Revista Musical Catalana. Núm. 215 Setembre 2002
Editorial: Cap a la culminació de dues iniciatives editorials importants / PANORAMA Xavier Montsalvatge. La singularitat del compositor. Francesc Taverna-Bech / Xavier Montsalvatge. Una veu calidoscòpica. Jordi Codina / L'orgue del Palau de la Música Catalana. Un Instrument emblemàtic en vies de recuperació. RRMC / Beethoven centra una potent programació del cicle Concerts Simfònics al Palau. RRMC / Euroroncert: varietat i repertori selectiu en el format miljà. RRMC / Tangents: El Fòrum i l'òpera. Jordi Maluquer / Del seu affm.: Sr. Salvador Escamilla. Jaume Comellas / Ainhoa Arteta i l'Orfeón Donostiarra, noms destacat del cicle Lírica Privanza. RRMC / Josep M. Flotats. També director d'òpera. Robert Benito / Crítiques. Jaume Comellas, Robert Benito, Francesc Taverna-Bech i Lluís Trullén / En memòria del guitarrista José Luis Lopategui. Jordi Codina / TEMA La direcció coral / L'ofici de director de cor. Josep Prats / El director, autèntic motor del cor. Albert Torrens / Formar directors: llarg camí per córrer. Albert Torrens / La professionalitat fet incipient. Pep Gorgori / MUSICALIA Henri Maier. L'apassionant ofici de la gestió operística. Mònica Pagès / Christian Zacharias al Festival Mozart d'enguany. Lluís Trullén / L'Espai. Deu anys.. de dansa. Ester Vendrell / Discogràfiques a Catalunya. Alia Vox. Montserrat Puig / Música encreuada. Eduard V. Patsi / SCHERZANDO. Cesc / DISCOS / CONCERTS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
j\igües de Barcelona 3a ÈPOCA ANY XIX SETEMBRE 2002 Consell Editorial: Fèlix Millet EDITORIAL ------------PAN6RAMA... -----.---~~~;~~~~~;-~~~~~~~~~~~-5Tng;Jaïit~t-<iêïcomp Montserrat Albet, Josep M. flicaU,)osep M. Busquets, Eugen i Cabanes, josep Caminal, S~ lv ador )ordi Casas, Gregon Estrada, Joaquim Garrigosa, Joan Carles Guinovarl, Teresa Matabosch, Jordi Montu ll, IQmon Muntaner, Ramon Pla i Jordi Rueda. , (on5eU de Direcció: Pere Artís ~tor), Pere Burés (coordinació Xavier Montsalvatge m'.bCatalunya Música), Jaume (direcció periodística) i Lluís \liUet (direcció musical) S«retaria de Redacció: Teresa Martínez Publicitat: Couvert Park, S. L. Pg. de Sant Joan, 25, 3r 2a Tel.: 93 245 21 11 08010 Barcelnna ISSN: 1136-7458 •• • A W A W Disseny: Ferran Sendra Preimpressió: Ormograf, S.A. Impressió: Agpograf, S.A. Distribució: Oistribarna, S.A. Dipòsit legal: B-34.432/83 Xavier Montsalvatge. Una veu calidoscòpica • L'orgt!e.del Palau L'or~ue del Palau de la Música Catalana. Un Instru ment emblemàtic en vies de recuperació per RRMC Beethoven centra una potent programació del cicle Concerts S imfònics al Palau per RRMC Euroronce.rt varietat i repertori selectiu en el format miljà per RRMC Tangents: El Fòrum i l'òpera per jordi Maluquer • • • de In Mustca Catalana per jordi Corlilra • . Del seu affm.: Sr. Salvador Escamilla per Jaume Comellas Ainhoa Arteta i I'Orfeón Donostiarra, noms destacat del cicle Lírica Privan za per RRMC Josep M. Flotats. També director d'òpera per Robert Bcuito Crítiques per jaume Come/fas, Robert Ben ito, Francesc Taverna-Bec/1 i Llrtfs Trufléu En memòria del guitarrista José Luis Lopategui J?Cr Jordi Codina ....................................... ..................................................... . -------------·-----·------·--·--TEÏvÏA·----··--· ··· ~~-~;~c~ió coral Col·laboren en aques t número: iRTBENITO, CESC, JORDI CODINA, 1 !l11ECOMELLAS, PEP GORGORII MALUQUER, RAMON MÒNICA PAGÈS I V. PATSI, JOSEP T PUIG, FRANCESC ALBERT TORRENS, LLUÍS lilllt-..; I ESTER VENDRELL , '"""' L'ofici de director de cor per josep Prats • El director, autèntic motor del cor • per Albert Tomms A W per Albert Torrens Formar directors: llarg camí per córrer La professionalitat fet incipient per Pep Gorgori i Gonzilfez • ..........................._. ___________________ ._......... .-----····························-·························--------·······--···'"""'········-···· MUSICALIA ~ tísiralrni~a mll~iral ralalana Henri Maier. L'apassionant ofici de la gestió Sant Francesc de Paula, 2 ~3 BARCELONA Tel.: 93 295 72 00 Fax: 93 295 72 1O • per Llrds trullén • per Ester VendreU L'Espai. Deu anys ... de dansa t111ail: l'e\ista@palaumusica.org L'lltguedel Palau de la Mú~lca Catalana (foto: Antoní Bofill). Christian Zacharias al Festival Mozart d'enguany 1 ~'Ww.palaumubica.org a ''Cdlalunya Mú~ica/Rcvist~ només l'opinió dels Mú~ica/Revista Musical no m¡¡ntindrà correspondènci,, .1mb el~ ·~d'originals no èncarrcgals i enviats )Its!Sponfàniament a ld Rl>da~clc'l. ltpnxlucaons autoritzadl>s, VEGAP, Bill't'!!lona 2002. per Mònica Pagès i Santaama • , Discogràfiques a Catal unya. Alia Vox per Mou/serrat Puig • Heu ri Maier • · ·····sciffiïizANDO·· ·-----·· DISCOS CONCERTS Mús ica encreuada per Eduard 11. Patsi .............................................................................................. . •• ~~------············ per cesc Simfònics Vll TEMPORADA 2002 -2003 ' ' DEL VALLES ORQUESTRA SIMFONICA CONCERT NÚM. 7 CONCER1' NÚM. 1 Omabt~. DWobl#, 15 dL/tbr« d.ZOOJ, 19 h 18 d~ sntmbn dL 1002, 19 h Orquestro Simfònica del Vallès Coral Cantiga M. Llu1sa Muntada, soprano • Ricard Bordes, contrDJenor Joan Cabero, tenor • baix a detmnlnas Edmon Colomer, tlinctor Orquestra Simfònica del Vallès Salvador Brotons, dmç¡qr A. Copland Obertura Outdoor S. Brotons Reverend EverymQ/1: Preludi, Interludi i Fino/ J. Sibellu.~ Simfonia núm. 2 en He major. op. 43 L. van Beelhoven Simfonia núm. 2 en Re major. op. 36 F. J. Haydn Missa en Sí bemoll major •HamWtlít messc• CONCERT NÚM. 8 /)IIIOblt, 29 dt març dt 20(JJ, /9 h CONCERT NÚM. Z DlntJbte, 16 d.e MWmbrt dt 2002, 19 h Orquestra Simfònica del Vallès 110prano a ddrrmlnar • Uwe Mund, dinctor R. Wagner Dos Uebtsvtrbot (obertura) R. Gerhard Cancionero de Ptdre/1 R. Wagner n?stndonck Litder I F. Llszt Els preludis W. A. Mcn.art Simfonia núm. 25 en Sol merwr CONCERT NÚM. 9 Dissabte, 12 d'Dbrll J~ 1003. 19 h CONCERT DE SETMANA SANTA Orquestra Simn.nica del Vallès Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana CONCERT NÚM. 3 I>WDbl~. 14 dL dumtlx< Orquestra Simfònica del Vallès Massimo Spadano, tlinctor I solista J, DurAn Obertura en Re major F. J. Baydn Concert pu o vio/( en Do major, núm. 1 « 2002, /9 h RJo:CITALJOAN PONS Orquestra Simfònica del Vallès Cors dels Amics de l'Òpera de Sabadell Joan Pons, IHuflon • Kemal Khan, dincUJr obres de: G. Vtrdi (PatrocinAt per FUlldaci6 CaiJla Catalunya) r;otlstes a detennlnar • Edmon Colomer, tfindor L. Serio Rtndtrtng I F. Schubert Mí.rJo núm. 6 en Mi btmall major CONCERT NÚM. lO Dwabrt. 26 J'abnl dt 1003. 19 h CONCERT NÚM. 4 Orquestra Simfònica del Vallès M. Jesús Crespo, piQno • Edmon Colomer, director DWobtt. 21 ,,, <iLJtmbrt d. 2002, 19 h FESTIVAL DE VALSOS J DANSES Orquestra Simfònica del Vallès Manuel Valdivieso, dinutor obn:s de: G. Blzet, B. Bart6k I J. Strauss G. Verdi La Travlata: Prt~ludi I r. ac/e L. van Beethoven Concert fHI' a piano núm. 5 en Mi bemofl major. op. 73 "Emptradnr~> I D. Schnebcl Vtrdi-Mamtnt L. van Beethoven Simfonia núm. 5 t n Do menar, op. 67 CONCERT NÚM. 5 DIJJ<Jbtt. 18 dt genet d• 1003, 19 h CONCERT NÚM. 11 Orquestra Simfònica del Vallès Joaquín Acbúcarro, piano • Edmon Colomer, director A. Scbnlttke MolJJT( al/a Haydn DIJlilbtt. JO M noullf d• 2003. 19 h L. van Beethoven Ccnctrt de piano núm. 4 tn Sol major, op. 58 D. Scbnebel MolJJT(·MomtnJ L. van Bedboven Simfonia mim 4 tn Si btmo/1 major, op. 60 Orquestra Siml'bnJca del Vallès Anna Gourari, piQno • Edmon Colomer, dinctor R. Schumann Obertura •Htrmann und Dorolhto• op. 136 L. van Beethoven Concen per a piano núm. 3 en Do menor. op. 37 D. Schnebel Schumann-Moment L. van Beethoven Simfonio núm. 3 en Mi btma/1 major. op. 55 «Huoico• CONCERT NÚM. 6 DluDbrt, I dL/tbrtr dL 200J, J9 h CONCERT NÚM. 12 Orquestra Simfònica del Vallès Gerard Claret, rioll • Uufs Claret, riolonul Josep M. Colom, p/Gno • Edmon Colomer, dinç¡qr DW<Jbr;, 17 dnt•DIW dL 100), 19 lo L. ftll. Beethoven Concert per a violi, violoncel i piano, op. 56 "Triplt» 1 olms de: A. Borgunyó, J. M. GuzmAn I B. Casablaocas, Ll Balsach, J, M.l'tadevall i P. Casas Orquestra Simfònica del Vallès Manuel Guillén, -rlolf • Salvador Brotons, ditrctDT M. Gllnka Obenuro RusskJnd í Ludmillo S. PrQk6fiev Concert per o vio/( núm. 2 en Sol menor op. 61 P. I. Tnikovski Simfonia mim. 5. tn Mi menor. op. 64 Localitats: de 6 a 38 € Orgaru11.a Ve.nda de localitats: A partir del 15 dc juliol Informació i venda: Palau de la Música Catalana Tel. 93 295 72 00 l{f FUNDACIÓ ORFEÓ C ATALÀ ~ Orquestra Simfònica PALAU DE LA MÚ SICA del Vall~ --------~~~ Ci cainiciatives biblio~ràfiques ues importants b , tal anes son camí de la seva culminació. Nascudes dels dos grups de gran pes en l'edició exclusiva en català -Gran Enciclopèdia Catalana i Edicions 62-, ambdues iniciatives constitueixen aportacions d'un notable interès. De caràcter universal la Gran Enciclopèdia de la Música i focalitzada als Països Catalans la Història de la Música Catalana, Valenciana i Balear stenen mèrits notables ultra el rigor que en presideix la realització: l'envergadura i l'ambició. Amb tot, en un lloc primordial pel que fa als mèrits, figura el fet de ser obres de concreció i realització absoluta des de Catalunya. I això té una gran rellevància. I si en el cas de la segona, la cosa es podria cons iderar natural, no ho és tant en el de la primera, per a la confecció de la qual en termes de rendibilitat econòmica seguratnent hauria resultat més còmode recórrer a una referència forana consolidada amb l'afegitó de l'àmbit català. No ha estat així i això ha fet possible que el món editorial musical en català gaudeixi de dues obres intrínsecament grans, de referència i abast molt diferenciat entre elles, que, per tant, no comparteixen ni sobreposen àrees de matèria. I el tema ens posa a consideració fins a quin punt, en un context de puixança de l'edició en català referida a gairebé tots els aspectes de la realitat social i cultural, la referida a temàtica musical sigui tan escassa i, a més, sovint mancada de criteri. Una vegada més ens tr?bem davant la imatge de marginació del fet musical dels cercles d'mterès intel·lectual més inserits en el si de les classes dirigents del país. en aquest apartat. El tema pot donar per a molt, per desc?mptat, 1 alhora pot acabar incidint en el de sempre. En tot cas, detxem constància d'una altra parcel·la confirmadora d'un tot per ara irremeiable. ap a la culminació dues iniciatives ditorials importants ;;¡ S" = = ~ = f;;' ;l" 215 XAVIER La singularitat del compositor ... P.~E.~~S:.~.?.S:..~~~~!.?:~.~~S:~... VERITABLEMENT, DURANT ELS MOLTS ANYS DE PRESÈNCIA CONSTANT, LA PERSONALITAT I L'OBRA DE XAVIER MONTSALVATGE HAN ADQUIRIT UNA INQÜESTIONABLE FESOMIA EMBLEMÀTICA NO SOLAMENT DE LA MÚSICA BARCELONINA, SINÓ TAMBÉ DE LA CATALANA I DE L'ESPANYOLA. Montsnlt•atge amb Alícia de I.J¡rrocha, Victòria dels ÀIIKels i Lluís Claret d 7 de IIOt•embrl.' de 1992 al Palau de la Música e11 "" """".."·"'n• que li singularitat... Efectivament, si en termes absoluts crear significa donar existència partint del no-res, hem d'admetre que l'acció de crear solament és assequible a la divinitat. Tanmateix, i des de perspectives menys rigoroses, es pot considerar que la creació en un sentit humà és trobar una manera d'expressar-se i actuar que, tot depenent d'un contingut anets· tral, es configura d'una manera inè· dita fins aleshores i que, a la vega. da, mostrant noves perspectives del que ja sabem, ens obre noves vie5 per seguir la nostra trajectòria. ixí, quan Montsalvatge inicia els seus estudis mu· sicals a l'antiga Escola Municipal de Música, sembla que el futur se li obre com a violinista. Amb tot, aquests ave· ranys prometedors canvien d'o· rientació quan comença a estudiar harmonia, contrapunt i fuga, i així el violí passa progressivament ase· gon terme. Tanmateix, acabarà els estudis de violí amb Francesc Cos· ta i en la prova final interpreta un concert de Max Btuch... Pahissa, i sobretot Morera, músics seguidors apassionats de Wagner, van ésser els seus mestres en les disciplines tot just esmentades, i malgrat que Montsalvatge valora el que apren· gué d'ells i, d'altra banda, sense considerar-se un autodidacte, el composi tor manifestava que es~a~~ convençut que allò que cont~.bUl decisivament a la seva formacto~ ésser "escoltar els compositors 1 A ertament, a tots els qui hem tingut el ptivilegi de conviure amb ell, ens serà difícil d'acostumar-nos al seu silenci, ja que ell ens ha acompanyat tot al llarg de la nostra trajectòria melòmana, ja sigui amb l'aportació de la seva música personal i humana, com també amb els seus esctits crítics intel-ligents, mesurats i respectuosos, en què manifestava la voluntat de trobar el fet positiu d'una obra o bé d'una interpretació, on mantenint el seu criteri, hi podies llegir el judici orientador, pe~ò mai descoratjador. Es així com la seva mort crea en els annals de la nostra música una absència que di(ícilment podrem substituir. La seva veu és ja història i no presència, el seu cicle creatiu s'ha tancat i, ara, per mantenirlo viu en la nostra memòria, només queda el recurs d'estudiar la seva obra i situar-la en el curs dels temps. La mort de Montsalvatge ens sus- C cita moltes reflexions i també ens evoca moltes de les vivències que hem tingut no solament com a músics, sinó també com a simples afeccionats i com a assidus assistents als concerts. Els records s'acumulen, els suggetiments i les emocions que ens crea i creava la seva música són moltes i, ara, en escriure aquesta nota, se'm fa difícil posar ordre i coherència a aquesta glossa entre biogràfica i, diguem-ne estètica, que, si més no, pretén fer una sinopsi de la trajectòria creativa d'aquest compositor nascut a Girona 1'11 de març de l'any 1912 i mort a Barcelona quan tot just havia complert els seus 90 anys de vida fecunda (maig de 2002). Qui ha estat Montsalvatge? Per a mi, el tret que el defineix com a compositor, és el de la singularitat. Què ha fet o creat Montsalvatge? Molts estarem d'acord que la seva música posseeix uns signes d'identificació que solament poden entendre's per l'otiginalitat, o sigui la intèrprets que vaig anar descobrilll i que vaig acceptar com a mentors. discriminant radicalment els que m'agradaven dels que refutava"~· Montsalvatge. Papers autobiogra· jïcs. Destino, 1991). En Montsa~· vatge es manifestava, doncs, un. en· teti lliure de prejudicis i preve~CI~ envers qualsevol gènere mustcal.d qual cosa li va permetre passar e 're ds ~~ ~~ [in~ Mor Les ~ na~ fX!Sl rel Mitl ~ nc a o N T s A L v A T G E bmúsica més seriosa a la més banal. per quedar-se només amb la '11? li era més agradable i interes~ti. naturalment, rebutjar la que ra1'0rria. Ara bé, aquesta nia es realillava exigint sempre que a allò qc~escoltava, no hi faltés la guspirade l'originalitat. I s dins d'aquest context que Montsalvatge trobà el seu camí inqüestionablement personal per crear la seva música i un esti l intransfedble. l'riem, doncs, que Montsalvatge ja des del seu ptimer pas com a com~sitor. no s'acontenta ni amb el ¡agnerisme proclamat pels seus mestres Morera i Pahissa, ni amb el que cultivaven els predecessors O. l..amotede Grignon, Garreta i, en:red'altres, Manén), ni tampoc amb 1l•que seguien la línia folklòrica, arpa i orquestra (1975), en què ell ~sense rebutjar els ideals wagcrearà un món sonor personal i sugctrians (J. Sena, Ruera, R. Lamogestiu que el situa en un lloc destede Grignon) o fins i tot ni acotacat de la música del nostre temps. lfutt·sea les estètiques de Gerhard, Tampoc, però, cal oblidar els Tres Mompou, Homs, o bé Blancafort. divertimentos per a piano, les seves t.esronts on Montsalvatge havia de antològiques Canciones negra s per trobar les bases per desenvolupar i a veu i piano (1945), el Concerto crear la seva música van ser, d'ubreve per a piano i orquestra na banda, l'estil conreat per com(1953), com ~tors com Ral'el, Pouiene i Jï.¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡;¡¡¡¡¡¡;¡iiii¡\ també la seva producció Milhaud, i de L'ASPECTE COLORISoperística El l'altra la músicon bogata caque sorgí al TA AD QUIREIX EN L' OBRA (1948), tas oootinent ameDE MONTSALVATGE UNA Una voce in ricà arran del off (1961) i DIMENSIÓ VERITABLE:nestissatge(!) 46 Babel de la cultura MENT IMPORTANT. (1967). Poturopea i l'adJÍem esmentricana. Cohetar-ne més encara, però amb les esmum_ent, s'interessà pel jazz, els mentades potser és possible, ni que íOJlts¡ ritmes de la música afrocusigui d'una manera provisional, ex:~, en la qual precisament s'oposar una mena de síntesi estètica ngmaren les havaneres els cants ' ;¡ . de Ja seva música. .t_s Immigrants catalans, que el És així com comprovem que la OOstre compositor va estudiar i nilogia lhisme-forma-color assoleix aplegà en una col·lecció. en les partitures del compositor l'eSerà el camí de l'antillanisme el · potser en les priquilibri de proporcions clàssiques. ,·'Ue' inco nsctent . , prenent · · amra ,lllêrescompostctons, 1 es melodies mai s'extraliorma i consistència durant les dè. cades dels anys quaranta 1. cmmiten vers l'efectisme granles estructures diloqüent, quanta i que culminarà en la músiamb claredat defineixen es ~;sonalíssima de la Oesintetambé la percep s'hi concisió. i B ; morfològica de la Xacona de desenvoels mantenir a tendència ~ (~962), Reflexus-obertura 1 ben delímits d'uns dins lupaments ) Concerto-Caprici o per a E ca, pm !ve- l'o· liar 3ÍXÍ se- els tos· un a, i ors Fer nes ~ue ~D· rseel a~'li ~uí ~~ rnt brs. ~ue (X. ~à· sal· cri· :ons !.la ~de L 73 finits per evitar complexitats, tant en els aspectes harmònics i motívies com en els mètrics. Hi ha també en l'acció creativa de Montsalvatge una actitud de recerca quant a procediments instrumentals que malgrat el seu plantejament virtuosístic, estan controlats per la voluntat de no deshumanitzar el discurs sonor. D'aquesta actitud, n'és un exemple ben il-lustTatiu com equilibra el so d'una guitarra, del clavecí o bé de l'arpa amb el volum de l'orquestra. L'aspecte colorístic, és a dir el tímbric, adquireix en les obres de Montsalvatge una dimensió veritablement important, ja que els elements ham1ònic i polifònic que, en definitiva, són els que constitueixen i configuren la trama de la música, adquireixen per l'acció que hi infon el timbre. la projecció precisa per expressar el que pretén el compositor. D'alguna manera, al començament d'aquestes notes que vanament pretenen reflectit· i evocar molts dels suggeriments que el compositor ens ha produït en la seva trajectòria, ja sigui artística o humana, dèiem que Montsalvatge s'havia convertit en una figura emblemàtica. Ara per acabar, només desitjaria que el seu esperit ens continuï il·luminant. x A Una veu v I E R ~alidoscòpica EL COMPOSITOR CATALÀ XAVIER MoNTSALVATGE ENS DEIXÀ EL PASSAT DIA 7 DE MAIG A L'EDAT DE 90 ANYS. arlar o escriure sobre Montsalvatge és fer-ho de noranta anys de vida cultural del nostre país. A primer cop d'ull, la seva trajectòria humana i artística no se'ns mostra definida amb contorns massa massissos ni contrastats, potser per això cal observar-la a través d'un calidoscopi imaginari en què, a cada petit gir, les imatges canvien gairebé imperceptiblement. però en un encaix perfecte. Tots els mitjans de comunicació s'han fet ressò del mestre anan de la seva mort i totes les opinions han coincidit a dir que perdíem un dels compositors més transcendents i de més projecció internacional de la música espanyola del segle xx. Vaig conèixer Xavier Montsalvatge ara fa uns trenta anys. El vaig estimar i admirar moltíssim i no puc ser massa objectiu amb la seva obra i la seva persona -d'altra banda, ambdues a bastament conegudes-, per això voldda que en aquestes línies fos ell qui ens parlés amb la seva pròpia veu. com si ens fes un més dels seus possibles autoreh·ats. "Mira Jordi -em digué un dia-. P actualment em sento cansant físicament i de vegades molt angoixat anímicament i la veritat és que no sé per què. A més, a l'hora de compondre em preocupa enormement reiterar-me, de no estar a l'altura de la meva producció anterior, és a dir. d'entrar en la decadència." que se sentia cansat i indecís. Al meu entendre no es repetia ni mica ni gens. La por a repetir-se, el dubte per- LA LLIBERTAT I L'ECLECTICISME FORMEN PART DE L'ESSÈNCIA DE LA SEVA M ÚSICA . manent, la inseguretat..., ell ja ho explicava en aquesta mateixa publicació a Jaume Comellas: ''La me- Jninades, Pianto de la Madonna, Sortilegis, Bric-a-brac -aquestes va trajectòria com a compositor ha estat presidida sempre per la inseguretat. fo sempre he compost perquè m'ho han demanat o m'ho han encarregat. 1, a partir d'aquí, parteixo del principi de pensar en l'intèrpret. I això m'ha ajudat a escriure. No. no ha condicionat la meva llibertat." dues últimes per a orquesh·a simfònica-; molta feina per a un home La llibertat i l'eclecticisme formen part de l'essència de la seva Aquesta confessió, contrasta amb la realitat d'aquell moment, atès que pel voltant dels seus vuitanta anys havia compost les Tres postals il·lu- mustca, "jo sempre he procurat compondre amb absoluta llibertar i honestedat, escrivint música per als meus contempora11is i sense pensar en absolut en la posteritat•. Sobre aquesta afegeix: "A bauda de no tenir cap pretensió de passara la posteritat, em satisfà enorme· ment que la me11a música agradi als meus contemporanis, tol i que tinc molt present que amb l'excusa de la sinceritat potser s'han escrir les pitjors obres que hom pugui imaginar." ' L eclecticisme de Mont· salvatge no és altra cosa que la lenta i madurada assimilació de certs tie15 d'algunes tendències compositi\o. especialment del segle XX. quee~l incorpora a un llenguatge prop!. q ue es converteix en un... "a la,. ma·e nera de Xavier Montsalvatge qu a més ja l'identüïca en escoltar e~ Primers compassos de qualsevol. deal les seves partitures; ell ens dru respecte: ''sóc rebel a qua/sMI a~· demicisme, tant de dretes com d~· querres. Admiro Béla Bartok. IM demith i, per damunt de tot. S~ra· vinsky. a qui tinc per protoi!P no d' me de oo t~~¡ I o N T mmple de compositor del meu r~mps. Busco en el contrast eHtre consonància-dissonància i tonalitat-atonalitat el fulmiuant que pot il·luminar la meva música. Crec que l'art ha de tenir ascendent, èpo· ra i raça. Amb aquesta fe procuro seguir el meu camí." El mestre era un home humil, vegeu-ne sinó aquest comentari: "La meva música/a classifico en tres grups, obres notocables; tocables, però llully d'on jo em trobi; i acceptables." Abans parlàvem dels dubtes del mestre, "el dubte com a testimoni de lucidesa··, que digué Jaume Co~Uas, però... ¿dubta, un compo:nor.quan escriu això?: ''Mai no ht entès la música com una maniiestació radicalment abstracta i mer1ys encara, formulària. Eu ca~ dau?t~. en cada signe musical que esrnvun resta inserit quelcom de ~/tres mateixos, de la nostra sinctntat, de la llostra intimitat, àdhr¡~~e les nostres faltes, mentides octmsmes, si d'unes coses tals som rapaços." Però els dubtes, malg¡·at tot , semsuraven. Quan vaig ser alumne ·~al Conservatori Superior MuOIC1pal de Música de Barcelona 1· a ' fln d . " eta: Crec que no he estai erid ci~ per ser pedagog, i de composieucara menys. Convençut que pre s A L v la creació pura no pot ensenyar-se, el meu leitmotiv a les classes de composició va ser que l'alumne es trobés a ell mateix, que compongués no pas allò que Li sortia sinó allò que ell volia que li sortís; penso que aquest és un matís important i me l'aplico a mi mateix. És per tot això que jo em considero un autodidacte. El tema de la instrumentació és diferent, hi ha molls més elements objectivables.'' n el terreny de la ctítica fou un home prudent, tenia por de ferir, de fer mal a l'intèrpret, al compositor. Un comentari no massa positiu calia llegir-lo entre línies, fos a "El Matí'', "Destino" o "La Vanguardia". Montsalvatge se'm va auto· definir com a crític d'aquesta manera: "Sóc indulgent i comprensiu. Perquè conec allò que costa, he valorat moll l'esforç de l'intèrpret. De vegades, quan aquest 110 ha estat a l'alçada desitjada per ser mereixedor d'una crítica, m'he abstingut de fer-la. Sovint he pensat, què sabem nosaltres els crítics? Es gairebé segur que ens equivoquem constantment." Un bon dia, el mestre, la seva esposa Elena -infatigable i amatent companya- i jo anàrem amb cotxe E A T G E a Figueres. Ell proposà d'escoltar una cinta i em digué: .. T'agrada Maurice Cllet•alier? ··. jo vaig respondre afitmativament i aquella veu tan peculiar ens acompanyà tot el viatge. mentre parlàvem de Figueres, d'Olot, tena d'origen de la seva família. records i més records. Allò de Maurice Chcvalier em va sorprendre a mitges; també li agradava molt el jazz, i aquest gust pel chansonier em recordà el que m'havia dit més d'un cop: "La música és Ull misteri. Qui em pot assegurar que Ull lied de Schubert és millor que La violetera? ja sé que parlem de coses intef.lectualment oposades, però no es pot mesurar la qualitat ni menys l'impacte emocional que em produeixen l'un i l'alfre. Això no m'ho puc explicar, no ho he entès mai.., Ell mateix insistí en aquest tema en el seu discurs d'ingrés com a acadèmic de la Real Academia de Bellas Artes de San Femando. En aquest discurs titulat "La recóndita bellcza de la música", digué això: "Ens continuem trobant persones d'un món impenetrable, que no fan res més que intensificar els meus dubtes. Però vull refugiar-me ell La creença que la bellesa més autèntica de la música es deu guardar en arcans registres que capten directament la nostra sensibilitat, i es produeix potser el miracle (insondable, corn tots) que ens arribi sense ni tan sols penetrar en Les nostres oïdes, per absurda que sigui aquesta suposició. " aviet· Montsalvatge deia que la relació amb la música té graus: interessar, agradar, fascinar i estimar. Jo, amb la seva música he recorregut tols aquests graus, però als Montsalvatge els estimo i vull dir-ho des d'aquí. Voldlia concloure aquest article amb dues frases. En l'una, vista en un diari, deia en Xavier: ''La meva timidesa l'he equilibrat mitjançant el cultiu de l'heterodòxia artística i de la rauxa." L'altra, dita a casa seva, com· pattint carè, copa i puro: "Saps, jordi, com m'agradaria que em recordessin? Doncs com el Gershwin de Pedralbes. " X 9 429 L'orgue del Palau de la Música Catalana Un instrument emblemàtic en vies de recuperació da LA SINGULAR FAÇANA DE L'ORGUE DEL PALAU DE LA MÚSICA CATALANA, DISSENYADA PER LLUÍS DOMÈNECH I MONTANER, OFEREIX UNA IMATGE IDENTIFICADORA I SIMBÒLICA DE LA FISONOMIA DE LA SALA DE CONCERTS, ALHORA QUE ÉS LA PART MÉS VISIBLE D'UN INSTRUMENT EMBLEMÀTIC, PER L'ESTÈTICA, LA UBICACIÓ, L'ORIGEN I LA HISTÒRIA QUE TÉ. ....P.:~.