano. Herb EIHs. guitana. Ray Br0i1l. baix. Grady Tate. balena. (6m). HAYON. FRANZ JOSEPH: "Kyrie",de~ Mlssa in angustiis, Hob. XXIl:11 "lksll Nelson·. Felicity lott. Carolyn watxinson.I.!!IJtll Davies. David Wilson·Johnson.llie English Concert ChOir. The Englis!l Concert.Dir.: Trevor Prnnock. (Sm). , LAMOTE DE GRIGNON. RICARD: 'Vil dels "PrelulfiS a rarmc absent" Jordi Masó. plano. (4m). BIZET. GEORGES: "Farandole" de~~~ n.2 de I'"Arlesiana~. Orquestra de la Ràdio del SIJCioeSI d'Alemanya de KaiserlautemOiL:~ Falk (4m). POPULAR ANGLESAIDOVETON Greensleeves . The Scholars. (3m). TELEMANN, GEORG PHILIPP: Sifttc.l en Fa maior per a comet ~mbolll~ de gamba. flauta dolça. v10h, oboè, baix continu. Conjunt barroc de Lelpzlg. Cooj11!lt d'instruments de venl del Colleg111fflill Lelpzlg. (7m). BARRV, JOHN: Memòries d'Afnca(i'l tenia una granja a Àfrica. So" a~ granja}. (Sm). XOSTAKOVITX. DIMJTRI: Obertura . Ml!131 Festiva. op.9ii. Orquestra Nacional RussaD1r.: Pletnev. (Sm). CATALAN!, ALFREOO: "~bben?: 111wtf andrO lantana", ària de I Opera 13 Renêe Remlng. soprano. 01'4. - J PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ¡¡:¡annò4liC3 de Londres.Dir.: Chartes j,ID..'Il1S. (Sm). !l'/(J!W(. AHTONIN: Rondó op. 94. ~ H¡mOy. violoncel. Orquestra ~de f>raOa.Oir.: Charles t!l ~ l~ ¡ j¡ S;. 111: >;s j¡j¡ tJ.xtfrras. (Sm}. • ~(lSI.IA: "Autum~ leaves • ~teyCoweliTno. ~6trafll81lt fet ala Copen hagen Jazz flooSe e! d'abril de 1993. (1m). s l!fRRi,w¡N BERNARD: Interludi i "The llilllOIY watiz· dos temes de la banda ~de ta peHicula "The Snows ol =/:~iharmònica de Londres.Dlr.: Bemanl Herrmann. (11m). BRUCH. MAX: Quart moviment de la 51mtonla n. 3, op. 51. 1111¡ues11a de l'Estat Hongarês.Oir.: Manlred Honeck. (Sm). ROIG, OSCAR: •t.a Fageda d'en Jor~à". Oscar Roig, teclats. Jordi Humet, v1olf. (4m). PIJRCELl, DANIEL: ''Twas Nlght". ~ Tobb, soprano .. Mlchael Reids, iaüt. David Hatcher, v1ola de gamba. (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Preswtat per Alfred Celaya. oms PIOTR ILICH TXAIKOVSKI, .IOS6'H CANTELOUBE I SERGEI RAKHMANitiOV. llllal Oiarz3bal. vioiL Núria Orbea. !lllllillO- Kanna Aztzova. piano. Orquestra SimfOOica del Vallès. Dir.· Manuel ~- aJiaRT enr!9istrat per catalunya Wúsa el dia 24 d'octubre del 2001 al i111u de la MuSiCa catalana. EL PRIMER P.\I.All. (14m). rus NOCTURN llisica per acabar el dia. Presentació a cWc d'AIIred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl Nrr Re¡¡etitl6 dels úlbms programes 1:30 L'AUDIOVISUAL Em!s diumenge passat. Z:30 GRANS INTEGRALS Progr<mes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts, Olme<:res, Dijous, Divendres, de t4.00 a15.00). 3:30 EtS GUSTOS REUNITS P1e~ntat per Allred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de 11<41ms, Dimarts, Dimecres, Dijous, D'lendret, de 20:10 a 22:00) $-.3D CAPSA DE MOSICA Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DMNIIRIS, 19 DE JUUOL DIL2002 l:ltiiATINAL l4!isica pe¡ començar el d1a presentada ~Joan VM$. Recull d'obres breus. hb! bu!Petins mlormabus i agendes íi'!JSica!s. !:18 Btmmf DE NOTÍCIES ta MATINAL aGftAH REPERTORI ~ASTOR: Pròleg i Finat de ~ A¡¡as¡ooado". Aslor Piazzolla, bandoneó. Fernando ~P~. _violí. Pablo Zlnger, plano. UI!D DRJVera, saxo I clarinet Andy =:-contrabaix. Rodolfo Alchourrón. el6ctrica. (6m) SERUOZ, H~CTOR: "Air du Père !;::'·final de l'acte 111 de l'òpera IJuheta·. ~n E$tBS. Orquestra de Aladèllla.Oir.. rdo Muti. (9m). =EDINI, FRANCESC O: Concerto Ca op.3 n.S. {7~~ lstropohtana.Dir.: Jaroslav Krcek. :IA81N, AlEXANDER: Vals, op. 38. p .llavídovltx, plano (6m). ::· JOSt ANUEL: 'Un dia volveré" Belin6~Ï de la pel.licula de Franclsco MENDELSSOHN. FEUX: Simfonia per a corda n. 10 Orquestra de cambra Anolesa.Oir.: William BRAHMS, JOHANNES: •o Heiland, re1ss die Himmel aur motet per a cor a cappella, op. 74 Cor de la NOR. Hamburg.Oir.: Günter Jena. (5m). 10:00 AGENDA MU~ICAL 10:03 CAPSA DE MUSICA HAYDN, FRANZ JDSEPH: Motetti de Venerablli Sacramento. Hob. XX:IIIc:5 a-d. Solistes vocals. Cor de Nens de Bad Tolz. Tafelmuslk.Dir.: Bruno Weil. (11m). SCHUBERT, FRANZ; Simfonia n. 8, O 759 "Inacabada". Orquestra Filharmònica de Viena.Dir.: Carlos Klelber. (25m). BOCCHERINI, LUIGI: Quintet per a flauta i quartet de corda, op. 55 n. 6. Lolc Poulaln. Quartet Oolezal de Praga. 1m). LAZUNOV, ALEXANOER: Escenes de Ballet, suite op. 52. Orquestra Nacional Escocesa.Oir.: Neeme Jarvi. (28m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Sonata per a piano n.29, "Hammertdavier", op.106. Claudlo Arrau. plano. (45m). HANDEL, GEORG FRIEDRJCH: Sarve Regina, per a soprano, corda i baix continu HWV 241 Arleen Auger. Orquestra de l'Abadia de Westminster.Oir.: Simon Preston. (11m). HONEGGER. ARTUR: Simfonia n.. 5. 'Oi tre re·. Orquestra Simfònica deia Ràdio de Baviera.Oir.: Chartes Outoíl (22m). CANNABICH, CHRISnAN: Simfonia n.SO, op.10. Nieolaus Esterhazy Sinfonia.Dir.: Uwe Grodd. (9m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats d1scogràllques aparegudes al mercat, a ~rrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS ORQUESTRES BEETHOVEN. LUDWIG VAN: Tñple concert, op. 56. ltzhalc Perlman, violi. Yo Yo Ma, violoncel. Daniel Barenboim, piano. Orquestra Filharmònica de Berlín.Dir.: Daniel Barenbolm. (36m). STRAUSS, JOHANN: "Annen-Polka", op.117. (Adaptació M. SchOnherr). Orquestra Filharmònica de Berlin.Oir.: Herbert von Karajan. (4m). BRAHMS, JOHANNES: "Oenn alies Aelsch, es 1st wie Gras", fragment d'"Un Rèquiem Alemany", op. 45. Cor de la Ràdio Suïssa. Cor de Cambra Er1c Ericson. Orquestra Filharmònica de Berl!n.Dir.: Claudio Abbado. (15m). 15:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:1D A FONS LA MÚSICA SOLA L'espai temàtic de Catalunya Música. El quintet de vent GEBAUER, FRANÇOIS RENE: Quintet de vent n2. Le Concert Impromptu. (25m). STRAVINSKI. IGOR: Missa per a cor i doble quintet de venL Trinlty Boys' Choír. Cor i membres de l'Orquestra de l'Engfish Bach Festivai.Oir.: leonard Bernstein. (20m). 16:00 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. t:espai temàtic de catalunya Música. Duet Montserrat Gasçon I Xavier Coll TAVERNA-BECH, FRANCESC: Temps !le lluna. Montserral Gascón, nauta. Xavier Coll, guitarra. (1Om). GRANADOS, ENRIC: Valsos poètics. Montserrat Gascón, flauta. Xavier Coll, guitarra. ~Sm). GUINJOA , JOAN: Màgic, per a flauta I guitarra. Montserrat Gascón. Xavier Coll. (9m). BROTONS, SALVADOR: Tre dlvertimenli. Montserrat Gascón, flauta. Xavier Cofi, guitarra. (12m). BOSCH, MARCOS: Duo per a flauta i guitarra. Montserrat Gascón, nauta. Xavier Coll, guttarra. (7m). s 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticmns dels nostres oients. PresentaCió a càrrec de d'Olga cardus 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació musJCal Guió I realització: Pere Bufés i Àlex Robles. 20:00 BUTLLETi DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. SCHUBERT, FRANZ: •t:abella (transcripció de Casals). Uuls Claret. violorJCel. Seon-Hee Myong. plano. (1m). BERUN, IRWING: "How deep ls the ooean• Doc Cheatham, veu. Conjunt instrumental. (6m). RIMSKI·KORSAKOV, NICOLAI: Capríci espanyol, su~e op. 34. Orquestra Simtònlca de Bolxoi.Oir.: Alexander Lazarev. ~15m). CHABRIER, EMMA UEL: Festa polonesa, extreta de l'òpera còmica 'Rel contra la seva voluntat". Orquestra de la Sulsse Romande.Oir.: Ernest Ansermel (Sm). PERGOLESI, GIOVANNI: 'Quae moerebat et dolebat", "Eja mater fons amons•, "Fac ut portem Christi mortem·, tres àries de contralt de I'Stabat Mater. Marjana Upovsek. Concentus Muslcus de Viena.Oir.: Nikolaus Harnoncourt. (Bm). lGLESIAS. ALBERTO: "Todo sobre mí madre", "La m~ica del transplante", "No me gusta que escribas sobre mi". tres temes de la banda sonora de la pelllcula "Todo sobre ml madre·, de Pedro Almodóvar. Alberto lglesias. plano. Secció de corda de l'Orquestra Filharmònica de Praga. Oir.: Mario Klemens. (8m). BOCCHERINI.LUIGI: "QuarteHo secondo". per a dos violins. viola i violoncel, G. 249. Ensemble Concertant de Frankfurt. (Sm). SARAJEVO: Paxarico tu te llamas. Jordi Savall. Vair Dalai. Begona Olavide. XavierOlaz. Pedro Estevan. (Sm). ADAM, AOOLPHE: Dansa dels cistells i dansa dels camperols, del ballet "Giselle". Orquestra del Teatre Bolxoi.Dir.: Andrel Txistiakov. (10m). STRAUSS, RICHARD: "lch danke, Fraulein", duet àe l'acte primer d'Arabella. Rent! Fleming, Arabella. Barbara Bonney, Zdenka. Orquestra fllharmònica de Viena.Dir.: Christoph Eschenbach. (10m). SARASATE, PABLO DE: Concert lantasla sobre on tema del Faust de Gounod. Gil Shaham. violi. Jonathan Feldman, piano.Jl1m). RAKH NINOV, SERGEJ: "Siava v vyshnltkh Bogu•. de Les Vespres. op. 37. Cor de Gambra de Sant Petersburg.Dir.: Nikolaí Komiev. (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ElS CONCERTS DE CATALUNYA MOSICA Presentat per Allred Celaya Obres de GIACOMO PUCCINI M• Carme Hernandez. soprano. Josep Ruiz. tenor. M1quel Ortega. piano. CONCERT enregistrat per catalunya Música el d~a 7 de desembre de 1987 a la Sala Cultural de la Caja Madrid (Opera de cambra de catalunya). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia, Presentació a ~rrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl Nrr Repeticl~ dels últims programes 0:30 MUSICA CORAL Emès dimecres de ta setmana passada. 1:30 M0SICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Dimarts a les 19:00h). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts. Dimecres, Oljous, Divendres, de 14.00 a 15.00~. 3:30 ELS GU TOS REUNITS Presentat per AHred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emiSsió: Repetició dels programes de Oílluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 20:1Q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Proorames emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Oímecres. D1jous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DISSABTE, 20 DE JUUOL DEL2002 8:00 MAnNAL MúsiCa per començar el dia presentada per Pilar Sobirà. Recull d'obres breus. Inclou butlletí de noticies i agenda musical 10:00 CONCERT BARROC VIVALOI: Concert RV 315, "L'estiu". 11 Giardino Armonlco.Oir.: Giovanni Antonlni. (11m). FASCH: Obertura (suite) en Si b M. V1rtuosl Saxonlae.Oic: Ludwig Gúttler. (27m). BODIN DE BOISMORTIER, JOSEPH: "L'Estiu", de Les quatre estacions. lan Honeyman, tenor. Solistes lnstrumel]tals. (17m). 11:00 MUSICA PER A COBLA SERRA, JOAQUIM: Cavalleresca, sardana. Cobla La Principal de la Bisbai.Oir.: Francesc cassú. (Sm). LAMOTE DE GRIGNON, RICARD.: El Noguer, sardana cantada. Montserrat Alavedra, soprano. Cobla Pñnci¡>;l de la Bisbal. (4m). PAUL S NARCIS: Girona. poble heroic, sardana. Cobla Ciutat de Girona. (6m). LLUNELL. PEPITA.: VIOletes d'or, petit poema simfònic per a cobla i timbales. Cobla La Pnncipal de La Bisbai.Dir.: Jesús Ventura. j6m). BARD GUELL, JOSEP: ldil-li a la Font Vella sardana Cobla Montgrins. (4m). BOLIART, XAVIER: Pedres gòtiques. Recorregut s1mfònic per la Barcelona antiga (estrena). Santi Molas. percussió. Cobla Mediterrània. Cobla La Principal de la Bisbal. Cobla Sant Jordi.Oir.: Jordi León. (14m~. GRIV , JOSEP: Adéu, Maria, sardana. Sanll Molas, timbales. Cobla Mediterrània. Cobla La Principal del LLobregai.Oir.: Jesús Ventura. (6m). BROTONS, SALVADOR: So d'onze i percussió. Nydla Cobla.Oir.: Salvador Brotons. ~7m). 2:00 AG.ENDA MUSICAL 12:03 MUSICA CORAL HAYDN, JOSEPH: Missa brevis Sanctl Joannls de Oeo, "Pelita missa d'orgue·. Dominlk Orieschnig, soprano. Petits cantors de Viena. Chorus Viennensís. Martln Haselbilck, orgue. Orquestra Simfònica de Viena. Oir.: Uwe Christlan Harrer. (17m). REGER, MAX: Mote~ op. 110. Cor de cambm de la Ràdio de Berlín. Oir.: Uwe Gronostay. (8m) JANACEK. LEOS: Rlkadla, cicle de 18 peces a 9 veus i orquestra de cambra sobre ñmes infantils. Cor Filharmònic Txec. Conjunt de vent de la_Filharmònica Txeca. (16m). PART, ARVO: MISSa Sillab1ca. Christopher Bowers·Broadben~ orgue. Theatre ol Vo1ces. Dir Paul Hlllier. (13m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a ~rrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarriga. WILLIAMS, JOHN: "A Hymn to New England" (Un himne a Nova Anglaterra). Orquestra Boston Pops.Dir.: Kelth Lockhart. (3m). GLUCK, CHRISTOPH WilLIBALO : "Mísera, dove sonf ...Ahl non son lo che parlo" (Pobra de ml. on sóci...Ahl no sóc Jo qui parlo) ària de l'Opera "Ezlo". Cecllla Bartoli, mezzosoprano. Acadèmia de MOslca Antiga de Berlfn.Oir.: Bernhard Forck. (Sm). POULENC, FRANCIS: Tercer moviment de la Sonata per a flauta i piano (1957). ~ ...= ~ a ::::;' ~· ;:¡¡: :J . ""' S' a e; iif ¡;¡ i!» ... êf 11 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA PhHippa Oavies, flau1a. tan Brown, piano. {4m). UPINSKI. KAROL: Alleoro marciale, primer mOV1ment del Concert per a violí i orquestra n. 2, op. 21 "Milrtlr". tgor twanow. violí. Orquestra Simlòmca Nacional Polonesa a Varsòona Oir.: Stanislaw WISIOCkí. {4m}. O'FARRIL: "Et toco blues· Orquestra de Jazz Afrocubana de Chico O'Farnl. {Sm). BEETHOVEN, LUDWIG VAN "Andante sostenuto•. 1r mov. de la Sonata per a piano n.14 ·ctardelluna·, op.27 n.2. Vtadlmir Ashkenazy. {6m). BACH, HEINRICH: Sonata U•a cinque· en FaM. Musica Anllqua de Colònla.Oir.: Relnhard Goebet. {4m). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: "l'ocell blau", pas a dos del ballet "la bella dorment". Orquestra Nacional Escocesa.Oir.: Neeme Jarvt. (Sm). DAÇA: Fantasia 21 de pasos largos. José Mlguel Moreno, viola de mà. {4m). COPLAND, AARON: "Music for Radio". Orquestra Simfònica de SaintLouis.Dir.: Leonard Slatkln. (11m). SCHUBERT, FRANZ: "Oas Flschers Uebesglück" (Felicitat d'amor del pescador), lled D. 933. Gérard Souzay, bariton. Dalton Baldwin. piano. (Sm). GIM~NEZ, JERÓNiMO: Intermedi de la sarsuela "la boda de luis Alonso·. Orquestra de Cambra Anglesa. Oir.: Enrique Garcia Asensio. (6m). SCHUMANN. CLARA: Romança per a violí i piano. op. 22 n. 3. Srelen Krstic, violi. Micaela Gehus. piano. {4m). ELGAR, EDWARD: Marxa de Pompa i Circumstància. op. 39 n. 4 Orquestra Simfònica de la BBC.Oir.: Andrew Davis (Sm). ROVElTA. GIOVANNI: Dixit secondo. de les Vespres Solemnes venecianes per al naixement de lluls XIV. Cantus Cólln.Oir.. Konrad JungMnet. (Sm). KALINNIKOV, VASILI SERGEYEVITX: Obertura per a orquestra "Bylina•. Orquestra Simfònica de l'Antiga Unió Soviètlca.Dlr.. Evgeny Svettanov. {12m). SOLER, ANTONI: Sonata en Re M. Alleta de Larrocha, piano. (4m). DELIBES, LEO: Preludi I Mazurka de la suite del ballet ·coppélla". Orquestra Filharmònica de Berlin Oir.: Herbert von Karajan {7m). BAStE, COUNT: "Shout and feel•t" Orquestra.Dir.: James Horne (2m) BRAHMS, JOHANNES: Con moto, quart moviment del Quintet amb clarinet. op. 11S. Mlchel Portal, clarinet. Quartet Melos. (9m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Tercer moviment del Concert per a plano n. 22. KV 482. Alfred Brendel, piano. Orquestra de cambra Escocesa. Dir~ Charles Maclterras. {13m}. VERDI, GIUSEPPE: "Ben io t'invenni". de l'acte seoon de l'òpera Nabucco. Jutia Varady. soprano. Orquestra de Baviera.Dir.: Dietrich·Fischer Dieskau. (7m). CRAWFORD SEEGER. RUTH: "little Watz" (Pet•t vats), "Little lullaby" {Pelita cançó de bressol}, ·capnce• (caprici), tras peces per a plano. Jenny Lin, plano. (4m}. SIBELIUS, JAN El retrat de ta comtessa. Orquestra Simfònica de lahti.Oir.: Osmo vanska. (4m). GUERREM, FRANCISCO: Ave Maria, a S veus. capella Reial de Catalunya. Hespèrion XXI. Dir.: Jordi Savall. (4ml. HAVDN, FRANZ JOSEPH: Flnale, vlvace. quart moviment de la Simfonia n. 9S. Orquestra Filharmònica de londres.Oir.: Georg Solti. {4m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró Jané. VIVALOI, ANTONIO la Senna Festegglante, serenata RV 693. Juanlta lascarro. soprano. Sonia Prina, contralt Niooala Ulivieri, baix. Concerto ltalíano.Dir. • Rinaldo Alessandrinl {12m}. MARAIS. MARAIN: Suite d'un goüt êllanger. Christophe Coi o, baix de viola. Christophe Rousset. clavecí. Vrttorio Ghielmi. baix de viola. Pascal Monteilhel tiorba, gu•tarra. {17m}. 20:15 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE DES DEL GRAN TEATRE DEL LICEU Temporada 2001-2002 MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "Oie Zauberflóte• (la Flauta MàgiCa). Ofetia saia. Milagros Poblador. Deon van der Watt Wolfgang Rauch. Reinhard Hagen. Mathias HOile. Cor i Orquestra del Gron Teatre del Uceu. Oir.: Josep Pons. 0:04 NOCTURN Música per acabar et dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguflera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès ta setmana anterior. {Dissabte i diumenge a les 1000h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga. Programes emesos la setmana anterior {Ordre d'emissió: rapetidó dels programes de DiSsabte i Diumenge. de 14:00 a 17:00}. • 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos ta setmana anterior. {Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecras. Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 21 DE JULIOL DEL2002 8:00 MATINAL Música per començar et dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlletí de notícies i agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC RAM EAU: Les surprises de l'amour. suite en concert. Les Musiciens du Louvre.Dir.: Marc Minkowskl. (52m). 11:00 MISSA OE MONTSERRAT Transmissió en directe de la Missa Conventual des del Monestir de Montserrat 12:17 FESTIVALS D'ESTIU la informació musical sobre els concerts i festivals de la temporada. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de tes últimes novetats disrogràflques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels míllors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presemat per carmina Matagarriga. OFFENBACH, JACQUES: "les oiseaux dans la charmille" {Ss ocells al bosc de bedolls). cançó de ta nina dels Contes d'Hoffmann. Joan Su1hertand. Jacques Charon. Cor de la Ràdio de la Suisse Romande. Orquestra de la Suisse Romande.Dir.: R1chard Bonynge. {Sm). GERSHWIN. GEORGE: "I got rythm", "love is he re to stay•, dues cançons. Joshua BeU, violi. Orquestra Simfònica de Londres.Dir.: John Willíams. (Sm). FALCONiERO, ANOREA: "Passacatle". Hespèrion XXI.Dir.: Jordi savan. (3m). OUPARC, HENRI: "Al país on es fa la guerra" Klri Te Kanawa. Orquestra Simfònica de t'Opera Nacional de Bèlgica.Oir.: John Pritchard. {Sm). HAVON, FRANZ JOSEPH: Primer moviment de la Simfonia n. 26 "lamentatione•. The Engllsh ConcerLDir.: Trevor Pinnock. • • (Sm). CHOPIN, FREDERIC: Rondo, vivace, tercer moviment de Concert per a plano n. 1, op. 11 (Versió per a quintet de corda amb plano). Jean-Marc luisada, plano. Quartet Talich. Ben¡amin Bertíoz, contrabaix. (10m}. GREENITERRV: "The countess· Clark Terry, trompeta. J•mmy Cleveland. trombó. Cectt Payne, saxo. Horace Slfver. piano. Oscar Pet1iford, violoncel. Wendell MarshaU, baix. Art Blakey, bateria {7m). DVORAK. ANTONIN: Et meu pais. obertura op. 62. Orquestra Nacional Escocesa. Oir.: Neeme J~rvi. {9m). ALBÉNIZ, ISAAC: "Malaguena·, fragment extret de · espana·. op. 165. N~rciso Yepes. guitarra. (4m). HANDEL, GEORG FRIEORICH: "O fairest ol ten thousand fair", ària de l'oratori ·saut·. James Bowman, contratenor. Susan Gritton, soprano. The Klng's Consort.Dir.: Robert King. (3m). CERVELLÓ, JORDI: Introducció I Allegro risotuto. Angel Jesús Garcia, violi. Manuel Garcia Morante, plano. (Sm). DUSSEK, FRANZ XAVER: Allegro assa!, primer moviment de ta Simfonia en Sol M (Aitner G2). Hellos 18.Dir. Marle·Louise Oschatz. (7m). MAVFIELD, CURTIS "lt's all rfghtl" The Wynton Kelly Trio. CAndida Camero, conga. (3m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: la consagració do la llar. obertura op. 124. Orquestra Filharmònica de Viena.Dir.: Claudio Abbado. (1Om). GESUALOO: "Canzone del Prtncipe•. Concerto ltaliano.Oir~ R•naldo Alessandrini. (6m}. ARNOLO, MALCOLM: Quatre danses irlandeses op. 126. The Phllharmonia.Dir.: Bryden Thomson. {7m}. BACH, JOHANN SEBASTIAN: Segon moviment del concert italià, BWV 971 {Arranjament de Manel Camp ILudovica Mosca). Manel Camp. Ludovica Mosca. pianos. (Sm). SIBELIUS, JAN "Kullervo goes to war• (Kullervo va a la guerra), quart fragment del poema simfònic "Kullervo", op. 7. Orquestra Filharmònica Turku.Dir.: Jorma Panula. {11m). MOLINA, JORDI: Homenatge, sex1et de tenores. Jordi Figaró, Jordi Carreras, Josep Farràs. Josep Coll, Pere Benllez, Mart f Camós. tenores. (7m) BACH, CARL PHIUPP EMMANUEL: Allegro di mollo. primer moviment de la Simfonia en ReM, Wq.18311 Orquestra Barroca d'Amsterdam.Dir.: Ton Koopman. (6m) WALTER, BRUNO: Moderato, tercer moviment de ta Sonata per a violi i plano. Philippe Graffln, violi. Pascal Devoyon, piano. (9m). LEtJNON, JOHNJMcCARTNEY, PAUL. When rm sixty·four (Arranjament de Paul Hart). King's Singers. (3m). ARRIAGA, JUAN CRISÓSTOMO DE: Obertura op.l "Noneno· Le Concert des Nacions. Oir; Jordi savall. {Sm). TOLDRÀ. EDUARD "Sonetf de la rosada" • primer dels Sis sonets. Solla Puche, plano. Josep M• Atplste, violi. (4m). BERNSTEIN, LEONARO• "Maria" de "West Slde Story·. Sheritt Mllnes. barHon. Orquestra Filharmònica de l'Estat Polonès Katowice.Oir .. Cario Franci. (3m). 17:00 TEMPORADA D'OPERA HANDEL. "Rinaldo", òpera en tres actes, HWV 7. Llibret de Gtacomo Rossi. Bernarda Fink. Cecilia Bartoll, mezzosopranos. David Oaniels, contratenor. Daniel Taylor, contratenor. Gerald Rnley, barfton. Luba Orgonasova, soprano. Bejun Mehta, contra1enor. Mark Padmore, tenor. Ana·Marta Rincón, soprano. The Academy ol Ancient Music.Dir · Christopher Hogwood. (174m). 20:03 l'AUDIOVISUAL Un programa d'Atex Gorina. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'en!Qm de temes l1lliSi:is cl1nterès. Presentat i conduit per ,'Dt' VIVes, i realitzat amb la Cotaboració d!l Consell català de la Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE Nn Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Prasentació de tes últimes nil'lelals discogràfiques aparegudes al mertat, 1 càrrec de Montse Agunera. Resum ll!ls millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setlllalll anterior. (Dissabte I diumenge ates 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per carmina Malagarrloa Programes emesos la setmana anteriol (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE M0StCA Programes emesos la setmana amer~~~. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Oirnii:'!S. Dijous, Divendres, de 10.03 a 1300¡ DIU.UNS, 22 DE JUUOL DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia ~ per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i age~ musicals. 9:00 BunLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI REBEL. JEAN: Els elements. Les Muslciens du Louvre.D•r.. Mart Mtnkowski. {24m). ELUNGTONIMILLS: "ltdon't me.ma thlng if it ain'1 gotthat swing• lvie Anderson, veu, 1l'orquestra de ~í! Ettinoton. (3m}. ROSSINI, GIACOMO: l'Italiana in Al¡al obertura. l'Orquestra del Segle XVIII.Dlr.: Frans Brüggen. (8m}. O'CONNOR, SINEAD: Antigues hlstòrlll de fades. Mark O'Connor. violi. Vo·Yo Ma, viot~ Edgar Meyer, contrabaix. (Sm). HANDEL, GEORG FRIEDRICH: Su1te P t HWV426. Glenn Gould, clavec!. (10m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA WEBER, CARL MARIA VON: ln\it3cl0~ vals, op 65 {orq. Berlioz). Orquestra Nacional Russa.Oir.: MltNl . Pletnev. (11m}. RAVEL MAURICE: Concert per apa:!! orquestra en Sol M. Martha Argerich. piano. Orquestn Filharmònica de Bertin.Dir.: Ctaudio Abbado. (21m}. MENOELSSOHN, FELIX: Simfonia ll5 "Reforma·, op. 107. Orquestra Filharmònica de v$llir.· ,. John Eliot Gardiner. (28m) CHOPIN. FREDERIC: Scherzo n. 2. G9-"" Evgeny Kissm. plano. (10m). BEETHOVEN.LUDWIG VAN: MiSSiflf» • M, op. 86. Emllija Markova. Ulijana Paradlllirtll. Chnsto Kamenev. tvan Petrov. Cers Rodina. Orquestra Filharmònica de rest de Sofia.Dír.: Constantin lllev. (48111~ TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: Vaifoll10115 sobre un tema rococó. op.33. Mstislav Rostropovltx, violoncel Orquestra Rtharmònica de Bert.n.Otr; H. • von Ka rajan. (21m). MOZART WOLFGANG AMADEUS: V~. avete un 'cor fedele", ària de clllltert 1(1 217. Maria Bayo, soprono. Orquestra Simfònica de Galícia. Oir.: Victor PabtO Pérez. (8m). MILHAUD. OARIUS: Aspen Sé!énad'-"" . ~ 361. Jean·Plerre Rampa!. flauta. Piel~ "QÇ. tt PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ctJoê. Jacques Lancelot. clarinet. Paul ~.tagal Pi~rrtl ThJbitud. trompeta. S!rardJany. violi. serge Collo!, viola ~ roumus. violoncel. Jacques cz¡au!3fl. cootrabatx. (15m). 13:80 NOU PUNT NOU Prêsen!ació de les últtmes navetaIS !liSCOgri!MIU!S aparegudes al mercat, a àiTl' de Montse Agullera tUO GRANS ORQUESTRES ~uestn Fllharmllnlca de londres V/JJ6HAH WilliAMS. RALPH: Obertura de 13 swte Anstofànica •tes vespes" . Orques!Ia filharmònica de Londres.D1r.. Adn¡n Souh. (10m~ AANOLD. MALCOL : Danses angleses. Orquestra Filharmònica de londres.Dir.: Adriafl SouH. ~18m). ME.IIDELSSO N, FEUX: Obertura "Les H!OOdes", op.26. ~uestra Fflharmbnica de Londres.Dlr.: Bemard Hatllnk, (10m). CHOPIN, FREOERIK: "Ro manca: ~ghetto·, segon moviment del Concert pera plano i orquestra n.1, op. 11 (Arrafljament fel per Mlly Balaklrev). Fnedrich Gulda, piano. Orquestra Filllarmònlca de londres.Dir.: Adrlan Boull (9m). IIOZART. WOLFGANG AMADEUS: 'Rlconosci in questo amplesso·, sextet defòpera "Les noces de Flgaro·. I.JI;Ia Popp, Susanna. Jane Berblê, ~~artellina. Ptu!ip Langrldge, Don Curzio. Samuel Rarney, figaro. Thomas Alien. Co!t.t Kurt Moll, Bartolo. Orquestra fJIIrmòniCa de Londres. Dir. Georg Solti. !Sm). ts·• BUTLLETf DENOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15.11 AFONS V. II(JJA MÚSICA. I: espai tematic de ~Música presentat per Eulàlia ~ MESTI\fS OUAORENY, JOSEP MARIA: llllble concert per a Ones Martenot. peltUSSi61 orquestra. ArletteS.bo·SimonovUch, ones Martenot. Robert Armengol, percussió. Orquestra Slm~mca de Barcelona 1Nacional de Còtalurr¡qDir.: Konstantin XENAKIS, IANNIS: Pllasppa. Xalier Jooquin, percussió. (15rn). 