~~·--ou construi't entre 1906 i 1908 per la casa Walcker de Ludwigsburg (Alemanya), una de les empreses orgueneres més prestigioses de l'època, que, entre 1902 i 1911 va fer més de 600 instruments per a esglésies i sales de concert d'arreu del món. F La majoria d'aquests instruments han desaparegut, substitul'ts per altte.s de nous, segons el gust delmoment, desmantellats o destruïts per les guerres. Per això, els orgues conservats -com el del Palau- han assumit una gran importància històtica, com a representants de la seva època i d'una etapa important en la història -sempre en evolucióde l'orgueneria. Una perspecti~ ír.ti.:M dels tubs de la foçml & l'orgue del Palau de la MIÍSÍCJl ~ En el decurs de 94 anys les prestacions de l'òrgue del Palau han~­ tat molt sovint rellevants des dd punt de vista artístic i Uigadesa grans figures de l'especialitat. Fa'· tors molt diversos, però, han concorregut en la seva traject_òria ?scil·lant, des del punt de VJsta_tec· nie. La darrera -i discutidareforma substancial _a què .r~~ sotmès l'any 1973, va mtrodUJ~ transformacions importants. dor· dre tècnic i estètic, que van des~· turaJitzar l'instrument respecte ~ la seva entitat originària. Per ca~: ses diverses, ha restat fora d'úse' Tr<!l~1//s intt·nsiu.' nlï11tmm dt'l recinte dc l'orsm· dd Palau d<!la M1ísíca Catala11a d'un instrument històlic. Els treballs -al taller de Gerhard Grcnzig al Papiol o sobre el terreny, al mateix Palau- s'estan efectuant a un litmc intens. segons les previsions establertes d'entrada, i s'han intensificat in situ durant aquest estiu, en què el Palau és lliure d'activitats concertístiques. Hom pot preveure, doncs, per a molt aviat la feliç recuperació d'una eina fonamental-en el terreny artístic i funcional- de la sala de concerts, que ha de coronar tots els treballs arquitectònics dels quals és objecte l'edifici. Això obrirà un ampli ventall de perspectives, que darrerament eren excloses: tenir a disposició un instrument adequat per a les grans produccions simfòniques romàntiques que inclouen una patt d'orgue; la possibilitat de donar un impuls a les sessions mixtes de cor i orgue. dos aspectes amb una llarga relació de veïnatge, que formen prut de la tradició més genuïna del Palau; i la revaloració de l'orgue com a instrument concertístic, principalment en l'extens, actualment poc conegut i interessant repertori romàntic i modern que s'adiu més amb les característiques estètiques de l'instrument recuperat. darrers trenta anys. Coincidint amb els actuals treballsde restauració i ampliació del Palau. finalment la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música va encarregar la restauració de I'instrument 41 prestigiós orauener Gerhard Grenzig, establert al Papiol des de 1973. avalat per la garantia de Ja ~·~ c?piosa obra realitzada i per :nmd1scutible prestigi internacioJal. G renzig s'ha proposat la rec~p~ració d~ l~s caractenstlqucs ongmals de . l'orgue del Palau, tècniques 1so~o~·e~, tot garantint-ne al~el max1m dc la qualitat de funCionament i la durada i mantcni· :nt, una ~ilosofia que s'adiu amb tendènc1es generalitzades de l'or!Uenena actual, que considera els lligues simfònics més interessants '0111 a testimonis d'una època i d'u:Jaest' . . d. etica molt peculiar de la històna el'orgue (pocs anys enrere. l'absència d'aquesta filosofia suposava la substitució dels instruments per orgues de nova planta, o per un híbrid sense rigor conceptual). També cal dir que aquesta opció té una coherència absoluta amb les característiques estètiques del marc arquitectònic on l'orgue és ubicat, el Palau de la Música Catalana. Per acomplir la restauració -amb la coJ.Iaboració í l'assessorament de !"orguener alemany Ctuistian Scheffler i del seu equip, especialitzats en la restauració d'orgues romàntics del centre i del nord d'Europas'ha dut a terme una exhaustiva labor de recerca, a partir de la documentació existent sobre l'orgue oliginali del Palau (contractes, concspondència, testimonjs gràfics i eselits, etc.) i s'ha fet l'inventari dels matedals odginals existents, a fi d'aconseguir-ne la restauració òptima, i tenir el recompte dels elements desapareguts, per fer-ne còpies fidedignes. amb criteris anàlegs als que són la norma de reconstrucció a solemne inauguració oficial d'aquesta nova etapa dc l'orgue del Palau és prevista per a la tardor de l'any 2003. Cal dir, finalment, que una part considerable del finançament d'aquests treballs, es beneficiarà del patrocini de Bancaixa, d'acord amb el conveni signat amb Ja Fundació Orfeó Català-Palau de la Música el passat 30 d'ablil. També és prevista una campanya de finançament parcial i personalitzat, que es farà pública pròximament i que preveu la possibilitat de patrocinar individualment cadascun dels aproximadament 4.000 tubs de l'instrument, segons una valoració sobre la seva dimensió, cosa que petmetrà la participació tant de col·lectius empresarials com de petsones individuals. Amb això, hom recuperarà aquella idea de subscdpció popular, d'inestimable valor simbòlic, que ja fou una de les característiques més entranyables de la mateixa construcció del Palau. L Beethoven centra una potent programació del cicle Concerts Simfònics al Palau ....P.~!.-~~ EL PRÒXIM 28 DE SETEMBRE EDMON COLOMER, EL NOU TITULAR DE t'ORQUESTRA SIMFÒNICA DEL VALLÈS, DIRIGIRÀ EL PRIMER CONCERT DE LA TEMPORADA 2002-03 DEL crcLE CoNCERTs SmFÒNICS AL PALAU. I HO FARÀ AMB UN PROGRAMA TITULAT "BEETHOVEN -ARA ' D FA 200 ANYS". aq~esta manera es posara en marxa una nova edició d'aquest cicle que, protagonitzat en exclusiva per l'esmentada formació sabadellenca, està aconseguint, any rere any, uns nivells d'acollida molt satisfactoris, com ho demostra el fet que en la darrera edició ha~consolidat una mitjana d'ocupació del85 per cent. Edmon Colomer en la seva estrena al capdavant de I'OSV ha marcat la programació del cicle arn b trets molt personals. Un dels quals, sens dubte el més perceptible, és el del protagonisme que hom atorga a l'obra de Beethoven, que centrarà ni més ni menys que cinc dels dotze roncerts, significativament tots diri~ts pel mateix titular de la formació. El titol del primer hi escau ben bé pel fet que s'hi interpretaran sengles o~res ~eethovenianes (Simfonia ~um. 2 1 Harmoniemesse), escrites fa exactament dos segles. De Beet~ven s'oferiran tres Concerts per a P~a1~o, ~I 3, 4 i 5, el Concert per a 1'1_011, ~wloncel i piano i les Simfonresnum. 1, 3 i 5. Ultra l'indiscutibleatractiu que té sempre l'obra beethoveniana, aquesta tan intensiva Presència no deixa de constituir una d~claració explícita d'intencions dEdmon Colomer. . Tanmateix, els atractius del cicle sobren a altres components com és el n?table esforç endegat p~l que fa a drrectors i solistes convidats. Edmon Colomer joa11 Po11s Presències com les de Joaquín Achúcarro (Concert núm. 4 de Beethoven), Gerard i Lluís Claret i Josep Maria Colom (Triple concert de Beethoven), la del baríton menorquí Joan Pons, o el retom a casa nostra del directot" alemany Uwe Mund (exdi- grat per obres de ). Duran, F. J. Haydn i Mozart. Tam bé és el cas dels dos concerts que dirigirà Salvador Brotons, que en deixar la màxima responsabilitat de l'Orquestra ara n'assumeix el menys compromès paper: de principal director convidat. Aquest músic, a més, tindt·à un paper destacat en la seva ara tan activa parcel-la compositiva, ja que en el primer dels dos concerts que dirigirà, titulat "OperaSalvador Brotons," s'interpretaran fragments simfònics de la seva òpera Reverend Everyman, en un programa que obrirà l'Obertura Outdoor d'Aaron Copland i clourà la majestàtica Simfonia núm. 2 de Sibelius. {/ ' '11 UWE MUND, AcHU- cARRo, LLUÍS CLARET 1 JOSEP COLOM, SOLISTES CONVIDATS DE RELLEU. ~ ~ rector musical del Gran Teatre del Liceu) constitueixen mostres d'una clara voluntat de reforçar el gruix i l'ambició qualitativa de la temporada. En aquest context, el Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana assumirà la responsabilitat de la seva parcel·la en la interpretació de la Missa núm. 6 de Schubert que dirigirà Colomer; Ja Coral Cantiga farà e l mateix amb I'Harmoniemesse de Haydn i les pianistes Maria Jesús Crespo i Anna Gourari completaran la programació concer1ant beethoveniana. Finalment Massimo Spadano, en funcions de director i solista, conduirà un programa inle- n un conjunt força obert d'oferta cal fer esment del concert que hom dedicarà a commemorar el vintè aniversari de l'Associació Amics de l'Òpera de Sabadell, on va néixer I'OSV, que comptarà amb l'atot excepcional de joan Pons acompanyat pel Cor dels Amics de l'Òpera de Sabadell, amb direcció de Kemal Khan, col·laborador habitual de Pons al Mctropolitan. L'obra de Verdi centrarà el concert. Manel Valdivieso dirigirà l'esperat i agraït Festival de Valsos a les envistes de les festes nadalenques. E Euroconcert: varietat i repertori selectiu en el format mitjà ......P.~E_-~_ç ___ _ LA PRIMERA ACTUACIÓ A BARCELONA DELS PROTAGONISTES DE MÉS DE LA MEITAT DE L'OFERTA D'EUROCONCERT ESDEVÉ UN FET MOLT SIGNIFICATIU DEL -D'ALTRA BANDA CONEGUTTARANNÀ DE L'OFERTA QUE PRESENTA AQUEST CICLE. AFEGIM-HI QUE LA PROCEDÈNCIA DELS INTÈRPRETS DEL CICLE ABASTA NI MÉS NI MENYS VUIT PAÏSOS EUROPEUS. s tracta, en tots els casos -La Risonanza, Quintet de Corda de Viena, Le Poème Harmonique, Bell'Arte Salzurg, Orquestra Barroca de Venèzia i Il Gardellino- de noms que no figuren en les llistes de !'star system musical culte universal, i que tanmateix constitueixen ronnacions que, d'una banda, presenten programes d'un notable interès i inusuals, i que, de l'altra, tenen una important solvència i qualitat interpretativa. Per tant, res de nou com a concepte mesh·e -concepte que inclou també procurar afetir pmpostes amb una idea directora precisa- en la ja divuitena temporada d'Euroconcert, i sí, en canvi, molt de nou en el detall, en la individualitat de cadascun dels deu concerts -xifra inamobible i afennada- que una vegada més s'oferiran al Palau de la Música Catalana. Detall que ens mena a un recorregut tan divers com és passar de la sarsuela barroca (concert inaugural) a un recital de virtuosisme pianístic romàntic, passant per un concert nadalenc centreuropeu, un programa orquestral de cambra convencional o la recreació de l'època de Yivaldi, autor que molt probablement hagi estat el més habitual al cicle. Al Ayre Español, la coneguda formació espanyola, obrirà el cicle el dia 22 d'octubre amb la versió de la sarsuela barroca júpiter y Seme/e, del mallorquí Antoni Literes; obra recuperada recentment i que arribarà al Palau després d'haver estat oferta~ centment a Berlín. E tarà el Quintet amb piano en Mi be. moll major, op. 44, amb la presència d'Albert Attenelle. Le Poème Hannonique, agrupació que dirigeix Vincent Dumestre, ens endinsarà en la música preclàssica amb un programa titulat "Le Concert des Consmts" fent referència al món musical de la cort de Lluís Xlii. Programa integrat per danses instrumentals del seglexvn arn b predomini d'obres de Pierre Guedron i també de Robert Ballard, C. Lejeune i Le Baillv. El pianista francolibanès A~ del Rahman el Bacha. ben conegut en el cicle, oferirà un programa monogràfic dedicat a Chopin, autor de qui ha enrt· gistrat la integra I de la St· va obra pia· nística, la qual també ha interpretat en un cicle dl setze con· certs. L'Orques· tra Barroca de Venècia, amb el violi· nista Giulia· no CannignoEl Jlautísta Vice11ç Prats i el Quartet Stradivnri e11 In 11oun la i direcció temporada d'Eurocoucert d ' Andrea Marcon, mostrarà un programa ti_t~· burg. amb la soprano Susanne Rydén "Yivaldi i els seus contemporams . lat oferirà Siedel, d'Annegret i direcció amb obres de Galuppi, Marcello. Ta:· un concert amb el títol d"'Un Nadal tini, Locatelli i, òbviament, Vivaldi. barroc", centrat en el repertori naI Musi ci, la gran. inevitable ie5~· dalenc centreuropeu, amb obres celebrada presènciaeneiCI' cialment de Buxtehude, Rosenmüller, J. H. vegada comptarà amb raaquesta cie, Scbmellzer, G. Muffat, B. A. Aufschtractiu reforç del flautista Vicen; naiter, H. I. F. Biber, J. J. Fux ... Prats en un programa igualment de· Un altre conjunt debutant. el Quina Vivaldi i els seus contempodicat tet de Corda de Viena, protagonitzarà ranis el quart concert, que té com a títol .. I , i Bach. ' en aquest cas Vivaldi ofenrae s alemany compositor Del •·una evocadora nit romàntica", amb Concert per a clos violins i el Concert obres de Schubert, Dvorak i J. Lande Brandemburg núm. 5.. ner. 11 Gardellino, amb el Jlauta Jan Winne i l'oboè ban-oc Marc~! Po~ de l Quartet Stradivari, que en1 reincidiran en Bach i Vwa!d ¡' seele capçala Mariana Sirbu, ofe. !JIO ' en un cont:t:rt amb el mat~JX "tó rirà un concert titulat "Tres que els dos anteriors amb I afeg¡ aspectes de la música de d'un inicial Concert per a oboe de cambra", amb obres dc Mozart, Marcel!o. Dvorak i Schumann, de qui s'escot- L'Orquestra de Cambra de la Filharmònica de Berlín ofetirà un dels concerts més "normals" del cicle, amb un programa integrat per obres de Bartók, Elgar i la tan coneguda Serenata per a cordes opus 48 de Txaikovski. El debutant grup Bell'Arte de Salz- E l Joan Fosas Comiat a un gran dansaire becia ció ens ICa ~~¡ ¡uís ~ r~~ ¡,se· Jia· la obé quest mes de juny i justament el dia de la Festa Major, es compleixen 50 anys de col·latxnació amb l'Esbart. Però més en llà de les dates, Joan Fosas ha estat i continuarà essent un referent a Ja història dc l'Esbart: dansaire distingit des del principi, la seva aplicació. les seves condicions innates.la seva expressivitat i la seva força el converteixen ben aviat en primer ballarí, i després en mestre i model de dansaires; mentre que la seva rica personalitat ha elevat la qualitat del grup. l'Esbart li ha servit d 'escenari per a la seva realització artística i per a la seva projecció an-eu del país i del món. De la mà de diferents directors, i demanera especial d'Albert Sans, la st\'3 trajectòria com a dansaire l'ha situat al davant de totes les estrenes del grup durant tots aquests anys, algunesde les quals han adquirit la seva pròpia fesomia, i ha esmerçat moltes boresen la formació dels més joves i dels cursos més grans de l'Escola de I'EsbaJi. Però al costat de la trajectòria artís!ica, hi ha un altre aspecte molt important per destacar en la tasca d'en loan, la seva total disponibilitat a l'hora de la feina i la seva absoluta tos5Uderia per assolir un millor resultat escènic. Hi ha molt pocs tramoies dels teatres que ha trepitjat l'Esbart que no ens hagin comentat: "És que no perdona res", i d'altra banda, només un autèntic enamorat de l'escena accepta dedicar els darrers moments abans de l'espectacle a passar la baietaperquèellinòleum sigui ben net en començar. Pertot això i per la categoria artís- A E tica assolida, que li dóna un Lloc preferent en el món de la dansa tradicional catalana escènica. especialment com a dansaire però també com a coreògraf, pels molts anys de continuïtat, per la seva vàlua personal i per la llarga amistat que ens uneix amb un gran nombre de dansaires i exdansaires, infants, col·laboradors i amics, hem de lamentar la seva decisió de jubilar-se també de l'Esbart. Estem segurs que aquest no és el seu adéu a la dansa, perquè sempre ha treballat en diferents projectes, com a intèrpret i com a director, als Estats Units, a Cuba, a Andorra, i perquè és impossible oblidar allò que t'ha omplert i f omple de tota la vida. Però tot té també un final. Ens sap molt greu que ens deixis, loan, i si en qualsevol moment ravorreixes o el u cuquet" et demana tomarhi, ja saps que per a tu no hi ha portes a l'Esbart. Perquè tu ets Esbart. Que per molts anys el dia de Sant Pere, i una abraçada molt forta. Esbart Dansaire de Rubí •••••••••••••••••••••••••••••••••• ••• López Cobos, director musical del Teatro Real ot confir~ant rumors que havien anat prenent c?s, el d1rector zamorà Jesús López Cobos ha cà Signat com a director musical del Tea tro Real, fi rrec que ocuparà a partir del 2003 i, de moment, ~s a1200,7- D'a9uesta manera el teatre madrileny mp1eta I orgamgrama que té amb Emili o Sam director 8 r . . .,., m r •s~1c, 1 Jncs ArgUelles, gerent la resta de ~¡brej. Lopez Cobos, que darrerament ja venia col-laborant amb el teatre matul e~{· 8 propera temporada hi ha de dirigir dos muntatges, i a partir de Ja titll~r• al e_n seran tres cada any, amb una dedicació exclusiva de cinc mesos. El llllb~ro~s ~~b el director va aparellat amb el que hom ba formalitzat també T~"'t 8 ~•núomca de Madrid, constituïda a partir d'ara en Orquesta y Coros del "'ro ~eaJ. T Posada en marxa de l'Acadèmia d'Orquestra del Gran Teatre del Liceu l Gran Teatre del Liceu ha posat en marxa l'anomenada Acadèmia d'Orquestra, projecte que intenta unir professió i pedagogia. Adreçada a intèrprets d'edat no superior als 28 onys. hom treballarà en la preparació d'un títol de la temporada liceística -el debut serà amb Don Giovanni- i serà ditigida pel titular de l'orquestra mare, Bcrtrand de Billy. Hom comptarà amb un quadre de professors format per solistes de l'esmentada orquestra estable, amb els quals els joves components s'introduiran en la praxi orquestral operística. Es tracta, de fet, d'una jove orquestnt amb dedicació específica a l'òpera, que obre noves expectatives professionals als joves instrumentistes del país, alhora que pot ajudar a alleugerir l'espessa i atapeïda activítat de l'orquestra titular. ••••••••••••••••••• Premiat a Viena l'enregistrament de Die Frau ohne Schatten fet al Liceu ' enregistrament de la producció presentada al Gran Teatre del Liceu dc l'òpera Die Frau olme Schatten, feta, realitzada i produïda per Televisió de Catalunya, el mateix Gran Teatre del Liceu i Telefónica MedialAdmira, ha aconseguit el primer premi dels Vienna TV Award 2002, en la categoria "Liverecording multi carnera". Aquest guardó és concedit a programes audiovisuals culturals, d'arts escèniques, música i dansa, per l'IMZ (lnternational Musik Zentrum) amb la col·laboració del MIDEM. A l'acta del jurat, aquesta versió és considerada extraordinària i hom hi remarca que explica molt bé l'òpera, els decorats, el vestuari i la il·luminació, tot respectant i potenciant la posada en escena. També se n'elogia el fet que sigui molt ben editada i amb una molt bona qualitat dels plans. La realització va ser efectuada amb els equips tècnics audiovisuals del mateix Liceu. L òPERES The Fairy Queen ' ·'' rt'Íwt tir ft·,.fmJ,.,. eh• llt·n/1 Pu n·t•ll Ariadne auf Naxos dt· ltic•hu rd S l rau·~ Don Giovanni dt· \\ nlr¡wn¡: \mudl'u.. "ozart Norn1a th• \ int•c•n,ro lk•llini Pil\:ovaia Dan1a /11 tl1111111 t/¡• jJÍt¡IIIW dc• l'l11lr I . Tlo..uikowt..i Setembre 2002 dies 9, 10, 12, 13, 14, 15, 16 117 Engl 'h NJ!Jonal ()peta (ENC>-Londres} Payl 0aróe1 • DaVd Fbunlr.,y • RObee1 Unda Rchardson. Thoma,, Randi... M~ Nelsoo. Carolyn Sampson, GaJI Pearson. Mark Rdlardson, Chnstopher ~. Jonalhan Besi. Mark le S.oeq Olquestra oC01 df fEngl sh Natioo !I 0Pf''a {ENOl. Joan Rodger' I .,_.,.el • Octubre 2002 di es 19, 23, 27 131. Novembre 2002 di es 4, 6, 8, 10 t 12 Ftoedndl Haíder • VM: Enc U.UI<il>bPrg • Tobla• H< hl":;el · Th<\Atre de la Monnaie Adriar.ne P,eczonka I He·i<e G •"' U'<Ít. Eó!a Gruo-·rr va I~ 'agra< ~odor He>di Brunner I Mary Philllps. Rcbert Oea~ Smith I John H()l'jon Murray, Wolfgang B<endel, Wopek DrabQMa I f'h~ Cu'J~ Fi'nriè:iscó 'vils I Maocel R~ He/mut Berger Snón ()rj¡la. Sleven Cole, M••. · ·• C··•larcro, lt.o.a!P.Menhaka Novembre 2002 dia 30. OMembte 2002 dies 5, 9, 12, 11, 20 i29 Gener 2003 dia 10 Bertrand O• B 1 • Ca•xto BH!tlo • Alfons Flote« • Mer'* Paloma Gta~~ Teat•e dt Loceu I EngliSh Nawoat Opera I $1aat~r H.llloo~~er. Wòjcie'< Orabi1Yo1a I Christop!'.er Scliaklcnbmnd. KwanciM Youn I Sw16n Orfila. Ra<>er Trost I Marcel R'll)iliiS. Regil\a 5cN<g, 1/eron;que Gens I Clll'llela RemogiO, Ma~Martros I Olatz Sa•tua. ÑlUpe Bou. Anatoli Kotscherga. O~tra SimiOQ!CJ de rAcadèmia del G '" T.·•i·& del L~ee•~ Cor Ueder Camara Desembre 2002 d'-11, 19, 21, 22, 28 130 Gener 2003 diH 2, 4,11, a, •• 11, 12, 14i18 Dame!e Cal•egan I Da·oo G1ménN • Fr1111v..ço Negrín • Anthony Baker Gran Teatre del Liceu I Grand Th,·à~e dll Geni.'Ve. Ana María SBn<:hoz I Susan Noves I l~no Tam$1, Dolor a Za¡•~ I Peha Petrcwa, Qen¡¡ís ONeillllgnacio Ennnas, Rob•)tto Scandrull1 I Goorg10 Gousepp101. Febrer 2003 dlea 1, 4, 5, 7, 8, 10, 12, 13, 16118 Konll Petrenko • Gilbert Deflo • WolliAm OriMdl G1an Teatre del Uce<J Solveog Kringe!botn /Mart1na S.,ralfn, Placido Domingo I Gabriel Sade, N1kolai Publíri I Valeri Alel<ee-J. Markus Eoche I AndreJ &eus, Elena ObmztsoYa I VI()J'Ica Corlel. Ma<i~ Dornaschonko I Jane Dulton, Franc:lsCO \la:;, Mill<lm M·khallov. Esco!an~a de Monlsenal Cor elf! Cambra del Palau de ta Músu Catalana Febrw 2003 dies 17i18 Edmon~mer Angeles Blancas. Ole!Ja Sala. Stella Doufex<S, Malla Uu1sa Muntada. Matina Roo.íguez Cu,¡ V~eenle Ombl• na. St~fano Patatcl1o altres. RECTAlS Teresa Berganza 1 Cedlla t.avllla Bergo<m Octubn12002 doa 11 FeliàtyLott Navembre 2002 doa & Ramón Vargas NOYe!nbre 2002 doa Q BoSkovhus Març 2003 <fa 9 Maña Gulej¡lun¡ Març 2003 dia 30 Midlael Sc!Yde t RusseR Bnun Abril 2003 dia 15 lnga Nielsen i Robert Hale Maig 2003 dia 25 Orfeo ~a Eua·i<li(~~ Abrll2003 dies 10, 11, 12, 14, 16, 22, 23, 24, 26, 27 i 29 Antonr Re>< llhbà • Alldte.., Homot<J • Wolfgang Gussmann Opéra NatlOIIal de l¡on I Roy.. Oani>h Opera (C~nhaguen) Jer>n~ler Larmore I Stefta Doufex•s. LeonMa Vaduva I Ana !barra Mana José Moreno I Olatz Sa'lua dt• Chri,lotth \\. Cluc·k L'o<~easionCJ fa illadro l)as Rfieingold I i11·tM m, dt• llidm rd Wn_t,'lll'r Maig 2003 dies 19, 20, 21 , 22, 23, 24 I 25 Josep Pons Rafael Duran Gran Tl\lltre del Liceu I Teatre Ll1ure Taller d~pera del Gran Teatre del Lit~u {Teatre Lloure) Maig 2003 dia 26. Juny 2003 dies 1, 7, 10, 12, 13, 15125.Jullo12003 dia 4 Bertrand de S.lly • Hany Kupfer • Hans Sd>avomoch • Deulsdoe Slaatsoper Berlin. Faik S!rud<rr1ann I James Moms I A!lerls Egb\13, Gmham Clarl< I Rotand Wlgen~ Bsabele Matos I H!llke Gollfhardl Lloba Braun I Andrca Bonlg, Günte< von i<amen I Roll Hau151êi\ nanosa> Vas,Andrca 600ng I Fnrosca Bcaumonl. ~ "rot.ff I Matthras Hdlle, 'Mllfgang Rtlud1, ..k<ffn~ Dowd I John l-mt Cnsbna Otxegór\ Ma lbana Malg2003 dia 29. Juny 2003 dies 4, 17, 19, 20,22 128. Jullo120031, 317 Die \Valkiin.~ Ber1rand de BUiy • Hany Kupfer • Han> Schavemoct> • Owtsche Slaatsoper Berion. Oeborah Al!aski I Jayne Casselmon. Johan Bolha I Jeflrey Oowd, Unda IA9tson I EJJSallete Males. Falk S1luclcmrn 1 James M:xtosl Felens Egi-. Uoba S.aun I Andrea Bonig. Kwanchut Youn, Heoke Gierhardt. Mansa AltmaM·AIIhausen, M1reoa Pintó. Sabina Brohm, Begolla Alberd•, Franclsca Beaumonl (Edipe Juny 2003 dies 5 I a Lawrence Fa•te<. Esa Ruui:TUf>C!<I. Manana l.ipovsek. Gleb N.lcols,ky. Arut¡un Kolchin•an. Robert Bo<l<. Donald Ulakef, Stelano Paiatchi, Philippe Fourcede, Frand:>a> Vas. Andoon FerrW!dez. Anca VIole tia ParaschiV. Orquestra SJmForuc, de B.•r~ Naoonal de Catalunya. tic• Gt•or<,:-c• Enl'••·u Juliol 2Q03 d ies 18, 19, 21 , 22, 24, 25 I 27 . \ida clt· G iu~t'PIH' \ t•rtli DAHSA Ball<~t Taqunlosdol Gron Teatre del Ucau La Rambla 6t·e9 08002 &!colona De dtlluna a d..endru de t•.ooa,030h INFORMACIÓ Telelon8H85 99 13 WVH~.IIceubatcelona.com Culbcnkhm M.guel ~ Gffl. ·z M:lltn·:z · Jo<>\ Anlon.o GuL·>nez • Josep Mesl/es Cabanes Gran Teatre del Llc< u F~;llval lnterrw:oonal deM~ de Santander. OatJjela Des51/ Mè,l,ie Crider, EJiSAbCtla FiOtollo I Caroi'J11 Sebron. FailloArmif!Slo I Franco FatJt>a, Joan F\lns ICartos Almaguer. Roberto Scandouz211 Slefano """"'.cl1 Buc¡. 113 Ab· el Jo'*'P fadi Setembre 2002 diH 26, 27, 28, 29 1 30 Charmes Coreograf.a· Ct·;c Gotlab41rt See Blue Through Cot~<ograt,a·l>ody Wldman cantata Co<eogrRfia. Ma.uro Bogonzelll Ah·in Ailev Amcrican Dan<·c Tli<~atc.t· Octubre 2002 dies 24, 25, 26, 28, 28 I 30 Revelatlons Coreogralia: Alvin A1ley Here ... Now Coreografia: Jud1th Jamison Fol!owlng The Subtle Current Upstream Coreografia: Alonto King N(.•derlands Dans Juny 2003 dies 27, 29 I 30 Simfonia de salms Cw:.agN!f1a J,rí Kyli&n Walklng Mad CO<oograf•a Johan lngcr Speak tor Yourself Cortogn<foa: Paul L•ghtfoot Tlwa((.•r Or<tuestra Simfònica i Cor del Gran Teatre dd Liceu PROGRAMAClÓ ALFOYfR - f2'>l" TANGENTS Crònica breu del I Simpòsium de l'Orgue, celebrat al Monestir de Montserrat el dissabte 11 de maig de 2002 mb la intenció de celebrar el nostre desè aniversari. l'Associació Catalana de l'Orgue vam munta: aqu~sta trobad~ per eixamplar perspectives ento~n del nost~·e esttmat msttu~ent 1_. alhor~, fer una jornada festiva per estrenyer els vm~les que ens unetxen 1 reflexiOnar tots ple231581 voltant de la tasca qu~ !entm entre mans. , • Amb una trentena de parttctpants, a les I I del matt començaren les quane ponències previstes: El Dr. José Vicente Gonzalez Valle, de Saragossa, investigador cientific del CSIC. desenvolupà el tema El órgano de tubos y la liturgia cristiana, en què, d'una manera molt densa i força exhaustiva, amb diversa documentació ecle<iàstica i històrica, posà en relleu la davallada artistica que, en el camp de la litúrgia, s'ha produït després del Concili Vaticà 11, tant pel que fa a Ja utilització o a la qualitat dels instruments emprats en les celebracions comunitàries com també a la formació del personal (organistes, mestres de capella. etc.\ que té com a responsabilitat l'animació musical dels actes litúrgics, a més de posar en relleu els factors que influencien el procés actual de secularització de l'orgue. Va ser un crit d'alerta sobre la dimensió artística en la celebració comunitària de la fe. L'orguener Sr. Albert Blancafort i Engelfriend, de Collbató, dissertà sobre Els darrers avenços tècnics en el camp de l'orgueneria. La seva exposició, de caràcter eminentment visual, va posar en relleu l'aplicació de les noves tecnologies tant en el disseny i en la confecció de l'orgue com també en els nous mitjans que té l'organista a la seva disposició en els instmments de nova factura. Després de la pausa del dinar continuà la sessió: El Dr. jaume Roset i Llobet, director de la Fundació Ciència i Art i dírec¡ormèdic de l'Institut dc Fisiologia i Medicina de l'Art de Terrassa mostrà en Tecnopaties de l'organista la problemàtica que generen la complexitat dels moviments, esforços i tensions vàries que, per aconseguir una bona interpretació, ha de suportar el cos de l'organista professional. Era un toc d'atenció al cos humà com a instrument. El Dr. Francesc Cortès, tot al llarg dels seus Apunts per a confegir el perfil social de l'organista a Catalunya durant el segle XIX dissertà àmpliament sobre aquest període tan variat, poc conegut i molt crític que configurà ?ls inicis del segle xx. La transició des de l'estètica musical del classicisme a la del romanticisme tot passant pels diversos desgavells socials tan pròdigs en aquella època. Finalment. i precedida d'una presentació de l'autor a càrrec del Dr. Antonio Ezquerro, director de la Secció de Musicologia del CSIC de Barcelona, l'investigador Sr. Joaquín Saura Buit, resident a Madrid, féu Ja presentació del seu volum Diccionario técnico-histórico del órgano en España, en elqual, amb t.ota pulcritud, detall i escreix es recull i es fonamenta àmpliament tot el vocabulari de l'orgueneria. Fou també un homenatge al nostre insigne mestre orguener recentment traspassat, Gabriel Blancafort i París. les tres ponències (llevat de la del Sr. Blancafort) han estat editades en I'Atwari de l'Orgue 1/2002 per l'Associació Catalana de l'Orgue. Els interessats poden adreçar-se a la Secretaria de l' ACO, c. Teatre, 2. 08221 Terrassa, tel. 93. 731.22.32, fax 93. 731.60.43, a/e: aco@menta.net i Internet: http://www.acorgue.com. Preu: 6 eu ros. Ramon Oranias i Orga A •••• ••••••••••••••••••••••••••••••••• Montsalvatge i Granados, junts el Dia de la Música E l passat 21 de juny el Saló de Cent va acollir un concert en el qual es va homenatjar Xavier Montsalvatge i Enric Granados. En una sessió llarga, diversos intèrprets, en solitari o en conjunts, van oferir una antologia molt suggeridora d'obres del compositor gironí, en un context de gran dignitat i conseqüència. l'acte, inserit en la celebració del Dia de la Música, va acabar amb un r~t d'~n interès especial. L'estrena, en versió de concert, de l'òpera Follet d Ennc Granados, escrita sobre llibret d' Apel·les Mestres. . ~s tracta d'una iniciativa de l'anomenada "Plataforma 100 anys de teatre ltnc català'' que dirigeix t'historiador Xavier Padullés. Els intèrerets van li."!' e~ tenor Sergi Giméncz, la soprano Gt·iselda Ramon i el baríton Alex Sanmart! amb l'acompanyament al piano d'Eike Sanjosé. l.a.~roposta va tenir un interès notable, en permetre gaudir d'una compostc¡o d'òpera de petit format d'un gran encant, per bé que servida, malgrat.~a qualitat general dels intèrprets, en unes condicions no idònies. Lopera de cambra, la dc petit format, creiem que hauria de merèixer u~ ~tenci? particularitzada en el nostre ambient musicat ja que ofereix força 8 tetents 1alhora pot complir la funció d'escola. El Fòrttm i l'òpera A mitjan juny va aparèixer en diversos diaris la proposta provisional sobre les activitats culturals del Fòrum 2004. Sembla, d'entrada, que al costat de propostes que poden ser interessants, s'ha anat a assegurar el cop i a convocar el que podríem dir "clàssica del segle XX". O sigui creadors que eren innovadors fa vint anys - Peter Brook, Pina Bausch, Robert Wilson, Mautizio Scapano, Peter Sellars- i també una sèric dc projectes populars de fusió una mica baixa de sostl'e. Com si hi prevalgués l'entreteniment per damunt de la creació. Entre totes les propostes. hi he trobat a mancar l'òpera. Penso que el Fòrum fóra una gran oportunitat perquè quedés clar que els centres d'òpera més importants no sempre rauen a les capitals estatals. M'imagino la riquesa cultural d'haver convocat Ics òperes de Munic, Sant PetcrsbUJ·g, Sydney, Cardiff, Ciutat del Cap, Milà, Zuric, Lió, i de Barcelona, amb la petició que ells mateixos duguessin el que creuen que compendia i representa el seu sentit creatiu. Barcelona està p1·eparada per a un festival d'òpera, ja que a part que hi pugui ser apte l'edifici Fòrum i el mateix Liceu, hi ha espais on acústicament i visual s'ha comprovat que s'hi pot fer molt bé òpera. Així, el Mercat de les Flors -recordem-hi la Cam1e11 creada per Brook. el Murx den Europiier de Marthaler o l'òpera produïda pel Liceu Tlze Lighthouse de Maxwell Oavis-, el Teatre Nacional -La Calisto en proposta de Wernicke i l'extraordinària Max Black de Heiner Goebbels- i també la Sala Fabià Puigserver, que s'inaugurà precisament amb un espectacle líric de Carles Santos . Som cap al final del 2002. I en un Fòrum que començarà pel maig de 2004, per a un espectacle en què cal lligar tat1ts caps, com és l'òpera, em temo que ja no hi seran a temps. ~ ¡;;- ...= a .:;! ~' ;;.¡· 215 17 437 l compositor francès Bemard Andrés ra ser convidat per l'Associació Catalana d'Arpistes els passa/s 1 i 2 de juliol a ve11ir a Barcelona. Els arpistes associats i no associats. professionals i estudiants. 1•an tenir /"oportunitat dïnterprelar /"obra d'Andrés i poder rebre els seus consells i suggeriments sobre la set'a obra i didàctica. com també /"oportunirat per als compositors interessats en l'arpa de conèixer la t•isió del compositor francès respecte d'aquest instrument. La trobada. a la seu de l'SGAE. es va clausurar amb un concert integrat per obres de Bema rd Andrés. E •••···•·••·••··· ···•••··•···•·••••······• ·••···•·········•·• l baríton Enric i\lart(ne::-Castignani intervé aquest setembre en l'enregistrament de /"obra de Xallier ¡"vJontsalllatge El ga-. to con bot as, amb el Cor i Orquestra del Gran Teatre del LIceu dirigits per Antoni Ros Marbà. El CD, l'edita Columna Música. Durant els passats mesos de juny i juliol, el baríton 110 participar en el mun/{Jtge La petí ta flauta màgica en el paper de Papage/10, en una coproducció del Teatre del Liceu i el Festival de Granada, amb direcció escènica de Comediants. E .......•••.•..•.•.•..•••••.......••.•...........•.•.•••...••. Jorgallista juan Marfa Pedrera E11cabo ha aco11seguit per oposició la plaça d'organista titular del Sapporo Concert I/all al Japó. juan Maria Pedrera l'O estudiar al Consen·atori del Liceu, amb mestratge de josep M. Alas i Bonet. i hi obtingut! les màximes qualificacions. 1àmbé t•a participar durant set anys al Curs lntemacional de Música Ibèrica antiga per a orgue que dirigeix Alas i Bonet. L'organista. que conrea els repertoris per a orgue de compositors barrocs. clàssics, romàntics i contemporanis, Ira fet una reeixida gira per diverses ciutats japoneses, com Kioto, Tòquio, Ni igata i Morioka. L cupació gairebé del/00% en els concerts de l'Orquestra Simfònica Sant Cugat (OSSC), que ofereix quatre concarts dins la programació estable del Teatre-Auditori cada tem· porada. Aquesta col·laboració entre l'orquestra i el Centre Cultural de Sant Cugat 110 ser valorada com molt positit'a en la presentació del concert del passat dia de Sant Jordi pel director de l'orquestra, josep Ferré, i l'alcalde de Sant Cugat del Vallès, Lluís Recoder. En el període del desembre de 2000 al febrer de 2002, l'assistència als concerts de I'OSSC s'ha incrementat en w1 28%. En aquest any i dos mesos, s'han fet un total de l'uit funcions dins la programació estable del Teatre-Auditori, a les quals han assistit més de 5.600 espectadors. Això representa una mitjana d'ocupació de/92%. A més, s'hi han d'afegir gairebé 1.300 alumnes de les audicions per a escolars. D'altra banda. segons wr article publicat a "La Vanguardia·· el 2 d'abril de 2002, I'OSSC és la quarta orquestra de Catalunya quant a nombre de concerts. O Afrodisax en la seva actuació a El Primer Palau l'any 2000 (foto: A. Burgués) l quar/et de saxòfons Afrodisax va guanyar el primer premi dt:ls Premis Tul/o, clotat amb 1.200 euros, promogut pel programa radiofònicTutto Demestresde COM ràdio. que dirigeix i presenta Alberto Garcia Demestres. El premi també inclou un concert l'any vinent al ric/e del Claustre de Sant Domènec-Peralada, un concert al Cmtre d'Art Reina Sofia i dilwsos obsequis. Altres premiats l'an ser Blanca-Estlrer Moreno, Bernat Padrosa,Joan Martm. El jurat -u banda de la inten•enció dels oients del programaera format per Emesi ,'./arlí11e: J:quierdo, Maricamum Palma. Oriol Pére: Tret•itio. Luis Polanco i Pere Bardagí. E l joi'C director igualadí Daniel Mestre ha estat designu1 nou director del cor de l'Òpera de Ciutat del Cap ICope Town Opera, CTOI, a Sud-àfrica, càrrec que lla ocupat a partir d'aquest agost i duran i un perfode mínim d'un any. En aquest càrrec s'ocuparà de preparar els cors per a les diJ'erses produccions operístiques de la ero. a mJs de dirigir di11ersos concerts d'aquest cor fora de la tempord· da i amb la possibilitat de dirigir alguna funció operística de la companyia dur0111 les properes temporades. La CTO es u11a companyia d'òpera finançada majorita· riamenl amb capital pril,at i amb ww gran activitat amm de/territori sud-africà, ja que a part de la temporada n'gUiar a Ciutat del Cap també ofereix produccions pròpies eu allres ciutats sud-africanes. La CJ'O representa normalme11t més de set fitols anuals. E ........................................................ l compositor català Agustf Charles Soler va guanyar el XX Premi de Composició Musica/joaquín Turina,dotat amb 6.000 euros, amb l'obra lmages of the black windows per a orquestra simfònica. Va obtenir-hi 1111 segon accèssit (d primer accèssit va ser declarat desert) el campir sitor francès josé Luis Campana, amb l'obra Zeu. AgrJS/1 Charles ja l'O guanyar aquest premi, que organitza I'Aftmtomenl cie Sel'illa. l'any J995 amb l'obra Double variation>: que serà interpretada enguany per la Jove Orquestra \'aC10· na/ d'Espanya (/ONDE) al Festit•al de Berlm. lmagcsofthe black windows serà estrenada la temporada que ve ol Tt!lltrt de la Maestran;:a de Sevilla per l'Orquestra Sim{ò11ica de Srl'illa. E 40 anys del festival de música de Sant Feliu de Guíxols nguany se celebra el q uarantè aniversari del Festival Internacional de la Porta Ferrada, de Sant Feliu de ~uí· xots, que va començar el passat 6 de juliol i que acaba aquest 8 dc setembre. Hi han tingut cabuda diversos_gene· res musicals. RecitnJs, jazz, pop, músiques del món, música simfònica, dc cambra, antiga i barroca, i teatre 1 dan· sa han portat In presència, entre d' altres, de l' Orfeó Català amb l'Orquestra Simfònica del Vallès, tot inaugurant el f~: tival amb el Requiem de Fauré; la soprano Ainhoa Arteta; la cantant Noa; In .Jove Orquestra Nacional de Catalun¡~· Carles San tos; la companyia de dansa de José de Udaeta; Bcbo Baldes Grup amb Paquíto de Rivera; l' Amcrican Sp~~­ tu al Ensemble; Iu proposta El tiempo de los gitanos, amb SO músics d'ètnin gitaml de diversos paj"sos; el ballet d'~ntonJo Ca naies; la Huugarian Virtuosi Orcbestra; i la presentació de l'Enscmblc Festival Porta Ferrada, que va ofcnr obrtS . . de Beethoven, Falla i Stravinsky. 531911 • Aquest setembre í coincidint amb el XIX Curs de Música Antiga a Catalunya (sota la direcció artística de Jordi g~ aquest a dedicades actuacions darreres les s'esdevenen 8 dia al 1 dia del des las), Esca Romà dc tècnica i la direcció nere musical amb un concert dels professors del curs el dia 1, l'actuació de Rolf Lislevand el dia S (Uaüt i guitarra bar roca) i l'actuació dels alumnes i professors del curs amb La CapeiJa Reial de Catalunya el dia 8. E 18 438 - El Liceu i "la Caixa" promouen beques per a joves cantants l Gran T~mn: del Liceu i "la Caixa" han posat en marxa una iniciativa insòlita en el món dc la lírica. La convocatòria de beques per a can toms. que els permetran treballar, en papers estel-lars i E ¡jurant un an). en teat~~ ~'òpera,europeus. _ La clau d'aquc~ta m•cmuvo es que els cmc cnmants que aconse,..min les beques tindran l'avinemcsa d'in:•erir-se en la dinàmica quo~de sis companyies estables d'òpera i en produccions conCt'Cies, pera~ quals hauran e'tut seleccionat~ esp¡.'Cíficament. També es pot dollM el cas que durant l'an) de durada de In proposta. actuïn en més d·un dels teatres que s'han vinculat a la iniciativa; .:ls LCatres són: òpe~d'Erfun i Kicl d'Alemanya. Graz d'Àustria. Momp.:ller i Saint Galkn i Ba>ilca u Suïssa. Per aquesta tasca percebran una dotació de 1.200 ~mensuals en concepte de despeses i nllotjament més 4 50 eu ros per a despeses de viatge i instal·lació. Són xifre.~ patrocinades per la Fundació "la Caixa". Com es pot veure, es trnctn d'una iniciativa destinada 8 afavorir la inserció profes~ionul dc joves cantants en condicions òpti· mesPer Iu seva pa11. el Gran Teatre del Liceu, que assumeix en c.:rta mela direcció tècnica dc la convocatòrill, prendrà nota dels particiJXIOt>, guanyadors o no, amb vista, igualment, a la pO$Siblè inserció en k!; sem pi'Oduccion~. per bé que no hi ha establert cap compromís con!UI'Il cret. Hom ba f~t uno u'ia de iootrcs d'acord umb unes característiques que pot~nciin el resultat de la convocntòria. Són teatr~s d'envergadura mit- jana, que necessiten .:specíficament atorgar uns papers determinats de dttem1inadcs obre.~ i que faran possible una integració dels becaris en condicions nom1als. amb el benefici individualilzat que no n'haurà de l<!tísfer el caixet, cobert per lo beca. La convoc¡uòria t!s oberta a canunts de nacionalitat espanyola nascuts a partir de l'any 19721cs doncs. i el 1970 els homes. Les prove!.~ que hauran de superar es basen en l'elecció lliure dc quatre àries d'òpera triades entre un aplec proposat per I'C!f<!nització. D'aqucsta mam:ra es pn:tcn observar el perfil exacte d'acm! amb b cxiglmcie~ dels teatres. Quant a Ics tessitures. són les quant ro:.iques més contratenor. El; optants han de prc~cmar la documentació a CaixaForom no més tard del2j de setembre d'enguany. El procés de selecció tindrà lloc <ntred 14 i eliS dc novembre. El jurat estarà format pels directors añJS~deb teatres coHaboradors i un nombre ~cnar de membre.~ designats pa-la Fundació "la Caixa· i el Gran Teat n: del Liceu. El Cicle de Música Antiga a Badalona homenalja Montserrat Torrent romogut pd Conservatori Profcs~ional de 1\lúsica de Bad~lona. els_d}.:s 3 i ?9 de novembre tindrà lloc el cinquè . c1cle de Mus1ca Anttgu, que t.'S durà u tcnne entre les esglésies dels Pares Cannelitc~ i Santa Maria i el Teatre Zorrilla d'aq~esta ciutat. En el cicle es retrà homenatgc a la insigne orgarusta Montserrat Torrent. En total ~cran quatre concerts, que abastaran diversos tipus del ric món dc la música preclàssica. El cicle l'obrirà un concert a càm.-c del conjunt Mala Ponica amb u~ programa t~tulat "I madrigali di Paolo da Firenzï. Mala Pumca és un con¡unt que ha actuat a la majoria de països ~uropeus i a Amèrica del Nord i del Sud. ha enregistrat set CD 1 ha rebut una quarantena de distincions internacionals. Pedro Memelsdorff, el director, va m!ixcr a Buenos Aires el 19.59, i compta ~mb un quart dc segle dc residència europea, on es va formar 1 ha desenrotllat la seva carrera professional. El segon concert serà a càrrec dc la clavícembal·lista Marju Vatscl. que oferirà un programa íntc~rat per obres d 'Storace, Rameau, Frobergcr i )ohann Scbasttan Bach. Un aJ.Iicient afegit del concert és que servirà per estrenar un instrument nou rèplica d'un Gocrmans-Taskin ( 1764-1783), r.:alitzat pel cons: tructor italià Cuido Bizzi. El tercer concert oftm::ix una proposta dc característiques fins a un cert punt insòlites, amb la versió de l'obra Venus&Adonis, qualificada com una mascarada per a l'entreteniment del rei, de la qual és autor john Blow ( 1649?-1708). La direcció musical serà o càrrec de J~m lzquierdo, la versió escènica de la Companyia La Cònicas!Lacònica, teatre d'ombres i la coordinació musical serà d'Alfred Fermíndez. Música i teatre, o un cert contingut dramatúrgic -estem parlant d'una òpera primitiva- es donaran la mà, doncs. en una proposta que tindrà lloc, d'acord amb I~ seves característiques especifiques. al Teatre Zorrilla. Finalment,l'orgue de l'església dc Santa Maria serà el transmissor de l'art excepcional dc Montserrat Torrent en un concert que servirà per homenatjar-la i alhora presentar el quart CD editat amb el segell del Conservatori de Badalona, amb obra de Correa d'Arauxo. que fom1a part dc la integral d'aquest autor que Montserrat Torrent ~!à enregistram. P DEL SEU AFFM. 215 Sr. Salvador Escamilla Irreductible i vitalíssim comunicador verbal de la múska catalana Estimat amic: Com sap molt bé, jo no em vaig voler perdre l'acte en què una representació àmplia i homogènia de la societat catalana. li va retre homenatge al Palau de la Música Catalana. No m'ho hauria perdonat. Realment, vam ser molts els qui vam acusar sentiments semblants. entre els quals, importantíssim, la representació musical a la qual vostè tant ha servit durant tota una trajectòria professional de ni més ni menys una quarantena d'anvs. E_m perdonarà que no m'hi vagi quedar fins al final, pero em descarrego la culpa en la desmesura de Ja durada. Terme aquest, "desmesura··, que amb tot no crec que per a vostè tingui connotacions pejoratives gaire acu!ades. E~~c segur que aquest ha estat un homenatge merescut I.JUStificadíssim. Cosa que, tot sigui dit de passada, no s esdevé sempre. Un està tip d'assistir a actes en els quals ~I centre acaba sent més l'homenatjador que l'hom~a~at. Estic segur que ja m'entén. r\o, en aquest cas hi va haver allò que hi ha d'haver en lot~o~enatge: sinceritat, afecte i ganes dc restituir deu~~ mttms, gairebé inexpressables però profundament senllis. I aquest és, sens dubte, el fet més rellevant del que va passar la nit del 13-14 dc juny. Tanmateix. és un aelc que ha arribat en un moment preocupant per a aquell món que vostè tant va ajudar a posar en la primera línia del protagonisme social i culJurat d~l país. La cançó popular catalana, en les diverses accepc1ons -que a totes va servir amb energia incom- bustíble- viu, com vostè sap molt bé, un estat d'abandó, a tots els nivells, lamentable. Començant per l'instílucional i acabant pel social, amb l'entremig de l'intel-lectual i tot el que vulgui. Per això. disculpi, crec que en aquest acte va faltar quelcom més que el gest una mica esgaripat del màxim representant del gremi, Lluís Marrassé. com a testimoni isolat d'un estat d'indignació que, potser massa somort. és el de tota la professió. O qui sap... , potser només el d·una part, perquè temo que hi domina més el "campi qui pugui" que el que podríem anomenar consciència de classe. Tinc la impressió que formes dc pensar com la seva o com la que estic manifestant jo ara mateix. ja comencen a pertànyer al reialme dels dinosaures. Conscient que pugui ser així. o acceptant-ho humilment a l'avançad~, m'agradaria tenir l'esperança qu~. de !a .manera que S!· gui. noves idees, noves ventades 1deolog¡que~ ..nous CI!· teris o agiomamento dels de sempre, en defimt1va, obrm també noves vies per reconduir aquesta situació que denuncio: i així ··re-assolir" aquella imatge tan explícita i irrenunciable que "les minyones cantin en català.,, com demanava fa tants anys josep Benet i els històrics de la Cançó. I com en bona part es va aconseguir. Lamentar que massa d'allò acons~guit h~gi ac.abat.a la claveguera, potser no resulta operatiu, avu1. Pera obhdar les circumstàncies. els fets i les persones que ho van afavorir. constituiria menystenir una lliçó rotunda. Del seu affm. Jaume Comellas Premis Catalunya de Composició Coral 2002 onvocats per la FCEC (Federació Catalana d'Entitats Corals) i atorgats el passat 6 d'abril, hi van resultar guanyadores les obres següents. En la modalitat de música coral a cappella i nivell de dificultat interpretativa mitjana-baixa, El somni i la rosada de Daniel Antolí; en la modalitat de música coral a cappe/la i nivell dc dificultat interpretativa mitjana-alta, Hivern i Camí de segons de Xavier Pagès; finalment. en la modalitat d'harmonització per a cor a cappella de cançons tradicionals dels Països Catalans, amb un nivell dc dificultat interpretativa mitjana-baixa. Serra de Mariola i Mareta de Francisco Javicr Costa. El jurat estava rormat per Laszlo Heltay, Baltasar Bibiloni, Benet Casablancas, Josep Lluís Valldecabres i Manuel Cabera. C •••••••••••••••••••••••••••• Premis del VII Concurs d'Interpretació Musical L'Arjau rganitzat i convocat per la Fundació L'Arjau i l'Aula de Música de Canigó. van resultar guanyadors de la setena convocatòria els joves intèrprets següents. En interpretació individual, categoria 1: Alan Est ruga (10 anys, violí), lr premi; Octavi Martínez (8 anys, violí), 2n premi; Anna Figuerola (9 anys, flauta) . 3r premi. Categoria 11: Claudia Cordero (13 anys, piano), lr premi; Marc Heredia (I 3 anys, piano), 2n premi ex aequo amb Anna Urpina ( 13 anys, violí); Isaac Friedhoff ( 11 anys, piano), 3r premi ex aequo amb Marc Castellà (12 anys, piano); Adrià Baiges (14 anys. guitarra), accèssit. Categoria )[(: M. Rosa Sanz (20 anys, flauta), 1r premi: Anna Puigmartí (20 anys, piano), 2n premi; M. Lluïsa Espigolé (20 anys, piano), 3r premi ex aequo amb Deyanira Garcia (20, anys, piano). Finalment, en la categoria N: Alen Garagic (23 anys, guitat1'a}, 1r premi; David Martell (28 anys, piano), 2n premi; Laura Capsir (22 anys, flauta), 3r premi. En la modalitat de música catalana contemporània, categoria 1: Marc Heredia (13 anys, piano), lr premi; Marc Romero (IS anys, piano), 2n premi; Jan Lleonart (13 anys, piano), 3r premi ex aequo amb Maria Pujades (13 anys, piano); Trio Mooi Weer -format per: Ai tana de Jong ( 12 anys, piano), Moya Nadolny (J 2 anys, flauta) i Felix Mata ( 13 anys, saxo)-, accèssit. Categoria Il: Duet Martínu -format per Pau Baiges ( 17 anys, piano) i Sergi Gil i ( 18 anys, flauta)-, I r premi; Vicent Crespo (22 anys, clarinet), 2n premi ex aequo amb Teresa Galceran (25 anys, flauta); Alen Garagic (23 anys, guitarra), 3r premi. Finalment, en la modalitat de música de cambra, categoria 1: Duet Maggíore -format per Josep Ignasi Cañones, piano, i Jakub Jeczmyk, violoncel-. I r premi; BAM -format per Amaia Beloqui, piano; Beatriz Martínez, violoncel, i Moya Nadolny, flauta-, 2n premi; Sax Qui Som -format per Cristina Carrera, Lucía Gallego i Josep Subirats, saxòfons-, 3r premi; Les Corxeres -format per Mercedes Biel, Marta Blasi, Patricia Cabezas, Laura Fabregat, Elvira Guarner i Irene Villafañe, violins-, accèssit; El Petit Quartet de Cervera -format per judit Gassó, Núria Miró i Aida Vilà, violins, i Òscar Celeiro contrabaix- accèssit. ~n la categoria Jl:. Duet Ganzer:Salleras -for~at per Dav1d Salleras, saxo, 1 Gemma Ganzer, piano-, I r premi; Contempoduo -format per Verónica Ruiz, saxo, i Lidón Valer, mari.mba- . 2n premi; Trio Harpeggio - format per María Barno, flauta; Aisha Page, flauta, i Lorena Gonzale~, P!ano- 3r p~·emi; Duet Maria i Carles -format per María Hmo¡osa, veu, 1 Carles Guisada, guitarra-, accèssit; Quintet Ai's -format per Ivan Jordi Launes violi· Susana Uruén violí; José María Ferrando, viola; Ca~en Gómez violen: ' cel, i Laura Nogueras, piano-, accèssit. O MASTERCLASSES D'OBOÈ AL CONSERVATORI SUPERIOR ~UN I.CIPAL DE MÚS!CA DE BARCELONA. Els dtes 27 1 28 de setembre, tmpartides per l'oboista holandès Han de Vries, professor del Conserva. t~ri Superior d'Am~ter~am . lnfc;mnació: telèfon i fa\: 9..