16:00 AFONS LES VERSIONS DE REFERèNCIA. L'espai temi~ de Catalunya Música presentat per Eulàlia Beollo. GIESEKING, WALTER: Klnderlleder (Carl¡ons d'Infants), fllsabeth Schwarzkopf. Walter Gieseklng. 123m). DEBUSSY, CLAUDE: Preludis per a plano. (l.libl!2on). w~ Giesektng. (36m). 17:00 LA TARDA DEl 'OIENT l'mgramaa6 realitzada a partlr de les ¡:t.Jclons dels nostres olenls. Presentació • l2mc de d'Olga Cardus. ltte Pf'NTAGRAMA i'mg!3m¡ de divulgació ~usical. Guió i '!Ñlad6: Pere purés I ex Robi es ltlt 8UTUETI DE NOTICIES 21:14 AGENDA MUSICAL !t11 ElS GUSTOS REUNITS ~per Alfred Celaya. 1 •'fl0.JOS~: 'Azucenas y nieve•, tema !S! la banda sonora de la pel.lfcula "El ~~hort~·~ de lope de Vega : Ba;Jo de e1gnr , de Giacomo do). 0rt!ieres. concertino. Arcata · ·01r.: Josê Nleto. ~Sm). UOI.TER.JOHANN MEL HIOR: "Adagio", : ~rt n. 2 per a trompeta i cordes =: e. ~ Marsalis, trompeta. Orquestra de (lim~aAnglesa.Oir.: Raymond Leppard. ' My one and only Jove• ~~~~OOD: 0 ane I Johnny Hartman). ~ Cohrane, saxo tenor. Johnny J rtman. veu. McCoy Tyner, plano. ~ Garnson, contrabaix Elvln Jones · . (Sm). • ~~· WWGANG AMADEUS: Sonata ~ no. 545 "Sonata fàcil". ~Larrocha.~1m). •HANK: ·u huh" ~~ Mobley Oulntet. (11m). GEMINIANJ, FRANCESCO: Concerto grosso en Re M op. 3 n.1. !:Europa Galante.Oir.: Fabio Biondi. (10m). MUSSORGSKI, MODEST: Introducció i Polonesa de "Boris Godunov· (arranjament de Rimskí·Korsakov). Orquestra Simfònica de l'Acadèmia de l"URSS.Dir.: E. Svetlanov. (6m). TURINA. JOAQU[N: "Escena andalusa·, op. 7. sextet per a viola solista. piano i quartet de corda. Menuhln festival Piano Quartet. (t 1m). ALMARAN, CARLOS: "Es la historia de un amor". Tele Montoliu. piano. Eiadio Reinon Quintet, (7m). RAMEAU, JEAN PHILIPPE: "Air en chaoonne" de les danses de Zoroastre. Ulsamer Collegium.Dir.: Josef Ulsamer. (Sm~ FAU é, GABRIEL: "Allegro molta moderato", primer moviment del Quartet amb plano n. 2, op. 45. Michel Wagemans, piano. Joaqufn Paloma res, vlolf. Paul Cortesa, viola. Mar~! Cervera, violoncel. (12m). OAV S, MILES: "Welrdo" The Miles Davis Quartet (5m). PI DE LA SERRA, QUICO: "Suau·. Quico Pi de la Serra, veu i guitarra. Quartet de corda. (4m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22¿04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA M SICA HAYDN. FRANZ JOSEPH: Concert per a orgue i orquestra en DoM, Hob XVIII:1. MOZART: la Flauta Màgica. KV 620. dues àries .Di'iertíment. KV 13S. Tres àries de concert. Simfonia n. 25, KV 183. Ton Koapman. orgue. Klaus Mertens, bariton. Christoph Rahn, contrabaiX. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya.Dir~ Ton Koopman. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 27 de setembre del2001 a l'AUditOri de Barcelona. TEMPORADA OBC 2001/2. FESTIVAL MOZART. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 A FONS LA MÚSICA RELIGIOSA. L'espai temàtic de Catalunya Música. 1:30 A FONS ELS INT~RPRETS CATALANS. l'espai temàtic de Catalunya Musica. 2:3D GRANS ORQUESTRES Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. ~Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Oímecres, Dijous, Divendres, de 20:1Q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA PrOijrames emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Di'iendres, de 10.03 a 13.00). DIMARI'S, 23 DE JUUOL DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins mtormatius i agendes musicals 9:00 BUTLLETf DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI BRITTEN. BENJAMIN: Quatre lnlerludfs marins de Peter Grimes, op.33a. Orquestra SlmtOnica de londres.Dir.: André Prevln. (17m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Obertura Coriolà, op.62. Orquestra del Segle XVIII.Dir.: Frans BrOggen. gm). ZELLER. RL: "Ronen els cirerers•, de l'òpera "L'Ocellaire·. Edita Gruberova, soprano. Orquestra de la RàdiO de Munic.OJr.: Rudolf Bibl. (4m). BALADA. LEONARD: Sardana. Orquestra Simfònica de Barcelona.D1r.: Mathias Aeschbacher. (17m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA GEMINIANI, FRANCESCO: Concerto grosso. op. 3 n 4 I Musici. (Sm). BRAHMS. JOHANNES: Serenata per a orquestra n. 1, op. 11. Orquestra Simfònica de Viena D1r.: Gary Bertini. (44m). TURINA, JOAOU[N; Trio amb piano n. 2. op. 7S. Trio Beaux Arts. (15m). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Stabat Matar, Hob. XX bis. Barbara Bonney. Ellsabeth von Magnus. Herbert Lippert. Alastalr Mlies. Cor Arnoid Schònberg. Concentus Muslcus V1enl.Dir.: Nlkolaus Harnoncourt. (59m). ALB NIZ, ISAAC: 2 peces per a guitarra, John Williams, guitarra. (11 m). ARENSKI, ANTON: Variacions sobre un tema de Txaikovski, op. 35a. Orquestra Simfònica de Londres.Oir.: John Barblrolli. (15m). BELLINI, VINCENZO: "Casta Diva•. ària de l'acte primer de l'òpera Norma. Maria Callas. Cors i Orquestra del Teatre de la Scala de Mllà,Dir.: Tullio Serafin. (6m). SPOHR, LUDWIG: Faust, obertura. Orquestra Simfònica de ta Ràdio de Berlin.Dir.: Christian Frllhllch. (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les u~1mes novetats discogràftques aparegudes al mercat, a càrrec de Montsa Aguilera. 14:00 GRANS ORQUESTRES Orquestra Filharmònica da Londres PARRY, HUBERT" Simfonia n. 5. Orquestra Filharmònica de Londres. Dir.: Adrian Boull (24m). RAKHMANINOV, SERGEI: Rapsòdia sobre un tema de Paganini, op. 43. Julius Katchen. piano. Orquestra Filharmònica de londres.Dir.: Adrlan Boult. ~22m). WAGN R, RICHARD: "Traume", lled dels ·wesendoncklleder·. Janet Baker, mezzosoprano. Orquestra Filharmònica de Londres. Dir.: Adrlan Boult. (6m). 15:00 BUTLLETI DE NOT[CIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto. Alejandro Clvllottl 1S:DD A FONS l'ÒPERA. !:OPERETA I LA SARSUELA. L'espai lemàtlc de catalunya Música presentat per Eulàlia Benllo. SOROZABAL, PABLO: Tres àries de les sarsueles "Katluska"I"La Tavernera del Puerto". Leda BartJay. Alfredo Kraus. Coro Cantores de Madrid. Orquestra de Conctertos de Madrid Dir.: Pablo Sorozabal. (157. SERRANO. JOS /CHAPI, RUPERTO: Fragments de sarsueles "Los claveles", "8 rey que rabió", "la canc1ón del olvido", i "La del mano¡o de rosas·. Alnhoa Arteta. soprano. Cor i Orquestra SimfOnlca de la RTVE. Dir.: Enrique Garcia Asens1o. (15m). CHUECA, FEOERICO/ VALVEROE, JOAOU[N: "La Gran VIa", fragments de la sarsuela Ainhoa Arieta, soprano. Cor i Orquestra SimfOnies de Ja RTVE.Dir.: Enrlque Garcia Asenslo. (9m). LUNA, PABLO: "Paxarln tú que vuefas", ària de la sarsuela La picara molinera. PIAcido Domingo. Orquestra Simfònica de Barcelona.Dlr.: L. A. Garcia Navarro. (5rn). VIVES, AMADEO: "Escènes i cor dels bohemis''. cfe la sarsuela en un acte "Bohemlos". xanliago Jerlco. Maria Bayo. Carlos lvarez. Maria José Martos. Isabel Monar. Cor Polifònic de la Unlversldad de La Laguna. amb la col.laboracló de la coral ·Reyes Bartlet", de Puerto de la Crul. Orquestra Simfònica de Tenerife Dir.: Antoni Ros Marbà. (Sm). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT PrOijramacló realitzada a partir de les petiCions dels nostres o~ents. Presentació a càrrec de d'Olga Gardus. 19:00 PENTAGRAMA PrOijrama de divulgeoo !JlUslcaL Guió i realitzacló: Pere Burés i Alex Robles. 20:00 BUTLLETí DE NOTiCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya uszr. FRANZ: Marxa Rakóczi. Orquestra de l'Estat d'Hongria.Dir.: Gyula Nêmeth. (11m). HANCOCK. HERBIE: "Canteloupe lsland" The Herble Hancook Quintet. Enregistrament fet a la Town Hali de Nova York. ei 22 de lebrer de 1985. (11m). COLTRANE. JOHN: "Biue train" The John Coltrane SexteL b11 m). LAMOTE DE GRIGNON. RI ARO: Cami de llum, sardana. Cobla Ciutat de Barcelona. (7m). BOCCHERINt, LUIGI / BERIO, LUCIANO: Quatre versions originals de "La Rltlrata notturna dl Madrid". Orquestra Simfònica de Londres.Dir.: Luciano Berio. (Sm). POLÒNIA: "Melodia de noces", de Baskld Zywlecld, "Melodia de viatge de noces·, de la regió de Lubuska. "Oberek". dansa de noces de Chasno. lowlcz, "Mazurca de noces·, de la regió de Radom. (Sm). CHABRIER, EMMANUEL: "A la Música" (Per inaugurar la casa d'un amic), cor per a veus de dones amb solista. Barbara Hendricks. Veus de dones dels Cors de Tolosa-Migdia-Pirineus. Orquestra del Gapiloll de Tolosa. Dir.: Michel Plasson. (9m). MARCELLO. BENEDETTO: Adagio del concert per a oboè. corda i continu en re m. Bruce Haynes. Membres de l'Orquestra del Segla XVIII.Dir.: Frans Brüggen. (3m). ENYA: ·sonilolk". "Aidebaran·. (3m). MILHAUD, DARIUS: Primer moviment del Concert per a arpa, op. 323. Fréd~rlque Cambreling, arpa. Orquestra de l' pera de Lió.Oír.: Kent Nagano. (11mJ. BAC , JOHANN SEBASTIAN: Sintonia de la cantata BWi 29, "Wir danken dir, Gott, wir danken dir" (Us lloem, Déu nostre, us lloem). Concentus Muslcus de Viena.Dir.: Nlkolaus Harnoncourt. (4m). ELGAR, EDWARD: Marxa Imperial, op. 32. Orquestra SlmfOnica de Londres.Dir.: Barry Tuckwell. (4m~ ARGENTINA: •en es tarde gris". "El últim o cafê". tangos. HaY.dée Alba. veu. (6m). ANONIM: "The Trhee Ravens•. Andreas SCholl. contratenor. Andreas Martin. llaüt. (3m). MORENO TORROBA. FEDERICO: "Aires de la Mancha" David Russell. guitarra. (8m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya Obres de WOLFGANG AMADEUS MOZART. FAANZ DANZI. CHARLES AUGUST BÉRIOT. LUIGI BOCCHERINI i ASTOR PIAZZOLLA. lluls Michal, violi. Martfla Carfi, vfolf. Orquestra Simfònica del Vallès.Dir.: luis M1chal CONCERT enregistrat per Catalunya Musica el dia 24 de novembre del 2001 al Palau de la Música Catalana. "l'ARC I LA BATUTA". (S1m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nif Repetició dels ültims programes 0:30 A LA MANERA DE.... Un convidat ens proposa i cornenta la música que 11 agrada. Guió I presentació de Joan Vlves.Repetlei6 del programa emès dissabte passat 2:30 GRANS ORQUESTRES Programes emesos la setmana anterior. :! ....e .~ ~' ~· ;:;! ::s. se e; ¡;i' ...., .... s- ~ A (Ordre d'emissió: Repetoció del Dilluns, 01marts, 01mecrece 01jous. Divendres. de 14 00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana antenor. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres. de 20:tQ a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emisstó: Repetició dels programes de D1lluns. Dimarts, D1mecres, Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). ¡;;¡ = .... e I» •.:;::! ~' ;¡;¡· 212 ~ ::l. ....., S' 5I ...., = ~- ~ ... ¡;: 14 DIMICRU, 24 DE JULIOL DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar et dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius l agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI BURRULL. FRANCESC: "Gina's song•. I "Vols un vats?". Francesc Burrull, plano. (Sm). JANACEK, LEOS: Concert per a vlolf I orquestra "Pelegrinatge d'una ànima" Josef Suk. Orquestra FilharmOnica Txeca.Dir.: Véclav Neumann (14m). VERDI, GIUSEPE: "Mademolselle?. Gott schenkte eine Tochter mir", escena de l'acte segon de l'òpera la Traviata (versió cantada en alemany). Hermann Prey, baríton. Teresa Stratas. soprano. Symphonie·Orchester Graunke.Oir.: Franz Allers. (17m). RAMEAU, JEAN PHILIPPE: "les sauvages·, extret de "les Iodes Galanies· (arranjament per Mlchel Blavet). Valéne Balssa, Jean Pierre Pmet. flautes travesseres. (3m). PORTER. COLE: "Night and day" del musical "Gay Oivorce'. Arranjament d'Emil Gerhardt. The Klng's Smgers Emll Gerhardt. plano. (4m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MOSICA GLIERE, REINHOLO: Concert per a soprano coloratura I orquestra, op. S2. Natalle Dessay, soprano. Orquestra Simfònica de Berlin.Dir.: Michael Schonwandl. (15m~ MOZART. WOLFGA GAMADEUS: Simfonia n. 35, KV 3S5 "Haffner". Orquestra del Reial Concertgebouw.Dir.: Nikolaus Harnoncourt. ~23m). RAKHMANINOV, SERG 1: Vocallse. Op. 34 n. 14. Orquestra de Fllad!llfla.Oir.: Eugene Ormandy. (Sm). BRimN. BENJAMIN: Sant Nicolau, cantata Op. 42 Anthony Rolfe Johnson, tenor. Coryclon Singers. Orquestra de Camba Anglesa.Oir.: Matthew Besl (SOm). CHERUBINI. LUIGI; Marxa religiosa. Orquestra Philarmonra.Dir.: Riccardo MU1i. (Sm). BEETHOVEN. LUDWIG VAN: Sonata per a piano n. 29. op. 106 "HammerklaVier". Alfred Brendel, plano. (45m). UNDBERG, JACOB: Dels grans boscos. Orquestra filharmònica d'Estocolm.Dir.: Stig Westerberg (1SmJ. 13:00 NOU PUNT NO Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a cArrec de Montse Agullera 14:00 GRANS ORQUESTRES Or~uestre Filharmònica de londres BR TTEN. BENJAMIN: Maltnades Musicals, op. 24. Orquestra Filharmònica de Londres.Oir.: Adrlan Boult. (14m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: "All ls fullfllled", ària de la Passió segons Sani Joan. BWV 24S. Kalhleen Ferrler. contralt. Orquestra filharmònica de l.ondres.Oir.: Adrlan Boult. (Sm) STRAUSS, RICHARD: Mort i transfiguració, poema srmfOnlc, op. 24. Orquestra Filharmònica de londres.Oir~ Klaus Tennstedt. (26m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: "Ah, PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA dov'e il perfido?", quintet final de l'òpera · oon Giovanni". Maq¡aret Price, Don na Anna. Sylvia sass. Oonna Elvira. Stuart Burrows. Don Ottavio. lucia Popp, Zetlina Alfred Sramek, Masetto. Orquestra Filharmònica de Londres. Dir.: ,Georg So!IJ. (7m). 15:00 BUTlLETl DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA. ARA. t:espal temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Beníto. MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Concert per a piano i orquestra en Ml b M. KV 271 "Jeunehomme·. Emili Blasco, piano. Orquestra de Cambra del Reial Cercle Artístic.Oír.: Altons Reverté. CONCERT enregistrat per Catalunya Múslca el dia 1 d'octubre de 1997 al Palau de la Música Catalana de Barcelona. CICLE "EL PRIMER PALAU". (33m). ROIG I FERRER, MARIA TERESA: "Tot és en tor, "Avarament, Senyor. vivim les hores" i "t:instanr, tres ca~ons per a Canti Plano sobre poemes e Miquel MartiiPol. Olga Guerrero i Miracle, soprano. M. Teresa Roig i Ferrer. plano. (Sm). 16:00 A FONS LA MÚSICA RELIGIOSA. t:espal temàtic de Catalunya Música. CAPLET. ANDRÉ: Mlssa a tres veus. Solistes vocals. Cors Universitaris de Cambra Collegium Musicum.Oir.: Oarlnka Matic-MaroVic. (26m). MOMPOU. FREDERIC: Els improperis. Peter Chrisloph Runge, llarfton Cor i Orquestra Simfònica dt la RTV Espanyola.Oir.: lgor Markevitch. (27m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programactó rearrtzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Burés i Alex Robles. 20:00 BUTLlETI DE NOTiCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. RODRIGO, JOAOU!N: Primer moviment de la "Sonata pimpante". león Ara. violi. Eugène de Canck. plano. (ijm). ROSSINI, GIACOMO: Obertura de l'òpera "li Jurco in ltalia". Orquestra Simfònica de Londres.Dir.: Claudlo Abbado. (Sm). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: "Scherzo, allegro vivace", 3r mov. de la Simfonia n. 3 "Heroica". op. 55. Orquestra de Cambra d'Europa.Dir.: Nikolaus Harnoncourt. (6m). VELOSO, CAETANO: Avarandado. Nikolai Znatder. violi. Alex Klem. oboè. Daniel Barenboim, piano_Cyro Baptista, percussió. (4m). MARINI, BIAGGIO: Balletto secondo. Conjunt Romanesca. (Sm). HANDY: "Aunt Hager's blues· Jack Teagarden. trombó, i la seva oruestra. (3m). SOROZABAL, PABLO: "En un pafs de tabula" i • "Marola, yo deseo...', dues romances de la sarsuela La tavernera del Puerto. Placldo Domingo. Maria Bayo. Orquestra Simfònica de Galicia_Dit: VTctor Pablo Pérez. (1Om). SCHNITTKE: "Wlnners· (Guanyadors), de la música de ta peHicula "Sport, Sport, Sport''. Orquestra Simfònica Cinematogràfica de l'Antiga Unió Soviètíca.Dir.: Emin Khachaturian. (4m). NIELSEN, KARL AUGUST: Preludi de la música d'escena "Sir Olaf cavalca". Orquestra Simfònica Aalborg.Oir.: Tamas Veto. (7mG CANTELO BE, JOSEPH: "Banluo", "Chut, cnut", "Tres Bourrées·. tres cants d'Aivèrnla. Fredenca von S1ade, mezzosoprano. Royal Philharrnonic Orchestra.Dlr.: Antonlo de Almeida. (15m). ZELENKA. JOHANN: Fanfara en Re M. Con¡unt de Trompetes d'lnnsbruck. (2m). VAUGHAN WILLIAMS, RALPH: Serenata per la música. Orquestra Filharmònica de Londres.Oir~ Vemon Handley. (11m). SVENDSEN. JOHAN SEVERIN: Romança en SoiM, op.2S. Gil Shaham, Violí. Orquestra de cambra Orpheus. (7m). SCHUBERT, FRANZ: "Standchen· (Serenata), O 920 lsabetre Oupuis·Pardoêl. mezzosoprano. Edouard Garcm, pianoforte. Cor de Cambra AccentusDir. Laurence Equllbey (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAl 22j04 ELS CONCERTS DECATALUNYA MUSICA Presentat per Alfred Celaya. HAYDN, FRANZ JOSEPH: "La Creació", oratori. Barbara Bonney. Kurt Azesberger. Robert Hale. Cor I Orquestra del Gran Teatre del Liceu de Barcelona.Dir.: Bertrand de Billy. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 7 de febrer del 2002 al Gran Teatre del liceu, dins la temporada 2001· 2002. (97m) 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a cArrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS ORQUESTRES Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MOSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'em1ssló: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, DIJous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DUOUS, 25 DE JULIOL DEL2002 7:0S MATINAL Música per començar el dia presenlllda per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius I agendes musicals. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI FALLA. MANUEL DE: "El sombrero de tres picos·. suite n. 2. Orquestra Simfònica de la Ràdio Eslovaca.Dir.: Kenneth Jean, (13m). XARHAKOS: "Hi haurà dies millors, fins I tot per a nosahres·. Agnés Battsa. mezzo-soprano. Orquestra Experimentat d'Atenes. Dir.: Stavros J<artlakos. (4m). LAWES. WILLIAM: "Suite per a dos tlaOts• (transcripció per a guitarres). Duo de GUitarres Joan Ràfols·Miquel Rodríguez. (Sm). BORODIN, ALEXANDER: ' En les estepes de l'Àsia Central" Orquestra Alharmòn1ca de Berlfn.Dir.: Ferenc Frlcsay. (6m) BACH. JOHANN SEBASTIAN: Concert per a dos violins I orquestra. BWV 1043. Marle·Annlck Nicotas. Ala1n Moglla. Orquestra de Cambra Nacional de Totosa.Dir.: Jean·Ciaude Malgolre. (13m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MOSICA HANDEL. GEORG FF\IEDRICH: Concerto grosso op. 6 n. 1o. Academy ol St. Martln-ln·lhe·Fields Dir.: tona Brown. (14m). VEROl, GIUSEPPE: "liblam nl'lieti calici', "Godlam...la tazza•, "Un di lellce·, "Ebben? Che dlavol Fate", de l'òpera La Traviata. Gluseppe dl Stefano. Maria Callas. Torpolero. Cor I Orquestra del Palau de Belles Arts.Dlr.: Umberto Mugnal. (11m). MAHLER, GUSTAV: Simfonia n. 4 Juliane Banse, soprano. Orquest¡¡G! Cleveland.Oir.: Pierre Boulez. (54:11~ SCARLATII. OOMENICO: Sonata K?l Murray Perahia, piano. (Sm). HOLST, GUSTAV: Doble concert PI' ¡di:! violins i petita orquestra, op. 49. Andrew Watkinson. Nicholas Wam et¡ ollondon Sinfonia.Dir~ RicllaJd Hd:., (15m). BRAHMS. JOHANNES: Quartet arn~~ fiZI1 n. 1, op. 25. TamAs Vasary. Thomas BrandiS. ~ Chrisl Ottomar Borwrtzky. (39m). LISZT. FRANZ: Orpheus. poema simfònic. Orquestra filharmònica de Bedfn.llr.; Zubln Mehla. (11m). SALIERI. FRANCESCO: Simfonia En Sí! M "la tempesta dl mare". I Sollsti Veneti.Dir.: Claudlo Scimone. (10m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentacló de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al tne~cala cArrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS ORQUESTRES Orquestra Filharmònica de Londres ELGAR. EDWARD: Concert per aYi~li orquestra, op. 61. Kyung Wha Chung, violí. Orquesls3 filharmònica de londres.Dir.: GeotoSol (SOm). STRAUSS, RICHARD: "Frühlíng'.IICIZ dels Quatre últims lieder. Lucia Popp. soprano. Orquesll3 filharmònica de londres.Dir Klit6 Tennstedt. (4m). 15:00 BUTLLrtf DE NOTíCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. l'espai ~e Catalunya Música presentat per fi.~ Benno. Chrlstlne Sclliter DEBUSSY, CLAUDE: Fêtes galòlllls (primer recull). Christlne Schàfer, soprano. lrwin ~plano. (9m). SCHONBERG. ARNOLD: "He~· (Fullatge del cor), per asoprano, C!isll harmònium i arpa. Chrlstine Sc haler, soprano. Hlllélli Nagana, celesta. Dimltri Vassllakls. harmònium. Frédérique Gambrehflll iiPl (3m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: '81! Mànnem, welche liebe fúhlen', d~dl l'òpera "La flauta màgica'. Christlne Schiifer, soprano. Slmon Keenlyslcle, bariton. Orquestra Filharmònica de Berfin.Oir.: ClaudiO Ab bado. Enregistrament fel a Berlin. el31 de desembre de 1998. (3m). STRAUSS. RICHARD: -Moroenr". 2ll 4, "Das Rosenband", op. 36 n. 1 "Uebeshymnus". op. 32 n. 3, tres11141t Chnstme Schàler, soprano. Orquestn filharmònica de Ber1ln.Oir.: CiaiJijo Abbado. (10m). BACH. JOHANN SEBASTIAN: 'W&PA nur, betrúbte Schatten• (Ap¡~ ombres lúgubres) cantatl de~ BWV202. Christine Schater. soprano. Músir:a Antiqua de Colònia. Oir; Re1nhard Goeet (20m). VERDI. GIUSEPPE: ·caro 00111edllllllll cor", ària de l'òpera Rigoletto. Christine Schiifer, soprano. On¡~ filharmònica de Berlfn.Oir.: ClaudiO Abbado. Enregistrament fet a Berlin. el31 dl desembre de 199S. (Sm). 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS. L'espai I~ de Catalunya Múslce pres~ntat per ¡¡¡¡a Ben ito. , Evguenl Svellanov KHATXATURIAN, ARAM: "Spartacus' . ballet Extractes. Orquestra del Teatre de Bolshoi.Dil cili Evgueni Svetlanov. (32rn). ALFVEN. HUGO: Extractes del 111131 1111 tercer acte, del ballet pantom!~Nt11 actes "El Rei de la Muntall)'a di Orquestra Simfònica de la Rà ro Sueca.Oir.: Evgeni svettafiO'/. ~ ~ ;¡¡ - PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA tJjQ LA TARDA DEL'DIENT ó realitZada a partJr de les . · ~els nostres o~ents. Presentació ¡rJir!C de d'Olga Cardus. 1!:11 PfHTAGRAMA ¡>rogtatna de drrulgació (lluslcal Guió I rQ)tZ3CI6: Pere Surés i Alex Robtes. ttlll eUTLLETi OE NOTICIES AGENDA MUSICAL ltll ELS GUSTOS REUNITS l'!lSe:ltat per Alfred Celaya. li\I8ERGER RICHARD: Obertura de ropereb "El ball de l'Opera· AcademY ol Sl Martin In the Flelds Dir.: H!VieMarriner. (7m). ~J.\1.01. ANTONIO: Concert op. 8 o. 10, RV 362 "La caccia". eoncentus Musfcus de Vlena.Dir.: Hi\lllaus Hamoncourt. (8m). GADE, JACOB: Tango Gelosia. Orquestra Filharmònica de Copenhage. (4m). OORHAM. KENNY: "La MeSha" TllaJoe Henderson Quintet (9m). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: Segon mGI'imenl de la simfonia n. 6, op. 74 lltc Mea". Sailo IGnan Orcheslra.Dir.. Seljl Ozawa. (3m}. WBACH, JACQUES: "Can can", de rop¡rera "Orfeu als inferns·. ()q!iestra de la Ràdio del Sudoest d'Aiemarr¡ade Kaiser1aulem.Dir. ~ Peter Fli.l:(2m}. lltHDElSSOHN. FELJX: Romances sense f.'l:ll!s. U.bre Vil op. 85. Wa Edüna pianO. (14m). OO'iFAIOOBEY: 'Genlle Rain" llollò Krall, veu i plano. Russell Malone. ?-"'.lm. Cllrislian Mc~ride. baix. (Sm). llWRAK, ANTONIN· Ullim moviment de asimlonla n. 7. op 70. Or;<.~ del RoyaJ Concertgebouw.Oir: 11,\nlau$ Hamoncourt. (9m). WZART, WOLFGANG AMADEUS: Flnale: ~rm. de 'Eine klelne Nachtmuslk" {lll!l1¡ament per acor a capella). ~ Swlngle Singers. (3m). SATif. ERIK: Mercure, ballet. NIMI Orquestra de Londres.Oir.: Ronald CGI¡t.(12m). BEETHOVEN. LUDWIG VAN: "Rondó", 3r 11111'1. dei Concert per a violi. op.61. ltz!iak Perlman. violi. Phllharmonla lt!theslra.Dir,: Garlo Maria Glullnl. (10m). BliRIVHL! 'Sweet Lorralne" Tooy Bennell, veu. Conjunt Instrumental, (4m). t!j)O AGENDA MUSICAL t!¡$4 ELS CONCERTS DECATALUNYA MUSICA Prmntat per Alfred Celaya GU~KA. MIHAIL Jota aragonesa. RAXHMANJNOV. SERGEI: Concert per a ~lorquestr.1 n. 3, op. 30. lXAli<O'ISl<i, PIOTR ILICH: Simfonia n 2. op. WPellta Rússia•. ltirado Guliêrrez, piano. Orquestra ScrtOrica de Barcelona i Nacional de Cl!itmya.Oir.; Alexander lazarev. ~ enreo•stral per Catalunya ~=el de 26 de març de 1999 al Pmu de la MÚSICa Catalana de Barcelona. W5 NOCTURN acabar el dia. Presentació a d'Alfred Ceiaya =-liti PIOGRAMActó DE NIT P~~ dels úlllms programes tlO L'AUDIOVISUAL Emès diclmenoe passat. ~:30 GRANS ORQUESTRES ooram~s emesos la setmana anterior. b~r~re demlssló: Repetició del Dilluns, 1 f::· ~~f.res, Dijous, Divendres, de 1 l:JO ELS GUSTOS REUNITS ~ntaJ per Alfred Celaya, Programes ~ os~ setmana anlerlor. (Ordre o,:SsJ~: RepeUció dels programes de ~· lmarts, Dimecres. Dijous, 5:Sll res. de 20:10 a22·001 CAPSA DE MÚSICA . la setmana anterior. ~~':m::os : Repetició dels ~s de Dntuns, Dimarts, Dimecres, -..:_ r;endres, de 10.03 a 13.00). DIVINDRU, 26 DE JUUOL DlL 2002 7:08 MATI NAL Música per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou buUiebns mlormatius i agendes musicals. 9:00 BUn LETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI ANONIM DEL SEGLE XVIII: "El rei ha fet redoblar el tambor". cançó. Le Poome Harmonlque.Dir.: 1/inceot Dumestre. (6m) GERHARD. ROBERT: Alegrias, divertiment flamenc. Orquestra Simfònica de Tenerife.Dir.: Vlèlor Pablo Pêrez. (12m). VIVALDI, ANTONIO: Stabat Mater. Jochen Kowalskl, contratenor. Orquestra de Cambra del Concertgebouw.Dir.: Vouorlo Negrl. {19m). GLINKA. MIHAIL: Simfonia sobre dos temes russos. BBC Phllharmonic.Dir.: Vassily Sinaisky. ~13m). AURt GABRIEL: "Tendrament•, per a violoncel I plano. Wolfgang Emanuel Schmldt, violoncel. Gerald Faulh, piano. (3m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA FASCH. JOHAN FRIEDRICH: Concert per a trompeJa, dos oboos i corda. en Re M. Wynton Marsalis. trompeJa. Orquestra de Cambra Anglesa.Dir.: Raymond leppard. (Gm). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: "Les estacions" (versió per a orquestra}, op.37b. Orquestra Simfònica de DetroitDir.: Neeme Jarv1. (44m). SCHUMANN, ROBERT: Tres romances, op. 28. Tatiana Nikolayeva. piano. (17m). MADRIGALS DELS SEGLES XVII XVII. Collegium Vocale de Colònia.Dir.. Wolfgang Fromme. (15m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Serenata, KV 361 "Gran Partita". Membres de l'Orquestra del Segle XVIII.Dir.: Frans Brüggen. (51m). MENDELSSOHN. FEUX: La bella Melusina. obertura op. 32. Orquestra Filharmònica de Berlln.Dir.: Nlkolaus Harnoncourt. (12m). FARINELL!, GIUSEPPE: "Ognl di piu molesto..." (Cada dia més molest), cantata per a soprano. Rulh Roslque. soprano. Capella de Mlnlstrers.Dir.: Car1es Magraner. (11 m). ECCLES, JOHN: Simfonia per a Mercuri. The Parley ol lnslruments.Dir.: Roy Goodman. (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les úlllmes novetats drscogràflques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS ORQUESTRES Orquestra Alharmònlca de londres DELI US, FRIEDRICH: ·summer night on the riVer" (Nit d'estiu al nu). de les dues peces per a petilll orquestra. Orquestra Alharmònica de Londres.Drr.: Vemon Handley. (7m). SCHUMANN. ROBERT: Concert per a plano i orquestra. op. 54 Daniel Barenboim, plano. Orquestra Filharmònica de Londres.Dir.: Daniel Barenbolm. (32m). VAUGHAN WIUIAMS, RALPH: Concert per a violi 1 orquestra •concerto accademlco• Yehudi Menuhln, vlolf. Orquestra Filharmònica de Londres.Dir.: Adrian Boult (16m). 15:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA SOLA. L'espai temàtic de Catalunya Músloa. El quartet de corda XOSTAKOVITX. DIMITRI: Quartet de corda n. 7, op. 108. Quattel Borodln. (13m). BOCCHERINI, LUIGI: Quintet per a flauta i corda n.3, G439. Jean·Pierre Rampa!. Régls Pasquier. Bruno Pasquler. Roland Pidoux. Mathílde Sternat. (15m). MARTINU, BOHUSLAV.· Concert per a quarte! de corda 1orquestra. Quartet Endellion. City ol London Sinfonia.Dir Richard HICkox. (18m). 16:00 A FONS ELS INTERPRETS CATALANS. l'espai temàtic de Catalunya Música Josep Colom BRAHMS, JOHANNES: Variacions sobre un tema de Paganini, op.35. Josep Colom, plano. (26m). FALLA. MANUEL: Noches en los jardines de España. Josep Colom, piano. Orquestra Ciutat de Granada.Dir.: Josep Pons (25m). CASABLANCAS, BENET: Dues peces per a piano. Josep Colom. plano. ~m). 17:00 LA TARDA DE 'OIENT Programació realitzada apartrr de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa dc divulgació f¡uslcal. Guió I realització: Pere Burés I ¡ex Robles. 20:00 BUnLETI DE NOT CIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya LOPEZ, GIL: "Aima alegre• Eddle "Lockjaw" Cavis, saxo. Uoyd Mayers. plano. Larry Gales, batK. Ben Riley, bateria Ray Barretto. percussió llatina. (Sm). GLIERE, REINHOLD: "Dansa del mariner rus" de la sutle 'La rosella vermella", op. 70. Orquestra Filharmònica de la BBC.Oir.: Edward Downes. (4m). PACHELBEL, JOHANN: "Cànon i gtga•. Hespêrfon XXIDir.: Jordi Savall (4m). DONIZETTI, GAETANO: "Questa imago...Ahl rlmiro·, fragment de l'òpera "Mana Stuarda". Luciano Pavarotti, tenor. Roger Soyer. baríton. Orquestra del Teatre Comunal de Bolònía.Dir.: Richard Bonynge. (Sm). OLTRA. MANUEL: "Sonatina" Bernat Castillejo, flauta. Adolf Pla. plano. (Gm). PAISIELLO. GIOVANNI: "Larghetto", del concert per a mandolina. corda I clavecl en DoM Ugo Orlandi. I Sollstl Veneti.Dir.: Claudlo Sclmone. (4m). WILLIAMS. JOHN: "Star Wars• (La guerra de les galàxies}, tema principal de la pel.lfcula, Orquestra de la AMio del Sudoest d'Alemanya de Kalserlautern.Dir.. Peter Falk (Sm). BRIITEN, BENJAMIN: Preludllluga per a divuit Instruments de corda. op. 29. Orquestra de Cambra de londres.Dir • Christopher Warren-Green. (9m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "Hm hm hm hm hm hm", quintet de l'òpera ·La Flauta Màgica". Stuart Burrows. Tamlno. Hermann Prey, Papageno. Hanneke van Bortc, Yvonne Minton. Hetty Plumacher. Tres Dames. Orquestra Filharmònica de VIena Dir~ Georo Solti. (7m). HANCOCK, HERBIE; ·sonrisa" Herbie Hancock, piano. Wayne Shorter, saxo. (Sm). CORELU, ARCANGELO: Sonata en la M. per a violi i violoncel. op. 5 n. 9, amb ornamentació orig1nal de Gemtniani. Andrew Manze. violi. David Walkin, violoncel. The Academy ol Anclent Muslc.Dir.: Andrew Manze. (14m). WALDTEUFEL, EMILE· Amor I primavera. vals. Orquestra Filharmònica Eslovaca.Dir.: Kurt Redel. (4m). ROSSINI. GIACOMO: Oh, quanto son grate le pene d'amoret (dueltlno). Membres de "Le Lleder Quartell". Chrisdan lvaldl, piano. (3m). SCHUMANN. ROBERT: Obertura "Manfred", o~. 115. Orquestra Fil armònlca de Los Angeles.Dir.: Cario Maria Glullnl. {1 4m). TXAIKOVSKI, PIDTR IUTX. Cançó de bressol: "Adorma't, ftllet meu, i somia", de l'acte 3r de l'òpera "Mazeppa". Julla V.arady, soprano. Orquestra de la RàdiO de MUOIC.Oir· Roman Kotman. (3m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de PUERTAS. BEUMALA LEÓN, OLTRA, AGRAMONT i GARRETA. entre d'altres. Jordi F¡garó, flabiol. Cobla Sant JordiCiutat de Barcelona.01r.: Jordi León. CONCERT enregistrat per Callllunya Música el dia 21 de febrer de 1999. CONCERT DE CARNAVAL Cobla, cor i dansa al Palau. (102m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT dels últims programes 0:30 MUSICA CORAL Emès dimecres de la setmana passada. 1:30 A FONS LA MÚSICA SOLA. L'espai temàtic de Catalunya Música. 2:30 GRANS ORQUESTRES Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres. de 20:1Q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió; Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous. DIVendres. de 10.03 a 13.00). Repellcl~ DISSABTE, 27 DE JUUOL DIL2002 8:00 MATINAL Musica per començar el dia presentada per Pilar Sublrà. Recull d'obres breus. Inclou butlleU de nolfcies i agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC Antonlo Vivaldl "Amor hal vlnlo", cantata RV 683. Gérard Lesne. contratenor. 11 Seminario Musicale.Dir.: Fablo Blandi. (14m). Plango, oemo. Cantata. Teresa Beroanza. mezzo-soprano. Orquestra de Cambra Anglesa.Dir.: Marcello Vlottl. (9m). ·cessate. omal cessate". cantata RV 684. Gérard Lesne, contratenor. 11 Seminaño Muslcale.Dir.: Fabio Biondi. (12m). "Longe mala, umbrae. terrores·, cantata RV 629. Davtd Danlels. contrarenor. l'Europa Galanle.D¡r Fabio Biondi. (16m). 11:00 MUSICA PER A COBLA OLTRA, MANUEL· La nina i el gegarrL sardana. Cobla de cambra de Catalunya.Dir.: Manuel Oltra. (Sm). BLAY. JOAN JOSEP: Masurca. Cobla Pnnc1pal de La Blsbal.Dir~ Francesc Cassú. (2n;J BORGUNY • AGUSTi: Homenatge a Garreta i La sardana del ram. dues sardanes. Cobla de Cambra de Catalunya.Dir.: JesOs Ventura (9m). GIL I MEMBRADO. TOMÀS: "Glossa de La Pastoreta", "Glossa de la Filadora·. Cobla La Principal de La Blsbai.Dfr.: Francesc Cassú. (7m). SADERRA PUIGFERRER. MANUEL: A les Gullleries, sardana. Cobla Montgrins. (4m). PAGÈS. XAVIER: La Roda del temps, moviment concertant per a violoncel I cobla Nabf Cabestany. violoncel. Cobla Medllerrànla.Dir.: Jesús Ventura. (Sm). GARRETA. JULl: Frisança, sardana. Cobla La Principal de la Bisbai.Dir.: Francesc Cassú. (4m}. MORALEDA. JOAN LLU[S: Suite segarrenca. Cobla Sant JordLDir.; Joan Uufs Moraleda. (13m). íOl _, E e:: .... e .,S ., ¡;'f 212 .... <"O ::l. ~ e g; ¡¡;j' ¡;;¡ S' f: ""' 15 \ ,.., e= ;- ¿;! a Bi' ~· 212 .... = ::5. ...... so a = "'-' ~· ........ ¡¡o ê: ..... 16 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 MÚSICA CORAL STRAUSS.RICHARD. Deutsche Moteue, op. 62. Cors i membres de l'orquestra Musica Sacra.Dir.: Richard Westenburg. (18m). PERGOLESI. GIOVANNI BATISTA. Salve Regina en do m. Claudia SChubert. Cor de cambra de Praga. Orquestra de Cambra de Slungart.Dir.: Martin Sieghart. (11m). MÚSICA TRADICIONAL AMERICANA "Nobody knows the trouble l've seen·, "God bless the child", "He'll be there·. Cor de nens de Harlem (13m). SAINT-SAENS. CAMILLE: La nit. Nalhalle Dessay, soprano. Cor Regional Vlttoria I Orquestra Nacional d'lla de France.Dlr.: Jacques MercJer. (11m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse A~ullera. Resum dels millors programes e la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmlna Malagarrlga. MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Primer moviment de la Simfonia n. 39, KV 543. London Classlcal Players.Dir: Roger Norrington. (10m). BACH. JOHANN SEBASTIAN: "Agnus Del" de la Missa en sl m. BWV 232. Andreas Scholl. contratenor. Collegium Vocale.Oir.: Philippe Herreweghe. (7m). HUMMEL. JOHANN NEPOMUK: Fmale presto. tercer moviment del trio amb piano. op. 12. Trio Jess de Viena. (6m). MALHLER. GUSTAV: "Andante moderato", 3r mov. de la Simfonia n.6. Orquestra del Royal Concertgebouw.Oir.: Ricardo Challly. (15m). GINASTERA. ALBERTO: la canclón del olvido. Marc Grauwels, llauta. Ives Storms. guitarra. (Sm). BURKE I JOHNSON. "Pennles from heaven• Blllie Holiday, veu. Orquestra. (3m). DOHNANY, ERNIO: Quart moviment del Concert per avioli I orquestra n. 2, op. 43. Mark l<aplan, violi. Orquestra Simfònica de Barcelona 1Nacional de Catalunya.Dir.: Lawrence Foster. (7m). Duo Crommelynck, plano a quatre mans. (3m~. CO RSON • LE SERRE I VIVALOI, ANTONIO: "Eirin Sonata", fantasia sobre Vlvaldllla música celta. Conjunt barroc "Le Orfanelle delia Pleta". Solistes de música celta. (Sm). DVORAK, ANTONIN Ària de Rusalka. Eva Urbano~. soprano. Orquestra Simfònica de Praga. Dir.: Ondrej Lenard. (6m). SAINT·SAENS, CAMILLE: La tilosa d'Omtal, op. 31. Phllarmonla Orchestra.D1r.• Charles Oulo1t (Sm). CHOPIN, FREDERIK: Estudis num. 6 i 7, de l'opus 25. Sviatoslav Richter, piano. Enregistrament fet a Praga, el 2t de febrer de 1960. (7m). SCARLATII. ALESSANDRO; "Vanne o caro", àna de la Cantata "Bella Madre de'fíori". Maria Crislina Klehr, soprano Concerto Soave.Dir.: Jean·Marc Aymes. (Sm). SMETANA, BEORICH. Tres danses de "La núvia venuda". Orquestra Filharmònica de Nova York.Dir.: Leonard Bernsteln. (Sm). PIAZZOLLA, ASTOR: Escualo. Serglo I Odalr Assad, guitarres. Fernando SuArez Paz, violi. (3m). FRANCK, CESAR· El caçador maleit, poema simfònic. Orquestra de Flladèlfla.Dir.: Rlccardo Muti. (16m). MURCIA, SANTIAGO OE: "fOIIas Gallegas", "Foilas Espanotas", "la Chamberga", tres danses dol Codex Saldlvar n. 4. Ensemble Kapsberger.Oir.: Roll Uslevand. (Sm). WAGNER, RICHARD: 'Cant de l'estrella" de l'òpera "Tanhauser' PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Bryn Terfel. baríton. Orqueslla Filhannònica de Bertin.Dir.: Claudio Abbado. (6m). STONE, JESSE: "ldahoe" Red Richards, piano. George Kelly, saxo. Doc Chealham, trompeta Al Casey, guilarra. Oie Undgreen. trombó. Jan Janke¡e. baix. lmre Kòszegi, balena. (Sm). BEEniOVEN. LUDWIG VAN: Maestoso. allegro con brio ed appass1onato, primer moviment de la sonata per a piano n. 32, op. 111. Maurizio Pollini, piano. (9m). DONIZETII, GAETANO: "Regnava nel sdenzio". ària de l'acte primer de l'òpera "lucia di lammennoor". Maria Callas, soprano. Margreta Elkins, mezzosoprano. Orquestra Phllharmonia.Dir.: Tullio Serafln. (Sm). BACH, CARL PHIUPP EMMANUEL: Allegro assai, tercer moviment del Concert per a dos clavecins en Fa M, Wq.46. Ton Koopman. 11ni Mathot, clavecins. Orquestra Barroca d'Amsterdam.Dir.: Ton Koopman. (6m). BARRIOS MANGORE, AGUST[N: Vals op. 8 n. 4. John Williams, guitarra. (4m). STRAUSS, JOSEPH: "Aquarel.les", vals op.258 Orquestra FilhannOnlca de Viena Oir.: Claudio Abbado (Sm). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Mató Jané. DELIBES. LEO: Sílvia. ballet Orqueslla Simfònica de londres.Dir.: Anai!Jie Fistoulati.\87m). ALBENIZ, ISAAC: • beria". Alícia de Larrocha, piano. (83m). 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE..... Un convidat ens proposa í comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan Vms. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels ullims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès ta setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de ~~~tAV~~ó·e MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. Repetició dels d'emissió: (Ordre programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Diíous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 28 DE JUUOL DEL 2002 8:00 MATINAL Musica per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlletf de notrcies i agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC DALL'ABACO, EVARISTO FEUCE: Concert op. 5 n. 3. Concerto Kòln. (11 m). HEINICHEN, JOHANN DAVID: Concert de Dresden, S. 217. Musica Antiqua de Colònla.Dir.: Relnhard Goebel. (15m). DALL'ABACO, EVARISTO FELICE: Concert op. 2 n. 4.. Concerto Ki!ln. (12m). HEINICHEN, JOHANN DAVID: Concert en FaM, S 235. Musica Antiqua de Colònia. Oir.: Relnhard Goebel. (17m). 11:00 MISSA DE MONTSERRAT Transmissió en directe de la Missa Conventual des del Monestir de Montserrat 12:17 FESTIVALS D'ESTIU la informació musical sobre els corn:erts i festiVals de la temporada. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de fes Olbmes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguileta. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga. HAYON. FRANZ JOSEPH: "The Looklng Glass·. •John Anderson·, "Rostin Castle", tres cançons escoceses. Mhalri lawson, soprano. Olga Tverskaya, planoforte. Rachel Podger. violi. Oleg Kogan, violoncel. Ò9m¡. SARASATE, PABL ; A1res Bohemis op. 20. Gil Shaham, violi. Orquestra Filharmònica de Nova York.Dir.: Gluseppe Slnopoll. (9m). PIAZZOLLA. ASTOR: Tanguedia 11 I. Astor Plazzolla. bandeó. The New Tango Quintet. (Sm). ROSSINI, GIOACCHINO: "Dilanti palpiti", cavatina de l'òpera "Tancredl'' (Versió per a flauta I arpa). Albert Mora. flauta Ablgail Prat, arpa. (Sm). BACH. JOHANN SEBASTIAN: Concert per a clavecl, BWV 1052. Richard Egarr. cfaveci. The Academy ot Ancient Music.Dir.: Andrew Manze. (23m). XOSTAKOVITX. DMITRI: SUite sobre temes finlandesos. Anu Komsi, soprano. Tom Nyman, tenor. Orquestra de Cambra Ostrobotn1ana.Dir.: Juha Kangas. (12m). RODRIGO. JOAOUIN: Cançoneta. Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra. Oir.: Gerard Claret. (3m). MENDELSSOHN, FELIX Pn mer moviment de l'Octet per a corda op. 20. Divertlmentl. (14m). RODGERS, RICHARD: "The lady is a tramp•, del musical "Babes in arms·. Judy Blazer, veu. Orquestra Simfònica de New Jersey.Oir.: Hugh Wolf!. (4m). SPOHR, LUDWIG: Alruna. die EulenkOnlgln, obertura. Orquestra SimfOnlca de la Ràdio de Berlin Dir.: Christran FrOhllch. (Sm). MARCO, PAOLO Ol: ''Amor, deh dlmml", madrigal, Mala Punlca.Dir.: Pedro Memelsdorlf. (Sm). BEETHOVEN. LUDWIG VAN: Adagio. allegro con brio, primer moviment de la Simfonia n. 2, op. 36. Orquestra Simfònica de la NDR d'Hamburg.Oir.: Günter Wand. (12m). HAMPTON, SLIDE: "Atthea" The Slide Hampton Sextet (4m). BRUCH. MAX: Pnmor moviment del concert per a violi i orquestra n.i, op.26 Yehudl Menuhm, violi. Phllharmonla Orchestra.Dir.: Walter Susskind. (Sm). STRAUSS. RICHARD: Malven (AV 304). Klri Te Kanawa, soprano. Georg Solli, piano. (3m). IBERT, JACQUES: "Vals" del ballet en un acte "El ventall de Joana·. Philharmonla Orchestra.D1r.; Geolfrey Simon. (4m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: "Al destln che la minaccla", ària de l'òpera "Mrtrldate re di Ponto•, KV 87 SandfiOe Piau, soprano. Orquestra Barroca de Freiburg.Dir.: Gottfried von der Goltz. (Sm). WALTON, WILLIAM: Siesta. Orquestra Filharmònica de Londres.Dir.: Adrian Boult. (Sm) PROI<OFIEV, SERGEI: Marxa de "l'amor de les tres laronges" (transcripció per a violi 1plano de Helle12) Gil Shaham. violi. Aklra Eguchi. plano (2m). LULLY, JEAN BAPTISTE: Regina Coeli, motet. Les Arts Florlssants.Oir.: William Christie. (4m). CLEMENT!, MUZIO: Allegro assai, primer moviment de la Simfonia op. 18 n. 1. Phllarmonla Orchestra.Oir.: Francesca D'Avalos. (Sm). ANDERSON, GLORIA: "llhougln 1 , ~ understood". Cliflon Anderson, trombó. Monty Alexander, piano. Bob Cransllaw bal.~ Foster, bateria. Victor See Yuen,' percussió. (6m). DVORAK, ANTONIN: Danses e:s1a11seç. 46, n. 7. 8. Orquestra Simfònica de la Ràdio Bavaresa. Dir.: Rafael Kubelik. (1v 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA DELIBES, LEO: lakmé òpera en tm actes. Natalie Dessay, lakmé. Gregnry kll!Q, Gerald. José Van Dam, NOakantha. Oelphlne Haldan, Mallika. Franck Leguérlnel. Frederic. Patricia Pei!OOn Ellen. Xenia Konsek, Rose. Bernad!l:! Anloine, Mistress Bentson. Cor¡ orquestra del Capnolí de Totosa.Dil. Michel Plasson. (148m). 20:03 l 'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes muslcil~ d'Interès. Presentat i conduft Pi!rJo.t'l Vives, I realitut amb la colaboratl6d~ Consell Català de la Música. 0:04 NOCTURN Musica per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels unims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes 00\'eta!s discogràfiques aparegudes al rr!!1t21.1 càrrec de Montse AguOera. R8Sb111d!!l millors programes de la setlro'la passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la S!!l!all anterior. (Dissabte i diume09e ai!s 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina M41.1ganigl Programes emesos la setmana a.a (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Oiumeoo~ dl 14:00 a 17:00). • 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana an:erln( (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Olmetlll Dijous, Divendres, de 10.03a13.00). DILLUNS, 29 DE JUUOL DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presemadl per Joan Vives. Recull d'obres breus Inclou butlletins infonnatius i ager¿es ~~~~~TLLETÍ DE NOTÍCIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI TOLDRÀ, EDUARD: VIStes al mar Orquestra Nacional de cambra d'Andorra.Dir.: Gerard Claret (16111). BACH. JOHANN SEBASTIAN: "frblmll dich". ària de la Passió segons~ Mateu. Andreas Scholl. contratenor ~ Vocale.Dir.: Pflílippe Herreweglle.t14 BERNSTEIN. LEONARO: D~rtJn!IJtDIIl . a orquestra. Orquestra FiJhannònica d'lsrlle!OiL: Leonard Bernstein. (15m). CHAMINAOE. CECILE: "l'ê!ê" (L'esta~ "Espoir" (Esperança). •Je voudr35 !li! une fieur" (Voldria ser una Hor). rms melodies. Anne Softe von OUer, mezzosoprano Bengt Forsberg, piano. (Sm). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA CHERUBINI, LUIGI: AnacreontObl~ Orquestra Filharmònica deBerlm.Dt: Herbert Von Kara}an. (11m). MAHLER, GUSTAV.: S1mfo~la n.5.. Orquestra Simfònica de Russia.ou. Evgeny Svetlanov. (69m). TELEMANN, GEORGPHILIPP' ConG!I1 ~ per a viola en Sol M. Música Anllqua de Colònta.Oic Relr!U! Goebel. (11m). MONTSALVATGE, XAVIER W amorosa· !fi ~ - PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA l'll·b31Tl· soprano. Rubén Fernàndez. f"!!II:'4ml. fDWARD: Concert per a violoncel aGAII: orqoest111 op. 85. 1 ~du Pré. violOncel Orquestra de ~Dil.: 03mel Barenboim. (31m). ~ JOHAN SEBASTIAN: Sonata per a CIU!i.t 1131x continu, BWV 1035. Jz!ltSGal'Nay. Phtlilp Moll (12m). S!BIHAMMAR ••WILHELM. Excelsior. Qbes1iira simfòntca op. 13. Rlil Orqueslr.l Nacional Escocesa Dir.: . Pet!!rSundlMsl (13m). SAllBER. SAMUEL: Segon assaJg per a a¡questr.!. Op. 17 Ori¡IMSira SimfMica de Salntlouls.Dir.: L~d S1atl<ln. (11m). 1300 HOU PUNT NOU PBsentació de les últimes novetats d~cogràf!Ques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS ORQUESTRES o~ueslfa del Concertgebouw d'Am11erdam f,IOZART, WOLFGANG AMADEUS: Simfoma n. 29, KV 201. Olt¡ueslla Reial del Concertgebouw.Dir.: Nlobus ~amoncourt. (30m). XOSTAKOVTTX. OMITRt Suite de Jazz n. t {iq<Jest/a del Royal Concertgebouw.Dir.. Raan!o Cllailly. (25m). 1510 BUTLLrtf DE NOTICIES 15.14 AGENDA MUSICAL 1):10 AFONS lA NOVA MúSICA. l'espai temàtic de ca;nya MUsiCa presentat per Eulàha S!No. BBIG. AlBAN Wozzeck. extractes. 6llfld)' F1R1! soprano. Orquestra Slmf*a.Dir~ Garlos Kletber. (19m). lm. HANS WERNER: Ouartet de corda tl2. ~de corda Ardrtti. (15m). mA. MIQUEL: Ouartet de flautes n. 1. 0\:lrtade flautes travesseres Fu·Mon. (11111). ti·GO AFONS lES VERSIONS DE REFER~NCIA. l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benilo. BEfTIIOVEN, LUDWIG VAN: Concert per 11101í. op,61. Joseph Sligetl, vlolf. Orquestra Rlhalmòniça de Nova York.Dir.: Bru no Wilir. (42m). STRAVINSKI. IGOR: Duo concertant per a IIOifl piano (versió de 1932). Josepi¡Szlgell.lgor Stravlnskl. (15m). 17:DDLA TARDA DE l 'OIENT Pto¡¡ramacló realitu~da a partir de les petltiOos dels nostres oients. Presentació acilrec de d'Olga Cardús. 11:10 PENTAGRAMA Programa de diVUlgació x;uslcal. Guió 1 flllitzatl6: Pere Bures i ex Robles. Ml BUTLLETi DE NOTICIES 2t.G4 AGENDA MUSICAL 21:11 ElS GUSTOS REUNITS l'r!se:!tat per Alfred Celaya ~INI. GIOACCHINO: Variacions en Do lipera clarinet i pebta orquestra. i.J.rlàa l'et!rkova. Phtlharmonia de ~Ol!; .lió Belohlavek. (1m). lWit1a. GEORG FRIEDRiCH: "Gloria ~Filio, et Sp¡t1tui Sancta. :, fmal del DIXit Dom1nus. StDó.holm Bach Choir. Droltnin%holm ~rnqoe EllSl!mble.Oir.: Anders hrwall. m) ~· JOSEF: "Música de les es~~·. vats op 235 ~u~ FiiharmOnica de Viena. Dir.. Willi 'All kDYsky (Sm). ol me·, 'Shadow ol your smlle". ~~ Gree1, veu. The Robin Nolan Swlng uarttt(9m). ~S. PAU: 'Sani Mart! del Canigó" (orquestració d'E. Casals). ' : ~· vloionoel. Vloloncel-llstes de e na. (7m). DEXIER. HARRY: Siciliana. ~P~)~ndon Orcllestra.Dir.: Ronald f¡ijna :a GEORG FRIEORICH: Tercer i l!iW ~ment del concert VI en sol m '-111! ~ls Concerti Grossi, op. s. M e, VIOli. The Academy ol ~ USic. (Sm). _ MENDELSSOHN, fEU)(; Obertura del drama "Ruy Blas". op. 95. Academy ol SL Martin in tlle Relds.Dir.: Neville Marnner. (8m). CHAMINADE, CECILIE: Minuetto, op. 23. Ertc Paoon, piano. (3m). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Simfonia n. 38 "Eco". Ph1lharmonia Hungariea.Dic Anta! Oorati. (14md. SCH NBERG. CLAUOE-MICHAEL: "Sol i lluna", duet del musical "Miss Saigon• Patncia Nessy i David Míchael Johnson, veus. Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya de Kalserlautern.Dir.: Peter Falk (3m). ALBINONI. TOMASO: "Adagio" del Concert per a oboè en re menor, op.9 Paoro Grazzl. oboè. 11 Glardino Armoníco.Dir.: Giovanni Anlonfni. (Sm). POULENC, FRANCIS: "Dues marxes i un Intermedi", FP88 Orquestra Nacional de França.Dir.: Charles Outoit. ~m). GARNE , ERROLL: "Misty" ltzhak Perlman. violf. Oscar PelerSon, piano. Herb Ellis, guitarra. Ray Brown. baix. Grady Tale. bateria. (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22;04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Obres de MENDELSSOHN, VAN DER ROOST. FOOT i BARTOK. Marc Graubells, nauta. Orquestra Prima la Musica.Dir· Dut Vermeulen. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 16 d'abril de 1996 al Teatre Metropol de Ta¡ragona. CICLE XARXA DE CLÀSSICA A CATALUNYA. (63m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nif Repetició dels últims programes 0:30 A FONS LA MÚSICA RELIGIOSA. L'espai temàtic de Catalunya Mús1ca. 1:30 A FONS ELS INrtRPRETS CATALANS. l'espai temàtic de Catalunya Música. 2:30 GRANS ORQUESTRES Programes emesos la setmana anterior. bOrdre d'emissió: Repetició del Dilluns, !marts. Dimecres, Oljous, Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Diíous, Divendres. de 20:1Q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anteríor. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 30 DE .IUUOL DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou buUietms informalfus i agendes musicals. 9:00 BUTLLETf DE NOTÍCIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI VERDI, GIUSEPPE: "La donna è mobile", ària de l'òpera "Rigoletto". Ramón Vargas, tenor. Orquestra de la Ràdio de Munlc.Oir: Marcello Viotti. (2m). Dl MEOLA. Al: "The Grand Passion" (la gran passió}. Al di Meola, Manuel Barrueco, guitarres. (4m). RESPIGHI, OTIORINO: Adagio amb variacions. Han-Na Chang, violoncel. Phllharmonia Orchestra.Dir.: l eonard Slatkln. (13m). MOZART. WOFGANG AMADEUS: Fantasia KV 475. Paul Badura-Skoda, pianoforte. (12m). ELGAR. EDWARD: Marxa de la Coronació. Orquestra Simfònica de Londres.Dir.: Barry Tuckwell. (10m). SCHUMANN, ROBERT: "Sommerruh" (Pau d'estiu), duet WoO 9. EdiA Gruberova. soprano. Vesselina Kasarova. meuosoprano Friedrích Haider, piano. (4m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA FRY WILLIAM HENRY; Obertura de ·Macbeth" Reial Orquestra Nacional Escoces.1.Dir.. Tony Rowe (11m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Concert per a violi, op.61 Chrislian Ferras. violi. Royal Philharmonic Orohestra.Dir.: Malcolm Sargent (45m). SCHUBERT, FRANZ: "Cançó dels esperits sobre l'aigua· O714, per a cor d'homes a vuit veus i orquestra. (segona versió) Cor Monteverdi. Orquestra Rlharmònica de Viena.Oir.: John Eliot Gard1ner. (12m). SCHUMANN, ROBERT: Simfonia n 4 op. 120. Orquestra Filharmònica Renana.Dir · Kurt Redel. (30m). BARON, ERNST GOOTLIEB: Sonata per a oboè i baix continu en re m. Giuseppe Nalin, oboè barroc. Pler Luigl Polato, tiorba. ~11m). RAMEAU. JEA PHILIPPE: Pigmalió (Acte de Ballet). Solistes vocals. la Petita Bande. Cors de la Capella Reial de Paris. Dir.: Gustava Leonhardl. (48m). VIEUXTEMPS, HENRI: Romance. op. 7 n. 2. David Oistrakh. violi. Vladim1r YampolskJ.piano. (3m) 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les úllimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera 14:00 GRANS ORQUESTRES HAYDN, FRANZ JOSfPH: Simfonta n. 100 "Militar". Orquestra del Royal Concertgebouw.D11.: N1kolaus Harnoncourt. (25m). HINOEMITH. PAUL Kammermusik n. S. op. 36 n. 4 (Concert per a viola). Klm Kashkashían, v1ola. Orquestra del Royal Concertgebouw.Dir.: Rlcardo Chatlly. (19m). SCHUBERT. FRANZ: Obertura de la música incidental "Rosamunda" Orquestra del Royal Concertgebouw.Dir.: Bernard Haltlnk. (1Om). 