>.424.57.53. Ne: ¡.e.nus@telehne.es. XVII PREMI CIUTAT DE REUS DE COMPOSICIÓ PER A CORALS INFANTILS. De caràcter internacional, s'hi estableixen cinc modalitats: A, cantaires de 5 a 7 anys, cançó a una sola veu amb acompanyament instrumental; 8, cantaires de 7 a 1O anys, polifonia a dues o tres veus amb acompanyament instrumental o sen· se; C, cantaires de 7 a 10 anys, cànon; D, cantaires de lO a 14 anys, polifonia a dues o tres veus amb acom. panyament instrumental o sense; i D, cantaires de tO a 14 anys, cànon. L'acompanyament de les modalitats A 8 i D ha de ser piano o grup instrumental de cinc ins: truments com a màxim. Cada modalitat té un premi únic de 750 euros. El jurat serà format per Jesús Rodríguez Picó, Poire Vallvé, Enric Serra i Colomer i Anton Co. Iom. La data límit de presentació d'originals és el dia 13 de setembre de 2002. Informació: Institut Munici· pal d'Acció Cultural d e Reus. Sant Joan, 27 Casa Rull. 43201 Reus. Tel.: 901.1 1.21.13. Fax: 977.77.8151. Afe: imac@reus.net. Internet: www.reus.net. BEQUES DE LA FUNDACIÓ AGUSTÍ PEDRO I PONS. Per a diferents especialitats universitàries, també hi poden accedir un titulat superior del ConservatOJi Municipal de Barcelona i un del Conservatori del Liceu. L'im· port de cada beca és de 12.000 euros. Les sol·licitudscal presentar-les entre els dies 16 de setembre i 16 d'octu· bre de 2002. Pe1· a més inf01mació i documentació que cal reunir: Fundació Universitària Agustí Pedro i Pons. Gran Via, 585. Pati de Lletres, pis. 08007 Barcelona. Tel. i fax: 93.403.53.53. De dilluns a divendres de lO a 14 h. lnternet: www.ub.es/fundacio/fundap. A/e: [pedro· pons@org.ub.es. PREMI SGAE DE SARDANES 2002. Hi poden par· ticipar tots els compositors socis de l' SGAE amb un mà· xim de dues obres originals i inèdites, en una partitu· ra d'instrumentació per a cobla d'onze instruments. S'a· torgarà un premi de 3.000 euros i dos accèssits de 900 euros cadascun. La data límit de presentació és el dia 20 de setembre de 2002. Més informació: SGAE Ca· talunya. Pg. Colom, 6. 08002 Barcelona. XXli CONCURS INTERNACIONAL DE JOVES PIA· NISTES "CIUDAD DE ALBACETE". Convocat per JJMM d'Albacete, hi poden prendre part tots els pianis· tes de nacionalitat espanyola que no tinguin 30 any~ abans del dia 26 de novembre de 2002. El concurs sera entre els dies 27 i 30 de novembre de 2002 i constarà d'una prova eliminatòria i una fmal. S'atorgaran tres pr~misde 3. 500 eu ros, 1.500 eu ros i 600 euros, a més de div~rso~ premis especials. La data límit d'inscripció és el d1~ 2J d'octubre de 2002. Més informació: Joventuts Mus1cals d'Albacete. Pl. Gabriel Lodares, 4. 02002 Albacete. Tel.: 967.22.73.50/ 967.50.01.91. Fax: 967.50.18.72. 49è CONCURS INTERNACIONAL D'EXECUCIÓ MUSICAL MARIA CANALS DE BARCELONA. ~el 15 al 25 de març de 2003 i dedicat a la branca de pla· 1 no, hi poden participar tots els pianistes amb una e~ mínima de 18 anys i màxima de 32 anys en d~ta e ~e gener de 2003. La data límit d'inscripció és el dia 1,51018 gener de 2003. Per a més informacio i bases: Acadè de Música Ars Nova. Gran Via de les Corts Catalan;~· 654, pral. 08010 Barcelona . Tel. i fax: 93.318.77.. · A/e: concurs@mariacanals.com.Internet www.marta· canals.com 1 LA TA Ainhoa Arteta i l'Orfeón Donostiarra, noms destacats del cicle Lírica Privanza Mehta. La seva presència, doncs, adquireix un caràcter d'esdeveniment. LA SOPRANO AINHOA ARTETA I L'ÜRFEÓN DONOSTIARRA SERAN NOMS DESTACATS DELASISENA EDICIÓ DEL CICLB LÍRICA PRIVANZA, EN LA QUAL HOM FA UN SIGNIFICATIU PAS ENDAVANT NO SOLS EN EL PLA QUALITATIU SINÓ TAMBÉ DE PROJECCIÓ, JA QUE EXCEPTE EL PRIMER REOTAL, LA RESTA S'OFEREIX AL PALAU DE LA MúSICA CATALANA, COM A MOSTRACIÓ DE LES EXPECTATI~'ES QUE DESVETLLA. E A mb un pressupost de 300.000 euros i el suport del segell bancari que figura en el títol, com també d'altres instàncies empre!llrials, aquest cicle pretén mostrar un mosaic divers de les possibilitats de ia lírica en el terreny del recital. Observem que hi apareixen pràcticament totes les tessitures vocals ~prano, tenor i baríton- i també dcoren tots els aspectes, servit per llOms de pes. El cicle, curiosament, no s'articula tot al llarg d'una temporada OO!II'encional -de tardor a estiut.hípràcticament de tot un any des ~l'inicial19 de novembre d'en~yal9 de desembre de 2003. la soprano Angeles Blancas, mtmbre d'una nissaga vocal destacada -filla del baríton Antonio Bla~cas i de la soprano Angeles ~~Un-, obrirà el cicle a l'Auditori mterthur, acompanyada al piano rtr.Patricia Burton. Es tracta d'u~¡ove i ascendent figura de Ja lí~espanyola, amb un historial en 1 qual figuren escenaris tan relleI'3Jllscom el Gran Teatre del Liceu · San Cario de Nàpols,' llfi. .Femce, ~ra de Montecarlo, Teah·o Real, nde Buenos Aires, etcètera. El ~de febrer de l'any vinent serà Ainl!on Arteta i el tenor nrgenlf MarceJo Alvarez, que debularà a Barcelona una de les protagonistes de la versió en concert de l'òpera Pirineus de Felip Pedrell a] Gran Teatre del Liceu. A partir d'aquest recital, la resta tindran lloc al Palau de la Música Catalana. EJ ptimer serà a càn-ec de I'Orfeón Donostiarra acompanyat per l'Orquestra Simfònica del Vallès. El programa estarà integrat per cors d'òperes i sarsueles i també havaneres. Menys de tres setmanes més tard debutarà a Barcelona el tenor argentí MarceJo Alvarez, una de les figures emergents més destacades de la lírica internacional. Es h·acta d'un cantant que ha actuat als principals teatres d'òpera del món -des de La Scala de Milà al Metropolitan de Nova York- i sota la direcció de batutes del prestigi de Claudio Abbado o Zubin n un salt temporal molt acusat. des de les acaballes d'hivern a la tardor esh·icta següent, el quart concert ens oferirà la presència de la soprano Ainhoa Arteta, acompanyada al piano pel baríton Dwayne Croft. Com és sabut. parella a la vida real, encara que el més important és que ambdós són dos artistes grans dc la lírica. Sabudes ja les virtuts de la soprano, cal advertir l'historial del baríton, un habitual del Metropolitan, amb una també destacada trajectòria europea -Staatsoper de Viena, La Penice de Venècia. La Bastille, Salzburg...- i sota batutes del prestigi de James Conlon, Levine, Ozawa, etcètera. El cicle es clourà el dia 9 de desembre amb un recital d'una altra figura cimera de la lírica espanyola i universal. El baríton CaJ·los Alvarez, un nom que a casa nostra gaudeix d'una considerable estima, comptarà amb l'acompanyament de la pianista Ana Ibarra. Dissortadament, no es disposa dels programes, en tot cas -com acostuma a esdevenir-se en propostes d'aquest tipus-, ben segur que estaran plens d'aquestes parcel· les espectaculars que esquitxen de forma espessa la gran producció lírica universal. Orquestra Simfònica del Vallès Edmon Colomer, director titular 1 plaça Violi I Solista 1 plaça Violí II Assistent Solista Audicions: 26 de setembre de 2002, 10 h. El termini de presentadó dels fulls d'Inscripció finalitza el 16 de setembre. Jnfonnadó: Orquestra Simfònica del Vallès Telèfon: 93 727 03 oo Fax: 93 727 22 28 osvCosvalles.com www.osvalles.com 21 441 Josep M. Flotats També director d'òpera JOSEP M. fLOTATS, ACTOR I DIRECTOR TEATRAL DE RECONEGUT PRESTIGI INTERNACIONAL, AMB P REMI S A L'ESTAT ESPANYOL I A EUROPA, DESPRÉS DEL SEU ÚLTIM TREBALL TEATRAL Arte (MÉS DE QUATRE ANYS EN CARTELLERA) ENS OFEREIX AQUESTA ENTREVISTA EN QUÈ COMENTA EL SEU ÚLTIM REPTE PROFESSIONAL: LA DIRECCIÓ DE LA SEVA PRIMERA ÒPERA, Cosz fan tutte DE MOZART AL TEATRE REAL EN COPRODUCCIÓ AMB EL TEATRE DEL LICEU, ON ES PODRÀ VEURE EN FUTURES TEMPORADES. ~ s;- = = a = Bl' ~- .... = ::s ...,. ~ = ..... = ;:::;· E.. g §: ...ê v ostè ha dit que la seva conversió al teatre va te· nir lloc al Festival d'Avinyó, ¿i a l'òpera? -Des de nen he escoltat òpera, eles de molt jove he vist òpera i si no recordo malament, la primera òpera que vaig veure al Liceu 110 ser una Bohème mnb una Mimí del millor del segle xx, Victòria dels Àn· gels, per la qual cosa la meva iniciació al món de l'òpera no va pocler ser millor; després han seguit multitud de títols. -En unes declaracions va manifcstar que el que l'enamorava d'una obra teatral era el text. ¿i en l'òpera? -En òpera no sols és el text, sinó sobretot la música, que té el poder de sobreposar-se al text; recrea, anticipa i fins i tot reforça i dóna riquesa a la paraula dita. -Per què el seu debut amb Mo· zart, i amb Cos! fan tutte? -Va ser una invitació de l'antic gerent del Real, Sr. Cambreleng, que juntament amb el mestre López Cobos vam de<:idir que fos aquesta òpera de Mozart, ja que de la tri/ogia amb Da Pon/e el Cosi encara 110 s'havia estrenat al Real; és de les menys representades i per a mi té w1 atractiu especial, tot un repte. -En quin sentit la considera un repte? -Mozart la va titular dramma gicr coso, i tradicionalment s'ha enquadrat dins del gènere buf, però m'ha ajudat en tot moment deis'ha de situar correctarnent. Ellcaxant-me treballar molt amb els canra que fos un encàrrec per entretetants, sobretot en els recitatius, que couna tant per i nir l'emperador, on la història avança i 011 el són com Pon.te Da tant sa lleugera, de dir-los té més a veure amb mode exMozart de mísica 1 sobretot la parlat. teatre el pressen uns sentiments ben clife-Vostè es va rents. No s'ha rmar en els fo d'oblidar que france· clàssics Mozart la comaju· ¿L'ha sos. LA MÚSICA TÉ pon el 1789, ba· aquest dat, s'estrena el DE PODER EL se· la en gatge, 1790, un any en posada va abans de rnorir SOBREPOSSARescena? -acaba de per-Evident· SE AL TEXT. dre el seu cin· que Sl. ment què fill, la seva de L'època situació econòfinal el és Mozart mica és lamentad'aquells clàssics i ja s'apw!la cap ble i la seva salut comença a declia un romanticisme, però les idees nar estrepitosament-, per la qual que subjauen són prou anterioTs; cosa la música encara que serveixi de fet, jo m'he inspirat en la let:tu· a un text giocoso deixa eutreveure ra que fa Marivaux, que mescla la una altra visió de la realitat. Vet irotzia amb el galant però sen.'~'~ aquí la genialitat de Mozart i el repdins d'un alè entre malencomos 1 te d'un director: mostrar les dues estoic, entre el joc del desi~~ la f~rfacetes de l'obra, jugar amb el text mesa de la voluntat, la rao ¡/a l·tr i deixar que s'expressi el que la mú. . luptuositat. sica insi11ua, que com en aquest cas -Com valora la seva pnmera ex· és contradictori, i en aquest aspecperiència operística com a.director~ te hem coincidit totalment el mes-Ha estat molt positiva 1 molt du· tre López Cobos com jo, la qual cora. Per la meva manera de treballar sa ha facilitat molt la feina i ell ac do en m ~ el p d M errwz projecte nou, sempre el preparo amb temps im 'agrada trebaBar-lo amb molt de temps d'ante~ció. Això té com a conseqüència Ulla entrega total i un gran desgast, però la valoro molt positiva peltreòa/1 en conjunt que s'ha fet i pels resultats satisfactoris que hem oblillgut. ·En una època en què es comença acriticar els regidors com a dictadors, vostè fa referència al treball en ri· sí. de ~ ¡es ¡(s; ifU· r la are ~ . rs I rer· ¡;o- eX· or? du- llar en equip... -Evillentment, el teatre és un art molt complex, i el teatre musical fncara més, per la qual cosa jo no ho entenc si no és com a fruit d'un treball col·lectíu. És veritat que avui e/ protagonisme dels directors d'esl'ella ha augmentat, però jo en el meti treball intento no provocar gratuïtament, sinó que si el resultat del meu treball provoca reaccions con'raposades en el públic, benvingudes siguin, però no és el que busro en canviar de lloc o època una ll!oducció, sinó transmetre millor des de la meva visió el que l'obra 'll'ofereix. .:Ouins aspectes del muntatge de lopera són els que li han costat lllés? ·El ritme de treball, o millor dit ~programació del ritme de treball. 11 1111 muntatge teatral més o me¡¡y~ tens un planing de treball, però es prou flexible en una òpera ' es · ¡uga amb tantes persones i COl/ . · echus que tot ha d'estar proflamat al minut, ja que els tècnics tenen un horari, el cor, l'orquestra, diàleg interessant, per la qual coels figurants un altre i combinar tot sa, si els demanava quelcom que això fa que el temps sigui quelcom impedia la qualitat musical, es busmolt limitat i estiguis sempre pencava una altra solució teatral. I sant en el que pots fer en cada mod'altra banda he de dir que tots els cantants dels dos repartiments han ment i el que et queda per muntar. estat oberts i han treballat amb Segons el que diuen jo he tingut molta generositat en tot el que els molt temps per muntar aquesta he anat demanm1f, i això també ha òpera, però per a mi ha estat poc, estat un altre aspecte prou dur, ja hauria preferit una o dues setmaque en treballar amb dues persones nes més. I d'altra banda, m'ha per a cada personatge, la feina es sorprès un aspecte que en teatre no multiplica i fills i tot les solucions es dóna: les repeticions de text. En són diverses, ja que cada cantant òpera amb les àries es dóna el cas aporta la seva de cantar dues o personalitat al més 11egades el personatge i mateix text, i HI HALA això es traaixò escènicaPOSSIBLITAT DE COMPLEdueix en altres ment s'ha de moviments i en resoldre, bé TAR LA TRILOGIA solucions dracanviant el matúrgiques diMozART-DA PoNTE AMB moviment verses d'una escènic o manLÓPEZ COBOS. escena. tenint-lo amb -Després del una intenció Cosi fan tutte, més musical ¿hi ha altres projectes opelÍsrics? que teatral. És una altra diferència -A part d'altres propostes teatrals que mai no havia pensat quan veia i la presentació que es farà d'auna òpera i que ara he hagut de requesta òpera al Liceu d'aquí a dues soldre. temporades, ja he rebut diverses -Quines són les diferències entre ofertes de completar la trilogia treballar amb actors i fer-ho amb Mozart-Da Ponte amb López cantants líi1cs? Cobos al Real i altres propostes -Evidentment, en els cantants hi d'altres teatres, però com que cada ha un plus que és que no sols ha11 projecte és Ull gran esforç, ara de dir un text, sinó que han de canprefereixo descansar, ja que quan tar-lo, i això comporta tota una tècaccepto un treball m'hi poso nica que en alguns casos limita el a treballar encara que sigui a moviment escènic, però en aquesanys vista. un hagut ta ocasió sempre hi ha El viatge més sublim Plenitud wagneriana al Liceu Tristan und !solde de Richard Wagner. John Treleaven. Debo- rah Poloski. Lioba Braun. Erik Halvarson. Alan Held. Wolfgang Rauch. Direcció musical: Bertrand de Billy. Direcció escènica: Alfred Kirchner. Producció: De Ncderlandse Opera d' Amsterdam. Gran Teatre del Liceu. li de juny de 2002. o hi ha dubte que Richard Wagner és un gran alquimisht dc In música. O un gran màgic..., o un gran trampós. Es igual, tant li fa, encara que pugui semblar uno gran bajanada o una provocació més o men)·s gratuïta. É.~ "alquimista" perquè va inventor una fórmula que transforma les seves compo:;icions en quelcom gairebé no d'aquest món. ~s "màgic" perquè ens mena embadalits pc:b viaran)s que vol. I és un "trampós", perquè ens fa veure hbtòries que en el fons són senzilles, com quelcom meta-real, o mctatcrrcnul o mctohumà, però. tonmOicix, sense deixar-nos desprendre dels referents reals, terrenals i humans. Tristallwullsolde en el fons no deixa dc ser una història molt humana, molt propera, gairebé. La localització en reia lmes més o menys dc fnulu i Iu incorporació de components atcn·cnals -el beuratge que trtmsformarà l'ànim i l'actitud d'lsoldn respecte dc Tlistanyno pertorben de manera radical l'essència humana i lo seva terrena li tat mé~ exacta i la seva lògica ós ortodoxament convencional, si se'm permet. Però l'embolcall que hi confereix el compositor -i llibretista- transporta, més que no transforma, tot aquest material a esferes de suggestió i dc seducció, en Ics quals acaba caient dc manera inevitable l'espectador. Que uno noia jove. malgrat esrnr compromesa forçadament amb un home d'edat s'enamori d'un coetani. a mè.~ dc característiques objectivament seductores, t!s una qüestió d'allò mes normal. I posar en el mateix nivell beuratge i el que avui s'anomena química entre persones, sembla d'un sentit comú abassegador. I que uixò, en un context relacional complicat i farcit de condicionaments socials i culturals complexos, ocabi de manem tràgica, no té tant d'extraordinari. La resta, I~'S petites complicacions, el~ malontcsos, Ics circumstancialitats espodldiqucs. etcètera, no ~ón sinó estris nucessuris per a l'arrodoní· ment argumental, però res de fons. Sóc conscient que el que acabo d'e¡..posar pot ser entès com un exercici du frivolitat. Res més lluny del meu ilnim. Perquè en el fons el que pretenc és mostrar com, en essència, Wagner és un artista excepcional, i que, com a tal, és un N 215 lúcid furgador en les constants de la conducta de la condició humana, i a partir d'aquí mostrar-les des de noves i originals perspectives que enriqueixin la visió del destinatari i el menin a la (amb tol) inabastable veritat absoluta; o sigui la transcendència. Que aquesta és exactament la funció genuïna i essencial de l'artista, del creador, del poeta. I tol això, en Tristan und Isole/e ho aconsegueix de la manera més sublim de tota la seva obra i basant-se en un dels temes més identificadors de la mateixa condició humana: l'amor dc parella. I per això és tan capaç de seduir -disculpeu la insistència en aquest mot. per a mi, cabdal- i fins i tot hipnotitzar i tenir l'espectador atentíssim durant quatre maratonianes bores netes de representació, malgrat que l'acció dramatúrgica sigui tan mínima. I una vegada més, perquè això sigui possible, cal que hi hagi un elevat grau de conseqüència emre l'obra i Ja transformació a l'escena. I aquest grau. en la versió que ens acaba d'oferir el Liceu, ha estat notabilíssim; en tots els aspectes. En el dramatúrgic. amb una proposta escenogràfica més lluminosa i gairebé mediterrània del que és habitual -tanmateix, no sempre ben il-luminada-, tot procurant unes interpretacions actorals nuídes i naturals; no hieràtiques, encarcatades o, a l'inrevés, remetent de manera falsa al context mitològic, sense, tanmateix, entrar en riscos transgressors. Alfred Kirchner crec que ha pretès potenciar justament el caràcter terrenal, real de la història. Per això hi domina un deix de naturalitat, de realisme immediat. molt gratificant. Bcrtrand de Billy, en un moment en què la seva figura és discutida, va oferir un dels seus treballs segurament menys discutibles. Amb un tempo més aviat lent, la seva va ser una versió densa en substància musical. Hom prescindeix d'entrar en detalls tècnics per insistir en allò que afecta l'essència i el concepte, o la lectura de l'obra de Wagner. En aquest semit, la seva tasca va resultar d'una gran solvència. Debonah Polaski va atorgar a la seva lsolda una càrrega ideal de ¡» der i sensibilitat. Va ser la cantant segura tothora i alhora capaç de transmetre de la manera més subtil possible la càrrega tan essencialment femenina del seu personatge. I John Treleaven va defensar amb consistència el seu personatge. En una proposta dramatúrgica, com hem vist, no potenciadora dels trets heroics, la scva actuació va tenir una ajustada conseq!lència, incloent-hi un potser calculat alè de fragilitat, vinculable al seu paper més de motor auxiliar que no de motor plincipal de la història. Magnífic el rei Marke d'Erik Halfvarson en una impagable lliçó de saviesa i classe al servei d'uns recursos naturals impressionants. Palau I00. Matthias Goeme, baríton. Eric Schneider piano Fl viatge d'hivern de Schubert. Palau de la Música C~tal~ 1 · de juliol de 2002. per LLUÍS TRULLÉN _ l darrer dels vint-i-quatre /iedcr del Viatge d'hivern de Schubert, "Der Leiermann" (L'home del manubri) es caracteritza per la repetició durant tots els compassos de la mà esquerra del piano de només dues notes que configuren la tonalitat dc Sol menor (en la transcripció per a baríton); per sobre dc les qua ls apareix un cant nostàlgic i unes figuracions de gran contcpcló en la mà dreta del piano. Es el refinament més pur, el final d'un trajecte per la música de Schu bert i la poesia de Wilhelm Mü ller, la sentència a una de Ics aportacions més antològiques dc tota la història de la música en la qual eltenne lied (veu i piano, piano i veu) arriben a la categoria màxima del sublim. Fer una recreació del Viatge d'hil'ern esdevé un repte per la sensibilitat, per la têcmca, per la dificultat de donar el caràcter adequat a una música marcada per la intimitat. pel dramatisme contingut, per la nostàlgia, per l'esscncialitat de la música. Aquell darrer lícd, destí fmal del cicle, clou el trajecte d'un cicle que s'inicia amb la contenció de la primera de les cançons -"Bona nit"- escrita en la no menys punyent tonalitat de Do menor. Matthias Goernc, considerat E com el ~uccessor de Dietrich fi;. c~er-Dteskau, és avui per aYUi -Juntament amb Thomas e&.m. h~f~- un dels més grans espe. <:tahstes en la interpretació de hed alemany. La seva veu poderosa, dúctil, d'una bellesa incontestable, d'un centre vocal prodigiós per la seva claredat ve acompanyada de la in: tel·ligència de saber com afron. tar aquest repte del Viatge i sa. bent transmetre tota l'essència de la música i la poesia. Junta· ment amb el pianista Eric Sch. nei~er (diem juntament, ja que s~na un greu error escriure piantsta acompanyant) Goeme va optar per oferir una versió carregada de sensibilitat cmoth·a, fent accent en el cant en regü. lre piano, i dotant cadascunBde les frases de la categoria interpretativa necessària. Va ser una versió emotiva. d'un refinament evident. d'una saviesa i madu· resa certament novament admj. rabies en aquest intèrpret fenomenal, hereu del mestratge de Fischer-Dieskau i d'Eiisabetb Schwarzkopf. En resum. Goeme \'li saber copsar, amb l'excepcional pi.!· nista Eric Schneider, la sensibilitat schubertiana: amb el punt de dramatisme, contenció i nostàlgia just, per arribar al fi. nat del trajecte, allied "L'home del manubriB, havent fet un viat· ge interpretatiu sublim. Un exemple de vocació Die Blinde (La cega), òpera de cambra de Josep Soler. Text de Rainer Maria Rilke. Mariona Pallach, soprano. Anna Castillo, mezzosoprano. Héctor Valls, piano. Albert Romero, viola. Sa· ro Subicla, violoncel. Josep M. Escalona, harmònium. Actea, cor femení del CSMB (dir.: C. Comalada). Dir. musica~ Mar: cel Sabaté. Dir. escènica: P. Luc Berger. Dir. artística: Araceh Bruc. Auditori Eduard Toldrà del CSMB. 19 de juny de 2002. per F. TAVERNA-BECH B en cert, dins del nostre petit món musical, la iniciativa de muntar l'estrena d'una obra lírica sempre resulta un treball que, al marge de l'admiració que suscita, resulta un fet no solament interessant pel que aporta al nostre patrimoni, sinó també pel que significa de vivència tant per als qui la interpreten com per als qui l'escolten. Són moltes les mancances que patim, són moltes les dificultats i els obstacles que hi ha en la nostra cultura perquè no ens commogui o fins i tot ens faci oblidar un certa equanimitat de judici a l'hora de comentar l'estrena de l'òpera de cambra Die Blinde, la setzena que ha compost Josep Soler! Si es té en compteqUt d'aquesta respectabilí~sima xifra d'òperes solenanes, només se n'ha estrenat una~ Gran Teatre de l'Òpera del Liceu i -si mal no recordo- Ull! altra s'ba muntat en un dels festivals de música contem· porània de Barcel~na. ¡ni~ afirmar que el mon de la hr ica catalana està en deute amb Josep Soler, com amb tants altres dels nostres e~· positors que vanament~ Dl' teutat treballar en un gene~ que, si més no,,en aUres !alt: tuds gaudeix d una gran po pularitat... Ve:ít~blern~.nt, al nostre país, s1gU1 en I (igual que en tots a! tres~ neres musicals), stgut 1811! en els intèrprets -espccta1· ment els consagrats-..com el públic melòman. hi ha inercia a acontentar-se.~: limitadíssim nombre d 0 e!s op: U: Brecht transgredit a la dreta Fes!Í'•I Gree 2002. La 6pera de cuatro cuartos de Kurt Weill. Llibrer de ~cr~olt Brecht. Boris Ruiz. Cecília Rossetto. Ro~er Camí. Ca.rles Canut. (blntJI Aimée. Mingo Ràfols. Orquestra de Cambra Teatre Lliure. Dilt(ÓÓ musical: Lluís Vidal. Direcció escènica: Cal ix to Bieito. Tealli! Grec. 25 de juny de 2002. _per J.C.C. ir-ne. de L'òpera de tres rals. oLa ópera de cuatro cuanos, 0 Die Dreigrosclzeuoper -<:Oill ,1llguí--. 11M òpern. segurn":Jent és 6 ate!>ÍU 0 no exactamcn! d ocor.d ,¡mbd;clnons més nssumt!S del g.:DIIt: rot sigui dit sense oblidar com oïs, d'explícit, d titol. Però no ho és <Cil<iderllr-la una de les referències l!ll!impactants del teatre líric del se- D (lcX.