15:00 BUTUET DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Raimon Colomer 1 Eulàlia Benllo Edmond Eckart 16:00 A FONS L'OPERA, l'OPERETA llA SARSUELA. L'espaí temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. Wolfgang Amadeus Mozart Duet i final de l'acte I de l'òpera "la Flauta Màgica". Matti Salminen. Hans-Peier Blochwitz. Thomas Hampson. Barbara Bonney. Cor i Orquestra de l'Opera de Zunc.Dir.: Nikolaus Hamoncourt. (29m). "Voi che sapete", "Gíunse alfin il momento - Deh vieni. non tardar·. "Porgi amor", tres àries de l'òpera "Les Noces de Agaro". Lucia Popp. Orquestra de la Ràd1o de Munlc.Dir.: leonard Slatkm. (12m). Escena IV, de l'acte Ier de l'Opera en dos actes "la clemenza dl T1to". Gósta Winbergh. Carol Vaness Chnshne Barbaux. Delores Ziegler. Martha genn Konzertverelniogung del Cor de l' pera de VIena Orquestra FilharmOnica de Viena.Dir.: Riccardo Mutti. (14m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a parttr de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Surés i Àlex Robles. 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:1 O ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya STRAUSS, JOHANN: Obertura de l'opereta ·et ratpenat" Academy ol Sl Martm in the fields.Dir.: Neville Marriner. (8m). BACH. JOHANN SEBASnAN: "Corar de la Cantata "Christ lag m Todesbanden" (Crisi )81a als braços de la mort). BWV4. Josep Julià. oboè. Montserrat Torrent. orgue. (2m). WEBER. ANTON: "Agnus Oe1", de la M1ssa solemnis n. 1 "Missa del caçador". Solista vocal. Cor I Orquestra Simfònica de Bamberg.01r~ Horst Srein. (Sm). PARKER. CHARUE: "Confirmatton• Oizzy Glllespie, trompeta. Clifford Jordan. saJCO tenor. Antonio Hart. saJCo contralt. Oanilo Pérez. ptano. Geoflle Mraz, baix. Lems Nash, bateria. Enregistrament fet al Blue Note de Nova York. el23 de gener de 1992. (11m). PIAZZOLLA, ASTOR: Milonga loca, Michelangelo'70. Ouinteto Nuevo Tango. (Sm). BEETHOVEN. LUDWIG VAN: "Wonne der Wehmut" (Delfcles de la malenconia). lled. Chrlstoph Prégardien. tenor. Andreas staler, forteplano. {2m). RAKHMANINOV, SERGEI: Segon moviment de la simfonia n 2, op. 27. Orquestra Nacional Russa.Oir.: Mikhall Pletnev. (12m). PARRA. VIOLETA: "Gracias a la vida". V1oleta Par1a, veu i gu1tarra (Sm). TUBIN, EDUARD: Terrer moviment del concert pe1 a balalaika I orquestra. Emanuil Sheynkman. balalaika. Orquestra Simfònica de la Ràdio Sueca.Dir.: Neeme Jàrvi (7m). PURCELL. HENRY: "Sound the tromper , de Come ye songs ol art, de l'Oda per I'Anrversan de la reina Mary. Edita Gruberova, soprano. Wynton MarsaliS, trompeta. Orquestra de Cambra Aoglesa.Dir.: Raymond Leppard. (3m). JONES. THAO: "A child is born" Pepper Adams. saJCO. Walter Norns, piano. George Mraz. baix. Makaya Ntshoko. bateria (Sm). STRAVINSKI, IGOR: Scherzo fantàstic. Orquestra del Royal COncertgebouw.Oír.: Riccardo Chailly. (12m). BOCCHERINf, LUIGI: Nocturn per a dos v1olins. G62 "la bona notte". La Real CAmara. (12m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22¡04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Alfred Celaya. BACH, JOHANN SEBASTIAN: Partits BWV 1004 ALBÉNIZ, ISAAC: Suite espanyola. Manuel GonzAiez. guitarra. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 1Ode març de 1996 a l'Església Santa Teresa de Barcelona. (SBm). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Ceiaya. PROGRAMACIÓ DE Nrr Repetició dels últims programes 0:30 A LA MANERA DE.... Un conv~dat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan Vives. Repetició del programa emès d1ssabte passat. 2:30 GRANS ORQUESTRES Programes emesos la setmana anterior. (Oldre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous. Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anteriDI. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres. de 20:1Q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels pr09rames de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMECRU, 31 DE JULIOL DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIves. Recull d'obres breus. Inclou butllehns informatius i agendes musicals. -2. .... ~ e !:iS' &j. 21 2 ..... .,., - e;::; · ¡¡o ~ ..., s· ~ S' ~ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA e;:¡ iSO = .... .:;:! e B\' ~- 212 ;:;g :s. ...., so e ~ @' sso ...g; 18 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI DVORAK. ANTONIN: Cmc danses eslaves del op. 46. Orquestra del Festival de BudapestDir.: lvàn Fischer (23m). KALMAN. EMMERICH: "Tanzen mòcht lch·. de l'opereta la princesa de les Csardas. Thomas Hampson. Eva Und. Orquestra FilarmOnica de Budapest.Dir.: Marcello Viottr. (Sm). ROUSSEL. ALBERT: Le lestrn de l'araignée, ballet • pantomima op. 17. Orquestra dirigida per Albert Roussel. ~Gm). ARRETA, JULi: Juny, sardana. la Principal de la Blsbai.Dir.: Ricard Víladesau. ~m). 10:00 AGE DA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA SCARLATTI, ALESSANDRO: Concerto grosso en ra m, Balthasar·Noumann·Ensemble.Dir.: Thomas Hengelbrock. (9m). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: Simfonia n.G "Patètica", op.74. Orquestra Filharmònica de Viena. Oir.: Claudlo Abbado. (45m). LOEILLET, JEAN BAPTISTE: Sonata en SoiM. Frans Brúggen, llauta de bec. Anner Bylsma. violoncel. Gustav Leonhardt ctaveciOir; Fans Brüggen. Nikolaus Hamoncourt. (11m). LARSSON, LARS·ERIK: "Pet1ta serenata" per a orquestra de corda. op.12. Orquestra de Cambra Sueca. Dir.: Petter Sundkvist. (11m). FAURt GABRIEL: "Rèquiem·, (versió per a gran orquestra). op.48. Johannette Zomer. soprano. Stephan Genz. bariton. la Chapelie Royale. Coliegium Vocale Genl Orchestra deis Camps Ehsís.Dir: Phlllppe Herreweghe. (38m). HOLST, GUSTAV: Moviment lfnc per a viola I petita orquestra. Stephen Tees City ol London Slnfonla.Dir.: Richard Hickox. (11m). FRANCK, CESAR: Sonata per a violf I piano en la M. Takako Nlshlzakl, vlolf. Jeno Jandó, plano. (28m). MORALEDA, JOAN LLUIS: Comiat, petit poema. Cobla Sant Jordi· Clutal de Barcelona.Oír.: Joan Llurs Moraieda. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 29 d'octubre de 1999, a ta sala pollvaiept de l'Auditori, de Barcelona. AVUIMUSICA (111 Temporada). LA COBLA CONTEMPORANIA. (lm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats discogràfiques aparegudes al merca~ a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS ORQUESTRES XOSTAKOVITX, DMITRI: Obertura sobre temes populars russos í klrguis. op. 115. Orquestra del Concertgebouw Dir. Bernard Haltink. (10m). RAKHMANINOV, SERGEI: Srmfonia n. 3. op. 44. Orquestra del Concertgebouw, Amsterdam.Dir. Vladlmir Ashkenazy. (42m). 15:00 BUTllETÍ DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA, ARA L'espaí temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benlto. SCHUBERT, FRANZ: Simfonia n. 7, O 759 "inacabada" Jove Orquestra Nacional de Catalunya Oir.: Jan Caeyers. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 8 de gener del 2002 a I'Audlton de Barcelona.CONCERTS JONC 2002. XVIiie ENCONTRE: ROMANTICISME. (24m). MORTENSEN, LARS ULRIK: Marxa· Cadència per a caixa. Sebastià Bel, caixa. (4m). CHOPIN, FREDERIC: Gran polonesa brillant. precedida d'un andante sptanato. op. 22. Alba Ventura, piano. (10m). 16:00 A FONS LA MÚSICA RELIGIOSA. l'espai temàtic dll, Catalunya Música HANDEL, GEORG ffliEORICH: •et Messies". Oratori. (Arles i cors). Elly Ameling. Anna Reynolds. Philip langridge. Gwynne Howell. Academy and Chorus ol Sl Martin·in-the-Fields.Oir.. Neville Marriner. (56m). 17:00 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les petíclons dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació [llUsical. Guió I realització: Pere Surés i Alex Robles. 20:00 BUTllETÍ DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. WAGNER, RICHARD: "AIImacht'ge Jungfrau", ària de l'acte 3r de l'Opera "Tannhiluser". Ellsabeth Schwarzkopf, soprano. Philarmonla Orchestra.Dir.: Walter Süss!dnd. (6m). SCHONBERG, ARNOLO: "Cinc peces per a plano•. op.23. Maurizlo Pollini, piano. (9m). CANTELOUBE. JOSEPH: Poema. Phillppe Graffin, violi. Orquestra de I'Uister.Dír.: Thierry Fischer. (16m). COLLETTE, BUDDY: "Orlando blues" Buddy Collelte Quintet (Sm). KHATXATURIAN. ARAM: Tercer moviment del concert per a violi. Ruggiero Ricci. violi. Orquestra AlharmOnica de londres.Dir.: Anatole Astoulari. (11m). CERCÓS, JOSEP: "Patinadors". de les Escenes d'un Circ. Emlmli Blasco, plano. (Sm). PONCE. MANUEL M.: Tres cançons mexicanes. Eladio Scharrón. guitarra. (lm). LULLY, JEAN BAPTISTE: Xacooa de "I'Amour médecin". Le Concert des Nations.Dir.: Jordi Savall (4m). RODRIGO, JOAQU[N: Tiempo de bolero. primer moviment del Conclerto Andaluz. Alfonso Moreno, Minerva Garlbay, CecHia López. Jesús Ruiz. guilarras. Orquestra Simfònica de l'Estat de Mèxic.Oir.: Enrlque B~tiz. (9m). LEWIS, JOHN: "Mílano" Frank Morgan, saxo, amb el Rodney Kendrlck Trio. (6m). PORPORA, NICOLA: "Alto Glove", alr d'Acio. de l'Opera Polllemo. Ewa Mallas-Godlewska, soprano. Derek Lee Ragin, contratenor. Les Talens Lyriques.Dir.: Christophe RousseL (Sm). SCHUMANN, ROBERT: "Lebhatt" (Vlvace). 1r mov. de la Simfonia n. 3 "Renana", op. 97. Academy ol St. Martin in the Relds.Oir.: Neviite Maniner. (9m). FAURE. GABRIEL: Cançó de bressol per a violi i orquestra. op. 16. Rodolfo Bonuccí. Orquestra Filharmònica de la ciutaf de Mèxic.Oir.: Enrique BA!iz. (4m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATAlUNYA MOSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de MANUEL OLTRA. RICARD LAMOTE DE GRIGNON, JOAQUINM SERRA . JOHANN SEBASTIAN BACH l JUll GARRETA. Santi Moias, percussió. Orquestra Sant Jordí·Ciutat de Barcelona.Oír.: Manuel Olira. CONCERT enregistrat per Catalunya Música ei dia 15 de febrer dei 2002 a la Catedral de Barcelona, dlnsles Festes de Santa Eulàlia. CONCERT HOMENATGE AL 80È ANIVERSARI DE MANUEL OLTRA. (53m). 23:45 NOCTURN M6sica per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels illtims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallolrê. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS ORQUESTRES Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Cei3ya. Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emiSsió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres, de 20:1Q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DI.IOUS, 1 D'AGOST DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. inclou butlletins informatius I agendes musicals. 9:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI LEHAR, FRANZ: "Yours is my heart al on e" ltzhak Perlman, violi. Oscar Peterson, piano. Herb Ellis. guitarra. Ray Brown, baix. Grady Tate, bateria. (Sm). MARCELLO. BENEDETTO: Concert per a oboè, corda I continu en re m. Bruce Haynes. oboè. Membres de l'Orquestra del 5egle XVIII Dir.: Frans Bríiggen. (tOm). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: "Tots els meus desitjos trasbalsats", ària de l'acte 1r de "la Dama de Piques•. Julia Varady, soprano. Orquestra de la Ràdio de Munoc.Dir; Roman Kolman. (Sm). CAMP. MANEL. Jazz Surte • Joan Garrobé, guitarra. (14m). SATIE, ERIK: La bella excéntrlca. Orquestra de Concerts lamoureux.Oir.: Yutaka Sado. (10m) 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MOSICA VILLA-LOBOS, HEITOR: Bachlanas Brasiielras n. 5. Maria Bayo, soprano. Orquestra Nacional de Lió. Dir.: Emmanuei Knvine. (11m). FRANCK, CESAR: Slmlonla en re menor Orchestra dels Camps Elisls.Oir.: Philippe Herreweghe. (38m). PURCELL. HENRY: "Arise, my Muse•, oda per l'aniversari de la Reina Mary, Z320. Gililan Fisher. lessa Bonner. James Bowman. Michaei Chance. Chartes Danlels. John Mark Alnsiey. Mlchael George. Charles Pott The King's Consort.Oir. Robert King. (21m). CHOPIN, FREDERIC: Tres masurques. op. 59. Eugen lndjic. plano. (11m) PROKOFIEV, SERGEI: Alexander Nevsky. op. 78. Ma~ana llpovsek, contraH. Cors i Orquestra de Pañs.Oir.: 5emyon Bychkov. (38m). VALENTE, ANTONIO: "Gallarda napolitana". Hespèrion XXIDir: Jordi Savall (3m). BEETHOVEN. lUDWtG VAN: Quintet per a pianotorte, oboè, clarlnet. trompa i fagot, Op.16. Jos Van lmmerseei, planolorte. Octophoros. (27m). JOLIVET, ANDRE: Concert per a trompeta n. 2. Wynton Marsalis. Phllharmonia Orchestra.Oir.: Essa·Pekka S<ilonen. (11m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes ai mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS DRQUESlRES Orquestra del Concertgebouw d'Amsterdam BRAHMS, JOHANNES: Concert per a plano I orquestra n 1, op. 15. Ciaudlo Arrau, plano. Orquestra dei Concertgebouw d'Amsterdam.Oir.: Bernard Haltink. (53mJ. 15:00 BUTLlETi DE DTfCIES 15:04 AGENDA MUSICAl 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. L'espa¡ te!niftdt Catalunya Música presentat per~ BenHo. Jaume Aragall VERDI. GIUSEPPE: "la Vila è 1111w.· •• ària de la forza del destino. Jaume Aragall, lenor. Engllsh ~ Orchestra.Oir.: Javler Pérez Batista. (11m). SOUTULLO, REVERIANO I VERT JOA~UIN: "Noche de amor", de~~~ ..~ romantico". Jaume Aragall, tenor. Orquestra Simfònica.Dir.: Antoní Ros Marbà. {511¡ TOSTI, PAOLO: "A vuchella", "Tfis1!m· Jaume Aragall, tenor. Orquestra~ de Cambra d'Andorra.Dir.: Enrtque RUI, (7m). OONIZETTI, GAETANO: lnosseMtlr Angelo casto e bel. Aria d'li Ouca d'W Jaume Aragall, tenor. Orquestra de~ Ràdio de Munlc.Dír.: lamberto Garll!ru (6m). CANÇONS NAPOLITANES: Core 'llgnlo Dicitencello vuie. Jaume Aragall, tenor. Orquestra Simfònica del Gran Teatre del Uceu.Du.. Javier Pérez Batista. (Sm). PUCCINI, GIOCOMO: "Addlo F10ntoasl', ària de l'òpera Madame Butterfly. Jaume Aragall, tenor Amparo Garàa, plano. Enregistrament fet per Catalunya l'ill:i el dia 4 d'agost dei 1993 a fesvJ!siaGe Torroella de Montgñ. dins el Xlilè ~ Internacional de Música. (Sm). 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS. t:espai~ de Catalunya Música presentat 11" &111 Benito. RIMSKI·KORSAKOV, NICOLAI: la 6tlft Pasqua Russa, obertura op. 36. The Philharmonla.Oir.: Evgenni S1'ib (15m). RAKHMANINOV. SERGEI: "la Prima·11.1' cantata op.20. Sergel Yakovenko, bariton. Co~ russos Yurlov. Orquestra SimfòniCa de Moscou.Dir.: Evgueni Svetlanov. (18m). MAHLER, GUSTAV: Tercer moviment dlli simfonia n. 1, "Tità". Orquestra Simfònica Russa. Dir.: Evglni Svelianov. (13m). KALINNIKOV, VASIU: Serenata pera corda en sol m. Orquestra Simfònica de l'Antiga U~ló Sovlêlica.Oir.: Evgeny Svellanov. (1~) 17:00 LA TARDA OE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Preseni!Cò a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació musiCal GIPó • realització: Pere Surés l Àlex Roble5. 20:00 BUTLLETi DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAl 20:10 ELS GUSTOS REUHfTS Presentat per Alfred Celaya. GUNKA. MIKHAIL: Pas de quatrf. òa:!a extreta de ropera ·una vida per lli!Z' Orquestra Simfònica "TX3lk!Mld" dol~ Ràdio de Moscou.Orr.: Vladlt1llr Fedosse1ev. (Gm). VIVALOI, ANTONI O: "A CJairse.Jth' (Himne a l'arpa), fantasia sobre un 'lidi! de Vívaldi i música i textos celteS. Arranjament de Courson 1le Serre. Suzan HamiHon. veu. lsabeUe OMr.~ céHica. Conjunt barroc "le OrfaMi!e '' ~ Pleta". (6m). EVANS I LIVINGSTON: "Ruby &IM Wayne Shorter, saxo. Cedar Wahon plano. Bob Cranshaw, baix. Art Bialt'f, 'IJ bateria. (Sm). STRAUSS, JOHANN: Obertura de gallina cega". Orquestra Johann Strauss de VienaOir • Willi Boskovsky. (9m¡. BJ0RK I MENDOZA: 'New World temi de la pel.llcula "Baflando en la oscurldll . r~dli , Bfork. veu. (4m). SMETANA, BEORICH: Ultim mOYIJToe trio amb plano. op. 15. •~ Trio Beaux Arts. (9m). ANONIM: "The Uly ol the Wesl tradicional arranjada per MoiOne'/. Knoner. Brady. ,\ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA :¡¡ ltlrk J(n®fler, veu 1.oultarra. Paul Brady, ~ The Ch~tltalns. (Sm). iifaUSSY. CLAUOE: "Dansa· orquestracoó de Ravel) ~del Royal concertgebouw.Dir.: P.cardO Chailly. (Sm). JÍEALI GIOVANNI: Follia ta Giolosa Marca (Sm). H~'IJtl,lllll, PAUL: 'Rnale 1921: i,!bhifi' 41 mov. de la Kammermusik n.1 ~uestia del Royal Concertgebouw.Dir.: P.ardo Chailly. (6m). . • \'CROl. GIUSEPPE: Obertura de I òpera I -,mOsiCIIIalll". ll!qllestra Slml6nica de Londres.Dlr.: C1ilud10 Abbado. (9m). fiSHER¡ L.ANE: ·we·n be togheter agaln" S1an Gell. saxo. Chet Baker, trompeta. Jlm McNeely, piano. George Mraz, baix Victor l.llwis, bateria. Ellreglstrament lat al SOdra Teatern a'tslocolm, el18 da lebrer de 1983. -de l:t lJ. ... ~ ti. l:i, ~èHIELLI, AMILCARE: "Sulcldlol• èrla de t'Opera "la Gioconda". Maria canas, soprano. Orquestra SlmiOnlca de la RAl de Tori.Dir.: A. Simo~etto. (5m). WJZART, WOLFGANG AMADEUS: Tercer fllG'Iiment del concert per a plano n. 17, KV453 llaria Joao Pires, plano. Orquestra de Qlllbra d'Europa.Dir.. Claudio Ab bado. {7m). FWMON 'D'un temps, d'un pafs". Pdl."''!!.veu (3m). ttOO AGEHDA MUSICAL 72:14 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Pr!s.."'1lal per Alfred Celaya D:45 NOCTURN Ui.'sa per acabar el dia. Presentació a drrtc d'Alfred Celaya PROGRAMACIÓ DE NIT Repetdl\ dels ú1t1ms programes t30 l'AUDIOVISUAL Emès diumenge passat. Z:JO GRANS ORQUESTRES ProQ~WBS emesos la setmana anterior. ~Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, imar1S, Dimecres, Dllous, Divendres, de 14 00 a15.00t" 3:30 ELSGU TOS REUNITS Presentat per Allred Celaya Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Di!lms, Dimarts, Dimecres, Dijous, ~ndres, de 20:1Q a 22:00). 5.1B CAPSA DEMUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels proo¡¡ames de Dilluns, Dimarts, Dimecres, lli)oos. Dwendres. de 10.03 a 13.00). DMNDRU, 2 D'AGOST DEL2002 l:tl MATINAL lliSca per començar el dia presentada lii!JoaoVM!s. Recull d'obres breus. lndcu IM~ ·,nformalius i agendes l:llSICà. tel IIITLLETi DE NOTICIES t.l5 MATINAL 8. GRAN REPERTORI SIRAUSs. JOHANN(fili): Obertura d' "El ~boscos·. ~ f'dharmònica de Viena.Oír.: lDm Maazel. (9m). GBISI!wiN. GEORGE: "They can't take MMylromme• Sarah Vaughan, veu. Orquestra (3m). ~IMRTINI, GIUSEPPE: Simfonia en la RiccaJdo Villanl, cf<lvecf. 1Glovanl dl =CamerJsbca.DJr.: Danlele Ferrar!. RIM~KI·KORSAKOV, NICOLAI: "El mar I ~en de Slnbad", primer fragment de ellerazade", op. 35. ~!:1ff~~l6nlca d'Attanta.Oir.: Robert llOIIIZffil, GAETANO: 'Donnal ~o:. 'Ahl fuggi da morte..." 1·n ri:acte.~~pe anoellche", 3 àries de OIUto• ~~ CabaÍié, soprano Bernadé l!nor.(13m). 10:00 AGENDA MU~ICAL 10:03 CAPSA DE MUSICA DVORAK. ANTONI N' Rapsòdia eslava op. 45 n. 3 Orquestra Nacional Escocesa.Dir.: Neeme Jarvi. {12m). SCHUBERT. FRANZ: Olfertorium. O. 963. Peter Schreier, tenor. Cor i Orquestra Simfònica de la Ràdio de Berlin. Oie Dietrich Knothe. (9m). BRUCKNER, ANTON: Simfonia n. 3. Staatskapelte Dresden.Dir.: Gluseppe Sinopoli. (59m). SCHUMANN, CLARA: Tres romances per a violi I plano. op. 22. Fabio ~ondi. lulgl Di llio. (11m). TOLD , EDUARD: Sol ixent, sardana. Cobla sant Jordi.Oir.: Jordi León. (4m). RAVEL, MAURICE: l'enfant et les sortlièges Fran~olse Ogêas. Jeanlne Collard. Jane Berb é. Sylvalne Gllma. Colette Herzog. Helnz Rehfuss. Camllle Maurane. Michel Sénéchal. Orquestra Nacional de la R.T.F.Dir.: Lonn Maazel. (43m). TARTINI, GIUSEPPE: Concert per a trompeta en Re M. Jean-luc Oassé. Ets filharmònics de Bolonya.Oir.: Angelo Ephrlklan. (11m). BRUOIEU. JOAN· Madrigal Xlii la Colombina. (Sm). 13:00 HOU PUNT NOU Presentació de tes últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera 14:00 GRANS ORQUESTRES Orquestra del Concertgebouw d'Amsterdam DVORAK, ANTONIN· El colom del bosc, poema simfònic op. 110. Orquestra del Royal COncertgebouw.DiL: Nikolaus Harnoncourt. {20m). XOSTAKOVITX: Exlractes de la peUicula "Aione·. Orquestra del Royal Concertgebouw.Oir.: Rlccardo Chailly. (20m). BERG, ALBAN: "Die Nachtigall" (El Rossinyol), •sommertage• (Dia d'estiu). dos dels Set lleder de joventut. Barbara Bonney, soprano. Orquestra del Royal Concertgebouw.Oir.: Riccardo Challly. (4m). DEBUSSY, CLAUDE: Danses per a arpa i orquestra. Vera Badlngs, arpa. Orquestra del Concartgebouw d'Amsterdam.Dir.: Bernard Haltlnk. f9m). 15:00 BUTLLET DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA SOLA. l'espai temàtic de Catalunya Mtíslca El quintet de metall EWALD, VICTOR: Quintet n.2, Op.6. Conlunt de metall de Munlc. (18m). CARTER, ELLIOT: Quintet de metall. The Wallace Collectlon. John Wallace. (17m) HOLLYWOOD: Temes de Maneini, Steiner, Barry, Chaplín í Gershwin. (Arranjament Mlchael Stòhr). Conjunt de metall de Munic. {11m). 16:00 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. l'espai temàtic de Catalunya Música. David Russell LO EILLET. JEAN BAPTISTE: Suite n. 1 en sol menor. Davld Russell, guitarra. (17m). GIULIANI. MAURO: Sonata en DoM, op. 15 David Russell, guitarra. (16m}. TARREGA, FRANCESC: Gran Jota. Oavld Russell. guitarra. (12m). MORENO TORROBA. FEOERICO: "Sonatina" David Rossell, guitarra. (12m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec de d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació Àluslcal. Guió i realització: Pere Burés i lex Aobles. 20:00 BUTLLETf DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Alfred Celaya. HODGES, JOHNNY: "Sidp it" Johnny Hodges I la seva orquestra. Enregistrament fet a Paris. el 20 d'abril de 1950. (3m). VERDI, GIUSEPPE: "Tu che 1e vamlà•, ària de l'Opera "Don Garlo· Barbara Frittoli, soprano. Orquestra Simfòmca de londres.Dir. Cotin Davis {12m). VIVALOI. ANTONIO: Concert per a violoncel en re m, RV 407. Christine Busch. VIOli. Roel Oiell1ens. violoncel. Richter Van der Meer. violoncel 11. Ensembte Explorations.Dir.: Roel Dieltiens. (10m). SIBELIUS, JAN: "Andante (ma non troppo lento)", 2n mov. de la Simfonia n.1. op.39. Orquestra Simfònica de Londres.Oir.: Sir Colin Davis. (1Om~ BERNARD I SMIT : "Winter wonderland". Joe Wllllams, veu. Conlunt instrumental (4m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Cor inicial de la Passtó segons Sant Joan, BWV 245. Cor Monteverdi. Sóllstes Barrocs Anglesos.Dir.: John Ellot Gardlner. (9m). GLAZUNOV, ALEXANDER: Obertura solemne, op. 73. Orquestra Nacional Russa.Oir.· Mlkhail Pletnev. (9m). Temes de la sèrie de dibuixos 'Katnlp Kollege·. Orquestra de la Wamer Bros. Oir.: Cari Stalling. (Sm). COLTRANE. JOHN: "The !ast blues· John Coltrane. saxo. McCoy Tyner. piano. Jimmy Garrison, baix. Elvin Jones, bateria. (4m). HUMPEROINCK, ENGELBERT: Obertura de l'opereta "Hansel i Grelet" Academy ot St Martin In the Fields.D1r.: Neville Mamner. (7m). SCARLATII. DOMENICO; Sonata en fa menor, K 239. David Russell, guitarra. {3m). SCRIABIN, ALEXANDEA: Segon moviment, andante, del concert per a piano l orquestra, op. 20. Anatol Ugorskl, plano. Orquestra Simfònica de Xlcago.Dir.: Pierre Boulez. (9m). JOBIM I VINICIUS: "Sltodos fossem iguals a voce•. Maria Creuza. Vlnlcius de Moraes. Toqulnho, guitarra. Marlo "Mojarra" Femandez. contrabaix. Enrlque "Zurdo" Rolzner, bateria. t3m). SAINT-SAENS, CAMILLE: "El rossinyol l la rosa", vocallse de "Parysatls". Edita Gruberova. soprano. Orquestra Simlònlca de Tòquio.Dir.: Friedrich Halder (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22¡04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Alfred Celaya Obres de LUDWIG VAN BEETHOVEN. FRANZ SCHUBERT i ROBERT SCHUMANN Wemer Güra, tenor. Christoph Berner, plano. CONCERT enregistrat per Gatalunya Música el dia 26 de febrer del 2002 a I'Aud1tori Winterthur ·IJIIa Diagonal. V SCHUBERTIADA. (12m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl Nif Repeticig dels últims programes 0:30 MUSICA CORAL Emès dissabte de ra setmana passada. 1:30 A FONS LA MÚSICA SOLA. L'espai temàtic de Catalunya Musica. Emès divendres de la setmana passada 2:30 GRANS ORQUESTRES Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Presenlat per Alfred Celaya. Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Di¡ous. Divendres, de 20: IQ a 22 00) 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana antenor. (Ordre d'em1ssió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DISSAin'i, 3 D'AGOST DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Sub1rà. Recull d'obres breus. Inclou butlletí de noticies i agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC BACH. CARL PHIUPP EMANUEL: COncert per a clavicèmbal I orquestra H 403 (Wq1). Mildós SpAnyl. Concerto Armonlco.Dir.: Péter Szuts. (18m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Concert per a clavicèmbal! orquestra n. 1. BWV 1052. Orquestra Barroca d'Amsterdam. Solista l director: Ton Koopman. (22m). BACH, JOHANNCHRISTIAN.: Concert per a clavecl I corda en Sol M. Huguette Oreyfus. Solistes de TOkio. (15m). • 11:00 MUSICA PER A COBLA CARBONELL, ALBERT: Escenes del circ. divertiment par a cobla i percussió. Nydia Cobla.Dir.: Albert Carbonell. (6m). RUERA, JOSEP MARIA RUERA.: Barcelona, la ciutat Cobla Sant JordiOir.: Jordi león. (Sm}. VILAOESAU, RICARD.: Fragància. pasdoble. Cobla Principal de la Bisbal. Dir.: Francesc Cassú. (5m). SERRA, JOAQUIM: Recordant Vic, sardana. Cobla la Pnncípal de la Bisbal.Dir.: Francesc cassú. (Sm). ANÒNIM: "la Morisca· de Gerri de la sal, ·eau del Vano i el Ram• de Sl. Cuga1 del Vallès; dues danses tradicionals catalanes. Cobla Sant Jordi.Olr.: Jordi León. (6~. LA OTE DE GRIGNON, JOAN: Solidaritat de flors. Cobla sant Jordi. Cobla Ciutat de Barcelona. Dir.: Jordi León. (4m). MORALEOA, JOAN LLUIS.: "En Joan Serrallonga", poema simfònic. VIda i miracles d'un bandoler de Carni Ral. Pilar Sublrà, Manuel Tortajada, percussió. Cobla Jovenfvola de Sabadell. Cobla Saba(fell. Cobla Sant Jordi.Oir.: Joan Lluís Moraleda. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 15 de març de 1997 al teatre municipal "la Farèndula". de Sabadell. 50è ANIVERSARI DE SABADELL SARDANISTA (18m). SERRA, JOSEP: la pubilla empordanesa, sardana Cobla La Principal de la Bisbai.Dlr.: Francesc Cassú. (4m). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 MOSICA CORAL BEETHOVEN. LUDWIG VAN: Fantasia per a plano, cor i orquestra op.80. Maurilio Pollini, piano. Solistes vocals. Cor de l'AssociaCió de l'Opera de l'Estat de Viena. Orquestra Ftlhanmònica de Viena.Oir.: Claudio Abbado. (19m). MILHAUO, DARIUS: Cantique du Rhóne. op. 155, per a cor mixt a cappella. Cor mixt de la Ràdio Txeca.D1r.: Pavel Kühn. (9m). CARMICHAEL: "Georgia" (arranjament de cartes Torregrossa) Nma. Cor del Taller de Músics.Dir.: xavier Garriga (Sm). VICTORIA, TOMAS LUIS DE: Ofici de Dilous sant (Nocturn 11). Cor de Monjos del Monestir Benedicti de Santo Domingo de Silos. Cor de veus blanques de Burgos.Dir.: Ismael FornAndez de la uesta. (11m). AIMSKI·KORSAKOV, NICOLAI: Tres cors do l'òpera "la donzella de neu". Cors I Orquestra Simfònica de Bolxoi.Dir.: Ale.xander Lazarev. (1Om). 13:00 HOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga. &;1 E: = .5l e ei' ~· 212 .... .,.,. :::l. :: ~ 2: :;;¡ S' ...= 19 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA CARMICHAEL/ GORRELL: "Georgia on my mtnd" ltzllak Pertman, vtolf. Oscar Peterson. piano. Herb Elhs, guiwra. Ray Brown. baix. Grady Tate. balena. (Sm). STRAUSS. RICHARD: Scherzo. segon movunent de la S1mfonia domèstica. op. 53. ~ S" ...== .!:;! Bi' ¡;a· 212 Orquestra Nacional Escocesa.Dir.: Neme Jarvi. (12m). WILCHE, CVRIACUS: •aattaglia·anno 1659 composíta•. Musica Antlqua de ColOma. Dir.: Relnhard Goebel (7m) SCHUMANN, ROBERT: Dos lieder venecians. op. 25 n. 17. 18. Anthony Rolfe Johnson, tenor. Richard Jackson, barlton. Graham Johnson, plano. (3m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: "Erbarme dlch", da la Passió segons St. Mateu BWV 244. Vo-Vo Ma. violoncel. Orquestra Barroca d'Amsterdam.Dir.: I orgue, Ton Koopman. (7m). LITOLFF, HENRY CHARLES: Scherzo. Arthur Ozolins. plano. Toronto Symphony.Oir.: Mano Bernardí. (8m). STRAVINSKI. IGOR: Ragtime per a 11 instruments. Columbia Chamber Ensemble. (5m). GOLOMARK, KARL: Primer moviment de la Suite en RaM per a violi i plano, op. 11. Phllippe Graff1n, violi. Pascal Oevoyon, plano. (Sm). HAVDN. MICHAEL: Concertino en Sl b M, P. S215. Laurence Pertdns. fagot. Camerata de Manchester. Dir~ Douglas Boyd. (7m). STRAUSS. JOHANN: Roses del SUd, vals op. 388 (Arranjament d'Arnold Schònberg). Solistes de L'Opera Nacional de Lió. (10m). BIZET, GEORGE: Jocs d'infants, su1te op. 22. Orquestra FilharmOnfca de la Ciutat de Mèxlc.Oir. Enrique Batlz. (1Om). TURULL, XAVIER: Rera el mur. Urna Vsamat, soprano. Quartet Gllnka. (12m). GERSHWIN, GEORGE: "l loves you Porgy'. Kerth Jarrett, piano. (6m). BIBER. HEINRICH lGNAZ FRANZ VON: Sonata n. 11 da les ·sonatae tam Aris, quam Aulls servientes•. Consort de l'Orquestra Barroca de Frelburg. (4m). OUFF, ARTHUR: Mealh Pastoral. Orquestra de Cambra Irlandesa.Oir.. Fionnuala Hunt. (4m). ROSSlNI, GIOACCHINO: "Or che di liori adorno·. Cecllia Bartoli, soprano. James levine, piano. (4m). ANÒNIM: "Pulcherrima rosa· de l'Ofici de difunts. Jan Garbarek, saxo. The Hilhard Ensemble. (7m). LUNA, PABLO: Intermedi de la sarsuela "La picara molinera• Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.: Enrlque Gan:la Asensio. (Sm). BEETHOVEN. LUDWIG VAN: Allegro con brio. primer moviment del Concert per a p.ano i orquestra n. 3. op 37. Maurizio Pollmt, piano, Orquestra FilharmOnlca de Ber1ín.01r.: Claudlo Abbado. (16m). BACH, JOHANN MICHAEL: "Hali, was du hast", motet. Cantus Còlln.Dir.: Konrad JungMnel. (Sm). SIBELIUS, JAN Allegro, últim moviment del Quartet de corda ·voces intlmae·. op.56. Nou Quartet d'Hèlsinki. (Sm). KORNGOLO, ERICH WOLFGANG: Straussiana. Orquestra Bruckner de Unz.Dir.: Gaspar Richter. (7m). BERLIOZ. HECTOR: "Hélène", balada per a cor d'homes i orquestra op. 2 n. 2 de les ·g Metoches" Cor de l'Orquestra Simfònica de Montréal. Orquestra Simfònica de MoniJéal.Oir.: Charles Ou1oit. (3m). BECHET: Polka Dot Stomp {Arran¡ament fet per Artur Regada). La Vella Dixietand. (3m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró Jané. RAMEAU. JEAN PHILIPPE: Càstor I POI.Iux. (versió de cambra). Gérard Souzay. Zeger Vandersteene. Jeanette Scovotti. Norma Lerer. Jacques Vllisech. Cor de Cambra d'Estocolm. Concentus musicus de Vlena.Dir.: Nikolaus Harnoncourt. (166m). 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE..... Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan Vrves. 0:04 NOCTURN Música per acabar et d'.a. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de tes últimes novetats d'scogràfiques aparegudes al men:at. a càrrec de Montse AguHera. Resum dels millors programes de la setmana passada 1:30 CONCERTBARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ElS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarriga Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'em1ssió: Repetlció dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DIUMlNGE, 4 D'AGOST DE.L 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlleU de notk1es I agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC FROBERGER, JOHANN JACOB: Tombeau fall a Paris sur la mort de Monsieur Blancrocher. Arme Robert. claveci. (7m). MARAIS. MARIN: Tombeau pour Mr. de Ste. Colombe. Membres delle Trio Royal. (7m). SAlNTE COLOMBE: Concert XLIV "Tombeau Les Regrets•. Philippe Pierlot i Rainer Zipper1ing, baix de viola. (7m). MARAIS, MARIN: Tombeau de Mr Meliton, per a violes. Smithsonian Chamber Players. (9m). SAINTE COLOM BE (Le Als): Tombeau pour Monsieur de Sainte Colombe le Père. Phlllppe Pierlot, baix de viola. (12m). REBEL, JEAN-FERV: Le Tombeau de M. de Lully. Les Musiclens du Louvre.Dir.: Mam Mfnkowski. (16m). 11:00 MISSA DE MONTSERRAT Transmissió en dilecte de la M1ssa Conventual des del Monestir de Montserrat. 12:17 FESTIVALS D'ESTIU La Informació musical sobre ets concerts i festrvals de la temporada. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últrmes novetats discogràfiques aparegudes al men:at. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Malagarnga HANDEL, GEORG FRIEDRICH: "Zadok the pr1est". anthem de la coronació HWV 258. Cor I orquestra The King's Consort.Dír.: Robert King. (6m). LISZT, FRANZ: "Romance oubllée" (Romança oblidada). Emmanuelle Bertrand, violoncel. Pascal Amoyel, plano. (4m). CQPLANO, AARON: Música de olrc, final feliç. dos fragments de la suite "The red Pony". Orquestra SimiOnlca de Saint Louis.Oir.: Leonard Slatkin. (Sm). SCHUBERT, FRANZ: Quartet de corda n.12 ·ouartettsatz", 0.703. Hagen Quartett. (10m) WEBER, CARL MARIA VON: Rondo allegretto. tercer moviment del Concert per a ctannet n. 1. op. 73. Jacques Lancelot. clarinet. Orquestra Simfònica de Bamberg.Dir.: Theodor Guschlbauer. (7m). IVES, CHARLES: "1, 2, 3", "Charl1e Ruttage·, dues cançons. Roberta Alexander, soprano. Tan Crone. ANÒNIM: Comadnna galllarda Ooulce Mémo1re.Oir.: Denis RaiSin Oadre. (3m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN Allegro vivace. quart moviment de la Simfonia n. 8. op. 93. Orquestra de Cambra d'Europa.Dir.: N1kotaus Harnoncourt. (7m). HEFTV. NEAL: "LI'I Darlln" The Jazz Poltce (6m). BRAHMS, JOHANNES: Rapsòdia per a contralt, op.53. Anne Sofle von Otter, mezzosoprano. Cor Arnold Sch6nberg. Orquestm Filharmònica de Vlena.Dir.: James levlne. (12m). BUXTEHUOE, DIETRICH: Sonata per a violi, viola de gamba I baix continu, op. 1 n. 7. Manlredo Kmemer, violi. Juan Manuel Quintana, viola de gamba. Dane Roberts, vlolone. Olrk BOrner, claveci. (8m). IBERT, JACQUES: Allegro con moto, primer moviment del Concertino da Carnera. John·Edward Kelly, saxo. Orquestra de Cambra Ostrobotniana.Dir.: Juha Kangas. (4m). GLENNIE. EVELVN: "Ugh! In Oarkness· (Llum en la foscor). Evelyn Glennle, marlmba. (4m). MENDELSSOHN. FELIX: Allegro molto, tercer moviment del Concert per a violi, piano i orquestra. Ronald Braungam, p.ano. lsabelle van Keulen. violí. Nova Slnfometta d'Amsterdam.Oir~ Lev MarkiL (Sm). ANÒNIM: "Réve1llez-vous. belle endormie" (Oesperteu·vos, bella que dormiu). "SarremllhOque·, dues cançons. Le Poème Harmonique.D1r.: Vlncent Dumestre. (4m). STRAUSS, JOHANN: Obertura d'"Una nit a Venècia". Orquestra Johann Strauss de Vlena.Oir.. Willl Boskovsky. (7m). KREISLER, FAITZ: Tambourln chlnols, per a vlolf I plano. Maxim Vengerov. violí. ltamar Ge~ plano. (4m). BARTÓK. BÉl..A: Allegretto sct.erzarm segon moviment del Concert per a orquestra (Sz 116). Orquestra Simfònica de X'ICagD ()¡¡_ m • Boulez. (6m). STANFORO, CHARLES VILUERS: Magnificat. op. 81. Cor del Trinrty College de CamllnO¡e.ct; Richard Martow. (4m). ROSSI, SALO MONE: Sopra f'Aria e:¡ Ruggiero. Hespèrion XXI Dir.: Jordi SMtt. (4mJ IPPOLITOV·IVANOV, MIKHAIL: ".kl~ March: Voroshilov• (Marxa deiiiJbilelll · op. 67. Orquestra Filharmònica d'A~nia.llir loris neknavorian. (6m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: P!II!Mr moviment del quartet amb llauta KV2ai Barthold Kuijken, flauta travesse~ · Sigiswald KtJijken, violi. lucy van 0ae1, viola. Wleland Kuljken. violoncel. (1m). GUIRAUD, ERNEST: Caprtcl per aWJUI orquestra. P~illippe Graffin, violi. Orquestra~ I'Uisler.Oír.: Thferry Asch~r. (12m). WAGNER. RICHARD: "Solllch lauscl'eol' (Ho he de sentir?)", duet de l'acte sego¡ de l'Opera Tristany i !solda. Oeborah Volgt, soprano. Plk!do Domingo, tenor. Orquesba de la 110)1 Opera House. Covent Garden.D~ /é;¡ Pappano. (7m). FUCII<. JULIUS: "Marxa HernoMil' ~ 235. Orquestra FilharmOnica Txeca.Dl Yl2 Neumann. (3m). SATIE, ERIK: "Je te veui', vals. Jean-Joel Barbier, piano. (Sm~ BROTONS, SALVADOR: "lncúriad • fragment de "Les Ouatre Esl2tions' Cor de Cambra de la Universltal de IE!:f de Portland.Oir.: Bruce Browne (4ml 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA DVORAK, ANTONIN: Rusalka. òperllll tres actes. Renée Fleming. Ben Heppner. Frw Hawlata. Dolo ra Zaílck. Eva Urlt.lnovi" Mixt Kühn. Orquestra FilharmòniCa Txeca.Oir.: Charles Mackerras. (163111i 20:03 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICAA DEBAT Programa a l'entorn de temes mllSi~5 d'Interès. Prese11tat i conduil per Joap Vives, i realitzat amb la cotabo(ltió del Consell Català de la Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació da les últimes novetats discogràfiques aparegudes al meltll.l càrrec de Montse Aguítera. Resllm dels millors programes de ta setrPFa passada. 1:30 CONCERT BARROC Repebci6 del programa emès b st.;lln anterior. (Dissabte i d•umengu tes 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Presentat per Carmina Matag.vlíQa. Programes emesos la setmana artt!!Xf (Ordre d'emissió: repeliÇ!ó_dels programes de Dissabte r D1urnenoe 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA 1 Programes emesos la setmana ai'II!!\C (Ordre d'emissió: Repetició dels . ..~~~. programes de Dilluns. Dimarts. l)ill't( Dijous, Divendres, de 10.03 a 1300J. * l'F.'I'IC:!ONS ()J.o: l.\ 1'\ltn \ IIE t: OJENT: Trlòfon: 93-202-.35-35 Fax: 93-:106-92-01 E-Mnil: tttr,lnriduit'nt~l(lutradiu.t·um Rih~rM 20 T~rre f..am~ Baix~ <\Jtar C)7,3. P rior at: 92.2. Ah Canop, B•ll< d'Ebi"C': 102.5. l'N'<t•oo·m·;::¡;: l.a!OIUII\• Mll•i<•t"'r <omorr¡ur< (Dl). B.U Ebre, ) lonL•ià i Conro el~ Uart...rlo l'larra¡cun¡.,, 105.1. llfli>; P~n...;;.., 105.9. Ca.rrigut•, Nuau~••· Pla d'l'I'JC~II. S~¡carro, S,.((rl/i i t rf!dh 91.9. Carr afr 9 1 .9. Ah Peor<l~·~· 1 Plo¡, i B<'r((Ul'CIIt: 102.1. Ba.i" Uobro•¡tal. Rar....ton¡.,., Vall~ Oe.cidental i Vallh Qrirnlal: lOJ .5. ~tore•mN 96.11101.5. 01'<lno: 100.5. Sol-onê<: 89,'!· G~;-;....,IIJd' l'f•lany: 96,7. La So-ha: 96.7/88.7. Baix Empord.ò: 87.8196.7. Ah Empordà i Rn• .,..Uó: 90.81117.6193.7196.7. Carrob.a: 97.1. Ripollè.: 100.,/10". · .88. ~. \h l 11:~11: 88.6. Palla,... Ju.•i i Pa:llaA Sobirà: 88.6. Val d'Aran: 92.8/101 .2. - CENTENARI DE LA MORT DE JACINT VERDAGUER Verdaguer i la m_ús ica avinentesa del centenari de la mort de mossèn Jacint Verda' guer no podia passar debades a aquesta Revista, ateses les vinculacions del poeta amb el nostre art. Vinculacions en principi no emanades de cap proclivitat especialment reconeguda de l'escriptor i clergue de Folgueroles per la música, tot sigui dit a l'avançada. Però sí, per com la seva vena lírica tan capaç de conjuminar elevada qualitat literària amb un sentit de penetració popular, ha patrimoni ~sdevingut )~stament popular gràCies, en una certa o gran mesura, a la música. I d'haver-ne estat un gran atiador. El recorregut que oferim, en aquest sentit, resulta d'un interès considerable, en permetre mostrar h·es línies d'aproximació cabdals. D'una banda, ellied, la cançó culta però alhora amb una concreta capacitat de divulgació. D'una altra, el món coral, que agafà el poeta en un dels moments més brillants del cant col·lectiu a casa nostra. I, finalment, el món de la música culta més específica de la mà d'una cantata que uní dos mons, en principi tan oposats com un compositor de l'extrem més sud-occidental i un poeta fill de l'extrem més nord-oriental de la Pell de Brau, mitjançant un tema universal. Naturalment es podria dir molt més, atès que l'obra de Verdaguer s'ha escrit en altres camps, com és el de l'òpera, amb versions del seu tan identificador poema Canigó, que ha inspirat dos compositors, en obres, tanmateix, que no han transcendit tant com l'àmbit al qual hem circumscrit aquest Tema. Música coral: l'incert llindar entre allò poètic, nacional i religiós per F~CESC CORTÈS LA PRESÈNCIA DE L'OBRA POÈTICA DE JACINT VERDAGUER AL CATÀLEG DELS COMPOSITORS CATALANS ASSOLEIX UN VOLUM SORPRENENT. EN EL TERRENY CORAL POSSIBLEMENT SÓN MÉS ABUNDOSES LES OBRES BASADES EN CANÇONS POPULARS; PERÒ ÉS SIMPTOMÀTIC QUE L'OBRA VERDAGUERIANA ESDEVINGUI LA MÉS MUSICADA DESl:'RÉS DE LES l!ARMONITZACIONS I ELS ARRANJAMENTS DE MATERIALS DE PROCENDÈNCIA POl'ULARS. erdaguer representà, en bona mesura, Ja Renaixença de la llengua literària. El seu nom s'uní també a la renaixença de la música catalana. Quan es produí l'inki d'aquest aliatge? Quan Verdaguer es convertí en un símbol de la literatura, des que L'Atlàntida fou el nou símbol èpic als Jocs Florals del 1877, els compositors començaren a emprar els seus textos. Als inicis, la seva repercussió sobre repertori coral fou minsa. Vers el 1880 es produí una bifurcació al seu repertori poètic que tingué la seva COLTespondència en l'<lmbil musical. D'una banda La barretina, guanyadora als Jocs Florals de 1880 -obra que comportà que fos nomenat mestre en Gai Saber-, esdevingué un símbol del nacionalisme i al cap de pocs mesos aparegué la rèplica musical de Càndid Candi. Els diversos certàmens que es convocaren aquell mateix 1880 amb motiu de les Festes del MiJ.Ienar dc la Invenció de la Verge de Montserrat prengueren Verdaguer com a epicentre dels diversos concursos poètics i musicals. S'esdevé així l'inici d'un doble vessant en l'obra coral: el gènere de tipus religiós i l'obra profana de tendència nacionalista. La parceJ.Iació no és tan simple com hom podria creure. Sobretot dins del repertori religiós hi ha una varietal de registres àmplia, que abasta des de la simple obra devocional amb cor a l'uníson fins a l'obra d'àmplia alenada, a diverses veus i concebuda per a cors amb exigència interpretativa. La barretina en la versió de Candi -hom en pot comptabilitzar cinc versions d'altres autors- es converti ràpidament en una de les obres més interpretades pels cors claverians, tot i que actualment només es manté al repertori d'algunes agrupacions corals del sud de França. La seva temàtica conté un dels motius reincidents en Verdaguer, molt renaixent: els retrets entre la Catalunya francesa que ha perdut els seus costums, i alhora la crítica a l'altra banda de la frontera on també s'esborraven les tradicions: "Só barratinaire/ de Prats V ¡;¿ e_ ....= a .:;! e:i' ;i' 212 de Molló;/ me diuen cantaire,/ mes no canto gaire./ mes no canto, no. [.. .] Catalunya, pàtria dolça,/ com se perden tes costums!/ lo de casa se t'empolsa/ i amb lo d'altres te presums;/(?) tes cançons les oblidares, tos castells los aterrares,/ en les flors de l'hort dels pares/ ja no /roba el fill perfums!" La versió d'en Candi, al fragment corresponent a la ..segona posada", conté una cita que cal destacar: ''armonisa- da ab terceras que's com acostuma a cantar nostre poble" . 1 A més a més de cercar aquesta identificació popular, el contingut del text coincidia amb idees renaixents i feia l'ullet al felibrisme occità: ''desde Nàpols a Marsella no floria tm port sens ella: era en terra flor bermella, en la mar coral del fi.·· Una altra obra que és molt propera als ideals expressats a La barretina també procedent del llibre Pàtria, és Los fills del Canigó. Aquesta obra, dedicada el 1888 a l'Estudiantina Catalana de Perpinyà, agrupació amb la qual Verdaguer i Candi mantenien vincles, continuava recollint el perfil popularitzant de la música i un contingut textual similar. Tot i ésser concebuda per un fet puntual, l'obra assolí una certa difusió en el repertori claverià. Tot seguint aquest repertori de tipus nacionalista, s'ha d'esmentar una obra que tot i ésser més tardana s'apropia encara de l'ideal nacionalista·¡, cançó del raier. Les versions de Buxó, Sancho Marraco~U Romeu i les seves adaptacions corals parteixen del text quero. mença amb els versos següents: "Só fill del Nogueral dins~n rai nasquí;/ ma esposa és raiera, raier vull morir" L'aparició de les versions corals d'aquesta obra són tot•-sdd segle XX. És simptomàtic que La cançó del raier no most~d to tan reivindicatiu que informava La barretina. La tria de~ textos pels compositors no es fa a l'atzar, ni tampoc perqÜt$. tions de mimetisme entre e ls diversos compositors. Cal volorar el context sociopolític que condiciona el model nacionali;. ta fins i tot en el vessant musical. i existeix un tòpic en el moviment coral d'aquestsan¡, al voltant del repertori musical sobre text de Verdagu~ vinculat al tema dc la pàtria, aquest és L'emigram. u font poètica procedeix novament del llibre Pàtria. L't>trena de l'obra data delS d'abril de 1894. Ja desdelesprimeres interpretacions, L'emigrant es citat al costat d'Els se. gadors i El cant de la senyera com a símbol, potser sense )e; connotacions d'himne però amb la mateixa significació. Un dels primers enregistraments de l'Orfeó Català fou precisamtttt aquesta obra, en versió de cor d'homes. Aviat Emili Vendrell la converti també en un referent dels seus concerts, i alhora en un nou lloc comú. Podem establir l'existència d'una identlfl· cació de l'Orfeó Català amb el text de Verdaguer i amb l'esti· tica definida per Vives. Tant és així que la polèmica que s'obn entre Eugeni d'Ors i Millet el 1907, en la qual s'enfrontenl'l< dos models diferents de la Renaixença vers el noucentisme, s'originà a partir de l'audició de L'emigrant. 2 Opinava d'Ors: "Ahi el Glossador va sentir cantar L'Emigrant. El Glossador/u molt temps que no l'ha11ia sentit, L'Emigrant./ el sentir-loah•t, S va ser-li impressió deprimenta. -Per què, se deia, per que¡» dria tenir valor nacional entre nosaltres aquesta melaucoliD covarda, enyoradora, gallega?" La resposta de Millct fou cm tundent. Rere seu s'albirava l'oposició d'altres estètiques, pero també una rom1a ben diferent e ntre el fenomen dcl naciona· lisme: "Al nostre jovent músic, li deien ahir que la cauçó que li ha refrescat els sentits és una carrincloneria: ('cEl romte I'Ar· nau'', "Els Estudiants de Tolosa", "Serrallonga", quina carrincloneria, eh?): que en ella 110 hi ha la forta alegria(.. I i avui. tu. Glossador, sents /"'Emigrant", ne sents impressiódl' priment, l'agafes com a estandart de nostre achtal moment musical, el teu imperialisme heroic s'esvalota. [...]Mira, GloSJdor: /~'Emigrant .. té fonda, sincera melancolia (i això me !l1!t bla que no ha de saber-te greu, perquè qui no sap enyorarr.o sap estimar)". 3 La interpretació de L'emigrant sovintej~ t~mp; al repertori no només de l'Orfeó Català, sinó de la maJona!k cors catalans de l'època. Amb aquesta constatació es ve a ~on· fi1mar la hipòtesi que ja apunta e l text d'Ors, la seva part!C~· lar significació. El seu text, però, està molt '8Jlunyat del sent~! que expressen obres com La barret illa o altres obres corah. com és el cas de La creu del Canigó o la Cançó dels s~gad~n de Joan Llongueras; en poques línies resumia els trets 1denufi· catius del nacionalisme de l'època: esmenta el Pirineu, ele~ll paisatgístics i devocionals, i, com altres textos verdaguen~ esmenta l'ocell com a transmissor d'un missatge a perso~t~ allunyats. El seu efecte, doncs, és garantit i té la capac1ta¡de síntesi necessària, mentre que altres obres, per exemple e rtpertori esmentat de Candi, necessiten quatre vegades m~sdt temps per bastir el mateix missatge. Antoni Nicolau uní novament el nom de Verdaguer al~· pertori coral de l'Orfeó Català. La creació del que s'ha ~no­ menat el cicle montserratí, poemes corals extr.ets dclJ!br: Montserrat, constituí una fita dins del nou moVIment. unr banda, se superava el llindar estètic de la cançó populd~ ~~· monitzada, tot cercant obres de més volada i trans~en e~d Però al mateix temps s'aconseguien dos objectius mes:yn~ 1 proporcionar un tipus de repertori que fos una altem&!1~1 , obres de Clavé que encara continuava cantantl'Orfeo "' del s el lek íes3](). llis- i de segon, aconseguir una particular mixtura entre l'àmbit de la música popular i la música religiosa. Aquest darrer era un dels delers de Lluís Millet, procedent del seu ideari nacionalista, compartit en part per Pedrell. Obres com Captant, Teresa, Divendres Sant, La mort de l'escolà, Salve montserratina. la Cançó de la Moreneta, Cançó dels llaura,dors. Cançó dels escolans. Canç~ de la _:~sa, Cançó del pelegn. De totes aquestes, La mort de l escola, estrenada al concert d'any nou de l'a.ny 1900, e~ co~vertí.en un~ de les interpret~­ cions més reeix1des de .Liu1s M_11let,. 1 t.at!lbe un ~el s seus pnmers enregistraments d1scogràf1cs h1stoncs. Tot 1que totes Jes obres estan concebudes per a cor mixt. hom encara hi pot distingir fàcilment la disposició dels cors vuitcentistes: tenors i baixos dividits a tres i quatre parts, i soprano a dues parts, sense contralts. Juntament amb les sopranos cantava el cor infantil: una nota de Nicolau als ,~a rrers co mpa sso~ assenyala un fragment per ser cantat per wz soprano sol; sz pot ésser, veu de noy y colocal a més altura que la massa coral. "5 Aquesta obra, com d'altres de la mateixa sèrie, conjuminava fragments extrets de la salmòdia, fins i tot afegits en llatí al text de Verdaguer, com en el cas de la Salve montserratina, altres moments d'escriptura polifònica imitativa, al costat d'una estètica més pròpia del llenguatge coral de fmals de segle; tot plegat, un curiós aliatge que corprenia els auditoris d'aquell temps, i que avui dia continua essent una dada històrica d'interes. El nom de Verdaguer havia de continuar després de la seva mort essent present en les obres corals presentades als certàmens de la Festa de la Música Catalana, convocats igualment per l'Orfeó Català. Així, els anys 1905 i 1906 foren obres de F. Alfonso Ferrer les que assoliren guardons, tot emprant textos 1·erdaguerians. I entre 1908 i 191 Oaconseguiren altres premis obres corals de}. B. Lambert i de Marià Viñas. Al repertori de l'Orfeó Gracienc, l'obra de Verdaguer també tingué presència, potser sense la intensitat que mostTà el cor de Millet. Eo són una mostra les obres dc joan Balcells, V. Casajús, A. Coll o el poema simfònic coral Mort de sant Francesc ( 1913) de Joan Pujol. F ins aquí hem seguit l'evolució de l'obra musical al voltant dels temes que han creat uns llocs comuns, o bé que han tingut una significació especial. A més a més dels compositors que s'han esmentat, cal recordar les nombroses obres dc Llu is Romeu, que féu de Verdaguer un dels eixos vertebradors de la seva creació, cas similar als de Domènec Mas i Serracant, Josep Sancho Man·aco, Vicens M. de Gibert i Serra, o Àngel Rodamilans, o fins i tot les versions 1·erdaguerianes dins del repertori de Pérez-Moya, de Cassià Casademont, de Josep Barberà i llumbert, d'Amadeu Vives.