\. Un material tan saborós, d'una ca¡XKirnt transgressora tan rica i d'un 'l!bstrat popular tan genuí. ho afamritopcions interpretatives divcr<es com és obvi a I~ recerca de no;dvi~d'enriquimcnt o dc l'obor:on de noves perspectives dc Q11l!ideraci6 dc l'obra. D'una obra ili ~·alimenta d'una ideologia profl&<Ï<ln, marcada per Ja denúncia llll!lifll>13 dels mecanisme:; d'actua:iódd capitalimtc insadollable: telli que. com es pot veure, és d'una ¡xrmmència inolSgotable i d'una ocP.!!iut absoluta. I.Hmió que ens ha arribat ara li, !ni~ altres aspectes -molt prep¡a:sde fonna insòlitament unil ni· a: ptt b critka més immediata-. el xlm!Sgrtdiro capgirnr gairebé ro:i;ol~t el caràcter progressista .. .!dit de la proposta dc Weilll!r.trt Osigui convèrtir l'aHudida ...:JUllÒadel sí~tema capitalista. ton ll¡licira en el text brechtià i tan pom:iad.l en la partiturn de Weill, en mfai!di\trtiment, quo: tergiven;a de III:Mil radical aquell carltcter ori- una vegada més. p~ de l'anet més identificadora del contingut de l'obra i, tot farcint el muntatge d'acudits de tertúlia falsament •progre•. hn convertit la seva lectura de l'obra, en un (d'altra banda. feixuc) castcU de focs conceptual, més carregat de tòpics i dc camins fTessats, que no pas d'agudesa i oblidant o menystenint la substància i la raó de ser de l'obra original. Que la imatge més explícita de la metàfora capitalista sigui en el muntatge una innocent tómbola de poble indica fins a quin punt han estat desviades les idees. I en aquest exercici de falsa transgrolSsi6 - la transgressió cap enrere té un altre nom, involució-, també n'ha patit lc~ conseqüències la parcel· la musical, eradicada fi ns a un paper de servidora secund~ria i ornamental dels criteris bicitians (no brecht ions, és clar; ni weillians). J. per t11n1. absent d'identificació amb allò dit de referència de Ja lirica del ~egle xx. ¡in.ui Cali:«o Bieito s'ha pcnnès. doncs. llom no voldria oblidar. amb tot, aportacions individuals de notable envergadura. començant per I"eficient treball de l'Orquestra dc Cambra Teatre Lliure conduïda per Uuís Vidal. la forta personalitat de Cecília Roso;etto, la bona i perceptible linia de cant de lidia Pujol. l'esforçada i bàsicament reci"Óda interpretació de Boris Ruiz i una esplèndida Chantal Aimée en un paper de conductora molt ben entès. Només voldria afegir. a part. que sona força estrany un espectacle inicial del Grec, a més en una obra d'una alta significació per a la història del teatre català. en idioma no propi. i ignorar allò que ens pot aportar una nova creació quant a enriquiment tant en bnoslra sensibilitat o en la capacitat de judici. Deixant de banda aquest plany, podem dir que josep Soler ens situa una altra ve~adavant del seu món, on apassionament, mort i, entre abres, amor i tragèdia, juguen bsel'a partida sense es pe~de trobar el desenllaç si mes el de la fatalitat i la mort IUll a final paradoxal de la vi· à. Amb un melodisme de Wotoms.violents i abruptes ~.re nomes busca J'envigori~t.de la paraula, el joc po"'01l1Cen què l'harmonia és r~co~~eqüència de la lliltnat hnca absoluta i, per rzn~ volgudament anàrquica, ~!er exposa el dramatisme ~la trobada de la Cega (so~). que només rep la llum del seu esperit, amb stranger que no és altre que la Mort i que arriba des ?~lmar, símbol del so infinit ll~essant de l'existir. Gai~o hi ha diàleg, sinó sonaru' de la Cega, la qual, fi. dtl~ent vençuda per la veu stranger, s'adorm entre eficaçment evo~ ues mortalles que co. en el cor, el qual amb el seu cant ens mostra la sensibilitat i la imaginació de Josep Soler per profunditzar en Ja bellesa del so i del conttapunt dc corprenedora austeritat. En definitiva, pura línia )Íiica que se submergeix en aquell silenci sense resposta que es produeix davant la mort. El piano i, ja en la darrera part. una viola, la veu assenyada de la corda, un violoncel i un harmònium (com si aquest volgués simbolitzar una possible litúrgia) van menant, sense aparatositats ni melodramatismes. l'acció del trànsit de la vida a la mort, de l'ésser al no-ésser. .. i potser el que lamentem és no poder seguir tot el desenvolupament d'aquesta música, mai mancada de motivació, junt amb el text poètic de Rainer Maria Rilke que la fecunda. A l'encert deltrebaU de Josep Soler, cal adjuntar-hi l'excel· lent interpretació que realitzaren íntegrament els alumnes del Conservatori. Ells van donar emotiva brillantor i credibilitat a una partitura veritablement difícil, tot conferint-hi emoció i també el necessari apassionament dramàtic, amb un treball que s'endevinava exigent i rigorós. ¡.rvés fiL :mardegre, Repertori gennànic al Real Das Rheingo/d de R. Wagner. A. Titu;, H. Welkcr, E. Zaremba, G. Geyer, H. Swartz. A. Odena, J. Cabero. Orquesta Sinrónica dc Madrid. Dir. musical: P. Schneider. Dir. e;cènic: W. Decker. Producció: T. Rcat-òpe. ra de Dresden. Teatro Real de Madrid. 13 de jun~ de 2002. Ein Deutches Requiem, op. 45 de f. Brahms. R. Pape, O. R~chmann. Cor de la Deustche Staabopc:r Berlin. SutatskJipeUe Berlin. Dir.: Daniel Barenboim. Teatro Real de Madrid. 29 de jun) de 2002. EJektra de R. Strauss. Llibret de H. \On Hofrnannsthal. E. Connel A. Sitja, S. Valayre, H. Müller-Brachmann, R. Goldbcrg. Cor de la ~ustche Staatsopc:r Berlin. StaabkJipelle Berlin. Dir. mu~ical: DanielBarenboim. Dir. escènic: O. Doro. Producció: Oeu>tche Staabopc:r Berlin. Teatre Real de Madrid. lO de juny de 2002. Tannhiiuser de R. Wagner. A. Oenoke, J. Tilti, R. Gambill, A. Sc:hmidr. Cor de la Deustehe Staatsoper Berlin. Staat>kapelle Berlin. Dir. musical: Daniel Barcnboim. Dir. c>cènic: H. Kuprer. Producció: Oeustche Sraatsoper Berlin. Teatre Real d~ Madrid. 23 de juny dc 2002. _p~r ROBERT BENITO i el pròleg dc la Tetralogia va tancar la temporada del Rea l, el rcperton ~crmànic es va prolongar al Festtval d'Estiu amb la visita dels efectius berlinesos de Barenboim. Sota la batuta del gran director Peter Schneider i amb una regia no gens canviant de Willy Deckcr, es vn posar en escena Das Rheingofd. Va destacar-hi la veu solista del Wotan d'Alan 1itus, un dels baritons dramàtics americans de més projecció europea i debutant aquest estiu a Bayreuth. La noblesa de cant. el seu gran volum i atractiu de timbre van ser el millor de la vetllada al costat de la Fricka de la mezzo russa Elena Zaremba i del baix bariton alemany, assidu a Bayreuth, Hortmut Welker, que va encarnar tant vocalment com escènica un Alberich memorable. Òpera exi· gent per a cadascun dels 14 personatges, va fer que el nivell fos molt alt, i més si tenim en compte les dí!icultats afegides d'una escenografia que provocava que cada moviment los literalment una cursa d'obstacles. De les dificultats, tant canores com escèniques, van sortir-nc airosos el Donner d'Àngel Òdena, coda vegada més dedicat a aquest repertori, i el Froh de Joan Ca be· ro. Per tercer any consecutiu tota la companyia de la Deutsche Staatsopcr de Berlín ha visitat el Real, i hi ha ofert dos concerts simfonicocorals i ducs produccions operístiques prò~ies. E!s concerts van ser la Sim[oma uúm. 9 de Beethoven 1 Ein Deutsches Requiem dc Brahms. Si, com va dir alguna persona, la Simfonia Coral va ser una expe· riència electritzant. amb el Requiem es va viure un moment màgic des de l'inici. amb un pianissimo imperceptible de contrabaixos i trompes fins al clímax del capítol 66,13 d'lsaïes del núm. 6. Cor i orquestra van aconseguir perfecta homogeneïtat dins d'una rica gamma expressiva. Els solistes, Renc Pape i Dorothea Rochmann, van dcmostrar el seu servei n una mó· sica que es mou entre el dramatisme escatològic i la pau confiada en la bondat divina i les bones obres. Amb una escenografia a tall de laberint vertical i una gairebé nul· la direcció escènica de Dieter Dom. es va oferir la tragèdia Elektra. El rol titular fou assumit per la soprano Elizabeth S Connell, ja cone~da del públic per la seva magmfica lsolda, que va resistir lola l'obra sense sortir de l'escenari en cap moment i amb unes prestacions vocals que van anar in crescendo tot al llar¡¡ de l'acte. La veterana An· ja Stlja va hipnotitzar en la seva aparició com la malvada mare i libidinosa KlyJiimnestra. El jove baríton Hanno MüllerBrachmann. de timbre vellutat i grans recursos vocals. va encarnar l'Crestes. no brillant prou arran d'un passeig continu t sensc sentit per l'escenari. Con-ectes la resta dels personatges. va ser I'Staatskapelle de Berlín la que va mostrar tota Ja riquesa d'aquesta partitura straussiana. Des dels fortíssims retrunyidors a les delicades filigranes rítmiques es va anur imposant amb una naturalitat dc qui coneix bé tant la tècnica com l'esperit d'aquesta música, és a dir, el mes· trc Barenboim. El títol wagnerià va ser Tcmnltiiuser en la seva versió de Dresden. Dirigida escènicamcnt per l larry Kupfcr, de qui veurem els propers anrs la Tetralogia al Liceu, va ofenr una versió que, si més no situada a l'edat mitjana, jugavn amb elements escenogràfics d'aquesta època, tot produint una síntesi elegant entre modernitat i respecte a les idees wagnerianes. La gran protagonista va ser novament l'orquestra i la soprano alemanya Angcla Denokc, en el doble rol de Venus i Elisabeth. Soprano de bell timbre. de grans recursos expressius en la seva línia de cant 1 excel·lent actriu, com vam poder comprovar en la seva magnífica versió del rol titular de Kàtia Kabuno1•a en la present temporada liceística. Va destacar sobretot en Ics seves intervencions del tercer acte. Dins del gran nivell a què ens té acostumats el director d'origen argentí en el repartiment. les veus masculines, sobretot tenors, sempre han estat per sota de les expectatives creades; amb tot, 1'"0, du mcin holder Abenstcm" del bariton Andreas Smith va ser una lliçó de bel canto amb una mezza t•oce envejable. Cor i orquestrn novament es van endur les més grans ovacions de la nit per la seva qualitat i l'encert en aquestes pedres de toc del repertori operístic alemany. Hi ha qui critica el cost elevat d'aquests espectacles, però penso .-«>m em va dir un actor i director teatral català present- que són versions de referència i que creen opinió i criteri. En memòria del guitarrista José Luis Lopategui .. P..~~J.Q~.Q~_Ç9.P.~.~--EL DIA 7 DE MARÇ DE 2002 MORÍ EL GUITARRISTA I PEDAGOG JosÉ LUIS LOPATEGUI. L 26 446 opategui nasqué a València l'any 1940, però ja des de molt petit residí a Barcelona, on inicià els seus estudis musicals, concretament al Conservatori Superior Municipal de Música. L'any 1973, per oposició, obtingué la càtedra de guitarra al cenn·e docent esmentat, plaça que ocupà fins a la seva mort. José Luis Lopategui tingué contacte amb diversos mestres, però potser els que li deixaren una empremta més detetminant foren Emili Pujol i Narciso Yepes. El seu interès per la música antiga el posà en contacte amb Emili Pujol, aleshores capdavanter en l'estudi i coneixement de la música antiga escrita per als instruments de corda polsada, com la vihuela, el llaüt i la guitana. Fou llavors quan Lopategui inicià una tasca que el dugué a realitzar durant molt de temps l'estudi i la consegüent transcripció per a guitarra dc tabulatures de música del Renaixement i barroca dels esmentats instruments, tasca que es veié reflectida en diverses gravacions discogràfiques. Però és, sens dubte, la seva relació amb el mestre Narciso Yepes, en qualitat de deixeble i amic, el fet que marca i detetmina en José Luis Lopategui una manera de fer música i d'entendre un instrument tan complex com la guitarra, manera de fer en la qual té molt a veure la utilització, en els seus concerts i gravacions, de la guitarra de deu cordes, emprada pel seu mesh·e i mentor. Lopategui inicià seriosament els seus estudis als vint anys d'edat, això no impedí, però, que la seva carrera concertística es desenvolupés amb relativa rapidesa. Féu recitals i concerts amb orquestra arreu del món i els últims anys dedicà especial atenció a la música de cambra, tot col·laborant amb diversos quartets de corda de prestigi internacional. La seva tasca al Conservatori Superior de Barcelona, des de la seva càtedra. el portà a formar nombroses promocions de guitarristes que avui ocupen llocs de docència en diversos centres musicals del nostre país i de l'estranger. Q ui escriu aquestes ratlles compartí amb José Luis Lopategui amistat i feina en l'àmbit del Conservatori Superior de Barcelona, moltes hores de conversa, molts jurats d'exàmens, alegties i maldecaps en companyia dels col·legues Lluís Gàsser. Marcos Villanueva, Joan Furió, César Roche i Juan Francisco Ganido, també desaparegut, membres tots del Departament de Guitarra del Conservatori. José Luis Lopategui ha estat un esglaó més en la llarga cadena de {/ ~ L 'AMI STAT AMB N ARCI SO YEPES VA SER I MPORTANT PERA LA SEVA TRAJECTÒRI A. ~ guitarristes que ha donat aquest país i especialment en aquest centre guitarrístic que històricament ha estat la ciutat de Barcelona. En aquest àmbit, Lopategui fou una figura polèmica i controvertida, potser per defensar afen·issadament les seves conviccions estètiques i ser posseïdor d'un altíssim grau d'autoexigència. La seva veu en qualsevol cas sempre fou escoltada i valorada. Lopategui ens ha deixat un bon nombre d'enregistraments discogràfics, sempre interessants pel seu contingut i dels quals destaca· ria: la integral dels Estudis op. 31 i 35 de Ferran Sor (Premio Nacional del Disco, 1975), obres de Rafael Rodríguez Albert i Mario Castel· nuovo-Tedesco, per a guita1ra i trio de corda i guita na i quartet de corda, respectivament, i molt especialment l'enregistrament amb la integral dels Quintets amb guita"a .. . de Luigi Boccherini. José Luis Lopategui pubhc~ di· versos treballs pedagògi~s ~e~1~a~ a la guitarra, com la reVISI<:~ ~Jgt· tació dels Estudis op. 31. JJ ~ ~ de Ferran Sor, i també una prop1a /ntroducción al estudio de la guitarra i diversos volums d~ic~ts a desenvolupar la tècnica gUJt~r~s· tica. La seva labor pedago~Ica al Conservatori es veié ampha?a impartint cursos i classes ma~s: trals a Europa i als Estats Umts 1 durant més de 25 anys uns cursos d'estudi realitzats a Catalunya, a Cervera.. Alella i Sant Cugat del Vallès, dugueren el seu nom. Descansi en pau. PROGRAMAClÓ DE CATALUNYA MÚSICA tJL'UNS, 16 DE Sn!MIRE Dll 2002 ;liiiATIIW. \!ISI3 per ~r et dia presentada Jl8l' J;l1 \'lot$. ~ewa d'obres breus. Inclou ~ kllormatiUS i a9endes muSicalS. tJil/IU.ETI DE NOTICIES !li IIAJ1IIAl :.S~AifREf'ERTDRI . ¡¡:1.0YSKI. PIOTR ILI~: Fantas4a ¡.,on ·R~ í Juheta ~~s.~ts'Y, violi. Academy ol St. ~ 11 11\e Flelds.Oir.: Neville Marriner. ~). ;;aruus. JAN: Dos heder; '"Murmureu. p:¡s roormu!llu" op. 36 n. 4, "Et diamant ¡:b!Í1a neu de març" op. 36 n. 6. BIDI!t SMney. soprano. Anlonlo h¡!;IJilO.pianO (Sm) S/Ml. JOHANN SEBASTIAN: Concert de b•d!llbiJIO n.4, B'IN 1049. l/:!iC1 Mliqua de CoiOnía.Dír.: Aelnhard ~.{14m). IA11»!T. WOLFGANG AMADEUS: Rondó !'1251. !lln!&, Te4llaff. viot f. Deutsche ~armonle. (Bm) 1tt0 AGEHOA MUSICAL liSI CAPSA DE MÚSICA ifi',UOZ, HECTOR: Obertura "Els jutges !m'. lli!ll<.a¡llllt Oresden.Dir.: S1r Colin Oavts. 1~ lo!l!MROI, CLAUDIO: Ouaire madrigals ~~líbre(t8a21). t.rc~.·JI~.Otr.. Rinaldo Alessandnm . ~ !k'j\1(, SEIA Concert per a orquestra. ~ lillarmbmca de Los Angetes.Orr.: ml i'rML {39m). lll"'5AI.VATGE, XAVIER: "l'arca de No6" flo.I:Csllm l)iS(ÓO, flauta lCavier Coll, (ñ'11.(8m). ·J.l"!)lj. fRAIIZ JOSéPH: Mrssa In angusots b Nli!OO" Hob. XXII: 1t. ..m~ soprano. Ellsabeth ~contralt Deon van der Wall, von tenor lll!¡ir Mlles, bilnton. Cor Amold ~~ Concentus Mustcus de ~nDír.:li1kolaus Harnoncourt. (42m). I!IOOIEN, LUDWIG VAN: Obertura de 'tlscrialure¡ de Prometeu", op. 43. C1¡o!stQ del segle XVIII.Dir: Frans •t5m) i®IIMiiN, ROBERT: Sonata per a violi I pi¡r¡on.2, opt2t. hilll&OIIdl, VIOli. Lulgi Ol lllo, plano. ~I !81P.A.JOSEP. Delectació! T'estimo, trilnes. trt1i l'mopal de la BISbal.Oir.: Francesc !&(Sm). lltt NOU PUNT NOU ~de les últimes novetats ill:t9iliques aparegudP.S al me rea~ a ~ dHlontse Agu,lera IIJI GRAllS ilmGRALS 'l:::::1Q per apiano de Johannes Branms 'la'.s.op.l9. C1J!1 ~en. femanda Soares, plano a !ll'llalS.i19m). >~rJUeGiuct. ll'.c.l:xles,prano (3m). ~sobre un tema de Haydn per a tlJillOS. op.56b, Vi::! l.rO!ftll. Alexandre Rabinovrtch. ll:l.í16m). lUIIUTU.ETi DE NOTíCIES lü4 AIIENOA MUSICAL li.11AAJNS ~10\'A t.IOStCA. L'espalte!Ñtlc de ~J!I)'I Mú~ca. Selecció: Raimon ~esentacto: Eul~ha Berlllo. , •ARTHUR: Pastoral d'estiu. ·~SiiniOnic. ~- SimfOnlca de la Ràdio de t'I DU.: Charles Outolt. (Bm). ~N lARS·ERtK: Pastoral Suite, Op. ~~lm Slntonletla.Dir.: Jan·Oiav ~). ·JULl: Pastoral. ~ SirnfOnlr:a de Barcelona 1 ilQr_ ~CatJJunya.O~r: Lawrence ~ ...,11 ). o:¡ ~. WILLIAM: Fantasia Pastoral per a r"!Qaestr.l de COrda. Stephen Tees. Crty of london Sinfonia Dir.: Richard Hlckox. (13m). 16:00 A FONS lES VERSIONS DE AEFERENCIA. l'esp¿; te!ÑIIC de Catalunya Música. Selecció: Joan Vives. Presentació: Eulàfta lleru<o POULENC. FRANCIS: Dos poemes de louis Aragon. Pierre Bemac, bariton. Francis Poulenc. plano. (4m). POULENC, FRANCIS: Mfu!Mrplloses (louise de Vilmonn). Pierre Bernac, bariton Fraoos Poulenc. piano. (4m). POULENC, FRANCIS: Tel ¡our teile nurt (Paul Éluard). Pierre Bemac. baríton. Francis Poulenc, plano. (14m) MILHAUD, OARIUS: Les Malheurs d'Orphée, Opera en tres actes. Jacquellne Bruma1re. Bemald Demlgny. Claudlne Collart. Janíne Collard Solistes de l'Orquestra del Teatre Nacional de l'Òpera de Parfs.Oir: Darius Mllhaud. (35m). 17:00 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a cArrec d'Çiga Cardús. 19:00 MUSICA ANTIGA Una selecclO de Joan Vives presentada per P1tar Sublrà. Giovanni Gabriell Ouaire peces. canadtan Brass rBerlin Phtlharmontc Brass. (t5m). Sis •canzoni" instrumentals de ·canzon¡ e sonata• (1615). Concerto Palatono.Dir.. Bruche Díckey (28m). Tres Sonates Gabriell Consort & Ptayers.D1r~ Paul McCreesh. (1~. 20:00 BUTLL DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAl 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de V1ctOria Palma que presenta Alfred Celaya. BACH, JOHANN SEBASTIANIGOUNOO, CHARLES: Ave Maria (arran,ament per a violoncel I plano). Mischa Maiski, violoncel. Pavel Gimov. plano. (Sm). TXAIKOVSKi. PIOTR ILITX: Obertura solemne "1 812·. op. 49. Orquestra FUharmOnlca de Berlln.Dir: Claudlo Abbado. (15m) JOEL, BILLY: "New Vori< state on mlnd" Tony Bennett t Billy Joel, veus. The Raplh Sharon Quartet. (Sm). LISZT, FRANZ: Segona Efeg;a S. 131. Emmanuelle Bertrand, violoncel. Pascal Amoyel. plano. (Gm). SAMMARTINI, GIOVANNI BATTISTA. Simfonia en ReM. Ensemble 415.0tr.: Chlara Bancllini. (Sm). RESENDE. MARCOS: "Adriana• Marcos Resende. poano. Orquestra. (4m). ROOGERS. RICHARD: "Siaughter on tentn avenue· del musical "On your toes" (arranJament de Hans Sptalek). Boston Pops Orchestra.01r; Keith lockhart. (8m). WEBER. CARL MARIA VON: "Alia Potacca•. del Concert per a clarinet n. 2. op. 74. Walter Boylcens, clarinet Orquestra FitharmOnlca de Rotterdam.Oir~ James Confon. (6m). RODGERS, RICHARD: "Do. Re. Mi". "My favontes tnings", dos temes del musical The Sound ol Music. Julie Andrews. veu. Orquestra.Oir.: trwon Kostat. (9m). SCHUMANN, ROBERT; "Gesinge der ftühe" (Cants de t'alba). op. 133. Maurfzio Polliní (1Om). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Primer rnovtment de la Slmfonfa n. 39. KV 543. London Classtcal Players.Oir.: Roger Norrington. (10m). RIBEIRO, ZEZO: "Cnslal" Zezo Ribeiro. guitarra. Chrisliano Rocha. bateria. Hertor T.P.. guitarra elèctrica. Claudio Machado, baix. (6m). BANTOCK. GRANVILLE: •Song to !he seals" (Cançó a tes foques) . Alran;ament de Hough. Stephen Hough, plano. (4m). 22:00 AGENDA MUSICAl 22.;04 EtS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA SCHUBERT. FAANZ. Quartet en M1b M, op. 125. n. 1 TURINA, JOAQUÍN: Oraàón del torero, op. 34. TOlDRÀ, EDUARD: Vistes al mar. Quartet Toldrt Enregist¡¡ment fet P8l' Catalunya Música et dta 19 d'agost de 1997 a rAcadèmla de MlisM:a de Torroella de Montori. XVII FESTIVAL INTERNACIONAL OE MÚSICA DE TORROELLA DE MONTGAI. (49m). 23:45 NOCTURN Musica per acabar el dra. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya, PROGRAMACIÓ DE NIT Repetlcig dels liiUms programes 0:30 MUSICA ANTIGA RepeUctó del programa emès dilluns passat 1:30 CICLE DE LIED Emès divendres passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts. Dimecres. Drjous. Divendres. de 14.00 a 15 00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos ta setmana antenor. (Ordre d'emissió: Repetotió dels proorames de Ddluns. Dtmarts. Dunecres, Dtjous, Divendres. de 20:10 a 22;00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d"emtssiO RepetiCió dels proorames de DiUuns. Ormarts. l)jmecres. Dijous. Oi';endres. de 10.03 a13 00). DIMARTS, 17 DE SETIMIRE DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el doa prtl$8ntada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins ¡nfoiJ!latius i af¡endes musicals 9:00 BUTLLETI DE NOT CIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI FAURt GABRIEL: Elegia per a violoncel I orquestra. op. 24 Mischa Malskl. violoncel Orquestra de Parfs Dir.: Semyon 8ychkov. (6m). TELEMANN, GEORG PHILIPP: Concert en ml menor per a tlauta de bec. ttauta. corda I continu. Dante! Rothert, flauta de bec. Elke Martha Umbaoh. flauta. Orquestra de cambra de CoiOnla.O!r.: Helmut MOIIer·Br~hl. (14m). MARTiN, JDHAtiN PAUL (MARTINI): "Pialslr d'amour" Victòna dels Angels, soprano. Slnfoma ol London.01r.: A.lfael Frúhbeck de Burgos. (3m). RAKHMÀNINOV. SERGEI: "Vi'nce•, primer moViment del Concert per a plano 1 orquestra n. t. op. 1 (pnmera ve!WI. Alelrander Ghlo<hn. prano. Orques1D filharmònica d'Hèlslntd Oor: Vladlnur Asllkenazy(14m). !.AMOTE DE GRIGNON, RICARD: Cami de Uum, sardana. Cobla 8ant Jordi. Cobll CiuW de Barcelona. Oir.: Jordi León. (Sm). PIAZZOLLA. ASTOR: Bordet 1900. Oilalr Assad. guitarra. Fernando ~rez Paz. VIoli. (4m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10;03 CAPSA DE MÚSICA WEBER. CARL MARIA VON· Obertura d'Oberon•_ Orquestra SimfOmca de la Rldio de Baviera.Dir.: Rafael Kubelik (9m). IVES. CHARLES: Simlonta n. 4 OrQuestra de Cleveland Oir.. Christoph von Dohndnyi. (33m). TELEMANN, GEORG fRIEORICH: Trio en MibM. de ta "Música de Taula". Musica Antlqua de ColO nia Oir.; Relnhard Goebel. (13m). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: "Medrtacló", op.42 o.1 (Record d'un lloc estlmal). ltlhak Pertman. Orquestra AlharmOnlca d'Israel D1r.: Zob1n Mehta (10m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS Serenata KV 320 ·com de Posb!lò. Miehael L.alrd. Academy ot St. Martln·rn· \ ~rlelds.Dir.. Neville Marrlnec (43m). I.IENOEtSSOHN. FELIX. V3riadons senoses. op. 54. Allcia de urrocha, pi¡no. (12m). BRAIIMS. JOHAPIPIES; Rulaldo, op. 50. Ren! Kollo, tenor. Cor RlharTnònic de f'raga. OrQuestra Rtharmòmca Txeca 0.~: Gouse¡¡pe Sinopoü, 139m). 13:00 NOU PUNT NOU PresentaCió de les ullimes nrwetats discogrlfiqutl$ aparegudes al merca~ a càrrec de Montse Aouilera 14 00 GRANS INTEGRALS La música per a ptano de Johannes Brahms "ltebeslieder Watzer· (Valsos amorosos), op. 52a. lnger Sódergren. Fernanda Soares, ptano a quatre mans. (20m). Simfonia n.1, op.68 (Versió origmat per~ plano a quatre mans). Duo Crommelynck (41m). 15:00 BUTLLETI DE NOTiCIES 18:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. l'espai temàtic de Catalunya Musica presentat per Rar mon Colomer I Eu~ha Beorto. Francesc Oulnlana 16:00 A FONS l'OPERA, L'OPERETA I LA SARSUELA l'espai temàhc de catalunya Musica Selecció: Victòria Palma. Prtl$entaci0: Eu~lia Bemto. ROSSINI, GIOACCHINO: Duet de Semlramlde i Arsace. de ròpera eo dos actes •Semiramlde·. Edita Gruberova Bernadellil Manca d1 Ntssa. Orquestra Sim!Omca de ta RàdiO de Vtena.01r. Marcello Pannl. (28m) CHUECA, FEDERICO La Gran VIa, sarsuela. Hali Mrstral Pura Maria Maninez. Antomo Blancas. Zort. santos. Codeso. Antonlo Martelo. José Peromu¡go. Cor cantores de Madrid. Orqutl$tra Filharmonia d'Espanya.01r: Rafael Friihbetk de Burgos. (27m) . 17:00 LA TARDA DE l'DIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Prtl$elltaeió a càrrec d'Olga Cardús 19:00 MÚSICA DE CAMBRA Una selecció de Raimon Colomer presen!ada per Pilar Sublrà. ZEMUNSKY, ALEXANDER VON: Quartet de corda. op. 15 Quartet Artls de Viena (36m). REGER, MAX: Sonata per a ctarmet I plano, op. 40 n. t. Niko!aus Fnedrich. Thomas Palm. (20m), 20:00 BUTLLETI DE NOTiCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:1 O ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Alfred Celaya. HANDEL, GEORG FRIEDRICH: "Lascla ch'IO ptanga•, ~ria de l'òpera R1na19o lleana Colrubas La Grande Ecurie et la Chambre du Roy.Oir: JB.'ln·Ciaude Malgoue. (Sm). HALI.. EDMOND: "Smooth saUing" Edmond Hali. clarinet Red Nooo, Vlbr.lfon. Teddy Wilson. plano. cart Kl!ss, guitarra. John.'lY YfdltamS. baix. (4m). BORODIN, ALEXANDER: •Moderatoallegro·. lr mOY. del Ouanet de corda n. 1 Ou311et Borodin (14m). McCARTNEY, PAUL: Spual. Orquestra Simfònica de Londres.Dir~ uwrence Foster. (10m). PIJCCINI, GIACOMO "Vecchla Zimarra, seot!", Ma de l'acte IV de l'òpera •u Bohème". Robert Lloyd. Orquestra de la Royat Opera House. Coven! Garden 01r~ Colin Davts. (2m). MENOELSSOHN. FEUX: Variacions serioses. op.54. Jean·Yves Thíbaudet. piano. (11m). HERNAEZ. ENRIC: "El despegue del eviOn del terreno baldío", poema de Fetlpe Boso. LucJano delt'AQulía, baixos I orgue. Jaume calà. percussió. Salvador Suau. batería. Enric Hem,\ez, veu, gwtarra i plano. (1m). RAMEAU. JEAN PHILIPPE: "Entrenen des Muses·. extret de ·zoroastre• arranjat per M1chel Blavet Vatérle Balssa. Jean P.erre Pine~ flautes. (Sm). Cl s;; ¡;;- ... -!!!! e f!!• ii:f 2 15 ~ ::s. s- ...:a.e 2.. ~ S> E 1 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA @ ¡;;;- ...= e 9 ~~ e; 215 ~· ¡o ~ ;¡· ;;;;¡ ¡;;;- g¡ 2 BEETHOVEN LUDWIG VAN; Glona de la flllssa en DoM Jamce Watson, soprano. Jean Rigby, mezzosoprano. John Mark A1nsley. tenor. Gwynne Howell, ba1• Corydon Smoers. Colydon Orche:stra D1r Matthew Best. {10m). JACOUET, ILLIPIOIS "You Jeft me all alone". Scort Hamllton, saxo tenor. John Buncll. pcano. Dave Gr~. baiX. Steve Brown, bateria (6m). REVUELTAS. SILVESTRE: Ckllo por RadiO Los Angeles Phllharmomc New Music Group.D1r.: Esa-Pekka Salonen. (4m). TOLDRÀ, EDUARD: "Nocturn• de "Vistes al mar". Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra Oir.: Gerard Claret (7m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Divertiment per a Instruments de vent, K.213. Conjunt de vent dc la Alharmònlca de Bertln (1 1m). TXAIKOVSKI. PIOTR ILITX: Primer moviment del Sextet "Record de Florència", op.70 (versió orquestra de corda). Orquestra de Cambra Kremlin. Oir: Mis ha Rachlevsky. (10m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Altred Celaya. MAHLER, GUSTAV: Simfonia n. 9 Orquestra Simflllllca de Barcelona i Nacional de Catalunya.Oir· Franz-Paul Detker. CONCERT enregistrat per Catalunya Musica et dia 20 de febrer de 1999 al Palau de la Mús1ca Catalana de Barcelona TEMPORADA 1998/1999. 23:45 NOCTURN Música per acabar et dia Presentació a càrrec d'Alfred Cl!laya PROGRAMACIÓ Dl Nl1' Repetició dels últims programes 0:30 A LA MANERA OE.... Un convidat ens proposa I comenta la mtislca que 11 agrada. Guió I presentacl6 de Joan ViVes.RepetlciO del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana antelior (Ordre d'emissió: Repsllcló del Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dl(ous, Divendres, de 14.00 a t5.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repeticl6 dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:1 Oa 22:00). 5:30 CAPSA DEMÚSICA PrograJms emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: RepetlciO dels programes de 01lluns. Dimarts. Dimecres. Dijous. DIVendres. de t 0.03 a 13.00}. DIMECRES, 11 DE SUEMBRI DIL 2002 1:08 MATINAL Müslca per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i rl]endes musicals. 9:00 BUTLLETi DE NO CIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI TURULL, XAVIER: W1erz. Ala Voronkova, violi. Orquestra Dlvertlmento. (14m). ERLEBACH, PHILIPP HEINRICH: "Metne Seufler· (Els meus sosptrs). Vlctor Torres, veu. Sty1us Phantastlcus. (9m) BRAHMS. JOHANNES "Poto allegretto", tercer movlmont de la Slmlonla n. 3. op. 90. Orquestra de Flladèllla.Dir.. Rlccardo Muti. (7m). BELUNI, VICENZO: "Prendi, l'anet ti dono", duet de l'acte Ior de l'òpera La Sonàmbuia. Roberto Atgana. Angela Gheorghlu. London Volees. Orquestra Filharmònica de Londres Oir~ Evetino Pldò. (Sm). HAYDN, FRANZ JOSEPH Trio amb piano, Hob. XIV:6/ Hob XVI6. Trio Beaux Arts. (12m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA DONIZEITI, GAETANNO: "Una furtiVa !agrima\ ària de l'òpera 1.:elislr d'amare· Ramón vargas. tenor. Orquestra de la Ràdio de Munie.Dir.: Marceno Vlortí. (Sm). RESPIGHI. OTTORINO: Ballet "la boubque tantasque·. Orquestra Simfònica de MontrealDir.: Chartas Dutort. (43m). BACH. JOHANN SEBASTIAN: Concert per a claved I orquestra BWV 1056. Orquestra Barroca d'Amsterdam. Solista i d1rector Ton Koopman. (9m). HAYON, FRANZ JDSfPH: Trio amb plano Hob. XV:31 Andnls SeMI, piano. Yuuko Shiokawa, VIoli. Bons Pergamenschlkow. violoncel. (14m). WEBER, CARL MARIA VON: Missa solemnis n. 1 "Missa del caçador". Solistes vocals. Cor i Orquestra Simfònica de Bamberg.Oir.: Horst Steln. (39m). BRUCH, MAX: Ave Mana. op. 61. Han-Na Cfiang, violoncel. Philharmonla Orcllestra.Oir.: leonard Slatkln. (10m). SCHUBERT, FRANZ: Simfonia n. 2, O 125. Staatskapene Dresden.Dlr~ Colin Davis. (34m). CANÇONS DEL MEU PAíS NATAL. Agnes Baltsa Orquestra Expeñmental d'Atenes.Dir. Stavros Xartlakos. (9m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentacl6 de les últimes novetats discogr.\fiques aparegudes al mercat, a càrrec de Morrtse Aguilera. 14:00 GRANS INTEGRALS La musica per a piano de Johannes Brahms Estud1 n. 5 (Sobre la xacona de la partila per a VIoli sol n. 2, BWV 1004 de Johann Sebashan Bach). Martin Jones. piano. (15m). "Neue Uebeslieder Walzer" (Nous valsos amorosos). op. 65a. lnoer S&iergren, Femanda Soares, piano a quatre mans. (17m). Vuit peces per a plano. op. 76. Julius Kalchen,J)iano. (25m). 15:00 BunLETi DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAl 15:10 A FONS LA MÚSICA, ARA. L'espai tem~tic de Catalunya Milsica. Selecció: Mar6 Jané. Presentació: Eul~lla Benito. SCHUBERT, FRANZ: Simfonia n. 5, D485. Barcelona Slnfonletta.Dir.: Francesc LIOngueres. Enregistrament let per Catalunya Música a l'Auditori Winterthur (illa Diagonal), el 4 de Maig del 2000, dins el marc del 75è aniversari de I'ICI. (28m). CARTAN, JEAN: Sonatina. Roberto Alvarez, flauta. Ana Pérez, clarinel Enregistrament fet a la sala "Paper de MuSica• de Capellades, el dia 9 de setembre del 2000. Concert d'Estiu. (1Om). ROGER, MIQUEL: "lnventio". Montserrat Massaguer, piano. (6m). 16:00 A FONS LA MÚSICA REUGIOSA. L'espai temàtJc de Catalunya Mús1ca. Seleccíó: Raimon Colomer. Presentació: Eulàlia Bemto. PURCEll. HENRY: BehOid. I bring you glad tidiOOS, Z 2. Sohstes vocals. Cor del New CoUege. Oxford. The King's Consort.D1r~ Robert King. (11m). BUXTEHUDE, DIETRICH: Erbarm dich mein. OHerre Gott Grela de Reyghere. James Bowman. lan Honeyman. Max Van Egmond. Rlcercar Consort. (19m). MONDONVllLE, JEAN JOSEPH: Venite exultemus. Glllian Ascher, soprano. Charles Oanlels, contratenor. Stephen Varcoe, baix. Cor del New College d'OxfOrd. london Baroque.Oir.: Edward Higglnbottom. (25m). 17:00 LA TARDA DE l 'DIENT ProgramaCió realitzada a partir de tes peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA CORAL Selecció i presentació a càrrec de Maró Jané. PALESTRINA. GIOVANNI PIERLUIGI DA: Missa del Papa Marcel. The Talils Scholars.Dir.: Peter Phflllps. (37m). BOC08625 POULENC: figura humana, cantata. Grup Vocal de França.01r.: John Alld1s. (16m). 20:00 BUnLETi DENOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS una selecci6 de VIC!òna Palma que presenta Alfred Celaya KUULA, TOIVO: "M1nun kultani kaunis on• (la meva eshmada és bonica). canç6 tradicional finlandesa Cor de Cambra "Accentus"Dir.. Eric Erlcson (1m). SAINT-SAENS. CAMILLE: "Vals·caprici", basat en t'Estudi en forma de vals, per a plano, op. 52 n. 6. (arranjament d'E. Ysaye). Renaud Capuçon, violi. Orquestra filharmònica de Cambra Alemanya do Bremen.Oir.: Daniel Hardlng. (Sm). OVALLE, JAIME: "Azulao" Victòria dels Anoels. soprano. Sintonia ol London.Oir.: Rafael FrOhbeck de Burgos. (2m). GLINKA, MIKHAil: Obertura en Re M. BBC Philharmonic Dir Vassily Sinalsky. (6m). LOCATELLI, PIETRO: Sonata per a flauta op. 2 n. 1, en doble canon. Stephen Preston i Nlcholas McGegan. flauta Anthony Pleeth. violoncel. Chirstopher Hogwood, clavicèmbal. (11m). RUBINSTEIN. ANTON: Tercer moviment de la Simlonia n. 3, op. 56. Orquestra Simfònica de la Ràdio Eslovaca Oir.: Robert Stankovski. (7m). ALBENIZ, ISAAC: "Besa et aura• I "Del salón en el ~ngulo oscuro·. de tes R1mas de Gustavo Adollo Bécquer. Montserrat Caballé. soprano. M1guel Zanet11, p~ano. (2m). SANOOVAL, ARTURO: "Dmdi" Arturo Sandoval. trompeta. Jorge Reyes. baix. H1larlo Duran. plano. Jorge Luis Chlcoy, gu1tarra Bernardo Gartia. bateria. Relnaldo "Píchl" Valera, con gas. (6m). BRAHMS, JOHANNES: ''Rondo, allegro non troppo", 3r mov. del Concert per a piano i orquestra n. 1. op. 15. Maurlzlo Pollini, plano. Orquestra Filharmònica de Berlin. Oir.: Claudlo Abbado. Enregistrament let al Muslkvereln de VIena, l'abril de 1997. (12m). PURCELL. HENRY: "O lot me weepl" de "The Falry Oueen". Emma Klrkby, soprano. The Academy o! Anclant Muslo.Dir: Chrlstophcr Hogwood. (7m). MERTZ, JOHANN KASPAR: "Unruhe' (Inquietud). del recull "Sons de bard', op. 13 Adam Holzman, guitarra. (2m). STRAVINSKI, IGOR: "l'adoració de la terra·. pnmcra part del ballet "La consagració de la pnmavera• Orquestra Simfònica de DetrOit.Dir. Anta I Oorati. (16m). ROSSINI, GIOACCHINO: Escena lli. de l'òpera en dos actes "la Cenerentota• Giutíerta S1mionato. Orquestra del Magg10 Musicale Florentino.Du.: Oliviero de fabntíis. {11m). PRDKOFtEV. SERGEI: "Aparld6 diabòlica", 4a de les ·ouatra peces·. op. 4. Gennady Dzubenko. plano. (3m). RODGERS, RICHARD; "My favonte thlngs• del mus1cal "The sound ol music" (arranjament de Ronn HuH). Martina MoBrlde. veu. Boston Pops Orchestra.Oic Kenh Lockhart. (2m) 22:00 AGENDA MUSICAL 12:04 ElS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de JOSEP MARIA BERNAT, JORDI MOLINA, JESÚS VENTURA, FELIX MA~TINEZ COMIN, JOSEP MARIA BERNAT. LLU LLOANSI, JOSEP MARIA MORALEDA I JOAQUIM SERRA. Sant1Molas, percussió. Magdalena Barrera, arpa. Cobla Sant Jordi·Ciutat de Barcelona. Cobla Med1terrànla.Oir.: Jesus Ventura. Jordi León. CONCERT enregistrat per Catalunya Musica el dia 6 d'abril del 2002 al Palau de ra MuSlca Catalana. Cobla, Cor I Dansa al Palau 2001·2. "MEMORIAL JOSEP Mk"JA • BERNAT". 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia Preseo!aò6 ¡ càrrec d'Alfred Ce!aya_ PROGRAMACIÓ DE NIT Repetit~ó dels últims programes 0:30 CATALUNYAJAZZ Un programa d'Albert Mallotré.lle!letlcil del programa emès dissabte~ 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana ant~or (Ordre d'emiSsió: Repetició del Dlr.llll!, Dimarts. D1mecres, Dijous, Divtnòres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anleiÍCir (Ordre d'emfssi6: Repetició dels progr~ de Dilluns, Dfmarts, Dimecres, Dl)o~. Divendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MOSICA Programes emesos la setma1111 anterio! (Ordre d'emissió: Repetició dels p~mes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous. DIVendres. de 10.03 a 13.00), DI.IOUS, 19 DE SETEMBRE DEL 2002 7:08 MATINAL Mús1ca per començar el dia preset\Qda ~ Joan Vives. Recull d'obres breus. IIICIOU butlletins mfortpalius 1agendes musicals. 9:00 8unLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI PERAMO. TULIO: "Junto al mar' de 'En Iardes de nuvia" Johannes Tonio Kreusch, guitarra (('11~ lUlLY, JEAN-l!APTISTE: "Chantoostulll l'Amour". de la comèdia-baliet ~~ Oand1n. les Arts Aonssants.Oir.: William Chris:i!. (7m). STRAUSS, EDUARD: "Quadrilla de Carmen·. op. 134. Orquestra Filharmònica de Viena. Dir: Claudio Abbado (Sm). LALO. EDOUARD; "Fantasfa·ballet" Thomas Chrlstian, vi oH. Orquestra de la Ràdio de la WOR.Oir.: Stefan BluniM. (11m). MENDElSSOHN, FELIX: Cançó sense parau res, op. 19 n. 1. Allcla de Larrocha, plano. (4m). BIZET, GEORGES: "Votre toast. je peWI vous rendre". de l'òpera Carmen. Carlos Alvaraz. baríton. CaJios Cllall~1on, baríton Joan Pons. llaritoo. Orquestri Simlònlca de Barcelona I Nacional de Catalunya.Dir.: Mathias Aeschbachel. Enregistrament fet per Catalunya Músbel dia 27 de juliol de 1999 a I'Aud:IO!I d!!5 Jardins del Castell de Pere'.ada. lllES BARITONS. (7m). VERDI, GIUSEPPE: "La pligiOnedc Don Cario", de l'òpera Don Cal1o Car10S kvarez. bariton. CariOS Cha!JSl'll, banton. Joan Pons.llanton. OrQU!5l!J Simfònica de Ban:e!ona I NaàOnal dt CatalunyaOir MatlriaS ¡\eSCillladlet Enregistrament fet perCalalun¡aJI~!l dl3 27 de juliOl de 1999 a I'Aud.lllli\1!!5 Jardins del Castell de Perelada TRES BARÍTONS. (1m) 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA OE MÚSICA VIVALOI, ANTONIO: Concert per atm violins. FI n. 34. Pinchas Zukerman.ltzllak Perlman.lsJJC Stern. Orquestra Fllllarmòrl!c:a de N0\'3 Yort<.Dir.: Zubln Mahta (11m). GUNKA, MIKHAIL "Souvenir d'une.ourt d'été a Madrid" (Record d'una ort d!$1lli 1 Madrid), obertllra espanyola n. 2. BBC Phllharmonlc.orr.: Vassily SinalskY (9m). OELALANDE, MiCHAEL RICI{AROcTe . Deum, salm 97 S. 32 Mieke van Oer Sluls. HeldtSrunner. Mes Ragon. lan Honeyman. Semardfleletr~ Ensemble vocal de Nantes. La Grande Ecurie et la Chambre du Roy.Dir: Paul Colleaux. (35m). BOCCHERINI, LUIGI: Concert pel a violoncel i orquestra n. 2 G,m. - 15 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA -~Gt' 'lgaS. Orquestra de Cambra de ~,deiVfl1e!DDir.: Bruno Giuranna. rrk. SERGuEI: Simloma n. 5 op. ~ ~ eoncenoebouw Dir.: Vladlmtr ¡s;;wr. (43111). 111 •!!11. vt~NZO; "Eccomi.. Oh!quante d( Ida d! rOpera 1Capoteu e 1 ll:r.fiCdl. 4'Çll~GIIeOrQ•U, soprano.Orquestra del rtt:: RtgtO de Tonno Oir.. John Maucerf. ~ANTONIN Quartet amb plano n. ·~67 ~~.\!SUmi. plano. Artls Ensemble u;art.~27m). !tiïiB.l ,JORDI •concertino· l!i¡li M.llev. vieU. Hermltaoe Orchestra (r'!nta St. PerersburgDir: Alexls Sorlano ¡121111. ~~ MOU PUNT HOU PllW·IldO deies ultimes novetats isw¡riflQues aparegudes al merc~~t, a ¡jJ!!t;deMootseAgullera. 11·00 GRANS INTEGRALS ¡¡~pe¡ aplano de Johannes Brahms ~11 r¡piÒille$, op. 79. ll$JlDjlll. plano. (16m). fltlin. 3(Presto de Bach. primera e'lió). hJones piano. (4m). !!Vllo.4 (Presto de Bach, segona versió). lli".JJI.1leS, piano. (4m). )!±a¡n.4. op.98 (Versió orlgtnal per a :e"Jliq,¡¡!Temans). li!C!oolnetyndL (35m). U 8UlLlETi DENOTiCIES llit ASEIIOAMUSICAL JI:IIAfOHS \S l'EUS DEL SEGLE. t:espartemàtic de ~ ~'úsíca. Selecció: Victona Palma. 111sr0Dó: EuWia Bemto. llaHol!tr wohl, du f1m.llen11Ches Klnd", de l'acte tercer de I~ 'la Valqufria". ~Hotter. barfton. Orquestra. (13m). !OOB(RT, FRANZ: ouatre últims lieder ~'lt'lrllefrelse' (Viatge d'hivern), O. 911. ~ llot1er, banton. Ge raid Moore, plano. iQEA. RICHARD: "Leb' ¡13ni~ Sfii.IUSS, RICHARD; "Hola, lhr Slreiter In IOdi!', dr la ~gona part de l'octet de lq¡m 'ta¡¡rlcclo". 11ò1Hotter Phllharrnonla Orchestra.Dir.: ~~,osawalllsth. (10m). IAAHMS. JOHANNES: "Herr, Ieh re docll rtll'.1raoment del Rèquiem Alemnay. l'llis Hotter, baríton. Cor I Orquestra Slrui!tade 14 RMio de Colònia.Oir.: Segfu ~.(11m). li• AfONS 9.SGRAAS DIRECTORS. l'espai temàtic de !lm¡¡ Musaca Seleccró: Vlctòrla PallliJ ~: Eufàha Ben110. PROGRAMACIÓ DE NIT lii~~B~rclll ~. ANTmi: Varlacions sobre un <!:~de TXI!IoYski. op. 35a. c.a Sm:!òruc¡ de Londres.Drr.: John !rlltt. 115m). mPH: Conce1t per a i:I:R:!Ii~n. 2 en reM. Hob. Vllb2. ·~ fili.HZ ~ Slnlò<1ica de londres Drr.: Jolln :.r:6.f»n). ==~: RALPH: Fantasra ~ ~ Londres.Dtr John Barblrotll ' !111 LA TARDA OE l 'OIENT ~ nost~ :C::S . reaktzada a partir de les oients. Presentació a Cardus lt.1l P!JITAGRAMA dlvuigaciO musical. Guió 1 2tto ·Père Burês I Àlex Robies. ltl4 BUTLLETI DE NOTICIES AGENDA MUSICAL ElSGUSTOS REUNITS -.~o de VIctòria Palma que 'd',f.!!.'iiAllred Celaya. ~f?'ARD: 'Finale: Lento • Presto al -_ •Quart moVimPnt del Ouar1et da ~ 1!127, ~.r,~rland. Violi. Alie Sponberg, violi. '-4"Ql Tomter, viOla. Truls Morf< · =de :o (9m). COREA. CHICK: "SwediSillandscape" Chlck Corea. piano. Enreo•stramem fet al Plaktrum de LU!ld (Suècia). el14 de novembre de 1999 (3m). VERDI, GIUSEPPE: "Già ne11a notte densa", duet d'amor de racte 1d'Otello. Joan Sutherland Luciano PavarotiL Orquestra de l'Opera de Nova York. Oir~ RiChard Bonynge. (11m). MAHLER. GUSTAV: Segon mOViment de la simfonia n. 6, "Tràgica" Orquestra Filharmònica de Londres Dir.: Klaus Tennstedt (13m). AMIGO. VICENTE: "Bolero de Vlcente• (orquestrat per Joan Albert Amargós). Mino Clnelu. ba!Brla. Alfredo Palxao, balx. Antonlo Serrano, harmònica. Orquestra (6m). CHOPIN. FREDERIC; "Largo·, de la sonata n. 3, op. 58. Nelson Freire. (8m). BACH. JOHANN SEBASTIAN; Concert de Brandenburg n. 3, BWV 1048. Musica Antlqua de Colònla.Dir.: Relnhard Goebel. (9m). JARRffi. KEITH: The journey home. Kelth Jarret, plano. Jan Gartlarek, saxo tenor Palla Danielsson. baiX. Jon Chlistensen. bateria. (11m). DVORAK. ANTONIN: Temps de vals. segon moviment de la serenata per a corda. op. 22. Orquestra de Cambra Saint Paoi.Dir.: Hugh Wolff. (7m). GIMÉNEZ. JERÓNIMO: "Romanza" i 'zapateado", de la sarsuela La Tempranlca. Teresa Berganza. Orquestra de Cambra Anglesa.Dtr.: Enrique Garcia Asenslo. (Bm). KAMEN: Rowena i Finale de Mr Holland's Opus (l'obra de Mr HO!Iand). una Simfonia americana. (composta per ala peUfwla amb el mateiX titol). Mtehael Kamen. corn anolès. Pino Pafadino. baiX Phil Palmer, guitarra Andrew Newmark. batsria. Orquestra Simfònica de la BBC.Dir.: Leonard Sl.lUOn. (8m). TÀRREGA, FRANCESC Recuerdos de la Alhambra Andrés Segovia, guitarra (4m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Selecció de lleder de CLARA SCHUMANN, LUDWIG SPOHR. FELIX MENDELSSOHNi ROBERT SCHUMANN. Montserrat Alavedra, soprano. Oriol Roman!, clarinet. Mlguel Zanetti, plano. CONCERT enregistrat per Catalunya Milslca el dia 13 de gener de 1988 al Centre Cultural de ta Call(;! de Pensions. (71 m). 23:45 NOCTURN Musica per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. • Repetldó dets liltíms programes 0:30 L'AUDIOVISUAL Emès diumenge passat 2:30 GRANS IKTEGRALS Pr09rames emesos ta setlliJna anterior (Ordre d'emissió RepetiCió del Dtlluns. Dimarts. Dtmecres. Ot¡Oil$. Dtvendres, de 14.00 a 15 00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Pr09rames emesos la setlliJna anterior. (Ordre d'emissió Repetició dels pr09rames de Orlluns. Dimarts. Dimecres. Dijous, Dtvendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA PrQ9rames emesos la setmana anlertor. (Ordre d'emtssíó: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Drmecres. Dijous, Divendres, do 10.03 a 13.00). DIVENDRES, 20 DE IITIMIRI DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus Inclou butlletins Informatius I ~endes musicals. 8:00 BUTLLETf DE NO CIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI BOYCE, WILliAM· "The King shall rejolce". anthem de coronació. Tire Clloír ol New Colteoe. Oxford. The Atademy ol Anclent MUSic Oir Eclwrd HiQgmbottom. (Sm). BERUOZ. HECTOR: Obenura "Wa1~ StaaiSllapelte Dresden.Dir. Sit Cobn Davts. (10m). BOCCHERINI, LUIGt Concert per a violOncel i orquestra de corda en Sol M., G 480. Ca~ XXI. (11m). GALLIANO, RICHARD "Habanerando", havanera per a bandoneó. arpa. plano • orquestra de corda . EJcahrd Gallíano. bandoneó. Cin.lla Conte, arpa. Stefano Bollam, pi:mo. Orquestra de corda. (6m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA DANSES ITALIANES. The Broadside Band Dir.. Jeremy Bartow (9mJ. BEETHOVEN. LUDWIG VAN: Concert per a plano i orquestra n. 5. op. 73 ''Emparador'' Maurizlo Pollini. Orquestra Filharmònica de Benfn.Dir.: Claudlo Abbado. (39m). GEMINIANI, FRANCESCO: Concerto grosso n. 6 en la M. (a partir de les sonates per a violi op. 5 de Coralli). The Academy of Anclent Music.Dir.: Andrew Manze. (10m). JANACEK. LEOS: Diari d'un desaparegut (versió orquestral). Philip langridge, tenor. Brigrtte Balleys, contralt Dones del Cor de Cambra RIAS. Orquestra Filharmònica de Bertln Dir~ Claudio Abbado. (35m). MOZART. WOlfGANG AMADEUS: Ouanet per a flaUla, viOli, viOla i violoncel. KV 285. Aurèle Nicolet. Trio de corda Mozan. (14m). TXAIKOVSJO. PIOTR ILITX: SUite per a orquestra n.2. op.53. Orquestra StmfOrúca de I'URSS.Dtr. E. Swtlanov. (32m). TOLDRÀ. EDUARD: Quatre cançons sobre poemes de T. Gan:és: 'Cançó de comiat", 'Cançó de l'obhr, ·canç6 de bressol"! "Cançó de grumet·. Ana !barra, soprano. Rubi!n Fern~ndez, plano. (13m). BACH. JOHANN SEBASTIAN; Sonata per a flauta travessera I guitarra, BWV 1033 Hans·Martin Llnde. Konrad Ragossnlg. (9m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Monu;e Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música per a piano de Johannes Brahms Fantasies, op. 116 EmH Guilels, plano. (22m). Tres lnlermeZZí, op 117. Joaquln Achlicarro, piano. (15m). 15:00 BUTLlETi DE NDTfCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:1 0 A FONS LA MÚSICA SOLA L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció: Raimon Colomer. Presentació: Eulàlia Bemto. t.:oboè I l'orgue KREBS. LUDWIG: Fantasia en fa m. André lsocr. orgue. M.chel GrbOilreau, oboè. (Sm). VlVAlDI, ANTONIO; Sonata en do menor. RV53. Josep Julià. oboè. Mootserrat Torrent. orgue. (10m). TELEMANN, GEORG PHIUPP: Son;tt.a per a oboè i orgue en Mi b. André lsoir. Mlchel Grboureau (10m). HANDEl. GEORG FRIEDRICH Concert en sol menor. HWV287. Josep Julià, oboè Montserrat Torrent, orgue (9m). VIVALDI. ANTONIO: Concert per a violi, oboè, orgue I chalumeau. RV 779 Camerata Kiiln. (13m). 16;00 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. l'espai temàlkl de Catalunya Música. Selecció: Raimon Colomer. Presentació: Eulàlia Benito Sofia Poçhe FAURE. GABRIEL: Nocturn n. 2, en Sl M. Sofia Puche. piano. (1m). TOLDRÀ. EOUARD: Sis sonets, per a YIOU I plano. Sof~a Puche. pgno Josep M' Alpiste. viOli. (24m}. BLANCAFORT, MANUR. El pa¡e d'at¡¡cdo¡¡s. Sofia Puclle, pbno. (22m). 17:00 LA TARDA DE L'DIEKT PrQ9ran\3Cló reaf•tzada a part¡r de le1 peticions dels nostres Otents. Presentaoó a ~rrec d'Olga Cardus. 19;00 CICLE DE LIED Una selecció de Mootse Aguileta que presenta Eu~ Ben•to. GRANADOS. ENRIC: Canciones alliJtorlas. Mana Llulsa Muntada. soprano Josep Sunnyac, plano. (18m). GRIEG. EDVARD: La noia de la muntanya, op. 67. Anne Sofre von Otter. mezzosoprano. Bengt Forsberg. plano. (26m). GRANADOS, ENRIC; Tres tonadrllas. Pilar Lorengar. soprano. félix Lavtlla. plano. (Sm) 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Alfred Celaya. BACH. JOHANN SEBASTIAN: "Heute noch" (Avui també), ana de la Cantata del cafè, BWV211. Emma Kirltby. soprano. The Atademy of Ancient Mu$tc.Dir.. Christopher Hogwood. (1m). LAtO. EDOUARD: 'Fantasia noruega• Thomas Chrisllan, VIO!f. Orquestra de la Ràdto de la WDR.Dtr.: Ste1an Blunier. (15m). SCARLATTI, DOMENICO: SOnata en DoM. Kk132. Clara Haskll. ptanO (6m}. MUSSORGSKI, MODEST: "Una nrt a la muntanya pelada' (arranjament RtrnskiKòrsaJ(ov). Orquestra Filharmònica de Viena.Drr.: Valery GergteV (12m). GLENN "Crying In !he chapel• Mahalla Jackson. veu. Cor I orquestra. (4m). GRIEG. EDVARD: "A la tardor", obertura de concen. op. 11 Orquestra Slmlòntca de GOteborg.Dir.: Neeme Jarvl. (11m). GERHARD, ROBERT: Sardana (1929). Cobla Sant JordiOir: Jordi León. (7m). ROSSINI, GIOACHINO; Andante I valiaclons per a violi I arpa. Alberto Ambroslnl, violi. Claudla Antonelli. arpa. (Sm). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Segon moviment de la simfonia n. 101, 'El rellotge'. Orquestra del Royal Concertgebouw.Dir.. Nikolaus Hamoncourt (9m). RAKHMANINOV. SERGEI: "Moderato·. 1r mov. del Concen per a piano n.2, op.18. Viadimlr Ashl<enazy, plano. Orquestra Simfònica de londres.Dtr.: Andr! Previn. (11m). DELIBES, LEO: frnal de l'ade pomer del ballet "Coppé!ia• (Arranjament d'Anlonio de Almeida). Orquestra de I'Ópera de Uó.Dír: Kent 11aoano. (Sm}. DVORAK. ANTONI N. Nocturn per a violi i plano en Sr b M. op. 40. Dían Zhou. ViOli. Edmond Banersby, piano. (6m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Allred Celaya. Obrel de JACQUES HOTIETERRE, JOAN i JOSEP PLA MARIN MARAIS, GEORG FRIEDRICH HANDEL. AUGUST KÜHNEL I GEORG PHIUPP TELEMANN. Barcelona Conson. CONCERT anreglstrat per Catalunya Música el dia 15 de malq del 2002 al Palau Robert de Barcelona. MUSICA A LA CORT DE LA PRIMERA MEITAT DEL SEGLE XVII. (69m). 23:45 NOCTURN M6slca per acabar et dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya ¡;;¡ Ei:> ...e ¡;¡"" .s g:;~· 215 ~ ::J. ~ ê. !1!.. e. e. ....... PROGRAMACIÓ Dl NIT Repe!Jcló deia últtms programes 0:30 M0SICA CORAL Emès dtmecres de 1.1 &etmana passada. 3 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 1:30 MÚSICA DE CAMBRA Programa emu 1a mmana anten01 (Dtlnarts a les 19Jl0hl. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts. Duneues. DiJOUS, O.vendres. de t4 .00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetocló dels programes de D~luns. Dimarts. D1meçres. DIJOUS, Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE M0SfCA Programes emesos la setmana antenor. (Ordre d'emlssfO: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres. Di¡ous. DiVendres, de 10.03 a 13.00). DIIIABTI, 21 DIIDEMBRI DIL 2002 íOJ E. .,. .,!;! .... a el' :::;· 215 ;::;! :::1 . ...., s9 el §: ¡;;¡ et lil;; .... 4 8:00 MATINAL Mllsfca per començar el dia presentada per Pilar Subii'A Recull d'obres breus. InClou butlleU de noticies I agenda musicaL 10:00 CONCERT BARROC Una seleccló de Joan V1ves que presenta Pttar Subli'A. VIVALOI. ANTONIO: Concert per a voolf I orquestra op. 8 n. 3, RV 293 "La Tardor". Fabio Blondr. l'Europa Galante. (11m). BOISMORTIER. JACO UES BO DIN OE: "la Tard01". de las Ouaire Estacions. Gregory Remhart Solistes instrumentals. (16m). SCARLATTI, DOMENICO: Les Quatre Estacions. reotatlus 1àries de La Tardor. Hein;!r Hoplner, tenor. Orqueslla de Gambra de Mu!IIC._Oír. Hans ludWlQ Horsdl. (12m). 11;00 MUSICA PER A COBLA Una selecció d'Ignasi P!ftol que presenta PitarSubm~ SOLÀ. JOSEP: Tavertet. satdana. Cobla Sant Jord1·C1utat de Barcelona.Oir.. Jordoleón. EnregiStrament fet per Catalunya Música el d1a 19 de desembre del200t a l'Auditori del Centre de Cultura Contempornma. (Sm). MORALEDA, ALBERT: Poema d'amor occità • Cobla la Pnnclpal de la Bisbat Oir : Francesc cassol. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 9 de març del 2002 al Palau de la Música Catalana. (6m). VILADESAU. RICARD: "Aigua xellda", sardana. Ricard V1ladesau, tenora. Cobla Pnnclpal de la Bisbal. (4m). BROTONS. SALVADOR: l'lila de la galera, poema. Cobla Sant Jordi.Ciutat dc Barcelona. Dir.. Salvador Brotons Enregistrament fet per Catalunya MúsiCa el doa 2 da març del 2002 al Palau de la Mus1ca Catalana (14m). SERRA. JOAQUIM: La nola alelre que no sap plOrar i Remembrança. sardanes. Cobla Pnncfpal de la Bisbai.Dir: Francesc CassU (10m). OLTRA. MANUEL: Contradansa. Cobla Sant Jordi·C1utat de Barcelona Oir: Manuel Ohra. Enregistrament fet per Gatalunya MúSica el doa 15 de lebrer det 2002 al Palau de la Música catalana. (4m). Ball de cascavells (Fais). Arr. Agustí Cohí. Cobla Sant Jordi Oir.: Jesus Ventura . (4m). PUJOL, FRANCESC: Cants de Mallorca, sardana Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona.D1r.. Jordtleon. Institut lrancès de Barcelona. 