ó o de loan Borràs de Palau; la xifra aproximada de les seves obres l'lltalsdepassa les cent cinquanta, una quantitat no gens menyspreable, 1que toma a demostrar l'interès a reincidir en un tipus de ~epertori determinat, fins i tot repetint diverses vegades versions sobre un mateix poema, com és el cas de Rosa Vera, E11tre 1/irirs, Cançó de la Moreneta Oidà pescadors de Galilea. ' ~em dit que el repertOJi religiós abastava una diversitat de regtstres.significativa. No s'haurien de valorar de forma igual u_nad senz!lla obra devocional del mes de Maria que el reperto~ e Llws Romeu, o Rosa Vera d'Àngel Rodamilans, o Jesús 1 sam Joa11 de Vives. Tot i que en alguns casos la praxi religiosa eh representava la finalitat darrera, en altres ens trobem amb 0 res concebudes per ser interpretades en concert, o bé que r~:ten u_n~ fàcil descontextualització. És prou cert que la ':ffiahca nust1ca de part dc l'obra de Verdaguer havia de forr~ necessàriament d' inspiració la renaixent espiritualitat de . poca. Els Càntichs csctits conjuntament amb C. Candi serVle1n per renovar l'antic repertori claretià·' obres com Guerra a a blasfèmia es convertiren en un hi..;,ne més de la campanya que es féu per al ben pa l'lar. Al seu moment el Virolai ~:~se~tà un simple cant de romeus, per passar després un Fou es ~ns a .esdevenir un altre dels clements identificadors. am motiu de les celebracions del 1880 a Montserrat quan s'obrí el vessant religiós i pietós en les adaptacions musicals de Verdaguer. Des de la revista "La Veu del Montserrat" es féu la proclama del certamen literari i musical, en què un dels guardons era la composició d'un himne de romiatge basat en un text verdaguerià. De versions del Virolai se n'han conservat 47.8 una xifra també prou elevada. En realitat aquella obra havia d ·esdevenir un equivalent de La barretina d'en Candi: no se cercava la creació d'un gran poema coral, ni tampoc una obra d'una excel·lència estètica indiscutible, sinó una composició funcional, adreçada a la praxi popular. L'obra de Candi reeixí en aquest sentit; la de Rodoreda no, hom la trobava massa instrumental, i no fou un referent fins anys més tard, fins ben entrat el segle XX. Una lectura atenta de Ics diverses versions ofereix moltes sorpreses: des dc Ics composicions que prenien el ritme de marxa militar, d'altres amb dissenys melòdics i harmònics extrets de l'estètica de l'opereta francesa, o d'altres que eren basades en senzilles harmonitzacions de terceres. ovintegen els himnes pietosos, i sobretot els goigs, que prcn_gueren com a suport textual obres de Verdaguer. Es evident que es compongueren en funció d' una incipient interpretació coral, però sempre des de la praxi popular. Tot i així, obres com les de Lluís Millet -els goigs de la Mercè-, o els dc F. Alió per a Ripoll depassaren l'anonimat, cas similar de L'atzavara i la flor, himne d'Antoni Massana. O el cas contrari, la intrusió de Verdaguer en un repertori considerat d'anonimat, la cançó popular, cas de la versió que féu de Lo noi de la mare i que harmonitzà Antoni Nicolau. Verdaguer en els seus anys de joventut havia recollit abundosos materials populars, els quals foren emprats postctiorment per Marià Aguiló o per Milà i Fontanals. La coneixença del repertori popular es copsa en l'aparent simplicitat de la seva versificació, i en la trobada de temes comuns entre ambdós repertoris, el poètic i el popular. Una dc les fites de la Renaixença, i alhora de la música catalana d'aquells moments, era la recuperació de Ja cançó popular com a contenidora de les suposades essències de la cultura. Aquest constructe, absolutament idealista i d'arrel herderiana, ens justifica l'atenció que el moviment coral mostrà pels arranjaments de cançons populars, com també la proliferació de la cançó popular acompanyada dins del repertori del lied català. El pas del registre popular a l'àmbit culte de Ics sales de concert, aquesta sorprenent descontextualització, era un dels objectius del nacionalisme de l'època; i aquest pas era realitzat magish·alment en algunes obres de Verdaguer, sota la pretensió de "divinitzar" o de millorar poèticament el repertori popular. Quan s'arribà a la dècada dels anys vint del nou segle, semblava talment que l'obra de Verdaguer havia de romandre només en el repertori d'unes poques obres corals. que havien esdevingut referents estètics: el repertori de Vives, Nicolau, o el cas aïllat dc Sospirs de LI. Millet - les obres religioses continuaven encara interessant, però en menor quantitat-, o algunes altres d'esparses de Sancho Marraco. Verdaguer durant el noucentisme no era ja el poeta innovador, ni tampoc la identificació de pàtria dins d'un model literari. No serà fins a l'arribada dels darrers anys quan hom ba obert d'una forma renovadora la seva obra, i en les obres de R. Subirachs o de S. Brotons se cerquen noves vies d'aproximació entre música i literatura, nous temes en alguns casos, però principalment noves formes d'expressió sempre allunyades de l'estètica d'altre temps. S NOTES 1. Cundi. D\ndid. La barretina. Cun~'Ó de/li/tim barminayre de }ronsa. Barcetona: Andreu Vidal i Roger, edilor. )1880]. 2. X~nius. Grieg. u "Lu Veu do Ctualunyu". 9 de setembre de 1908. Els arti· des es recolliren n: Mltle1, LI. l'el Nostre Ideal. Borcelono: Joaquim Hor1.a, 1917. pàg. 96·99. j . Mitlel, LI. Op. d t. pilg. 9b-98. 4. Lu pnrlilurn fou dedicndu o l'Orfeó Cn1aiA• 5. Nicolau. A. La Muri tlel ¡z,,co/à. llnrccloma, Musicat Emporium. 6. Amudcu Vives començà o lreb011ur en uno ndoploció opcr!slica de Canig6, un projec1e en el qual in1c1vingué el mo1elx poclu, i que no~$ dugué a 1crme. Res· ten unes imereosuniS obre~ cornis. po~~iblemem procedents dels rrcballs preparaIons. 7. Verdaguer. )acinI. Co/ec:dò dc cilmlclas rcli¡¡ioS()s pel poble: d ttna, dues y Ires a•etts ab arompanyametrl de piana ti or/(a. &orcelona: Rafael Guardia·J..ibreria y TI· pot(rdria Catbllut (Cll. 1889]. 8. L'arxiu de música del Mone51ir dc Monl>cmll oervn la major port dc les obres que optaren ui premi. Els grans poemes èpics RESPECfE DE LES COMPOSICIONS VOCALS MÉS O MENYS BREUS (LES DE FORMAT CLAVBJUÀ, LES DE CARÀCfER DEVOT, LES ASSIMILABLES AL GÈNERE DE LIED DE CONCERT O LES QUE RESPONEN AL PATRÓ DEL "POEMA CORAL" QUE PRODIGÀ L'ESCOLA DE L'ÜRFEÓ CATALÀ), ELS TEXTOS VBRDAGUERIANS CONSTITUÏREN UN FILÓ INESGOTABLE PER A UN CRAN NOMBRE DE COMPOSITORS DE DIVERSA ENTITAT. EN CANVI, ELS QUI ES DECIDIREN A AFRONTAR MUSJCALMBNT ELS DOS CRANS POEMES ÈPICS DE VERDAGUER -Canigó I L'Atlàntida- SÓN MOLT ESCADUSSERS. TOT I QUE EL DRAMA MUSICAL SEMPRE HA TINGUT UN PAPER EN ELS MOVIMENTS ARTÍSTICS DE RECUPERACIÓ NACIONALISTA, LA COMPLEXITAT DEL GÈNERE I LA MANCA D'UNA TRADICIÓ PRÒPIA INFLUÏREN, SENS DUBTE, EN SENTIT RESTRICTIU. CAL, PERÒ, RECORDAR LES TEORIES -I L'EXEMPLE DE LES OBRES- DEL PATRIARCA FELIP PEDRllLL -DE CONEGUDA INFLUÈNCIA SOBRE DUES GENERACIONS DE COMPOSITORS HISPÀNICS-, EN QUÈ CONVIUEN LA DOCfRINA WAGNERIANA I EL CONREU DEL CANT POPULAR. gust de !:època, que pro~i~iava l'afrrm~~ió de~ nacional~. me prop1 del moment, mitJançant la JUJtificacJó simbòlica dels personatges i la inclusió de la cançó popular, dosa1. pectes que Pahissa sabé conjuminar destrament, de mantra que, en el context global de l'espectacle, la música fou considerada com un element essencial. Tot i això, en ter. mes generals, hi hagué matisos significatius en les cròni· ques de l'època. Si, per a "El Poble Català", "La música de Pahissa, tot i ésser d'arrel ben catalana, (... )s'enlaira aregions de tan pura realitat, que esdevé universal a força de contenir l'essència de lo català i heroica a força d'aco;. tar-se a la roca viva dels sentiments primordials de la humanitat", una nota anònima de la "Revista Musical Cala. Jana" es limita a dir: "Les il·lustracions musicals, degudes a en Pahissa, realçaren més l'efecte dels quadres di11erso~ augmentant la llur vida i poesia. El públic les rebé totes amb aplaudiments, fent repetir, en el tercer acte, l'enyonvola cançó popular Muntanyes del Canigó, que ambtx· pressiu accent cantà el tenor senyor Costa''. Gairebé un quart de segle després, el compositor català Antoni Massana (1890-1966) tomà a utilitzar el llibret de l'adaptació escènica de Canigó, de Josep Carner, com a ba· se d'una òpera -amb totes les convencions i els ingredien~ del gènere-, que es donà a conèixer l'any 1936 al Casal del Metge de Barcelona, en versió concertant i amb efectius instrumentals reduïts; catorze anys després de la fi de la guer· ra civil, l'any 1953, fou estrenada en versió escènica al Gran Teatre del Liceu, amb direcció d'Ernest Xancó, i paste· riorment enregistrada i editada. anigó. L'any 1910, un grup influent d'homes d'empresa figuerencs -entre els quals els banquers Josep i Jordi Montsalvatge, avantpassats del compositor Xavier Montsalvatge- va promoure l'escenificació del poema èpic de Verdaguer Canigó, per cloure les festes de la ciutat empordanesa amb ntoni Massana tingué una formació musical moll un espectacle musical a l'aire lliure. El projecte aconseextensa i plural, com a alumne de Mas i Semcan~ guí aplegar figures representatives del món artistic i inGranados i Marshall, Enric Morera i Cristòfor Tal· tel·lectual del moment: Adrià Gual, Jaume Pahissa i Jotabuli, Felip Pedrell, Vicent Ripollès i Vicenç M. sep Carner, que confegí una adaptació escènica en tres de Gibert. Per la seva condició de sacerdot jesuïta, estu· actes del poema verdaguerià "com a pretext perquè fosdià a l'Escola Superior de Música Sacra sin recitats el major nombre de versos de Roma, on obtingué el títol de mestre imaginables de l'immortal Canigó", compositor en música religiosa i es lli· seguint "els lluminosos consells dels JAUME PAHISSA, cencià en cant gregorià. Avui pràcticabenvolgudíssims amics Adrià Gual ment oblidat, per la seva bondat per· ANTONI MA.SSANA I i Jaume Pahissa", els quals "han vinal i vàlua musical dintre de l'àmbil son gut a precisar les indispensables MANUEL DE FALLA, estètic corresponent a la seva gene~ orientacions que els sugger( llur exDAVANT ELS GRANS i formació, tingué una exceJ.lent relaoo periència privilegiada". Una traPOEMES amb les personalitats musicals més si~· muntanada impedí l'estrena a la plaça nificatives de l'entorn musical, parli· de toros de Figueres, el 3 de maig, VERDAGUERIANS. cularment fins a l'any 1948, en què d~ que tingué lloc, finalment, nou dies seus superiors religiosos el destinarena després. E119 i el24 de juny es tomà Rio de Janeiro, on residi uns anys a~nsde a representar a les Arenes de Barcelona retornar definitivament a Catalunya. Tot i que eonr~ abun· davant de sis mil espectadors (posterionnent l'obra fou dantment la música d'inspiració religiosa i l'orato~ s~r~. represa parcialment el 1995 al Teatre Municipal El Jardí fou un compositor prolífic, que afrontà la música.stmforu· de Figueres). ca, teatral i de cambra des d'unes premisses estèuques foEl1910 Jaume Pahissa tenia trenta anys i ja comptava namentalment neoromàntiques, amb algunes pinzellades amb experiències pròpies tant en el camp orquestral (enimpressionistes. tre d'altres, el poema simfònic El camí, del 1909) com En Canigó, el caràcter llegendari i cavalleresc del tema en el camp teatral (La presó de Lleida, del 1906, amb un sembla predisposar a una estructuració musical de tall post· text d'Adrià Gual, que desenvolupava la idea narrativa wagnerià, unida als inevitables empelts de temes popul~ present en el text popular). recurrents. A la "Revista Musical Catalana" de l'any 19J?, Pahissa era tot un personatge en els mitjans intel·lecJoan Gibeti Camins afirma: "De vegades l'element folklotuals i socials de Barcelona, conversador infatigable, asric hi és tractat en el seu estat més pur, altres fragmentà· sidu de tertúlies, deixeble d'Enric Morera i figura pont ria ment, ja sigui com a element rítmic, ja sigui c~m a_m~ entre les generacions modernista i noucentista, amic de 1 f1l: tiu conductor passant per totes les transformaciOnS Santiago Rusiñol, Eugeni d'Ors, Adrià Gual, Francesc ggem· · • tots els matisos que les necessitats expressn~es s~ ~ Pujols i el crític musical Rafael Moragas. xen al compositor." Tanmateix, però, Fredenc Lhurat. 1 Canigó no és pròpiament una òpera, sinó un poema costat d'elogis generosos, fa notar que "hi ha, tal ~'IJita,t escènic emmarcat en aquell '"teatre de la natura", tant del C A 30 330 tta. ~es ran ·te· l'ò era del P. Massa na, un abús d'elements ¡o&lòrics. És lícit que un compositor se ser·eixi del floklore de la seva terra, per tal de ~tuar la seva obra i d?n~r-fi un mar~at caràcter nacional, pe ro a_1xo no hau_na de privar mai al compos1tor de serviTse ensems que dels elements popula~. dels seus dots d'invenció". ' Atlàntida. Quan, després de la guerra civil, el 18 d'octubre de 1939, Manuel de Falla arribà a t'Argentina, per a una estada provisional que es convertí en exili definitiu tou acollit per diversos amics, 'entre d'altres el compositor jaume Pahissa i el polític exiliat Francesc Cambó. Esgotat i amb una malaltia permanent accentuada per ta seva hipersensibilitat, dedicà els anys que li restaven de vida - amb altres treballs i activitats intennitents per mitigar la seva precària situació econòmica- a intentar acabar la musicalització de t:Atlàntida de Verdaguer, un ambiciós projecte iniciat al final de 1927, després d'un viatgea Barcelona, amb el qual lluitava insistentment, malgrat les dificultats, físiques i morals, que hagué de parir: la precarietat de la seva salut, les preocupacions per la situació del país, la guerra civil... Ja en una carta de 1938 sembla tenir una premonició de la impossibilitat d'acabarla: "El pitjor és que, en aquesta situació, no arribaré a ocupar-me ni a acabar aquesta pobra Atlàntida que no deixa de cridar-me imperiosament sense que jo la pugui socórrer. Ha d'existir alguna raó per a tot això, i quan els nostres mitjans es revelen inútils o quasi, hom no pot fer res més que deixar-se conduir per la voluntat suprema." Cal dir que L'Atlàntida representà per a Falla (de pare d'origen valencià i de mare catalana) un homenatge a Catalunya i a la seva gent, país en el qual havia comptat amb grans amics (l'obra fou oferta a l'Orfeó Català i al seu fundador, Lluís Millet); també rememora el seu mestre Felip Pedrell, teòric del nacionalisme musical, i enllaça sentimentalment amb els anys d'infantesa del compositor, a Cadis, on "se m'oferia l'Atlàntic a través de les columnes d'Hèrcules i la meva imaginació volava cap al més bell jardí de les ~espèrides", sense comptar amb el caire panibèric del contmgut argumental i les implicacions religioses del poema de Verdaguer. _Inicialment, Atlàntida fou pensada com una cantata escèruca per ser interpretada en un marc històric rellevant i monumentaL En aquest sentit, és molt iHustrativa la correspondència entre el compositor i el pintor català Josep M. Sert, que va del 1928 fins poc abans de la mort deSert el 1945. ~I compositor suggereix, per a una hipotètica estrena de l_obra, un complement plàstic estàtic i la desitjable ~alog~a dels quadres amb vitralls de la catedral, mentre rt parla del monestir de Poblet, o de la plaça del Rei de Barcelona (''Recordi que allí resta sempre una columna del temple d'Hèrcules. L'escena es col·locaria al fons de la plaça, amb Santa Àgueda a la dreta l'Arxiu de la Corona d'Aragó ' al':squerra t. com a fons el Palau dels Reis d'Aragó cons~rua per Pere el Ceremoniós el rei més culte de l'ed~t mit- L fOlla") . ' Tomant al procés de gestació de l'obra inacabada, hom P?1addverar que els dubtes i les dificultats de FaUa provenien e la precarietat de les seves forces físiques i anímidues~però també del fet de tractar-se d'una temàtica la traucc,o musical de la qual exigia uns mitjans materials i ex- pressius aliens als emprats en la resta de la seva producció. En els anys de l'exili, a partir de 1941 , la mania de la revisió esdevingué gairebé patològica, de manera que s'acumulen les diverses versions per a diferents fragments, cosa que havia d'afegir una nova dificultat a la reconstrucció posterior. El 12 de setembre de 1945 Falla escriu una darrera lletra al seu amic andalús Segismundo Romero. Aviat la idea de la mort esdevé familiar i, sense abandonar l'obsessió d'Atlàntida, que ja entreveu impossible d'acabar, sembla que es prepari intei'iorment per al gran esdeveniment: el dia de la seva mort no vol sobre el seu cos res més que una creu i un ciri i, si mor a Amèrica, vol ser enterrat en aquest país "perquè la meva mort no sigui un nou motiu de divisió per als espanyols" (un desig que no va ser respectat). La nit del13 al 14 de novembre de 1856, uns dies abans de complir setanta anys, una crisi cardíaca posà fi a la seva existència terrenal. Aquí comença una segona i llarga història, la que va de la mort del compositor a l'estrena d'Atlàntida reconstruïda, l'entitat de la qual mai no ha deixat de suggerir alguns aspectes problemàtics, algunes incògnites, malgrat la bellesa innegable d'alguns fragments. No hi podem entrar, ara, extensament A la mort del compositor, un nombre no menyspreable de músics havia intentat convèncer els hereus del compositor per obtenir el privilegi de revisar i completar l'obra. L'elecció era difícil i arriscada i fou demorada durant vuit anys, fins que van prevaler els interessos polítics de l'Estat espanyol i els interessos econòmics de diverses editorials. Aleshores prengué força la figura d'Emesto Halffte1~ que coneixia profundament el mestre i posseïa també la seva tècnica. a comesa no era, certament, fàcil, per tots els motius parcialment al·ludits. El procés de reconstrucció fou més lent del que inicialment s'havia previst. L'any 1956 se celebrava el trimil-lenari de la ciutat de Cadis, però la primera audició de l'obra reconstruïda nomês es va poder celebrar, solemnement, en versió de concert, al Gran Teatre del Liceu de Barcelona, el 24 de novembre de 1961, sota la direcció d'Eduard Toldrà, amb l'Orquestra Municipal de Barcelona, la Capella Clàssica Polifònica, la Coral Sant Jordi i el Cor Madrigal i els solistes Victòria dels Àngels i Raimon Torres. Es repetí a la ciutat de Cadis, amb els mateixos intèrprets, el 30 del mateix mes, en el que fou el darrer concert d'Eduard Toldrà. La versió teatral s'estrenà a La Scala de Milà el 14 de juny de 1962, segons que havia disposat la casa Ricordi, editora de l'obra. Vuit anys més tard, el mateix Halffter en féu -d'acord amb els hereus de Falla i els editors de l'obra- una nova versió més concentrada i coherent en el pla tonal i dramàtic, versió que avui sembla la normativa. En qualsevol cas, la problemàtica d'Atlàntida com a obra inacabada resta susceptible d'opinions i, eventualment, de nous processos d'investigació. El treball ingrat i laboriós d'Emesto Halffter, en tot cas, justifica, artísticament i jurídicament, la seva condició de coautor, en uns termes que Enrique Franco, gran coneixedor de l'afer, qualificà de "paternitat responsable". L i ¡¡¡¡- ...e ~ !\!:' ¡¡j' 212 Ja cint Verdaguer i ellied _l?.er ~~~ CABERO i PUEYO Pianista "La figura de Jacint Verdaguer és cabdal en el panorama literari català, ultrapassà l'àmbit de les lletres i esdevingué un símbol popular. Una part irnportant de la seva producció, d'innegable vessant místic(. . .), despertà en els músics del nostre país un especial interès, fins a comptabilitzar, segons els estudis existents, entorn de z.o8o obres inspirades en la seva poesia, de les quals 536 pertanyen al repertori religiós." questes paraules de Francesc Cortès, extretes del capítol "Jacint Verdaguer i la música religiosa" de la Història de la música catalana-valenciana-balear ens situen perfectament, amb xifres, davant de l'atracció que la poesia de Verdaguer, per motius molt diversos (religiosos, populars, polítics, etc.) ha exercit sobre els músics del nostre país i també de fora. Recentment el dominic i periodista italià P. Sorge (expett en la figura de Jacint Verdaguer), en un rampeU de tres setmanes (com explica ell mateix), ha musicat totalment el Roser de tot l'any, del qual ha extret 70 cançons per a cor que seran enregistrades properament al nostre país. L'objectiu d'aquest escrit és, però, parlar d'aquesta producció en l'àmbit dellied (veu i piano). En xifres, a partir dels estudis existents i de la meva pròpia recopilació, puc parlar de més d'un centenar de tftols, incloent-hi dues melodies del mateix Verdaguer harmonitzades per a veu i piano per M. Garcia Mm·ante. Aquesta xifra s'ha de considerar amb una certa precaució, pels motius següents: 1) dificultat de comprovació del material citat en els estudis actuals pel fet que un bon nombre de les cançons han estat compostes per músics poc coneguts per la seva faceta de compositors i/o són una part molt minoritària de les composicions d'aquests i, per tant, difícils de localitzar i estudiar per a una posterior catalogació precisa; 2) cançons difícils de catalogar en un gènere musical: per exemple les obres per a veu i orgue, o bé les esctites per a veu solista ilo cor a l'uníson amb piano; i 3) pel caràcter marcadament religiós i místic d'algunes poesies, certes cançons es fan difícils d'incloure en un recital habitual, malgrat Ja seva categoria musical i, per tant, la seva catalogació com a "lied" o cançó de concert també és dubtosa. Al final d'aquest article presento una llista de les obres que, segons el meu criteri, poden ser agrupades en el gènere que anomenem "lied" (en el sentit més ampli, sense tenir en compte les consideracions anteriors). Les presento agrupades en dos blocs de caràcter pràctic: Bloc A: obres de les quals puc parla1· com a intèrpret, ja que disposo de Ja partitura en el meu propi a si er A arxiu. Bloc B: obres que conec testimonialment però no musicalment. D'ambdues llistes, hi ha un gtup de compositors dels quals no parlaré més endavant, ja que de moment no he pogut trobar cap referència biogràfica. Són els següents: E. Avellà, Grau de Chopitea, J. Matas-Cullel, M. Novi, LI. Sanet, F. Sires i P. Solé. Per acabar amb els números, veurem que al bloc A figuren més de les tres quartes parts del total de títols registTats. A partir d'aquest material, i després d'una primera selecció, podem trobar una trentena de cançons amb la suficient categoda musical per ser interpreta· des en concert (com hauré fet el proppassat mes de maig i faré el proper mes desembre, en els dos casos a Barcelona, amb la coJ.Iaboració del tenor Jordi Casa· nova). A les quals es podrien afegir una vintena m~. segons l'orientació del programa del recital. l'hora de fer l'anàlisi musical de totes aqun· tes obres, destaca el fet que Verdaguer ha es· tat musicat per compositors des del se~ tem~ fins als nostres dies; seguint la classificacto que proposa X. Aviñoa, trobem: 14 compositors m.odernistes (nascuts entre 1854 i 1875) i 17 noucentt•· tes (nascuts entre 1875 i 1895), als quals cal afegi;~ls 12 nascuts a partir de 1895, de va dat signe estettc. Aquesta catalogació és més de caire temporal q~e IJ(l pas estètica, musicalment parlant, però ajuda a situar· nos. Cronològicament, el primer compositor qued~· bem és Càndid Candi, nascut el 1844, que hem ~~· cloure entre els modernistes pel seu llenguatge must· . cal. Comencem pels músics que considerem ~odem~: tes, pel fet d'haver viscut durant aquest roovune~t ~ tUI·al. En situar el terme "modernisme" en la mustca. A e~ r.els tel, sa podem parlar de h·ets culturals i socials comuns als tonals però tocant el politonalisme, l'atonalisme i, per sobre de tot, el tòpic esmentat més amunt: el compositors del ~oment: cult~ a la renova_ció i m~­ dernització del pats. tambe en I aspecte must.cal, a?tl"mediterranisme'', que les fa identificables, i semitalianisme i, espectalment, culte al wag11ensme 1 et; pre amb molta cura, per l'aspecte melòdic. Les parts pianístiques, altre cop, estan molt relacionades amb menor escala a ¡·~~cola franc~ bel&~ de C. Fra~c~. Tam~e la base pianística del compositor. El "professionanacionalisme J!llhtant, fasc~nact~ per _la mustca escenica. amb iJ.Iustons de gran simfomsme 1 una gran atraclisme" compositiu es va fent molt palès i ja es poden identificar clarament alguns autors pel seu llenguatge ció per la música de cambra. Humanament van ser músics molt polifacètics. Feien musical. D'aquesta generació, es van inspirar en la alhora de pedagogs, intèrprets, directors, crítics, mupoesia de Jacint Verdaguet~ els compositors següents: sicòlegs, compositors, etc.; l'especialització actual no ]. Altisent, A. Borgunyó, T. Buxó, C. Casademont, ;ra el cas habitual. El resultat és una gran implicació P. Casals,}. Civil, O. Farga, J. Garcia Rebles, J. Gaen el desenvolupament del pafs. Com diu textualment rreta, V. M. Gibert, ]. B. Lambert, A. Massana, F. x. Aviñoa: "es tracta d'un grup de precursors que es Monserrat Ayarbe, ]. Pahissa, F. Pujol, J. Sancho Marveieren obligats a facilitar el camí a les generacions raco i E. Sunyer. Cwiosament, com en el cas del mosegiients". Subscric plenament aquestes paraules i demisme, l'aportació verdagueriana dels màxims exsegurament aquesta diversificació d'activitats justifica ponents del noucentisme,). Pahissa i E. Toldrà, és certes mancances tècniques en l'aspecte compositiu. gairebé testimonial en el cas del primer i nul·la en En el cas de la cançó per a veu i piano, els trets foel cas del segon. namentals i generals són: comunió amb els poetes del moment (aspecte cultural); metodisme; cançons curF inalment, esmentaré els compositors nascuts tes o estròfiques (melodia doblada al piano i molt a partir de 1895 que han musicat textos de freqüents les variacions en l'acompanyament pianístic, Verdaguer, però que no podem agrupar en un que atdbueixo a la gran profusió de pianistes campomoviment especial o ideari estètic únic. sitars); cançons amb problemes de Aquests són: C. Barros, J. Bauce!Js, forma, com ara desenvolupaments N. Bonet, R. Ferrer, M. Garcia forçats o sobtadament trencats o fi~ ~ Morante, M. Oltra, N. Paulís, ]. nais amb una preparació poc preEL NOMBRE DE Pich, J. M . Pladevall, J. Tomàs, i cisa; i hannonies enh·e típicament COMPOSITORS QUE }. Torner. Tots ells tenen llenromàntiques i tímidament expresguatges expressius diferents, sionistes (molt marcades, també, HAN MUSICAT ALGUN molt relacionats amb el moment per certs aspectes provinents de Ja TEXT DE VERDAGUER estètic que viuen. Hi afegeixo, a música religiosa del moment i de titol de cwiositat, en aquesta llisla música popular). MalauradaÉS EXTENSSÍSIM. ta, els noms de J. Rodrigo iX. ment, cap tret especial, però grà..... ~ Monsalvatge, que tenen cadasciesa força moments d'inspiració '~'~~~~~~~~~~~y cun una obra per a veu i petit feliç, hi ha un bon grapat de cançons conjunt instrumental, inspirada remarcables. Alguns compositors són identificables, també en la poesia de Verdaguet~ per bé que el tracperò ni de bon tros a l'estil dels grans capdavanters de tament és cambrístic i no pròpiament liederístic. la música europea del moment. Són obres que tenen Les conclusions de l'ànalisi d'aquesta informació de bo el fet de catalanejar: entre text i regust musical són, malauradament, per repetitives, Ics habituals t~nen quelcom diferencial, algun aspecte que fa idenpreguntes en parlar dellied català: quanta gent couficar-les a un moment i una sensibilitat que formen neix (testimonialment o musical) més de cinc de les part de la nostra història. De moment, segons la inobres esmentades (per dir una xifra)?, com dispofomi_ació disponible actualment, els compositors mosar d'un exemplar?, i finalment, ¿fem tot el possidem¡stes que han musicat algun text de mossèn Jacint ble per recuperar i posar a l'abast de tothom tot Verdaguer són: F. Alió, J. Borràs de Palau, F. Brunet i aquest llegat? Recasens, N. Freixas, Joan Gay, E. Guiteras, C. Karr, El dia 15 de gener de 1928 es va fer al Palau de 1. Lamotc de Grignon, LI. Millet, A. Nicolau, J. Rola Música un concert dedicat a Mossèn Cinto dins dorcd~, Melcior Rodríguez, Mal'ian Vifias i A. Vives. del cicle Los Poetas y los Músicos, en el marc dels Sorpren, però, que figures cabdals d'aquesta època, anomenats "Concerts Blaus", en el qual es van incom E. Morera, A. Mestres i E. Granados no s'inteterpretar nou cançons per a veu i piano i sis per a ressessin per Verdaguer. cor i es van recitar catorze poesies. Entre el 1928 i el 2002 hi ha constància de diversos concerts, bàl moviment modernista i per contrast, el sesicament de caràcter coral. aprofitant efemèrides digueix el moviment noucentista, denominació ferents, per mostrar la vinculació de Verdaguer i la q~c prové dels ideals propugnats per Eugeni música. X .