19/11/1999. (5m). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENlAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió 1 realttzació: Pero Surés I Alcx Roblos.Repeticfó del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últomes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a cArret de Montse Agullera. Resum dels millors programes deia setmana. 14:00 ElS GUSTOS REUNITS Una sefecc<ó de Montse Agullera que presenta Garmina Malagarriga. CHOPIN. FREDERIC: Estudi per a piano, op. 25n. 12 MaunzJo Polllm, poano. (3m). ROSSiNI. GIOACCHINO: •setva opaca·, romança de racte segon de ròpera "Guntem re~~·. Angeta Gheorgiu. soprano. Orquesua Silllfònoca de Loodres.Dir~ Evelono Pidò. (5m). VlVALOf, ANTONIO: Simfoma. RV 117 (inici de la Serenat! "La Senna Festeooanta" (El Sena de festa). Concerto ltaliano.Dír.: Rinaldo Alessandrini. (Sm). ANONIM: Kalinka. Bafalalkes dels gotanos russos. (2m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Concert per a trompa n. 2. KV 417. Bar¡y Tuckwell. trompa. Academy ol St. Martln in tha Reids. Dir,: Navllle Marriner. (13m). JANCEK. LEOS: Tres danses da Motiwia. Mikhall Rudy, plano. (Sm). JOBIM. ANTONIO CARLOS: "Eu sel que vou te amar·. Vfnlclus de Moraes. veu. Alex Klein, oboè. Lar¡y Combs. clarinet Daniel Barenbolm. plano. Robert Kassingar. contrabaiX. Cyro Baptista, percussió. (5m). ALWYN. WILUAM: Simfoma n.4. Orquestra Simlònlca de Londres.Dtr.. Ritllard Hickox. (12m). MENDElSSOHN, FELIX: · me liebende sdlre~bt' (l'amant escriu), op. 86 n. 3, ·oer Mond" (la Uuna). op. 86 n. S. Barbara Bonney, soprano. Geoffrey Parsons. piano. (Sm). ffiEMANN, GEORG PHJUPP: Concert en La M per a viola de gamba. dos violins i baix continu. Sieofried Pank. viOla de gamba Conjunt barroc de Lelpzig. Conjunt d'instruments de vent del Cottegium de LeipZiQ. (10m). GARROB~. JOAN: "A mig camr Joan Garrobé. gurtarra. (2m). SIBELIUS, JAN: La tomada de Lemminkalnen. op. 22. Orqueslla de F1Iadèffia.Dir.: Eugene Ormandy. (6m). LENNON. JOHN!McCARTNEY, PAUL: Here, there and Everywhere. John Etheridge, guitarra. Chrtstian Garrick. Violi. Malcolm creese, baix. Oave Keible, guitarra. (4m). DEBUSSY, CLAUDE: "La plus que lente' (La més que lenta). Josep Colom, plano. (Sm). HAYDN. FRANZ JOSEPH: "Gloria" de la "Schiipfungsmesse· (Missa de la creació), Hob. XXII:13. Rulh Zlesak, soprano. Bernarda Ank, contralt. Christoph Prégardien. tenor. Oliver Wldmer, baix. Cor Monlaverdi. Solistes Barrocs Anglesos.Dir.. John Ellot Gardlner (10m). MAHLER. GUSTAV: Primer movoment de ta Simfonia n. 4. William Preucil. violl Orqueslla de Claveland.Dir.: Píerre Boulu. (15m). IRELAND. JOHN: "Summer Evening" (Vespre d'esbu). Erie Partan, fllaRO. (Sm). HANDEL. GEORG FRIEORICH: "But whO may abide lhe day ol His coming?•, ària de l'oratori "El Messies·. Andreas SCholl, contratenor. Les Arts Aorissants.Ofr: William Chrlslie, (Sm). FRUMERIE, GUNNAR DE: "Suite pastoral" per a flauta. orqueslla de corda i arpa, op.13b. Sarah llndloff, flauta Orquestra de Gambra Sueca.Dlr.: Peller Sundkvlst. (12m). HAYDN, MICHAEL: Allegro brillante. primer moVIment del Quintet de corda. P 109. l'Archlbudelli. (7m). lANDI. STEFAND: "Alia guerra d'amor", ·otrtndin". l'Arpeggiata.Dir.: Christina Pluhar. (4m). PROKOFIEV, SERGUEI: Allegro, primer moviment de la Simfonia n. 2. op. 40. Orquestra Nacional de frança.Oir.: Mstislav Rostropovitx. (13m). SCHUMANN. ROBERT: Rnale, quart movoment de la Sonala per a violi n. 3, op. post. Ara Malikian, viotf. Serouj Kradjlan. plano. (7m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró Jané. HANDEl, GEORG FRIEORICH: Israel a Egopte. oratori. Nancy Argenta . Emoly van Evera. Timothy wuson. Anthony ROife Johoson. David Thomas . Jeremy WMe. Taverner Chocr. Tawrver Players.Oir.: Andrew Parrott. (135m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS Simfonia n. Ja. ~ 504 "Praga· Academy ol St. Martln·ln·the-Aelds.Oir.: Neville Marnner (29m). 20:03 CATALUNYA JAU Un programa d'Albert Mallolré. 22:00 AGENDA MUSICAl 22:04 A LA MANERA DE..... Un convidat ens proposa I comenta la musica que 11 agrada. GuiO f presentació de Joan Voves. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU PresentaCió de les últlme& novetats dlscoorèfiqws aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès fa setmana anterior. (Dissabte I dtUmonoe a las 10:0011). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterlor (Ordre d'emiSsió: repetició dels programes de Dissabte I Oium&nlle. de 14.00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos ta setmana anterior. (Ordre d'emrssió Repehcló dels programes de Dilluns, Ormarts. Dímetres, D1Jous• Oívendres. da 10.03 a13.00). DIUMENGE, 22 Dl SDIMBRI DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Polar Sublrn Recull d'obres breus. Inclou butlletf de noUcles I agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC Una selecció de Joan Vives que presenta Pilar Sublm. BACH, JOHANN SEBASTIAN: Partfta en la m per a flauta sola BWV 1013. Frans BrOggen, flauta traverso. (14m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Partlta per a vlolf sol n. 2. BWV 1004. Slglswald Kuljken. (26m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Partrlll BWV 997, en dom Ro" llslevand, llaüt barroc. (13m). 11:00 MISSA DE MONTSERRAT Transmissió en directe de la Mtssa Conventual des del Monestir de Montserrat. 12:17 GUIA MUSICAl La onformacló lllustradl sobre els concerts ll'actlvotat múslcal de la temporada.un espai presentat per Pilar SUbirà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les Ot~mes novetats doscogrnhques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ElS GUSTOS REUNITS Una selaccló de Montse Aguilera que presenta Carmlna Mataoarnga CHABRIER. EMMANUEL. Festa polonesa. extreta de l'òpera còmica "Ret contra la seva voluntat" Orquestra data Sulsse Romande.Oir : Em est Ansermet (8m). TELEMANN, GEORG PHILIPP: Vlvace. quart moviment de la Sonata per a vrola de gamba Mary Sprlngfols, viola de gamba. (3m). RIMSKI·K0RSAKOV, NIKOLAI "iwn Sergeitx... ", escena I ària de l'òpera ·La promesa del tsar", Edita Gruberova. soprano. Orquestra de la Ràdio de Munlc.Dír.: Fablo Lulsi. (Sm). ARRIAGA. JUAN CRISOSTOMO DE: Primer moviment del quartet de corda n. 1. Quartet Guamteo. (7m). KORNGOLD, ERICH WOLFGANG "les aventu~ de Robin HOOd., lanfima 1 estena d amor. Orquestra Hollywood llowi.Dir . ~ Maucen (Bm). SHAW, WOODY: "Rahsaan's 1111• Woody Shaw. liompeta. SIM Torre trombó. Lmy Willís. Piano. Slafford.-s. balle. Víctor Lewis. balena. (12m) LISZT. FRAHZ: Nocturn n. 3 dels.Soon! ' d'Amor. Daniel Barenboim, piano. (Sm). COPLAND. AARON: Danzón Cubana Orquestra Fllhannblllca de Nova yo¡j¡.IR.. • leonard Bemsteln. (7m). ROSSINI. GIOACCHINO: La óaroa. Luclano Pavarotti, tenor. Orq~ra cid Teatto Comunate.Olr~ Richard 11onyn<,¡e · (3m) BEETHOVEN, LUDWIGVAN: Andante cantabile con moto, segon movunent de~ Simfonia n. 2, op. 36. Orque.~lra Simfònica de la NDR d'Hamburg.Dir.: Gúll!er Wand. (11m), BACH, JOHANN SEBASTIAN: Cinc pnmeteJ Invencions a dues veus. BWV n2 a Kenneth Gilbert, clavecf. (7m). DVORAK, ANTONIN: Pollla, de la Su1t! Txeca. Orquestra Simfònica de DetrootOir: Ar1tJ1 Doral!. (Sm). OU PARC, HENRI: "línvolation au I'OyiOe' (la inVJtaciO al viatge). Janet Baker. mezzosoprano. 0rQUe51ra Simfònica de Londres.Dír~ André Pre.111 (Sm). STRAUSS, JOHANN Obertula de I'CIIItfill "El ratpeoat•. Orquestra Fílhannònica de Víena.lN.: 1.r:111 Maazel. (8m). HAYDN, FRANZ JOSEPH: DP.'efllmelltO.a corda i vent, Hob. lt10. R1ce~ Consorl (12m). SCHUlZ, HEINRICH: "Freu& eudl des Herren· a S. Simfonia saaa SWV 367. La Capella Ducale. Musica Rata Oot. Rotz:d Wílson (Sm). MUSSORGSKI. MODEST: La gran porta dê Kiev, dels ·ouadres d'una 8lll0sieió" Evgeny Klssln. plano. (Sm). STRAUSS. RICHARD: AUemandt i marxa final de la Surte de danses sobre peces dl Couperin. Sinlonietta de MontJeal.Dir.: Challes ~!cd (Sm). MENDELSSOHN, FELIX: Allegro enerQICO I con fuoco. primer movlmeQI del Trio amb plano, op. 66. Trio Guamleri de Praga. (10m). MYSUVECEK, JOSEF: "Dunqua Utidi lnomto-Piu non sltrovano', ària de I'Open "l'OIImp1ade". Magdalena Kozena. mezzosop!llno. Philarmonía de Praga.Dir: Mldlel Swierczewski. (Sm). MENOm. GIAN GARLO: Allegro rnoder!'.o'. primer moviment del COClCell per av.ol orquestra. Jennner Koh. VJolí. Orquestla del fts1r·~ Spoleto.Dir; Rlehanl Hldtox. (13m~ DENNIS/AOAIR: "Evel)'tlunO llapp!:llS tD m * me·. Scott Hamitton. saxo tellOl. Clll C1i1t1S. gurtarra. Monty Sud~. 11m- Na! l'lelt!. • piano. Jake Hanna. b.ltWa. (4m~ BACARISSE. MANUEl: "AifeO~ • pnmer moviment del ConcertJlO per I guttarra i O!Quesua. op.72. Narcisa Yepes, guitarra. Olqu.,ua Fílhannòmca d'Espanya Oir: R. FnliiC«llli . Burgos. (Sm). WOLF. HUGO: 'Wtegenlied' (&anço de ~ bressol). Dagmar Schellenberger. soprano. Sklgin, piano. (3m). 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA MOZART/HENNEBERGISCHACK!GER!$1 KANEDER: la pedra filosofal i l'illa encantada. òpefà en dos actes. Kurt Stieit. Alan Ewlng. ChPS Pedto Tt1ii!S· Paul AusUn KeUy. Boston Baroque. Oir. Martln Pearlman. (tSom). 20:03 l 'AUDIOVISUAL un programa d'Aiex Gortna 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA AOfBAT tn1J51C1!S Programa a l'entorn de temes d'InterèS. Presentat 1cooduo1 !l6r ~ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA , ~ 1raliml amb ~ cotaboració del ~rsi de la MuSICa. tt~ IIOCTIIRII l!iiiCI per xabar el ella. ,.ooRAMACIÓ DE NIT i$>ó deiS últims programes tJ I()U PUNT NOU ~de les úlumes novetats ~ apareoudes al mercat. a cii!CdeMontseAIJullera. Resum dels .a:n p¡ograrnes de la setmana passada tJ CONCERT BARROC I#!Xill del programa emès la setmana l1l!N' (Dtssabl81 dlumengP a res ratXI!). t:ll flS GUSTOS REUNITS ~ emeS(IS la setmana anterior ¡~d'emlSSió: repetlcló dels programes ~~~te, Dlum~oge, de 14.00 a 17:00) 1:!1 CAPSA DE MUSICA p,o;nmes emesos la setmana anterior. rtl'dred'emlssló: Repetició dels programes $1Dr~ns. Dimarts. Dimecres. Dijous. ll!.tMres. de 10.03 a 13.00). DILLUNS, 2~ DE IITEMBRI DIL2002 lti11A11HAL t1:sQ per a:omtnçar el dfa pr~sentada per ~l'lo~ Recull d'obres breus. Inclou i>!l!ttl5 lnf()lmatius ¡ apendes mus•cals. 1:11UTtlETf DE NOTICIES tllWlHAl 5. SP»> AEPfiiTORI !J,IEAA ANORÉ: "Sommell", de t'acte kt'l.lls ye-<JX", de l'acte IV del ballet l!lllpiGa:à a IDS!o, 0006. Guillemette Laurens, ro. O!Questr1 Capóccio ,.,...-u Dir~ Slóp Sem~. (lOm). ;.ta, MAURICE: Dansa general del ballet ._ICtlloè". t;eM de ta Sulsse Romande.Oir.. ~Atwmet. (Sm). :;..a; EDVAAD: Ouaire peces det ll1bre ter. ~lt \ll&oeAtldsoes, piano (Sm). ?WIA.ANTON· 'Harrnonlque lfnltée", per aqumlbutes,op. 18. OiWt Kuhlau. (9m). WISIIWlN, GEORGE: Fantasia per a '11olf 1 ~sobre 'Porgy and Bess· k!OOa Bel~ vlOII. Orquestra Simfònica de l!Mrts.Dir.: John Willlams. (20m). lla AGEHOA MUSICAL I~ CAPSADE MÚSICA mtlSS. RICHARD: Dansa dels set vels d!Salnme, op. 54 ~ Alharmònlca de Bertfn.Oir. Georg lllllllm). Ol.'OO.. GEORG FRIEDRICH· Concert per a 'lli orquestra op. 7 n. 5. ia: ~n. The Amsterdam Baroque Qitr¡ (13m). !;S. EDVAAD: Oia~ Trygvason. op, 50. ~Si!ne. rnmCHOprano. Anne cootnlt Hakan Haljegard. lñn Cot- I OrQuestra Simfònica de ~Dr~ll!en>eJ~. (35m). ~· ~.NATOll: "El llac encantn", op. ~Kirodlir.: Vatery Gergiev. (8m). 'is.~. FIWIZ: Sonata 'Gran Duo·. op. =. 1400812. BlrMbolm I Raóu lupu. piano. VilfmiH!, FRANCESCO: Concerto ~Up3n.12 "Pet santfssim Nadal". ~~ lstni!lolllana.Oir.. Jarostav Krcek ~!\'( .~HARLES HUBERT: Simfonia n. 5 Srmf!lnlca 1912" ~ fililarmbnlca de Londras.Oir.: ' ~rt.(27m). ~OUAfiD: 'Fantasia Noruega• illltGraflln, violf. Orquestra de Thie¡ry Rscher. (14m}. illt!rDit 1 ~ IOUPUNT NOU ~de las ultimes novetats li'!¡,; liflques apareguóes al mercat. a 1 d! Mootse ~ullera l1a &RAHsINTEGRALS ~':'*apiano de Joh.lnnes Brahms ~~ prano, op. 118. ..:__ • piano. (23m). va:: i: Quatre peces per a piano. op. 119. Radu lupu. piano. (15m). 15:00 BUTUETf DE NoTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA NOVA MÚSICA. l'espai tem.'tic de catalunya Música. Selecció: Raimon Colomer. PresentaCió: Eulàlia Beorto. GERHARD, ROBERT; Xli (;ançons populals catalanes Elena Gragera, mezzo. Anton cardó, piano. (23md SCH NBERG. ARNOLD: Simfonra de cambra n. 2, op. 38. Ensemble lnterContemporain.Oir.: Plerre Boutez. (21m). 16:00 A FONS LES VERSIONS DE REFER~NCIA l'espai temàtic de Catalunya Mlisrca. Selecció: Joan Vives. Presentació: Eulàlia Benito. HONEGGER. ARTHUR: Simfonia n. 1. Orquestra Nacional de França.Oir.; Charles Munch. (23m). DEBUSSY, CLAUDE: Imatges per a orquestra. n. 2 "Ibèria". Orquestra Naclonal de França.Oir.: Charles Munch. (24m). 11:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticJons dels nostres oients. Presentact6 a cànec d'Qiga Cardús. 11:00 MUSICA ANTIGA Una seleccló de Joan Vrves presentada per Palar Subiri. VICTORIA: Requlem. The Tallls Scholars.Oir.. Peter Phrlrps. (42m}. VICTORIA: Magrufrcat pfimJ tona. Cor del St Jolln's College. tambndoe Oir~ Georg, Guest. (12m). 20;00 8Ulllrtl DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de VactÒiia Palma que presenta Alfred Cetaya. SAMMARTINI: Sonata per a Violf I b.c., op.13 n.2. Stelano Montanari, Violi. Ensemllle J.M Anciutl. (6m). CHUECA, FEOERICO: Vals "Ca.ballero de Gracia" de ra sarsuela "la Gran Via" Orquestra de Cambra Anglesa.Oir.: Antoni Ros Marbà. (3m). SHORTER. WAVNE "The three Ma.rtas" wayne Shorler, saxo. Jlm Walker. flauta. Varon Gershovsky l Mlchaet Hlll, pianos. Larry Kleln, baix. AJeJandro Acuna. bateria. (6m). STRAUSS, JOHANN (fill): "Temperament alegre·. polca op. 319. Orquestra Alharmònlca de Viena.. Oir. Willl Boskovsky (2m). MORENO TORROBA. FEDERICO: "Suite castellana" DaVid Rossell. guitarra. (8m). STRAUSS, RICHARD: Scherzo. segon moviment de la Simfonia domèstica, op. 53. Orquestra Nacional Escocesa.Oir.: Neme Jàrvi. (12m). PIAZZOLLA. ASTOR: Primer moviment del concert per a bandoneó, orquestra de corda i percussió. Pablo Malnetb, bandone6. Orquestra de cambra del Teatre Uiure.Dir: Josep Pons. (7m) SCHUMANN. ROBERT: "Biumenstúck", op. 19. Bernard d'Ascoh. prano. (6m). PAG~S. XAVIER: la Roda del temps, moviment concertant per a Violoncel I collia Nabf l:abestany, Violoncel. Collia Mediterrània Oir: Jesús Ventura. (8m). ANÒNIM: Marcha do Entrelalado de Allarlz. munetra. Conjunt Instrumental liderat per Carlos NOnez. (5m). JANACEK, LEOS: Primer moviment del quartet de corda n. 2, •cartes Intimes·. Quartet Melos. (6m). PORTER. COU;: "Night and day· Joe Henderson. saxo. McCoy Tynar, piano. Bob Cransllaw. baix AVio Jones. bateria. (7m). ROUXIGARVARENlZ: "Mol. avec une chanson·. Maurice Chevaller. (2m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "Serenata nocturna•, KV 239 !:apella lstropo4.1ta!l30i[• Wolfgang SObotl<a (13m) ROTA, NINO: Tres danses de la banda sonora de la pe!.lkuJa "El Gatopardo". Orquestr11 SimfÒ!lb del Teatre Boooi de Moscou.Oir~ Rlceardo Morettl. (Sm). BRAHMS. JOHANNES: 'WM!genlied" (tançó de bressol). op. 49 n. 4, VICtòria dels Angets, soprano. Sintonia ol london.Dir.: Rafael Friihbe<:k de Burgos. (2m) 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ElS CONCERTS OE CATALUNYA MÚSICA Obres de JEAN·BAPTISTE LULLV. JOHANN SEBASTIAN BACH. GEORG MUFFAT I GEORG FRIEDRICH HANDEL. Le Concert des Nations.Oir.: Jorda Savall. CONCERT enregistrat per Catalunya M~slca el dia 2 de març de 1999 al Palau de la Música Catalana. LA SUITE FRANCESA EN t:EUROPA MUSICAL (107m). 23:45 NOCTURN Música per acabar er dia Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repettcló dels últims programes 0:30 MÚSICA ANTIGA Repetició del programa emès drlluns passat 1:30 CICLE DE UEO Emès divendres passat. 2:30 GRANSINTEGRALS Programes emesos la setmana antenor (Ordre ó'emssió: Repetició del Danuns. DimarU, Oameaes, Dijous, Drvendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana antenor (Ordre d'emissró Rep¡:ticló dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous. Divendres, de 20:10 a 22:00), 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana an~nor. (Ordre d'emissió Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous. Drvendres, de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 24 Dl SnEMBRI DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia pr~entada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius I af¡cndes musicals. 9:00 BUTllETf DE NDT CIES 9:06 MATINAL a GRAN REPERTORI SAINT·SAÈNS. CAMILLE; "Havanera•. op. 83. Renaud Capuçon. viOli. Orquestra Filharmònica de cambra Alemanya de Bremen.Otr.: Daniel Hardlng. (11m) MARCO, PAOLO Ol (PAOLO DA FIRENZE): 'Era Venus·. madrrgal. Con¡unt vocal I instrument3J ·Mala Punaca".Orr~ Peilro Memelsdorlf. (6m). CHOPIN. FREDERIC: Tres nous estud:s, opus pòstum. N~ Freire. (Sm). WALTON. WILLIAM: Cinc baoatel.les per a gurt!rra I orquestra de cambra (adapt.aeió de P. Russ). CraiV ()gelen. guitarra. Northem Sinlonia.Orr.: Richard H!cXox. (17m). BACH. JOHANN MICHAEL: "Aul. lassi uns Herren toben" (Uoem el Senyor), ~ria. Gérard Lesne. contratenor. 11 Seminarlo Musicale. (6m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA TELEMANN, GEORG PHIUPP Concert per a 3 oboès, 3 violins I baix continu en Sl b M. MUsica Antfqua de Colònia Dir.: R. Goobel. (9m}. BRAHMS, JOHANNES: Concert per a violi I violoncel. doble concert op 102. Gtdon Kremer, viotr. Clemens Hagen, violoncel Orquestra del RoyaJ eoncertgebouw.Dir.: Nrk~Maus Hamoncourt. (33m). CRETI DE ROCCHIS, MARIANNA Fantasia sobre •casta Diva" de Betllnt Claudia Antone!U, arpa. (9m). RUffiR. JOHN: Magnof~tat Patricfa Forbes. soprano. The cambrltfoe Slnoers Tlle Crty ollondon SintonaOir.: John Rutter. (37m) GARRETA. JUll· A Pau Gasals. sardana. Cobla Pnnctpal de la Bisbai.Oir; Francesc Cass6 (4m). ALFVEN. HUGO: Simfonia n.4, "Del timít de rarXlpèlag", op 39. Solastes vocals I instrumentals. Orquestra Filh.lrmbnlca d'Estocolm.Oir~ Neeme ~!VI • (47m}. fALLA, MANUEL DE: 'fantasia bètica" Javler PeriaMS. piano. (14m). HOLLAENDER. FRIEDRICH. "Munchh.lusen· Ute Lemper, veu Jetf Cohen. plano. Matríx Ensemble.Oir. Robert Ztegler (8m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentaoió de les últimes novetats discognlliques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRAlS La músk.'l de cambra d'Antonln Dvorak Quintet de corda, op. 1. Components de l'octet de la Filh.lrmònlca de Berlin. (28m). 15:00 BUTLLEtf DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAl 15:10 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. t:espai temàtic de l:alalunya Música presentat per Ra~ mon Colomer i Eul.\lia Benrto. Anna Cezurra 16:00 A FONS L'OPERA. L'OPERETA I LA SARSUELA. l'espai temalic de catalunya Müslca. selecció: Vietòna Palma. Presentacaó· Eulàlia Benlto. STUART, PAUL: "Tht tatUe thieves ol Betlllehem" (Bs petits lladres de Betlem). òpera en un acte. Kelley Hamrllon. mezzosoprano (Mana). Bryan Jackson. barlton (Josep). Therese Murray. soprano (oermana}. Elana Gizzi. soprano (oerrm). Marfc. Schmidt, tenor (hostaler). Rrker Connaughton. mezzosoprano (hostetera). Vitali Rozynko, !van Grallin I Paul Busselberg, baritons (els tres Rels). Fre~! Nuenberg, paper parlat (mantenrdor de la pau). Cor del Teatre d'Òpera de Rochester. Cor de Nens Bach d'Eastman Orquestra.Oir.. Ralfaele Ponti. (54m) 17;00 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a parilr de les petlclons dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cnrdus 19:00 M0SICA DECAMBRA Una selecció de Raimon Colomer presentada per Pilar Sublrà SCHÒNBERG. ARNOLD: Quartet de corda op. 7. Quartet Ard111i. (46m}. BUSONI. FERRUCCIO! Introducció i e~ia. per a Clarinet, dos violins. viola i violoncel. Dieter Klóchr, clarinet. Consortrum Classrcum. (9m). 20 00 BUTLLETI DE NOTICIES 20 04 AGENDA MUSICAl 20:10 ElS GUSTOS REUNITS Una selecció de Vactòna Palma que presenta Alfred Celaya. VERDI, GIUSEPPE: "Egla non rieóe ancora... Non so 1e ~tre lmmagllll", ària de l'Opera •¡¡ corsaro·. Barbara frittoh, soprano. Orquestra SimiOnaca de Londres.Oir.: Cotin Davls (6m). FRANCK. C~SAR: Allegro non troppo, tercer moVlment de ta Simfonia en re m. Orquestra dels camps Bisis Otr.: Phrllppe HRrreweghe. (10m) . MERTZ, JOHANN KASPAR: •cançó sense paraules". del recull 'Sons de bard", op. 13. Adam Holzman. gurtarrn. (3m). MALNECK, MATT I SIGNORELLI, FRANK: ''l'li never be the same• Colcman Hawklns, saxo ~nor. Oscar Peterson, plano. Ray Brown, baix. AJvin Stoller, bateria. (3m). CANTELOUBE, JOSEPH: 'Poema•, per a violi I orquestra. Phrlllppe GraHtn. vtolf. Orquestra de I'Úister.Oir' Thterry Flscher (15m). VtVALOI , ANTONIO Concert per a violi, corda i baix continu op 4. n. 2. en mi iii S' ~ .... e E=1' ~- 215 ~ a;. ¡o a ~ ~- iOl S" i s PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA menor, RV 279. del con¡unt "La Stravaoanza·. IM~(llm). s~ -=...= e el' ¡;:¡· 215 ~ :::l. ""' S7 s "' "~· iil ê!. ....Sl:: 6 SIBELIUS. JAit "Kullervo goes 10 war• (Ku11ervo va a la guerra). quart fragment del poema surlfOnic "f<ullervo·. op. 7 Orquestra AlharmOnlca Turlw Oir.: Jorma Panula (11m). ELLINGTON, OUKE: •Happy-go-ludly local" Oscar Peterson Tno. (Sm). CHAUSSON. ERNEST: SIQiiana. segon mownent del concert per a violi. poano i quartet de corda, op. 21 ltzhak Penman. violi. Jorge Bolei. plano. Quartet Julhard (4m). GOLOSMITH. JERRY: "A new hle" (Una nova v1da). tema extret de la banda sonora de la pel·lfcula "El primer caballero·. (5m) SCHUBERT. FRANZ: Segon mov. (AdagiO) del Oulntet de corda op.163. D.956. Wollgano Boettcher. violoncel. Quartet Melos. (15m). RUSSELL I ELLINGTON: "Do nolhlo' !lli you hear lrom me· Carmen McRae. veu. Marshall Otwell, plano. John Leftwlch. baix. Donald Balley, balena. Enregistrament fet al Fesuval de Montreux. el22 de juliol de 1982. (3m). WALOTEUFEL. EMILE: Les Silenes. vals op. 154 Orquestra F~harmònica Eslovaca de Kostce Oir: Alfred Walter. (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS OECATALUNYA MÚSICA Pre~tlt per Alfred Celaya. Obres de OMRSOS AUTORS (àries itlhnes). WOLFGANG AMADEUS MOZART. XAVIER MONTSALVATGE. MAURICE RAVEL, ENRIC GRANADOS i GIOACCHINO ROSSI NI. Marta Bayo, soprano. Bnan Zeger, piano. RECITAL enreg1strat per Calalunya Música et dia 21 de maig del 2001 al Gran Teatre del L1ceu de Barcelona. TEMPORADA 200011 RECITAL MARIA BAVO. 23:45 NOCTURN Musica per acabar el d1a Presentació a t<lrrec d'Alfred Celaya PROGRAMACIÓ Dl Nl1' Repetició dels últims programes 0:30 A LA MANERA DE.. .. un convidat ens proposa i comenta la musica que 11 agrada. Guió 1presentació de Joan Vives.Repehcicl del programa emès dissabte passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició Oel Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres. de 14 00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la S8lmana anterior. (Ordre d'emissió: RepeUcló dels programes de D1lluns. Dimarts, Dimecres, Dijous. DIVendres. de 20:10 a 22 00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emiSSió: RepeiJCió dels programes de Dilluns, 01marts, D1mecres, 01jous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DIMECRES, 25 DE SI1'EMBRE DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el d1a presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins lnformauus I a~endes musicals. 9:00 BUTLLETI DE HOT CIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI BRAHMS. JOHANNES: Danses hongareses n. 1 en sol menor.• n. 2 en re menor., n. 3 en fa major.. n. 4 en la sosllnout menor I o. 5 en sol menor. Orquestrades per Johannes Brahms ilv4n Flscher Jozsellendvay Jr . Jozsef Lendvay Sr.. violins. Oszkar OkrOs. clmbalon. Orquestra FesUval de Budapest Dir.: lv4n Flscher. (17m). VALENTE, ANTONI O: "Lo ballo dellïntorcla d'Anlonlo Valente• Paola Erdas, clavecl. (2m). DEBUSSY. CLAUDE: "RapsOdoa per a orquestra amb clarmet principal" Antony Morf. clarinet Orquestra Nacional de l'Opera de Montecarlo.Oir; Armin Jon!an (9m). SAMMARTINI, GIUSEPPE: COncert en FaM, per a flauta. corda i baix contmu. Hans Marlin linde. flauta de bec. linde Consort.Oír. Hans Marlin I.Jnde. (12m). ELGAR. EOWARO: Ave verum. op. 2 n. 1. AveMaria, op. 2 n. 2. Cor del TríMy College de Cambrídge.011.: Richard Martow. (5m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA DONIZETTI. GAETANO: Dues àries de "La Alia del reglmenr. Luclano Pavarotti. Cor i Orquestra de la Royal Opera House, Covent Garden.Dir.. Richard Bonynge. (13m). RAMEAU. JEAN PHILIPPE: Les lndies galants. Suite. Orquestra de la Cllapelle Royale.Oir.: PI!. Herrnweghe. (43m). SCHUMANN. ROBERT: Allegro en si menor, op. 8. Maurizio Pollini (9m). HARTY. HAMILJON: A comedy overture. Orquestra de I'Utsrer.Oir.: Bryden Thomson. (14m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Quartet de corda n.16. 