• d Ors. Reprenent novament Ics paraules de Durant aquest any 2002, amb motiu del centenari · Avmoa: "La generació noucentista representa un de la mort del poeta, hi ba programades moltes aces~/~6més en el procés de consciència creativa de fa tivitats per divulgar Ja figura de Verdaguer. Entre mu~tca catalana i és definida pels tòpics del mediteraquestes. els concerts ens acostaran a les composibamsme, inc~osa la passió pel classicisme grec, i l'obra cions per a cor i per a veu i piano. Per a més inforen constrwda. " En termes més tècnics h·obem els mació, a més a més de la concreta de cada acte, és trets ·· ' acabades útil consultar la pàgina web confeccionada per a l'omal comuns ~eguents: cançons formalment &rat la petita durada de totes elles, harmònicament casió: WW\v.anyverdaguer.com. A Llista de cançons amb text de J. Verdaguer, segons l'ordre proposat a l'article (títol i compositor) Bloc A Vora, voreta'/ riu (Plor de.. .) Alió, F. Cançó de l'estrella (A un br.) Alió, F. La viola Altisent, J. Les ci nc roses Avellà, E. Tdil·li Barros, C. Cant de Gentil (Canigó) Baucells, J. Cançó dels pastors Bonet, N. Rosa de la Mare de Déu Bonet, N. Lo lliri blanc Bonet, N. A la Verge Bonet, N. Lo cego d'Alhama Borgunyó, A. La farigola Borràs de Palau, J. Canço dels segadors Brunet Recasens, F. La filadora Buxó, T. Oidà pescadors de Ja Galilea Buxó, T. Cançó del raier Buxó, T. Dintre'l jardí Buxó, T. Lo Sant Nom de Jesús Buxó, T. La barretina Candi, C. Lo filador d'or Casademont, C. Cansó del rayer Farga, O. La filla de Maria Farga, O. A les abelles Farga, O. El filador d'or Freixas, N. Plor de la tòrtora Garcia Morante, M. Pensament melòdic Garcia Robles, J. Amor de mare Garreta, J. Records i somnis Garreta, J. Records i somnis Garreta, J. Sota l'ombreta Gay, J. Cobriu-me de flors Grau de Chopltea Cant de l'orfe Guiteras, E. Cançó del rossinyol (duo) Lambert, J. B. On sou, mon Jesús Lamote de Grignon, J. Sospirs Massana, A. Cant d'amor Massana, A. Sota l'ombreta Massana, A. Si jo tingués un rossinyol Massana, A. Resi~ació Massana, A. En 1enterro d'un nin Massana, A. EL plor de la tortra Massana, A Tan depressa caminava Massana, A. El rossinyolet Massana, A. Rosalia Massana, A. Espines Massana, A. Dolç cautiveri Massana. A. Cobriu-me de flors Matas-Cullel, 1. Sospirs Millet, LI. Fulcite tne floribus Nicolau, A. Entre flors Nicolau, A. Cançó dels llauradors (orgue) Nicolau, A. Raïms i espigues Nicolau, A Cançó de l'estrella Novi, M. Pastorella Oltta, ~1. Muntanyes del Canigó (C. del pastor) Pahissa, J. L'adéu de les fades Pahissa, 1. Rosa vera Paulís, ~. Tot sia per Déu Pladevall, J. M. Aviat Pladevall,}. M. A mos bescantadors Pladevall,}. M. A un detractor Pladevall, ). M. Roses Pladevall, ). M. Com Vós Pladevall,). M. Pobresa Pladevall, J. M. Al món Pladevall, J. M. Virolai de la M. de D. de Montserrat Rodoreda, I. Cançó del raier Sancho Mamco, J. A un rossinyol Sires, F. Lo ram Santjoanenc Solé, P. Perquè canten les mares Solé, P. El lliri blanc Solé, P. EL gessamí Solé, P. L'hostal millor Sunyer, E. A Santa Cecília Tomàs,). Salve Regina Torner.). Cobla de la M. de D, de Roure Verdaguer-Garcia M. M Divina pastora Verdaguer-Garcia M. M Cant de Les fades Viñas, Marian (Pvrel li gemito de la tortorella Vtñas, Marian (Pvrel L'Emigrant Vives, A. Bloc B ldil·Li fo só filla de Maria Al cel Lo cego d'Alhama Lo gessamí Cançó catalana Plor de La tòrtora Lo cego d'Alhama L'estàtua de don Jaume El noi de l'AveMaria Cançons sobre L'Atlàntida (10) L'hostal mellor Brunet Recasens, F. Buxó, T. Buxó, T. Buxó, T. Buxó, T. Casals, P. Farga, O. Farga, O. Farga, O. Ferrer, R. Garcia Morante, M. Gibert, V. M. Rossinyolet que plores La passionera Als estels La fada de Lanós Melodies religioses (4) A la Verge La fira de Sant jordi Sol de ma vida La cegueta Corrandes (4) La fada de Roses Massana,A Massana, A. Millet, LI Millet, LI Montserrat Ayarbe. F. Pich.J. Pujol, F. Rodríguez, Melcior Sancho Marraco, J. Sarret, LI. Vives, A. M.C.P. 34 334 Pujada de la Mercè. 17004 Girona Telèfon I Fax +34 872 08 01 62 .A A lnlormactO e~ A A. +34 972 Oftdna de T111Sme +34 972 Punt de tlMYingudll A -t34 972 21 1 A. 1.1. LI. A. A. A A M. ~t I, I. t,J. N. M. ~t M ~t ~ t I. I. I. ,I. t-'· I F. IP. [P. fP. ,P. E. ,J. ri·tM M rel rel A. >, 111 FESTIVAL DE MÚSICAS RELIGIOSA$ DEL MUNDO DE GIRONA 111 GIRONA FESTIVAL OF WORLD SACRED MUSIC 111 FESTIVAL DE MúSIQUES RELIGIOSES DEL MóN Radio 3 ITM !lm JOSEP MAR IA COLO M JOSEP MAluA COLOM HA VINGUT RECENTMENT A BARCELONA PER A DIVERSOS CONCERTS. D'UNA BANDA, HA PARTICIPAT EN L'HOMENATGE DEL P ALAU DE LA MúSICA CATALANA AL MESTRE XAVIER MONTSALVATGE AMB MOTIU DELS SEUS 90 ANYS. DE L'ALTRA, HA OFERT AL COSTAT DEL VIOLONCEL-LISTA LLUÍS CLARET, LES Sonates DE JOHANNES BRAHMS AL MATEIX PA- LAU. VA GUANYAR EL PRJ· MER CONCURS DE PIANO QUE ES VA ORGANITZAR A SANTANDER AMB ELS AUSPI· crs DE PALOMA O 'SHEA FA MÉS DE VINT ANYS. L A SEVA CARRERA L'HA CONFIRMAT COM UN DELS PIANISTES MÉS RECONEGUTS DE LA GE· NERACIÓ MODERNA D'INTÈRPRETS DEL NOSTRE PAÍS I COM UN REFERENT I~· DISCUTIBLE ENTRE ELS soLISTES DE TECLAT ACTUALS. I -Per a aquest concert es van escollir obres amb solistes i que haguessin tingut poca difusió, com ha estat el Concert per a clavecí, en aquest cas. Aquesta versió per a piaIlO es pot dir que va ser estrena mundial, perquè es va poder escoltar per prirnera vegada, tot i que és una obra antiga. Es important poder tocar una obra amb el compositor present. En ser una obra escrita per a claved, la partitura presentava unes Limitacions; lògicament, les que comporta el mateix instrument. En estudiar l'obra vaig canviar molt poques coses, només vaig introduir-hi octaves complementàries, és a dir, vaig introduir-hi els recursos sonors que t'aporta el piano. \fam transfonnar COl llel el es [à ba o siJ pe ll/1 IlO s mt ta pe ~ ac tí~ ¡\/¡ so Filòso del piano -Dins d'aquest concert d'homenatge que es va celebrar per l'aniversari del mesn·e Montsalvatge, vostè va interpretar com a estrena la versió per a piano de l'originati Concierto del Albaicyn per a clave i orquestra d'aquest autor. Què s'ha hagut de modificar en aquesta transcripció? p01 qu ¡:;< 212 de ple alguns acords a acords més amplis. En definitiva, petits canvis. No es pot arribar a dir-ne transcripció perquè el text és el mateix. Però és clar, el piano és un instrument molt diferent; l'equilibri amb l'orquestra és molt diferent, perquè el piano té una dinàmica que li pennet enfrontar-se a l'orquestra i factors com aquest implicaven algunes modificacions. -¿Aquesta adaptació estava feta anterionnent? -No. Vaig estudiar la partitura, vaig suggerir les possibles adaptacions i el mestre Mon/salvatge les va revisar. Es pot dir que va ser una semiestrena. -Com situaria l'obra de Montsalvatge dins del món musical contemporani? -Es difícil classificar-lo. Es pot situar en I 'època. Ell ja té 90 anys (aquesta entrevista es va fer abans del traspàs del mestre Montsalvatge), que és la generació següent al Grup dels Sis francesos, o fins i tot es pot dir que és gairebé contemporani a aquests compositors. Per tant, si s'hi volen veure influències. potser la més patent és la de la mu· sica francesa del seu temps. Pou· fenc, Milhaud, Satie... També hi trobem una influència de Falla. 1 d'Stravinsky. Mon/salvatge no ho estat un compositor que hagi l'o!· gut trencar amb la tradició. sinJ que la seva obra se situa dins d'~· na evolució. Però té una persona· li tat pròpia. Totes aquestes con· fluències no impedeixen quequa1~ s'escolta una obra seva s'identifi· qui de seguida. Sempre s'ha ~fet!· cupat perquè les seves obres stgum agradables per a l'intèrpret; queM hi hagi dificultats supèrflues: E/1/JJ· 11ia tocat el violí, i en cam•r. quant a les obres per a piano, sembl~[é· tes per un pianista en el se~t~rtqut s'adapten molt al teclat, '!ttltt:afr gures que llueixen moltr ques.a· dapten a la gestualitat natura!dwr pianista. I ~n el cas d~ la ~11arr~ també, tot L no ser gwtamsta. E..,, un compositor que es preocup~Jit · què les coses siguin al més como· des possible d'executar. Aquesta f! una de les virtuts de Montsall·~lf.t1 ~0' Hi ha obres d'alguns coiiiP051['nc1 que semblen escrites contra : tnunent. La Sonata Hanunerkfa\1.'1' ha efi so PI· ~ WA .T de Beethol'en. podrí~ s~r un exem~ /e 101 i Ja seva gemailtat. Tombe Podria esmentar Schonberg. Són d'una ma. p que escnuen compositors nera molt ;,~tel·lectual. pe!¡sant,que el pianista ¡a ho reso/dra. Pero no es tracta només de posar les coses fàcils, sinó de manera eficaç., -En el cas de Mom pou, vos te que ha enre!rlstrat la integral de la seva obra, q~in comentari en faria? -Ell tocava el piano. No es considerava un pianista professional, però toca1:a molt el pia~o. Ten_ia 11110 sonontat molt especwl. De jet, 110 va esludiar mai. Això fa que la seva música tingui una ingenuïtat màgica, i que des del punt de vista de/pianista sigui molt fascinant, perquè tota la seva obra és una recerca de la sonoritat, de les textures. una mica com Schonberg, aconseguir el màxim de qualitat tímbrica amb el mínim de notes. .\lompou només posava les notes que calia. El comportament d'w1s so11s amb els altres, entre els Jram1ònics, poden arribar a trobar efectes meravellosos. -Vostè també ha enregistrat les sonates de Blasco de Nebra. -És w1 compositor del segle XVIIL, Jo aconsello als meus deixebles que cadascú ha de trobar les seves afinitats. Que siguin selectius.(... ) Que cadascú, amb la ' . seva propza història personal, conegui estils diferents. contemporani de Soler i pròxirn a Scar/atti. Ara se n'han descobert unes quantes sonates més. Són sonates de dos moviments. Els primers temps són més preromàntics. El segell Ednos volia fer una col·lecció de música espanyola amb Fuitanta discos, i per sortir una mica dels compositors més coneguts, l'aig escollir aquest. -¿Es pot recuperar per a piano tot el repettoti escrit originàriament per a clavecí? -Tot el que està escrit per a clavecí es pot tocar al piano. Una altra qüestió és l'oportunitat històrica de poder-ho fer. Sempre hi ha wza polèmica sobre aquesta qüestió. Per a mi el més important és la interpretació i la finalitat de L'esperit. En el segle XVJ/1, quan un compositor escrivia per a teclat, moltes vegades ho deixava obert. Com Bach. Mentre la interpretació sigui coherent, mentre es respecti l'estructura i la claredat de les veus, mentre no abusis de recursos pianístics que puguin emmascarar la claredat de la música... Una actitud interpretativa fonamentalista no té gaire sentit, perquè és impossible saber quin tipus d'instrument ..&••••--•••• R E T 38 R A T guïs tocar Chopin si no és amb un volia Bach idealment per a cadasPleyel de l'època. No sïw de caucuna de les seves obres, o sigui. a re en els extrems. O 110 es té gens la pràctica s'adaptava a l'instruen compte aquest factor o s 'agafa ment que tenia. Tocar la música tal com una religió. Especular sobre com l'autor volia és una utopia. No això és com fer ciència-ficció. hi ha cap instrument que ho pugui -Per a un pianista, ¿el romantifer. La matèria sonora és anecdòticisme és el periode de més plenitud ca respecte de l'estructura musical creativa? ideal. -És evident que en aquell mo-El piano, de fet, seria un instrument el piano és el rei. Es l'època ment que ha evolucionat. dels compositors pianistes. Beet-Sí, però això és molt relatiu, perhoven no ho va arribar a ser, perquè no vol dir que tots els canvis què no es va preocupar d'arribar hagin pogut ser positius. Això formaria part de la mentalitat del segle XIX, que valora sempre de manera positiva el progrés. Hem de pensar en les circumstàncies socials, històriques. Els concerts van passar de fer-se als salons als auditoris més grans, de dues i tres mil persones. Els instruments de corda no van evolucionar com els de teclat. Però en aquell temps es buscava més projecció de so, més potència. I és evident que el piano ho aconsegueix. Del pianoforte als Pleyels de Chopin hi ha una gran evolució. És evident que aconsegueixen més sonoritat. però també és cert que tenen menys transparència. En els pianos més moderns, els greus són més foscos; és més difícil fer transparents els acords. Tot va cap a ..GUII.I&<Ef a tocar el piano de manera profesmés foscor i més agressivitat. Llasional. Aquest concepte arriba al vors, davant de partitures escrites segle XIX. Abans no hi havia oquesamb anterioritat, ens trobem amb ta especialització. En el segle XVIII alguns problemes. És bo conèixer no s'estudiava repertori. sinó el que els instruments, encara que contihavia escrit el mateix compositor. nuïs tocant amb un Steimvay en Brahms ja tocava les Sonates de Beuna sala gran. Però és convenient efhoven, que no havia tocat gairebé i interessant conèixer-ho. No sé si ningú. Es comença a practicar arribaré a tocar un concert amb un aquesta manera de mirar el passat instrument històric o amb una còi de començar a fer un repertori com pia d'un instrument d'època. Però a pianista professional. Llavors t'adones del perquè en algunes s'ha d'estudiar, dedicar molt temps obres hi ha fragments que sonen a l'instrument. Ara ja no existeix la foscos, que hi ha coses que no sofigura del virtuós compositor. Potnen de manera satisfactòria, per ser l'últim va ser Messiaen, que toexemple en les Sonates de Beethocava l'orgue de manera prodigiosa. ven. Quan toques un instmment de Chopin i Liszt són el gran paradigl'època tot sona bé, tot sona equíma d'aquesta figura del virtuós librat. No s'ha de pensar d'una macompositor. De fet no hi ha testinera primària, no s'ha de pensar manis gravats, però ells són el cim, que estem al cim de l'evolució d'un els dos grans genis de la composiinstrument. Els actuals pianos són ció i de la interpretació. Després forçosament millors que els de fa d'ells s'ha anat diversificant: hi ha cent anys, però és que la música grans pianistes que no són grans que va ser escrita fa cent anys es va compositors i a l'inrevés. És clar fer per a instruments diferents als que sempre hi ha excepcio11s. Som d'ara. Ara potser es prenen posia l'era de l'especialització. Albéniz cions molt radicals, com totes les i Granados participen d'aquesta fireaccions, que sembla que no pu- intèrpret. s. . pwmstes que s zmposal'en 10Ci. la seva música. Es presentaven~ cant les seves obres. El músic~ ' un músic total. -Potser hem patit una pèrdua et;. tural, amb aquesta especialitzaci -Sí, però ha passat amb tot. i. tem en l'època de l'especialit:aciQ Ara tenim una perspectiva històri. ca immensa. -¿Vostè creu que aquest fetcoo. tribueix perquè el terreny de la com. posició sembli més etm que en è¡:o. ques passades? -És molt relatiu. Ara tenim molts elements per comparar. És una qüestió d'afinitats./o per exemple toco molt Beethrr ven, toco molt Brahms. No trr co tanta música espanyola rorr. altres pianistes. Molt poca mu. sica russa. Cadascú esculli; música amb la qual s'ident~~· ca més. Arrau i Richter ho rrr quen gairebé tot, no tot. Fimi tot aquests monstres tene11IL:· cunes en el seu repertori. PO! haver-hi pianistes que pre[eti· xin especialment la música 01.· temporània. -En el període de formaciu musical, ¿com s'enfoca aquest procés d'anar assimilant el re· pertori? Què aconsella als se~ alumnes de la Universidad de Al cala? -fo aconsello als meus deixebles que cadascú ha de trobar les ser~ afinitats. Que siguin selectius. Í! clar que si tenen una capacitar com Claudio Arrau, ja és una altra lzis!Y. ria ... Que cadascú, amb la st!l'llprtJ. pia història personal, conegui rs· tils diferents. Hi ha obres queies prepares per a concert, d'altres per conèixer-les, d'altres que les reso· ves per a un altre moment. Calq.t et coneguis a tu mateix. Però t~m!:i cal conrear una visió al mà.\1mce global de tota la històrip de lo u6· sica per saber escollir. Es CO.'~'/a n· da. Pel teu costat passenmrlrom.t: persones, amb unes et fas om~CI amb d'altres o ni te n'adonesof.IIJ i tot les rebutges. Hi ha tant~ ~w· sica escrita... Ara hi ha molt¡ssrn:ú informació. Has de seleccionat. fo per exemple toco molt po~ Scllu¿ bert, i m'agrada molt, pero 1101 per què no el toco tant com 0~1''~ compositors. És com les relat,on to humanes. -Què recorda més dels seus 01 · m'· tres? -Vaig començar de manera 0 ·• ~ra .de compo~~tor St a en d R 111 pí m JOSEP MARIA COLOM SAP FER RETORNAR LA MÚSICA A LA SEVA DIMENSIÓ DE REALITAT MISTERIOSA. No CAU EN LA DESMITIFICACIÓ, SINÓ QUE T'EMPE:t-.'Y CAP A L'AUTENTICITAT: LA REALITAT DE L'INTÈRPRET, EN EL SEU CAS LA REALITAT DEL PIANISTAJ DAVANT D'UN INSTRUMENT I DAVANT D'UN COMPOSITOR QUE, COM ELL DIU, NOMÉS DEIXA UNES PAUTES ESCRITES SOBRE LA SEVA CREATIVITAT. A L'INTÈRPRET, LI PERTOCA D'ESBRINAR EL MISSATGE QUE HI HA DARRERE DELS SÍMBOLS LIMITATS D'UN PENTAGRAMA. PER AIXÒ CONSIDERA QUE EL MÓN DEL COMPOSITOR I DE L'INTÈRPRET ESTAN MOLT MÉS UNITS DEL QUE AVUI DIA ES PRACTICA. LA SEVA CONCEPCIÓ DEL PIANO RADICA EN L'ESSÈNCIA DEL MÚSIC TOTAL, EL QUE DOMINA EL LLENGUATGE SONOR DES DE LA SEVA GRAMÀTICA MÉS PROFUNDA I DOMINA LA TÈCNICA INSTRUMENTAL EN TOTS ELS SEUS RECURSOS. 1aci6 }um !lre· seui rdde r!~ ~. ~ CQIIJ teur. Al principi estudiava amb una lia que també va ensenyar a la mera germana. La tmísica era molt present a casa meva. La meva tia era molt entusiasta però tenia les sel'es limitacions. Vaig estudiar amb ella fins als 19 anys, fins que em vaig adonar que em faltava rigor, sobretot a l'hora d'estudiar. fo011 Guinjoan va ser qui em va obrir els ulls i el qui em va estructurar molt. Ell em va orientar per anar a París, on vaig ser nou anys. Allí vaig estudiar amb la professora Causeret, cof.laboradora de Cortot. Ramon Coll, i la meva dona, Carme11 Deleito, han estat crítics impertèrrits que m'han ajudat molt. ris/o- ·El fet d'haver tingut un mestre lf:. que_també és compositor, ¿contribue1x a donar una nova dimensió més rica de la música? ·Sí, efectivament. jo sempre m'fre sentit interessat per la composició, i de fet he escrit algunes coses. però ara per ara ho tinc apartar. La partitura és wz esquema de quelcom que està molt més enllà de l~s possibilitats que ens donen els srmbols de les notes. El ritme inte~r, la interacció entre diferents plan~ls de sonoritat, 110 es poden esc~wre. Es poden donar pistes, pero ha~~ ser un mateix qui ho descobre1x1. Escriure una idea soora sempre es troba amb límits. ua11 es treballa Beethoven o Braltms descobreixes que amb les llotes no 11'hi ha prou que hi ha tola duna d"rmensió que' has d'entenre per tu mateix. T'has d'atrevir a 0110 ' ;nés enllà del text, això és el que 1ensenya la composició. La ig- ~ lrs ptr bo· ltpt r mú· n· dt ric i fins .mú· sima ~/O /iU· wsé ·/lfiS ·ions !llei" ¡//IJ· 0 noràcia que comporta /'especialització radical de molts pianistes en molts sentits és el més negatiu que vivim avui dia. -Vostè ha tocat en nombroses ocasions a quatre mans amb la seva esposa, la pianista Carmen Deleito. ¿Es pot tenir una parella que també sigui pianista? -Poder, es pot... Tot té els seus avantatges i desavantatges. Un músic que té com a parella una persona que no és músic, té el perill que aquella persona no la comprengui del tot. Els músics tenim unes prioritats atípiques. Tenim un horari de vegades diferent. Quan els dos són músics, aquest problema no hi és. Però poden sorgir altres coses. Un matrimoni sempre és difícil, se sigui o no se sigui músic. Essent tots dos pianistes, hi ha elements de risc i elements que ho faciliten. Tocar junts va ser una prova de foc. jo tinc un deixeble que té una parella també pianista, ara ja estan casats, que no volia tocar a quatre mans. Volia tenir clara la seva relació abans de provar-ho. Tenir dos problemes alhora, no. Primer conèixer l'altre i després tocar junts. És molt curiós, perquè és l'única formació de cambra en la qual es comparteix l'instntment. De cop i volta t'adones que només tens mig teclat i que l'altre fa incursions en el "teu" terreny. L'un posa el colze en el lloc de l'altre. Estàs tocant i l'altre t'està molestant! ... És una prova de foc. Es pot arribar al divorci... -Què va significar guanyar el premi del Concurs Internacional de Piano Paloma O'Shea de Santander en la seva canera, el 1978? -Això va ocórrer en l'últirn any de la meva estada a París. Però jo ja havia guanyat una altra vegada el concurs de Santander: el 1972, en la primera edició, que era l'únic any que va ser nacional, després ja va ser intemacional. Llavors vam participar-hi set concursants! ... Quan va passar a ser internacional em van insistir diverses vegades perquè em tornés a presentar, però jo m'hi resistia. Fins que vaig acceptar en l'última oportunitat que tenia, quan jo tenia 31 anys i el límit era 32. De jurat hi havia juan Fran.cisco Alonso, que era de Santander, el professor Schütze de Salzburg, i també hi era el mestre Dorensky. -Com va repercutir aquest premi en la seva canera? -Ara sí que té projecció intemacional, però en aquell moment en tenia molt més de nacional. Era un concurs molt casolà, no tenia cap ajut. Tot sortia de Paloma O'Shea. El fet de guanyar el concurs de San/ander em va obrir les portes de les societats filharmòniques d'Espanya per començar a donar concerts. No estava inclòs en el premi, però em van contractar per a la RTVE, és a dir, una sèrie d'oportunitats. El públic no respon amb el mateix criteri que el jurat. Ara potser hi ha una superabundància de concursos. El qui ha guanyat un. any, l'any següent ja és oblidat. S'ha enIrat en una dinàmica de màrqueting una mica perillosa. Es dóna massa importància a la imatge. ...... .,.. <» = = ~ e ei' ~· 212 ..... = :s. ...., ¡;;o 13 Él. ;;¡ ¡;;¡¡ ¡;; ~ ..... El Grec, pop i rock amb Nova York EsCARA AVUI RESULTA DIFÍCIL D'OBLIDAR TOT EL QUE S'ESDEVINGUÉ DURANT EL FATÍDIC 11 DE SETEMBRE PASSAT. BEN SEGUR QUE EIS NORD-AMERICANS ENCARA RECORDEN AQUELL MALSON. TOT HA CANVIAT DE FORMA RADICAL, I NO NOMÉS PEL QUE FA REFERÈNCIA A LA POLÍTICA MUNDIAL, SINÓ TAMBÉ QUANT ALS SENTIMENTS I LA PERSPECTIVA DE FUTUR DE TOTS NOSALTRES. Cuba trenqui el monopoli d'un gènealgrat la tragèdia, Nova re musical del qual Nord-amèrica és la York és ben viva, com ho mesh·a i creadora. és la seva cultura musical. Prou que tots ho sentim ova York també tindrà re¡queda reflectit prou clarament si tepresentació poètica, tot i nim en compte la programació que el que serà a cànec de dues fiFestival Grec té prevista. La diversitat gures veteranes que han desmusical és la tònica d'aquest esdevetacat més pels seus trebaJls musicals. niment, però es fa palesa la intenció Aquest és el cas de Patti Smith i Lou de reivindicar un sentiment de solidaReed. Ambdós són músics indispenriiBt 1·ers la ciutat i el país que van pasables en la discografia de qualsevol rir aquell horror. melòman; ella com a figura més desEl Grec d'enguany acull una protacada pel que fa al punk-rock dels segramació de primera línia en què el tanta i ell com a mite vivent i pare d'un jazz i el rap volen ser la principal atracestil irrepetible, tant en solitari com ció per al públic, amb La Sou I i Public amb la Vel vet Underground. No seria Enemy, o els pares del rap més primiafumar que les seves cançons agosarat vuitanta. tiu nascut al Nova York dels són únicament la via per transmetre Es tracta d'un bon equilibri entre una unes lletres que, amb el permís de Bob de les bandes més reivindicatives i una Dylan, resumeixen una t;quesa poètialtra, La Soul, més allunyada dc la políca sense precedents tica i les lletres comni successors al seu promeses. A tot país. Sense anar això, s'hi afegeixen Lluny, tant l'un més uns Gangstarr més EL FESTIVAL com l'altre han depropers al nou hipCOMPTA TAMBÉ clarat en nombrohop provinent de AMB IMPORses ocasions la selos Angeles i uns va preferència per ~asters al Work TANTS APORTApoetitzar sobre els que s'han guanyat CIONS NO NORDseus sentiments en un respecte munAMERICANES. comptes d'haver de dial, com a mínim cantar per transpelquefa al trebaiJ metre'ls. dt producció. Fins aquí queda . I del rap passem al ben clar quin país rep l'homenatge. Tot JaZZ. Pat Metheny, Manhattan Transi així, s'agraeix que les mateixes i unes ferí Keith jarrett són les figures més altres tendències també estiguin redestacades d'un gènere que ocupa gran presentades per figures no tan notòpart de la programació d'aquest fesries, però si més no indispensables. No mal. Poc s'hauria d'afegir a noms de gaudirem de Ja presència de Paco de tanta grandària. El que no sabem és si Lucía, però sí de la resta de la banda larrett estarà acompanyat del seu trio que l'acompanya durant les gires. de costum o si, per contra. el seu conNoms com Carles Benavent, forge Parc~rt~~ únicament a piano. Sigui com do, Tina di GeraJdo, Diego Carrasca i Sigut, I esdeveniment serà històric. Diego Amador palesen que el namenc.: Jant ~~l.que_fa al jazz com al gènere també tindrà el seu propi espai dins ~fust o es ev1dent que els artistes condel Festival. Ja van ser l'any passat 11dat~ són el màxim del que avui dia acompanyant el mestre De Lucía al P<ldnem demanar No obstant això Festival de Peralada i tot fa pensar que taldirque hi haurà.figures d'altres paï~ ' oferiran un dels concerts que cal tenir el cas de Pe pes ito Reyes i dSOs·com es més en compte. r si parlem de divereCachaíto, que faran possible que M N Pal Mctheny si tat, no podem deixar d'esmentar que tant la veu de Khaled com les músiques de la conca del Nil ens faran recordar la màgia i la força d'una cultura que encara avui és prou desconeguda del púbtic català. Sens dubte, serà una bona oportunitat per educar-nos tots plegats. er descomptat, la nosh·a terra també gaudeix de bons músics i, afortunadament, de molts estils diferents. Marina Rossell i Roger Mas són dos noms obligats en la llista que es completa amb la Coral Cantiga i el seu espectacle poètic i musica l, que es fonamenta en obres d'Ausiàs March. Josep Carner, Salvador Espriu i jacint Verdaguer. I de jazz, també en tindrem en català. Afortunadament. aquest gènere ha trobat resposta dins la nostra terra, molt més que a Ja resta d'Espanya. Ens trobarem amb vells coneguts del públic aficionat a les jams barcelonines, com és el cas de la banda Play, Piano Play, en la qual figuren artistes tan qualificats com Albert Bover, Francesc Capella, jordi Sa batés. Agustí Fernandez o Alberto Sanz. Rap ofd school. hip-hop, noves tendències, flamenc i jazz divers; tast exquisit i per a tots els públics. Resumit queda, doncs, la cartellera musical pel que fa al Grec d 'enguany. Esperem que, en el futur, el Festival gaudeixi d'una qualitat equiparable a la d'aquesta edició. Tot i així, seria raonable conformar-sc a gaudir de tots els noms, encara que només sigui per una vegada a la vida. P 41 341 ~w••••·••• P R E C R Í T I CA Tristan und !solde El cim de l'opus wagnerià ESCOLA D'EST IU DE MÚSICA del8 al18 de juliol de 2002 CURSOS DE FORMACIÓ per a MESTRES ESPECIALISTES i PROFESSORS DE MÚSICA • Educació Infantil • Educació Primària • Educació Secundària • Escoles de Música i Conservatoris • Gestió d'Escoles de Música • Informàtica musical • Tallers monogràfics especialitzats consu\teu pàgina web - -----,~~- WWW .epmusical.co~ Geoeralitat de Catalunya Oeparte,.nt d'Ensenyament ...P~!..l.:_Ç_Q_~~~!\?.... LES ACABALLES DE LA TEMPORADA LICEÍSTICA ENS APORTEN UN DELS TÍTOLS MÉS !MPORTANTS DE LA HJSTÒRIA DE L'ÒPERA. L'AFIRMACIÓ, TAN CONTUNDENT T EXPLÍCITA, TANMATEIX TÉ LA VIRTUT D'E LA SEVA AUTENTICJTAT. Tristnn und [solde REPRESENTA EL ClM DEL GENT WAGNBRJÀ, I AMB ELL UNA FITA DIFÍCILMENT SUPERABLE EN EL GÈNERE (AMB TOT EL MARGE DE DISCUTIBLE QUE HOM HAGI D'ADMETRE SEMPRE EN L'ÀMBIT D'ALLÒ NO DEMOSTRABLE CIENTÍFICAMENT). strenada a Munic ell O de juny de 1865 amb direcció de Hans von BuJow, dos anys abans havia renunciat a fer-ho a Viena, després de ni més ni menys setanta-set assaigs, en considerar-la impossible. El fet, en principi anecdòtic, ens remet a les dificultats interpretatives, basades en els dos impressionants soliloquis que presideixen el primer acte -soprano-, i el tercer -tenor-, enmig dels quals el segon és omple1t pel fascinant duo dels dos protagonistes centrals de l'òpera. I que la dificultat no resulta anecdòtica ho confirmen les paraules del mateix Wagner: "Si és ben interpretada, pot portar l'oient a la follia.'' Wagner, una vegada més va pouru· en el món de les llegendes nòrdiques reelabaorades per la tradició i alhora manipulades per ell mateix segons els seus objectius (tanmateix, sense trair-ne el fons essencial). Objectius, en aquest cas, emanats d'una època que vivia el sentiment amorós d'una manera especialment apassionada, en el si d'una trajectòria afectiva, complexa i contradictòria. Recordem que I'any1854 havia escrit a Franz Liszt: "fa que no m'ha estat possible gaudir a la meva vida de l'amor autèntic, vull aixecar un monument a aquest somni, els més bell de tots els somnis, en el qual, del principi a la fi se sadolli aquest amor. !le esbossat a la meva ment un Tristan i fsolda, la més senzilla, però la més encesa concepció musical; amb el 'pavelló negre' que oneja al final em cobriré per morir." Wagner escrivia això pocs mesos després d'haver conegut Mathildc Wassendonk, les relacions amoroses amb la qual s'admet que van inspirar l'obra. Són anys de residència a Lucema, on també vivia la dama i on la seva casa avui és un interessant museu, que en si mateix explica quelcom E del que estic situant. L'argume~t, d'estructura i dese¡¡. rotllament sunple, amaaa en la 'el mateixa senzillesa la co~plexi¡¡1 ~ l'essència de la passió amorosa. E! fil. t:~ gue instrumentalitza aquesta pas. ~1o es un fet determinant però a la fi mtranscendent en el si d'un procés en el qual els extrems es toquen constantment. L'odi inicial d'lsoldaiel seu ~esíg d' assass!nar Tristany, es con. vertnan en un_a 1nsadollable passió amorosa sorgtda de Ja profunditat més inexplicable de la condició hu. mana. !solda és el motor de la història, en el seu pas apassionat d'un extrem a l'altre de l'arc afectiu. Pas mogut per forces que en ser inex-plicable són poderosíssimes, d'impossibledominL I que. per tant, són explícita· ment mostradores de la inabastabk essència de la condició humana.! aquest tot tan profund, tan namcendidor de la capacitat humana d'!prensió, només pot ser gaudit gràon a la força d'una partitura quedesdt la condició intrínsecament abstra~· ta del Uenguatge musical, ens hi im· mergeix per la via dels sentits, perb via de la impressió, per la '~a delssentiments inaprehensibles, però tan· mateix contundents en la seva capa· citat de trastornaT tot el nostre ésser. Heus ací la grandesa d'aquesta obra. Com sempre en les produccions wagnerianes, el Gran Teatre del Li· ceu ha dotat especialment bé aques· ta producció. Deborah Polaski i'fho. mas Moser són dos dels millors intfl'· prets avui dia dels papers principal5. Lioba Braun serà Bragania i Eric Halfvarson, a qui recordem de laimpagable interpretació en Billy Budd. en el paper de rei Marke completa o repartiment. Un quadre de grann1· vell posat sota la batuta del titular de la casa, Bertrand de Billy, qued'l!questa manera ens introdueixen b gran traca wagneriana que ha de ser· vir, a partir de la temporada vinent la següent, la integral de la Tetrai~T gia. La producció és de la Neder· landse Opera d'Amsterdam. Tristan und Iso/de de Richard Wag· ner. Deborah Polaski. Lioba Braun. Thomas Moser. Falk Struckmann. Eric Halvarson. Wolfgand Ra~r· Francisco Vas. Producció: Ne.er· landse Opera. Dir~cci~ .escè~~: Alfred Kirchner. Dtreccto mUSI d ¡ Bertrand de Billy. Gran Teatre .e LI ice u. De l' 11 de juny al 8 de ¡u· liol de 2002. XXII FESTIVAL INTERNACIONAL DE MÚSIQlJES DE TORROELLA DE MONTG RI e o T A R A V A 2002 1t. l'l I f 11\-\ :sensa~ I! dt ~I fil. (Or>:C[[rfS ORQ.\IfSTRAL~ I CORAl S I \IÚSIC>\ \1'1TKiA I 8>\RIIOC'A RI Cl1 t\~ I pas. la fi océ! ... :on.¡. li el ,\l!Sil t\ [)[ C'AMI I •\ DlnWI> 2 dc julloll19 h I Cinc Peúl Professors de Vent de la JONC Stand~: 7no sonam I Bc~thov<•n: Sonarn. Op.l7 I Mozar1; Ülr!Cert pua trompa. K447 . ......................................................................... ISSÏ6 DlmeO<~"~ J de juliol / 19 hI Cinc Petit Professors de Corda de la JONC Bach: Suite núm.5, 8\VV lO I I I Hlndemlth: Sotwa. Op.25. mJnd I Bocch•rlnl: Trio de cord», Op 471 Haydn: Sonaw ntim 2, HobVJ 2 litat istò- lfX· mo- lbl('! ~do­ CÏ!a· :abk ~a I aDS· ~~· 'ICltS :s dl lra~­ iim- er~ sentan- !p3· .sser. ¡bra. ~ons lli· [~e~· TIJo. ntèr· pals. ~; udd. itati ani· lular d'a- :0~ Iser· en!' rafo!der· • Dtv<n<l= 12 d• julloll22 30 hI Esgl~la Cor Madrigal (Mireia Barrera, directora) Jove Orquestra Nacional de Catalunya (JONC) Ruth Rosíque, Margarida Lladó, Uuls Vilamajor, Pau Borda s, solistes vocals Robert King , director j. C.lloch: Siml<lnla Op.6. num.61 Mcnarc Rlqu/em • IJI.sobtr 13 dejullol/22.30 hI E.gl"'ia Jove Orquestra Nacional de Catalunya (JONC) Isaac Rodrfguez. clannet Paul Goodw in, director Ot>ettura de /.<' nozu dl FIS•ro I Conw1 pu o<Wultll on¡IH'<Ira. KG22 I Haydn: Slmfon/a num99 M .,..,, . ............................................ Dtumengo 4 d'agost /22.30 h I Palau Soitcrra Alvaro Pierri, guitarra Sor: Sonata. Op.22/Paganinl: Gran stmalll I Uobec: Romança / Salnz deia Maza: Plarero/ Clnastera: Sona1a . ............................................................................. DJ]ous 8 d'agost I 22.30 h I Esgltlsla Viktoria Munova, violi Ottavío Dantone, clavicèmbal Bach: Sonara núm.2. BWV1003/ Sonara rnim.6, BWVIOI9/ Partim núm. 2. B\WI004/ Sona1a num.4, BWVI017 . . . -......................................... DMndtes 9 d'agost 122 30 hi Plaça de 1a vn. Bundesjugendon:hester·BJO (Orquestra Nacional de Joves d'Alemanya) Gerd Albert, director Wagnu: O!lertwa d'Els mesues cantaires dt Nurembe!B Beethoven: Sunfonía núm. 7. Op.92/ Momsalv.uge: RE!lexus-CMm~ ' Henze: Barrarolt . ......... . Dissabce lO d'agost I 22.30 bIPlaça de la VUa Colenso Abafana Benkokhelo (Sudàfrica) Polifonies I danses zulus (càndc:s dels mballador3 de les mines de diamanrs de la ft81ó de Ladysmllb). . ............................................ Dtumcn¡¡e li d'agC>St I 22.30 h I Plaça de la VIl• Alim Qasimov & Ensemble (Azerbaidjan) Repertori m!J8ham. d'origen caucasià amb influêndes arabs 1hlndtis •· 01\.ndres 19 dejullo1122.30 hI E.•gll!>la Orquestra de Cambra leos Jandeek Miquel Angel Marln, clarinet BarlJer: Alfa&l• P"f a cordes/ Scnrnlt:t: Conctrc per a dariner J c:on/es / TXlllkovskl: S~ri!Mia J"f3 COnlel. 0p.48 DUluns 12 d'agC>St /22.30 hI &glêsla 11 Giardino Annonieo Viktoria Mullova, violi Giovanni Antonini, director Vivaldi: Obertura de La Senna fesregglanlo I Corx:err pu a 1/iolf. cordes l baix conllnu I Concert per • violi, oordes i baix continu, RV208. Grosso Mogul I Handel: Cooomo grosso. Op. VI, ntim.7 I Sammarllnl: Concer1 per a llaüt COllies i baix rontlnu I Locntelll; lmrodurllrme Lea!Iale Dissabc~ 20 do Julloll22.30 hI Esgl~l,, Le Concert de l'Hoste! Dieu •· Dt''MC!ros 26 dejuUoll 22 30 hI l:sglkl> Núria Rial, soprano Sunrise Quartet Xisco Aguiló, contrabaix Ha)'dn; Qt..trt•r núm.4. L'alb.><b / Bocchorinl: Srabor Mat..: por a 30prano J quint~! dl> corde. • IJt.wb¡, 27 dt juliol/ 22 30 h I Esglo •lo Orquestra de I'Auvergne J~urn Aetnlearro, plano Arie van Beek, director Turina; Ras>axlia >lmlllnl<:a Moure C<>n<trl rJ.:JJ.27 K:Í95 · Elgar. SMn.t!a per a corde> I ll.aydn: Suufon1a num. 55 •) ~~ 2 d'apt I 22 30 hI Cln• Pt:UI ulla Amo, soprano Jean-Pierre Dupuy, pianista Sata·Sulco Bufa·na (P>pe<la<l~ muslroltal/31 d'OOFF ~Jia sobro dlii.'S obros de }oon Bro<sa 1mll~/al d~ ~P '·l Mesu,~ Ouadrony) . .... ··~·-·-·-· .~ Dtu""'"B" 25 d'ogostl20 hI Palau Solterra Alberto Lysy Ensemble Boccherlnl: Qulnrtt por a dos woüns. •iola I dos vtoloncol• I Dvorak: ~XM pus dos \'loüns. dues violi> I dos vlolon<rlç, Op 48 ... . . ..... ...... ........... ......................... . Dilluns 26 d'ago>t /22.30 hI &glt!sla Concert s ls memòria d'Ernest Lluch la Capella Reial de Catalunya Montserrat figueras, Carfos Mena, Josep Hemandez, Lambert Climent, Francesc Garrigosa, lluís Vilamajó, José Antonío Carril, lvan Garcia, Yves Sergé, Daniele Camovich, solistes vocals Jordi Savall, director El MWert d'EU< (Drama sasrar por a la fesra de I'Auumpd6 de IJ \~) • Dbsabt• 31 d'agoM •les 22.30 h. a l'Església Houria AYehi & Ensemble (Algèria) CAn11cs rrllglosos a/¡¡trlans a Allà 1al 5tU proíe1a Mahoma • MERCAT DEL MÓN Di..abt• lO 1dlumen~ li d'>p~l de 19 ha 2 h I Plaça de l.t ~lurallo 1 Posse~g de l'Església • Una proposta multicultural a favor de la pau. la convivència e la solidaritat entre els pobles: mercat culinari I d'artesania, concerts de músi· ques del mon. aellvctats infantils... . ............................................................ •· ... Stl!phanie Révidat, Jean-Paul Bonnevalle, Olivier Dumait, Matthíeu l éeroart, solistes vocals Franck·Emmanuel Comte, director Hlndel: El Me>sles ..................................................... Dissabte 3 d'agost I 22.30 h f Esgl!!sla The Jackson Singers Esp!rlruals negres J sospe1 Ml Sl(¡lJI S DH MON SOLISTA ESPECIAL INVITADA, VIKTORIA MULLOVA COO· Ihu- . . ................................................................ Dimecres 14 d'agost I 22.30 h I Esglt!sla Mullova Ensemble Strauss: Metanl<li'ÚlS!S. pec a septet de rordes {Prlmora •'ei'Sló. 1945) / Schubert: Quin1et deal<Tks, Op pd<!. . /630956 ................................. Dtumenge 18 d'agost/22.30 hI Esgle.ia Orquestra de Cambra Ciutat de Praga Xavier Bonet. trompa Petr Vronsky, director . Eduatdo Rlncón: •1fes ~basals Haydn: Coocen núm. l. per a rrompa i on¡uesllll. HobVlld/3 Mendelssohn: Simfonia ntim 4. lrallana. Op. 90 -...._.. .. ·-·-·-..-......_,_.......-................. Dtmecres 21 d'agost /22.30 h I Església Camerata Lysy Radu Aldulescu, violoncel Alberto Lysy, director Vivaldl: Concett.F Xl.núm.4 / Bach: Caal dtla Canwia rUn. B\WJ77 IBoccherinJ: Adaglo/Cassadó: 1.az¡p I Locatelll: Cona!tt. Op.31J / Sulc ÚUJ(ód'amor/Bruch: m. Romança /Bloch:~ / Bottesini: Dúo conc:«l8nt VENDA D'ENTRADES A partir del 3 de juny pel servei de Tei ·Entrada 902 10 12 12, www.telentrada.com I a totes les oficines de Caixa Catalunya. Persona lment, de 10 a 13 h I de 17 a 20 h a partir del 10 de juny i fins el 31 d'agost, de dilluns a dissabte, a les oficines del Festivat, carrer d'Ullà, 26 (al centre de la vila). Per telèfon (972 76 10 98) com a màxim fins una setmana abans del concert. en el mateix horari, a través de transferència bancària (lliure de despeses per al beneficiari) al segoent compte corrent: 2013 0634 39 0200046481 de Caixa Catalunya. En el lloe on es faci el concert. només en efectiu, des d'una hora i milja abans de començar. per Eduard V. Patsi Música encreua a 212 Horitzontals 1. Plantilles musicals. 2. Estimada monovocàlica. Rimeu amb la U davant. 2~--+---+---~--~--~ 3. Director català (dues paraules). El cor de joaquim Homs. 31-----+---+-4. Els banocs Torelli, Corelli i Scar. 41-----+---+-latti. Molesti tocant el tabal. 5. Mil cent u. Petits poms deOoo 51-----+---+---+-capgirats. 6. El nom familiar d'en TaltabuU. Passo desordenadament. 7 7. Posar notes. Gos. Montsal\ïlltt en pau descansi. 8 8. Afinen els extrems. Ni bots,n. cots, ni fots, ni gots, ni iots. ni lotï. 91---f----ni mots, ni pots, ni rots. ni sots,n tots, ni vots, sinó habilitats innatñ 10 1---f----per tocar un instrument. A mig to del Do. 9. Introdueixi monedes a unjukebox madrileny. Amb ell tapo un forat de la flauta, pitjo una tecla del piano i assenyalo el que desafina (del revés). 1O. El Do de Guido. Pares nòrdics que només apareixen per Nadal. A un to del Do. 11. Concerts, òperes, recitals, ballets ... Verticals l . Bach en va escriure una per a flauta sola. Un minuet vocàlic. 2. Així són les obres musicaJs que afecten els sentiments. 3. Classificació organològica dels kleenex. Pergolessi, Purcell o Pavarotti. 4. Consonàntic Te Deum. Vaixell de mitjana mida (ni bot, ni cot, ni dot, ni fot, etc.). Luigi Nono en té dues (singular). 5. Cada tarda a la plaça cal ballar la dansa catalana (sardana) amb la Marta, !arnbada amb la Clara, vals ambb Sandra, txa-txa-txà amb I'Amanda, marxa amb la Bàrbara. Música encreuada de maig 2002 (núm. 211l Peça del violí on van fixades les cordes, a l'altre extrem del claviller (del revés). 6. Sol major. El final de totes les arts. Després de menjar se n'escapa algun. 7. Lliurement, però sense perdre el tempo. El que cal pet· fer el frac del dh·ector. 8. Floritures i ornaments musicals. Al bell mig d'Ascó. 9. A mig to del Fa. Associació de mares i pares d'alumnes. Tàrrega, Torrent i Toldrà. La inicial del nom del pare de Mozart. 1O. Òpera de Richard Strauss on els vels cauen cap amunt. Tractament per als monarques anglesos. Il. Òpera de Rossini basada en la tragèdia de Voltaire sobre la reina de Babilònia (en plural) . Solucions en el número següent I Ule!), sbull ts,m i !oti. ItS, n ¡nates ~igto juke· )Vés). (sin· Jl) Una voce in off Jntèa>rets: Rosa Mateu, Àngel Üdena i Antoni Comas. Orquestra i Cor del Gran Teatre del Liceu. Direcció: Antoni Ros Marbà. ColwnnaMúsica. l segell Columna Música, tan obstinadament servidor d'obra catalana. ha obert i posat en marxa el propòsit d'enregistrar l'obra dc Xavier Montsalvatge, la dolguda mort del qual s'ha inscrit en aquest propòsit, amb un CD tan ambiciós com el que acull una de Ics tres òperes que va compondre el músic gironí. Òpera que es va estrenar al Gran Teatre del Liceu el mes de desembre de 1962. Amb una durada lleument inferior a una hora, es tracta d'una òpera de cambra o de petit format, tanmateix d'una ine- E fable bellesa. Basada en un argument original, sobretot per a l'època i estructurada en tres escenes, Una voce in off esdevé una obra molt representativa de l'estètica de Montsalvatge, per bé que en un gènere en el qual es va prodigar poc, entre altres coses -cal suposar- per les difi· cuitats de prendre cos en un escenari que comporta el gènere. Recordem, en aquest sentit, que el compositor gironí tenia molt clar que la fmalitat de tota composició era arribar al públic, tol mostrant un criteri impecable. En tot cas, l'ofici que demostra, la bellesa de l'obra, i Ja perfecta construcció, esdevenen una concloent mostra de la capacitat del músic per dominar tots els àmbits de la creació musical. A l'oportunitat de perpetuar en el CD aquest obra, mèrit indiscutible, s'hi afegeix la dignitat global del producte, amb un equip artístic solventíssim, començant per les masses estables del Liceu -orquestra i cori continuant amb els intèrprets, tots esplèndids, i si em permeto destacar Rosa Mateu, amb un protagonisme acusat, no faig cap menyspreu a ningú. Antoni Ros Marba condueix amb autoritat gairebé exultant tot l'equip artístic, i això col·labora de manera decisiva a servir els objectius amb una depurada idoneïtat. J.C.C. a culta, a una gran categona, Sentir joan Pons can~<¡ & núvia d'Algendar, una ~ tradicional de la seva ~~ nadiua, constitueix un ~ esplèndid. O la gairebé CJlli. presència de Maria del ~lar Bo. net, tan gratificant, en ~ 01 amb suport de la Corall'lÏI!r. m~ Balean. ca. ~tàri_a d~ lltueJX aoo mateiX un plaer particularitzat. 1 en tot l'aplec. En tot cas, i al marg;: d'• quests mèrits i atractius ap. tats. Sons de les ntes &leru!t una ulterior fmalitat retJJarta. ble. La d'esdevenir ambaha!. de la realitat cultural de Je; 1Jb i amb eUa, la tasca de cum.¡. zació, o de reculturitzarió mds valors propis, que hom erdlp, sovint en unes condicions poa favor dels temps, però amb 11'11 gran conseqüència; tasca en~ la figura de l'entitat Obra{)¡¡. tural Balear, que presideix Arr taní Mir, té un paper destu díssim. La música, en aquest Cl\ esdevé ressò idoni, explid\ 1 eficaç d'un tot que ultra¡¡o-¡ la seva accepció imrin...u en una relació sinèrgica que d la pena posar en a-idin:i!. En tot cas, sense el sul!."? d'alta categoria musical in..'<:lseca, la proposta podria as.'(f: uns resultats molt dift'l!m I insistim, no és, ni molt meti)!, el cas. J.C.C. !es Sons de les Illes Balears Intèrprets: Joan Pons, Ma- ria del Mar Bonet, Lluís Llach, Toti Soler. Orquestra Simfònica de les Balears. Coral Universitària de les lUes Balears. Segell: Blau. os CD integren un àlbum en el qual hom fa un recorregut molt atractiu per un aplec de temes, majoritàriament centrats en el món musical ilJenc, en alguns casos pertanyents a la seva música popular, i en d'altres actuals, que interpreten noms tan importants com els de l'encapçalament. Noms que avalen. en alguns casos també com a autors, la categoria d'unes interpretacions d'una gran dignitat i que eleven aquesta música, no considerable estrictament com D CONFRARIA GASTRONÒMICA DE L'AIGUA CONCURS DE COMPOSICIÓ D'UNA SARDANA VI Premi Dr. Modest Furest i Roca 2002 Extracte de les bases: • La composició haurà de musicar totalment o parcial el poema que figura adjunt a les bases • Cal presentar dues versions: B. Cobla sola A. Cant i piano en l'apartat B, caldrà incloure la partitura desglossada per instruments i acompanyada de les particeHes corresponents. • Stestableix un únic premi de 4.000 € Per a més informaci6 trucar al telèfon 93 245 20 95 (Srta. M. Antònia) CONFRARIA GASTRONÒMICA DE ~AIGUA Roger de Llúria, I 26 • 0803 7 Barcelona El telèfon 112 facilita l'accés dels ciutadans de Catalunya als serveis d'emergències. Un únic t elèfon per a totes les emergències. El telèfon 012 informa sobre els diferents serveis i organismes de la Generalitat de Catalunya i sobre infinitat de serveis d'arreu del país. Mol1 per -Per Mol1 per vture ~ mm ww Generalitat de Catalunya SANTES CREUS (CONCA DE BARBERÀ) 13 JULIOL 22,30 h Monestir Orfeó Català (patrocinat per Fundació Caixa Penedès). Mercè s~ i Jordi Armengol, J?iano. Dir.: Josee Vila i Casañas. Música tradicioaa¡ catalana per a cor 1 piano i a cappella. Palau Maricel Came rata Ibèrica. Bartók, Mendelssohn, Txaikovski. (Xarxa de Clài¡~ ca i Jazz a Catalunya). SITGES (GAllRAF) 19 h 16 JUNY TORTOSA (BAIX EBRE) S JUNY 20,30 h Reials Col·legis Ensemble Diaula. Mozart, Arnold, Poulenc. (Xarxa de Clàssica i Jan a Catalunya). 22 JUNY 22 h Avançades de Sant Joan El Pont d' Arcalís. Música Tradicional. (Xarxa de Clàssica i Jau ac. talunya). ' VILANOVA I LA GELTRÚ (GAIUlAF) 212 S JUNY 23 h Pati de la Unió Llibert Fortuny Quartet. Jazz. (Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya!. 14 JUNY 22 h Castell la Geltrú Ensemble Diaula. Mozart, Arnold, Poulenc. (Xarxa de Clàssica i fm a Catalunya). .. ----------------------------- ----------------------------------------------_________________ ....., catalunya música 1revista musical catalana i : CATALUNYA MUSICA I REVISTA MUSICAL CATALANA CI Sant Fanceac de Paula, 2 - 08003 Barcelona ~ Butlleta de domiciliació bancària Senyors, els agrairé que amb càrrec al meu compte/llibreta atenguin els rebuts que els presentarà el Consorci del Palau de la Música Catalana, pel pap ment de la meva subscripció o "Catalunya Música/Revista Musical Catalana". Titular compte= - - - - - - - - - -- -- - - - - - - - - - · - - - - - - - Banc/Caixa: Agència:... Adreça agència:_ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ __ Signatura: Codi postal i població: (cal omplir les dades correctament) Butlleta de subscripció ---·-·-···-----·---Nom i cognoms del subscriptor: I - --·----·--·--·----·-·-----·--· Adreça: ... ........ -·..· - -..-··-~----·-·-I I ·-------·-·-·--..··--·---·-·-· Telèfon: __, - - · - - - - - - - - I I ---------·-..- ..--·----..··-·-··--·------· Codi postal i població:--·-·-·-··-·---..-I _. ............. ··--·--·-······-···---·--... I Professió: ·--··-----·----I I . dI , b . • . Des1.t¡o afP.~> 1 -------·--·-------··-·--su scnure m a part1r e numero: . : Amb lo quota anual de 25,24 eu ros. Faré efectiu l'import mitjançant domiciliació bancària (o b6 taló bancari adjunt, a favor dc "Catalunya Músl : vista Musical Catalana~) . Per subscripcions a l'estranger, consulteu el preu. Pala_u~ la:~ 50 350 Les se.-u dades seran inc:orponodcs al$ fitxers del Grup Palau de la Música (Orfeó Català, FWidacló Orfecl C.t&IA·Palau de la Música i Con.son:i del na), amb seu al carrer de Sut francesc de Paula, 2, de Barcelona. CP 0800l, per Cer-ne la ¡esdó I"Kral, I en aquesta a~ pol eun:ir tolS els drets d ' - : 1 ~-~·:~~~ ~~~ - --- ---------------------------------------------------------------------- ---· ---···· a priori ELENA BRLNELLI MARtELLA Bl.RANI en CD BURBERRY en C.\H \CTf: HE --.=.. - CA ROLL uz cla1borne CD GERARD DAREL == :1 DKNY -= CD e CD u :r: ...,. EPISODE ESCADA ESCADA SP ORT PURIFICACION GARCIA TOM M Y ::11 HIL F I GER Colvin Klein l~ I .ai Laurel I I - Marta Palmieri I I I I GEORGES RECH I I I I I I SA HZA I I Jlltl' l I Oivier !trem I I I I I I VERSACE CLASSIC~ I I I • • ROBERTO VERINO .. o g ~ ZAPA MaxMara i ~ i I J MEMBRE D'HONOR DE LA FUNDACIÓ ORFEÓ CATALÀ-PALAU DE LA MÚSICA CATALANA marquesinternacionals