1<.428. Quartet Alban Berg. (26m). ANÒNIM: "Non posso lar blcalo". Ensemble Micrologus. (12m). KALINNIKOV. VASILI: Suije en Sl m. Orquestra Simfònica de rAntiga Unió SOviètica.Oir: Evgeny Svetlanov (39m). MARCO. PAOLO Ol (PAOLO DA FIRENZE): "Cosa non è', peça insiillmental Grup "Mala Punica'.01r.: Pedro Memelsdorfl (5m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les úlllmes novetlls discogràfiques aparegudes al mercat. a ~rrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRAlS La música de cambra d'Anlonin Dvorak Ou artet de corda n.1, op.2, (8.8). Quartet de corda de Praga. (48m). 15:00 BUTLLETi DE NOTÍCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA, ARA L'espat temàtic de catalunya Música. Selecció: Maró Jané. Presentació: Eulàlia Benlto. BEETHOVEN. LUDWIGVAN: Serenata op. 8 Trio Amandl. Enregistrament en directe fet a la Sala "Paper de Mús1ca· de Capellades el 22 de Gener del2000. (26m). FUENLLANA, MIGUEL DE: "No sé qué me buue·, del llibre Orphénica Lyra. Núria Rial. soprano. José M1guel Moreno, vihuela. (2m). BALADA. LLEONARD: Apunts. Quartet de guitarres de Barcelona. Enreoistrament fet per Catalunya Música el 17 de febrer del 2000 a I'Audrtori de Barcefon.1. dins el marc de la 111 Temporada Avuimústca. (14m). 16:00 A FONS LA MÚSICA REU GlOSA. t.:espai temàbc de Catllunya Música. Selecció: Raimon Colomer. Presentació: Eulàlia Benrto. GOUNOD, CHARLES: Les set paraules de Nostre senyor Jesucrist a la Creu. Chorare CaediJa. Herman Verschraegen. orgue. Filharmonia Romanesa de l'Estat de Transilvàma (Ciu¡-Napoca).Oir.: Jean-LoUis Petit. (25m). SZVMANOWSKI. KAROL: Uetania a la Verge Maria. op. 59. Cor i Orquestra Filharmònica Polonesa de Katowloe.Oir.: Karol Stryla. (9m). HOWELLS, HERBERT NORMAN: Requlem. The Flnzl Singers. Harry Blcket. oroue.Oir.: Paul Spicer. (21m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada.a partJr de les peticions dels nostres o1ents. Presentació a càrrec d'Drga Cardús. 19:00 MÚSICA CORAL Seleccl6 I presentació a càrrec de Maró Jané. MENDELSSOHN. FELIX: Kyrle per a cor I orquestra. Ensemble vocal i instrumental de Lausanne Oir.: MIChel Corboz. (Sm). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: "Missa de la Coronació", KV.317. Oonna Brown. soprano. Claudi.'! Schubert. contralt Marcus Ullmann, tenor. Klaus Hager, baix. Gàchinher Kantorel. BachColleg1um Stunoart Oir.: Helmulh Rilhng. (25m). MAZZOCCHI, OOMENICO: O~alogo di Lazaro. Nedertands Kamerkoor. Solistes instrumentals.Oir~ Renti Jacobs. (8m). BRAHMS, JOHANNES: Nanle. op. 82, Cor I Orquestra Simfònica de san Franc1sco.Dir. HerbM Blomstedt. (13m). 20:00 BUTLLETI DE NOT(CIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Alfred Celaya. RESPIGHI, OTIORINO: Sis petites peces. Yaara Tal. Andreas Groetlluysen, plano a quatre mans. (10m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "Rood6", 3r mov. del Concert per a clarlnel, KV 622. Jacques Lancelot, clarfnel. Orquestra de Cambra Joan-François Paillard.Dir. JeanFrançois Palllard. (9m). SAMPLE. JOE: 'lt llappens everyday" The Jazz Crusaders (6m). CHABRIER, EMMANUEL: Obertura de l'òpera "Gwendollne·. Orquestra del Cap11oli de Tolosa.Oir.. M1chel Plasson. (10m). AN()NIM . "Da ¡e V1s¡na", cançó tradioonal hongaresa Màrta SebeStytln, (2m). BALAKIREV. MILY· lsl.lmey (orquestració de Lyapunov). Orqueslra S1mlboica de l'Acadèmia de l'URSS 01r~ Yevgeny Svetlanov. (Sm). RAMEAU. JEAN PHILIPP: Les Sauvages. Contrast. duet de pianos. (3m). VILLA-LOBOS. HEITOR; Estudi n. 1 en ml menor Pepe Romero, gwtarra. (2m). BRAHMS, JOHANNES: Con moto. quart moVIment del Quintet amb clarinet, op 115. Mtchel Port31, clarinet Quartet Melos. (9m). 'A !lme Ior tove".I"Ugly beauty' Red Rodney./ Alex Norris. (9m). PURCELL, HENRY: 'Thy lland, Bellnda"'When I am lald In earth" (lament de Dido), de l'òpera en tres actes Dido i Enees. Susan Graham. mezzo. Solistes Barrocs Anglesos.Dir.: John Ellot Gardlner. (Sm). CHOPIN, FREDERIC: Dos estudis de l'op. 10. n. 3 i n. 12 "Revolucionari", Nlkita Magalolf, plano. (7m). KOOALY, ZOLTAN: Oances de Marosszek. Orquestra Simfònica de Monlreal.Oir.: Chanes Dutoil. (13m). CANÇONS DEL MEU PAlS NATAL.. "Gave you rose-water lo drink" "When ono was kmg•. Agnes Balisa. Orquestra Experimental d'Atenes 01r Stavros Xdrhakos. (9m) 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Cei.lya SCHONBERG. ARNOLO: 17fragments per a piJno de l'obra pòstuma. HAUER. JOSEF MATIHIAS: Peces per a piano. amb lilols basats en versos de F. H01derlln. op. 25. BARRAOUÉ. JEAN. Sonata per a piano. Herbert Henck. plano. CONCERT enregiStrat per Catalunya Música el dia 3 d'octubre de 1997 a la Sala Hali del Centre de Cultura Contemporània de Barcelona IV FEST1VAL DE MÚSIQUES CONTEMPORÀNIES DE BARCELONA (92m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dfa. Presenlacl6 a ~rrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nl1' Repelici6 dels úlllms programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallolré. Repetició del programa emès dissabte passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: RepeUci6 del Dilluns. Otmans, Dimecres. D1¡ous. Divendres. de 14 00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la selmana an!!no.: (Ordre d'em1SSió: Repetidó dels pr~ de Dilluns. Ounans. Dimecres.llijoos, Oriendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana 3!1l!tíar. (Ordre d'emiSSió: ilepet¡Qó deiS~ de omuns. Dimarts. Ounecres Diious. Divendres. de 10.03 a 13.00).' DUOUS, 26 DE SE'TEMIRE DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia Presen1alla 11!1 Joan Viws. Recull d'obres breus. 1ncsoo butlletins informatius I af¡l!lldes mUSicals. 9:00 BUTLLETi DE NOT CIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI DONIZETII. GAETANO: Sonataperlm!i arpa. Alberto Ambroslnl. violi. Claudia Anton~i\ arpa. (4m). LULLY. JEAN • APTISTE: "Obenu111 de Psyctlé". "Marxa per a la Cerernònla Ture¡·, "Reprise de la Marxa per a la CeretnOnia Turca" t ·xacona d'Arnadís'. Orquestra Capfi«io Stravagante.Oir: ~ Sempé. (13m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "Kyr,f' 'Gloria in excelsis' i "L.audamus te", fragments de !a MiSSa en do m, KV 427 "Gran Missa·. Palricia Peti bon. soprano. Lynne Dl<11011 soprano. Josep!t Comm!l. !MOr. AJ3n EWing, baix. Les Sacquebootiels de TouiOuse. Les Arts AoriSsanls Dv.: W'"R:I Chris!Je. (15m). SIBELIUS. JAN: Oualre hUmoltSQI!S pe 1 violi 1orquestra. op.89. Orquestra Simfònica deGótllborg.Ov. Neeme J3M. (14m) 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA HANDEL, GEORG FRlEDRICH: Concerta grosso. op. 3 n. 5. The Academy of St. Mallin In tlle Fields.Dir: lona Brown. (10m). FALLA, MANUEL DE: "El sombrero de tres plcos·. Frederica von Stade, mettll-soprano. Orquestra Simfònica de Pitsburg.Dir. Mdrl Previn. (39m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Concert per a plano I orquestra. BWV 1oS5. Maria Joao Pires. Orquest111 da Gambra dl la Fundació Gulbenkian de Llsboa.o~.: Michel Corboz. (1 4m). OUANTZ. JOAHN JOACHIM: Concert pe! a nauta, corda i baix continu, n. 132 Johannes Walter. flauta SoliStes de ClmiJI1 de Oresden. (18m). MARTlNU, BOHUSLAV: lntenneuo. Orquestra Filharmònica de l'Estai de Brno.Oir • Petr Vronsky. (9m). SCHUBERT. FRANZ: TriO amb pianO 11P 100.0929. Trio Borodtn. (48m). MACOOWELL. EOWARO: .Hamlet & "l'). Ophelia·. op. 22. Orquestra d'Uister.Oir: Tmw YU3Sa (1"'" STRAUSS. RICHARD: Romança pel' I VIolOncel i orquestra. en FaPA. Steven lsserlís. violoncel Ofques:T1 . Slmlòníca de la RàlfiO de 8a\'ler3.0ir.: 1.11111 MaazeL (Sm). 13:00 HOU PUNT NOU Presenlllció de les últimes 11M111S discogràfiques aparegudes al ITIP.rcat. a C<lrrec de Montse Aguilera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música de cambra d'AntonmD'/OI1k Quartet de corda o. 2. Quartet de corda de Pra~. (49mJ. 15:00 BUTLLETÍ OE NOTÍCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE.l'espal tef!Yifede Catalunya Músrca. Selec_cló: Vlctllna Pilfml Presentació: Eutalla Ben~o. • (Un Emma Khtby PURCELL, HENRY: "An evenll19 Hyml1 . himne de vespre) Emma Kirkby. soprano. ChriSIDPI1BfftiUl Hogwood. orgue. Anthony Raole:l. 4111 Richard campbel~ viola da gambi. ( ). PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA !S .!t.:)B.. GB)RG FRIEORICH: Glòria en StJo! pi' asoprano í corda. ~ 1 soprano. Royal Academy ol ~!~Sit- OtqueSUa Barroca.Dir.: Laurence irlrf. ~s. ( 16m). iJ!f1í Í1WiZ JOSEPH: •With verd ure c3f de '1J Creadó' ~ [C!ll ~.soprano. The Academy ol /.LJ!o'llt.Wsle·ISm). l(f(IB'ERDI, CLAUDI O: Jubile! tota Cll1llt 5010 •mDialogo•. (Motet de ·selva ll:rli!ISpllrtUale' ). ElA~· Tawmer Consort 1Taverner ~Du.: Andrew Parrot!. (Sm). t:Q/1\AND. JOHN: ·¡ saw m~ Ladye weepe· IW 'Segon Utb111 de cançons . L"'llla KirldlY. soprano. Anthony Rooley, llfà(6ml WOlAAT. WOLFGANG AMADEUS 'bslll!lle. jubllate" de I'"Exsultata, ~t~~ate", K165. !mrr• Killtby, soprano. The Academy ol /jX¡!flt Music. (Sm). !llOA. GEORG JIRI ANTONIN: "Meln !ilrfllsl dürft ich dir doch saoen•, arieta I -a;w. s~rb, und sprach lm Scllelden". !iri'IIK!ri;by, soprano. T!moty Roberts, IJ")forte. (Sm). li.tl AFONS liS GlWiS DIRECTORS. L'espai temàtiC de Cilll.'1)1 Músoca. Selecció: 1/lctòria Palma. ~. Eulàfla Beníto. illhlt!rlllll B.b111. EOWARD: Stmfonia n. 1, op. 55. IV'JIIOORa Orchestra.Otr John Barblrollí. u• ~ lA TARDA DEl'OIENT fl:glm¡c) realotl3da a partir de les ¡r.ü:tls dels nostres oients. Presentació a o()Iga cardús. a 1tt1 POOAGRAMA ~ d! divulgaCió mus1cal Guió I dW•Plle Surés ' Àlex Robles. lUI IUnLETf OE NOTÍCIES !UI AGEHOA MUSICAL 11:11 ElS GUSTOS REUNITS lllsetectiO de Victòna Palma que V!SIIlla Alfred Celaya. IW\00,PAOLO Ol (PAOLO DA FIRENZE): 'l.!laVIrtil', madJiDal. ~~vocal f instrumental •Mala Pri:a'.011.: ~ro Memelsdor1f. (6m). i!iOJDOUARD: •Guitarra·. op. 28 ~~~6de Pierné). P!XIippe Graflm, violi. Orquestra de li.lst!r()r,: Thlerry Flscher. (4m). MIJI. EOWARO. Cançó de mati, op. 15 n. 2. ii1uestra SJmfOnica de londrcs.Dir.: 'NIIam Boughton. (3m). 11.11\WEU, CLIFF I PARISH, MITCHELL: ~ll!!t Lorralne• !»!Ainlstrong, veu I trompeta. Oscar ~. plano. Herb Ellls, guitarra. Ray :·~ bal~.louíe Bellson, bateria (Sm). ~-SAEHS, CAMILlE: 'la filosa ~·. op. 31. ~ Sirnfòna de Boston.Dif.: Charles ~(8nr). 'B.BAAN~. GEORG PHILIPP· Concert per a lirtdo<!:cre. cordes i baiX conhnu. en ml c. lil:!searrocs de Berlin.Otr.: Rainer l.lu.Toitoi.(7m}. lQ:M&A, JOAN LLU IS: "Tricameró', lil:tQ~~Unant en tres temps per a tres !~aes i cobla. Ji¡¡pGrspM_ Jord1 Molina, Santi Molas. ~Cobla PIIIICipal de la Bisbal Dir.: ~Moraleda ~ let per catalunya Música el ~f octubre del2000, al pavelló de la VAAT ~· FESTES DE SANT tiRI 2000. (18m). ~IMNN. ROBERT: "Andante-allegro 1r mov. de la Simfonia n. 1 :livace·, :a~m',op.38. ~nia Orohestrn.Dir.: Chrlstlan · nn. (12m). t:'IM.Laurlndlnha (Cançó tradicional). . Pontes. {4m). :·,FRANz VON: Obertura de l'opereta lic camperol" ~OIS! Martin In the Flelds.Dir.: · . Mamner. (10m). l.i.I!SI<t-KORSAKOV, NICOlAI Allegro ~quan movtment de la Simfonia n. 1, Orquestra Simfònica de Gòteborg.Oír_ Neeme J3rvr. (6m). BERLIN. IRVING: "Cheek to clleek• Bíng Crosby, veu, Conjunt instrumental. (4m). HAYDN. fRANZ JOSEPH: Quan moviment del quartet de corda, op. 74 n. 3 "El cavaller·. Quartet Aeolian. (6m). SADERO. GENI: 'Era la vo·, cançó de bressol siCiliana. 1/lctòria dels Angels, soprano. Sintonia ot London.Oir. Rafael Frühbeck de Burgos. (3m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 El S CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. GERHARD, ROBERT: Danses de Don QuiXOt GINASTERA, AL1lERTO: Concert per a arpa I orquestra, op. 25. BERLIOZ, HECTOR: Simfonia lantàstlca. Nlcanor 2abaleta, arfaa. Orquestra Ciutat de Barcelona.Dir.: Garc a Navarro. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 25 d'octubre de 1991 al Palau de la Música Catalana. (87m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a ~rrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT RepetiCió dels úllrms programes 0:30 l'AUDIOVISUAl Emès dtumenge passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: RepetJcló del Dilluns. Dtmarts, D1mecres. Dijous. Divendres. de 14.00 a 15.00) 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anteñor. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:1 ~a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repe!1cfó dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIVINDRES, 27 DE SETEMBRE DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius I a~endes musicals. 9:00 BUn LETI DE NOT CIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI MENDELSSOHN. FELIX: Concert per a plano n.l , op.25. Jean·Yves Thlbaudet. piano. Orquestra de la Gewandhaus de Lelpzig Dir.: Herbert Blomstedt. (20m). ES PlA, OSCAR: Tempo dí sonata. lgnaClo Rodes. guitarra (12m). TELEMANN, GEORG PHILIPP; Suite 'La Museue·. TWI/ 55:g1 Acadèmia de Música Antrga de Berlin. (12m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA MENDELSSOHN. FELIX: Simfonia per a corda n. 6. Concerto Kóln. (10m). GIULIANI, MAURO: 3 ariettas. Andantino sostenuto. Marta Almajano, soprano. José Miguel Moreno, guitarra. (12m). LITDLFF, HENRI: Concert simfònic n.S. op.123. Peter Oonohoe. plano. Orquestra Simfònlca de la BBC Escocesa.Oir: Andrew Utton. (35m). BEETHOVEN. LUDWIG VAN: Obertura Coriotà, op. 62. Le Concert des Natlons.Dir.: Jordi Savall. (Sm). HAYON. FRANZ JOSEPH: "Harmonlemesse" (Missa de conjunt de vent), Hob. XXII:14. Joanne Lunn, soprano. Sara Mingardo, contralt. Topi LehUpuu, tenor. Brtndley Sherratt, baix. Cor Monteverdi. Solistes Barrocs Anglesos.Dir.: John Eliol Gardiner (43m). SERRA. JOAQUIM: El petrt albert l l'ermlt3 vella, sardanes. Cobla Principal de la Bisbai.Otr~ Francesc cassó . (tOm). RIMSKI-KORSAKOV. NlCOlAl: Simfonia n 2 (Surte Simfònica) ' Antar', op.9. Orquestra Sunfònica de Góteborg.Ou. Neeme J.lrvl (33m). SCHUMANN. ROBERT: 3 Fantasleslücke, op. 73. Mischa Malsky. violoncel. Martlla Argerich, piano. (10m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les úlomes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a ~rrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música de cambra d'Antomn Dvorak Quartet de corda n. 3 (B. 18). Quartet de corda de Praga. (70m). 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAl 15:10 A FONS lA MÚSICA SOLA. L'espai temàtic do Catalunya Música Selecció: Raimon Cblomer Presentació: Eulàlia Benlto. El quintet de corda MYSUVECEK. JOSE F· Quintet de corda en MibM. Quintet de corda de Munte. (11m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Ouintet de corda n.3, K.S15 Quartet Alban Berg Markus Wolf, viola (34m). 16:00 AFONS ELS INTÈRPRETS CATAlANS L'espai tem3tic de Catalunya Música. Seleccló: RaJmon Colomer. Presentació: Eulàlia Benito Claudi Arimany KIRNBERGER. JOHANN PHILUPP Sonata en SOl M per a nauta 1continu. Claudi Arimany. Alex.ander Schmoller. M1chael Grüber. (10m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Concert per a flauta I orquestra, KV 313. Claudi Arimany. Orquestra de Cambra de Moscou.Dir.: MISha Rachlewsky. (26m). STAMITZ, JOHANN WENZEL ANTON: Simfonia concertant per a dues flautes I orquestra en Re M. Claudi Arimany. Oenls Verroust Leopold1num. Orquestra de Cambra Wroelaw.Dir. : J.L. Moraleda. (19m). 17:00 lA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga CaldOs. 19:00 CICLE DE UEO Una selecció de Montse Agullera que presenta Eulàlia Benlto. WAGNER. RICHARD: WesendOnck-lieder. Eva Marton. soprano. Orquestra Srmfònlca de Budapest.Dit. Janos Kovace. (21m). STRAUSS, RICHARD: Der Kramersplegel. op. 66. Knut Skram. baiX-baríton. Eva Knardaht, plano. (31m). 20:00 BUTLLETl DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecciÓ de VICtòria Palma que presenta Alfred Celaya. RAKHMANINOV, SERGEI: 'Allegro vlvace', pnmer mOVIment del Concert per a piano i orquestra n. 4, op. 40 (pnmera versió). Alexander Ghindin, piano. Orquestra Filharmòruca d'Hèlslnld Oir.: Vladimlr Ashkenazy (12m). CORElll, ARCANGELO: Sonata op. 5 n. 9. Guillo Balestraccl. Paolo Pandolfo, /ioles de gamba. Gaetano Nasillo, violoncel. Luclano Còntrm. arxillaüt. Massimillano Raschletti. clavecl. (11m). RONELL, ANN: '"Wlllow weep for me•. Pete Candoll l Conte Candoll. trompeloJS. Joe OIOrfo, guitarra. Lou levy, plano. Fred Atwood, baix. John Dentz. bateria. (Sm). BRtm N, BENJAMIN: Solrées musicales, op. 9. Orquestra Riharmònica de Londres Oir.: Adñan Boult. (1Om). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Gran fuga, op. 133. Quartet Tallch. (16m). HAVART. MAX: Enamorado (bolero) Cobla Medrtenànla.Oír.: Jordi León. (6m). MARTYNOV, Vl.ADIMIR: Moviment lli de · eome In!' Gldon Kremer, violi. Kremerata Baltica. (Sm). MENDELSSOHN fELlX: Obertura per a UlSlruments de vent, op. 24. Academy ol St. Marún in lhe Reids.Oir: Nevllle Marriner. (10m). GUINOVART, ALBERT; Sonata Albert GUJnovart. (10m). HEUSENIBURKE· ' But beautolul' Bob Cooper Quartet (6m) . DOPPLER. FRANZ: Valse dl bravura per a dues flautes i piano. op. 33. Robert Ailken. Per Olen. Geir Henning Braaten. (9m). 22:00 AGENDA MUSICAl 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Cetaya. Obres de JUAN CRISÓSTOMODE ARRIAGA, WOLFGANG AMADEUS MOZART, GIOACCHIND ROSSINI i GAETANO DONIZffil Jullette Gats~an, soprano cartos Marfn. bariton Orquestra Pablo Sarasate.Dir Jesús Marí Echeverria. CONCERT enregistrat per catalunya Música el dia 3t d'agost de 1997 a I'Aud1ton Pau casal del Vendrell. XVII à FESTIVAL INTERNACIONAL DE MÚSICA PAU CASALS. (72m). 23:45 NOCTURN Música per acabar et dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetictó dels tlltims programes 0:30 MÚSICA CORAl ElMs d1~res de la setmana passada. 1:30 MUSICA OE CAMBRA Programa e~s la setmana anterior (Dimarts a les 19 OOh). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la smmana anterior (Ordre d'emiSsió: Repebci6 del Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous. Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20.1Qa 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de t0.03 a 13.00) DISSABTE, 28 DE SETEMBRE DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlletl de notíCies I agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC Una selecCió de Joan Vives que presenta Pilar Sublrà. ARAUJO, JUAN DE: Magntf1C3L Conjunt Elyma. la Mailnse Boriale.lllrGabriel Garòdo. (7m). TORREJON I VElASCD, TOMAS DE: Mag noficat. Cof de Nens cantors de COrdova. Conjunt Elyma.Dir. Gabriel Garndo. (6m). ARAUJD, JUAN DE: Dixit Dominus. Salve Regina Cor de Nens cantor& de Còrdova. Con¡unt Elyma.Oir.: Gabnel Garndo. (7m). TORREJON YVElASCO, TOMAS DE: ·cuando et blen que adoro· (villancet a duo per a I'Ascenció del Senyor) Ensemble Als Takl (6m). ARAUJO, JUAN DE: Lamentació de Jeremies. Conjunt Elyma. La Maitrlse Boréale.Dir.: Gabriel Garrldo. (12m). TORREJON I VElASCO, TOMAS OE Invitatori de difunts. Cor de Nens cantors de Cllrdova. Con)unt Elyma Dir.: Gabriel Garrido. (lOm). TORREJON YVElASCO, TOMAS DE: "Sl el alba sonora' (\lillancet de Nadal a duo) Ensemble Als Taki (6m). 11:00 MÚSICA PER A COBLA Una setecctó d'Ignasi Pu\ol que presenta Pilar Sub1rA ;;;:¡ ¡;;- = .... e •.!!;! :::;' ;;¡· 215 ;:;! :::1. ¡e~ ~ ~ E 7 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA SA OERRA, JOSEP I CRISTAU, JAUME 1.3 ¡ove, sardana :: ....= :=;· ....e:' ·~ 551 215 ~ ~· ¡;:;;551 !à. e. ~ i»" E! 8 Montserrat Crlstau, soprano. Cobla 1.3 PnnclpaJ de 1.3 Basbal. Cobla Sant Jordi. Cobla Selvatana.Dir.: Jaume Cnstau Enregistrament tel per catalunya Música el r!<.1 23 d'octubre de t 995 al Cmema Mercantil de BanyoleS. FESTA DE LA MÚSICA PER A COBLA (6m). VENTURA. JESÚS: Cooverses. peiot poema. Cobla Med,teninta.Oit.: Jesús Ventura. Enregistrament let per catalunya Música et dia 6 da brU del 2002 al Palau de ta Música catalana (7m). GARRETA. JULl: M.Jtinada r Isabel. sardanes. Cobla Principal de la Bisbal Oor.: Francesc cassú (11m) . VILAMANYÀ, HONORAT: Fulls pirinencs, suile. Cobla Sant Jordi·Ciutat de Barcelona. SanU Moias, percussió.Oir.. Salvador Brotons. EnregiStrament fet per Catalunya Música el dia 2 de març del 2002 al Parau de la Música Catalana. (16m). GIL I MEMBRADO, TOMÀS: "Iniciatives 96", sardana 1.3 Pirnclpal de la Blsbai.Oir.. Francesc cassú. (5m). HAVART, MAX: Dos diVertrments per a flabiol i cobla Jordo Figaró, flabiol Cobla Sant Jordi Oir. Jordi león. Palau de la Música Gatalana 21102/1999. (8mJ 12:00 AGEND~ MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de dMJigació muSltal. Guaóa realitZació: Pere Surés i Àlex Robfes.Repetidó del programa emés dojoos passat 13:00 NOU PU NT NOU Presentació de les úlbmes novetats drscogtifiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmina Maiagamoa GLUCK, CHRISTOPH WILLIBALD : "Ol questa cetra In sano· (En el si d'aquesta lira), àrta de l'òpera "li Parnaso confuso·. Cecllla Bartoll. menosoprano. Acadèmia de Músloa AnliOR de Berlin. Dir.. Bernhard Forck (Sm). ALB~NIZ. ISAAC: "Sevilla" de la "Suite espanyola". op.47. Duo de Guitarres Joan Ràtols-Miquel Rodrfguez. (Sm). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Allegro, primer moviment del Concert per a plano i orquestra n. 9 "Jeunehomme·. KV 271. Alfred Brendel. plano. Orquestra de cambra Escocesa D1r.: Charles M.Jckerras (11m). MENDElSSOHN, FELIX: Quart moViment del Quintet de corda op. 87 L'Archobudelli. (6m). DEBUSSY. CLAUDE: Clar de lluna, (transcripdó per a orQuastra de l eopold Stol<owski). Orquestra de flladèlfia.Dn.: Wolfgang Sawanisch. (Sm) BEBEY. FRANCIS: Engome. Francis Bebey. veu . John Wolllams. guotarra. Paul Clarvis, potty. RIChard Harvey, clarinet I flauta de bec. (4m). CORElLI, ARCANGELO: Concerto grosso en ReM, op. 6n.1. t:Europa Galante.Dor.: Fablo 81ondl. (12m). GLAZUNOV. ALEXANOER: Manca triomfal en Ml M, op. 40. Orquestra Somfònica de I'URSS.Dir.: Evgeny Sveuanov. (9m). TELEMANN. GEORG PHILIPP: Fantasta per a flauta sola n. 1t Marton Verbrugoen, flauta de bec. (4m). SIBEliUS, JAN: Andante lestivo, per a orquestra de corda. Orquestra Simlònlca de GOteboro Oir.: Neeme J3rvl. (Sm), MONOONVILLE, JEAN JOSEPH: Dos fragments cornis de l'òpera 'Les testes de Paphos" Cor Accentus. Les Talens Lyrlqucs.Dir~ Chnstophe Rousset (Sm). BRAHMS, JOHANNES: Allegro, quart mo'liment de ta Simfonia n. 3, op, 90. Orquestra Simfòntea de la Ràdio de la NDR d'Hamburg.Dar~ Günter Wand. (9m). CHOPIN FREDERIC: Estudis núm. 1, 2. 3 r 12. de l'opus 10. Sviatoslav Riehter, piano. Enregostrament fet a Praga. el 21 de febrer de 1960. (9m). MORATA. GIN~S DE: Pués que me benes Mrguel. del cançoner de Medonaceni. Hespèrton XX.Ou~ Jorda Savall. (4m). PROKOFIEV. SERGEI: Obertura de l'òpera "Semlon Kotko", op.81 bis. Orquestra Nadonat RussaOir.. Mokhail Ptetnev. (4m). BACH, JOHANN SEBASTIAN Fuga per a violi 1baix continu, B'M/ 1026. Hélêne Schmitt, violf. Alain Gervreau, violoncel. Jan Wiliem Jansen. ctavecf. (Sm). HAYDN. FRANZ JOSEPH: Vivace assel, primer moviment de la Simfonia n. 82 •l'ós". Orquestra del Segle XVIII.Dir.: Frans Brüggen. (Sm). SCHUBERT, FRANZ: Allegret1o, segona de les Tres Peces, D. 946. Maurizlo Potllni, plano. (11m). SATIE. ERIK: "Poudre d'or" {Pots d'or). Orquestra de Concerts 1.3moureux.Dir.: Yutaka Sado. (Sm). SANDSTRÓM, JAN: Sanctus. Cor de Nens d'Adolf Fredrrk.Oir: Eva Ekdahl. (4m). XOSTAKOVITX, OMITRI: Quatre lregments de la suite "S tàvec", op. 97. Orquestra Simfònica de fa Ràdio Belga. Oir.: JoSé Serebrier. (9m). ANÓNIM: "Oarlt eyes". ltzllak Perlman. violi. Oscar Peterson. piano. Herb Ellis. gullafra. Ray Brown. baix. Grady Tale, ba1eria. (Sm). COPLANO. AARON: Fanfara de I home corrent Orquestra Simfònica de Detroit Oir~ Anlal Dornti. (4m). HOFFMANN. GEORG MELCHIOR: "Schlage doch. gewonsci!IB S1unde" (Sona. hora desitjada). cantata S'Ml 53 (atribuïda a Johann Sebastian Bach). Gérard Lesne. contratenor 11 Seminario Musicele.Dir.: Gêrard lesne. (6m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró Jané. DELIUS. FREDERIK: A Village Romea and Jullet, drama llnc. Halen Aeld. Arthur Davies. ThOmas Hampson. Barry Mora. Stafford Oean. Cor Arnold Schónberg. Orquestra Simfònica ORF.Oir.: Cha~es Mackerras. (111m). XOSTAKOVITX, OMITRI: Simfonia n. 4, op. 43. Orquestra de Phdadelphia.Oir.: MyungWhun Chung. (61 m). 20:03 CATALUNYA JfiU. Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA OE..... Un conVIdat ens proposa i comenta ta música que fi agrnda. Guió i presentadó de Joan Vr.res. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia PROGRAMACIÓ DE Nif Repebcaó dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU PresentaCió de les úftames novetats discogràfiques apar81Judes al mercat. a càrrec de Montse Aguaera. Resum dels millors programes de la setmana passada 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emàs la setrrutna anterior (Dissabte i diumenge a les 10:0011). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte I Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetlclò dals programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Olfous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 29 DE SETEMBRE DEL 2002 8:00 MATINAL Mlisica per comen~r el dia presentada per Polar Subirn. Recull d'obres breus. Inclou butlletf de notfdes i agenda musical 10:00 CONCERT BARROC una selecció de Joan VIVes que presenta Pilar Subnt ALBINONI, TOMASSO: Concert per a Hauta travessera. dos violins I conbnu n. 2. en Sol M. Enrico Oí Felice. Accademla Del Solinghi.Oir. Rila Pelretti. (16m). ALBINONI. TOMASSO: Concerto a cinque op, 9 n. tO. FelixAyo, violi. I Muslcl. (11m). ALBINONI, TOMASSO: Concert per a corda 1ctavicèm~l. op. 7 n. 4. Accademla tnstrumentalls Claudio Monteverdi.Dir.: Hans Ludwig Hlrsch. (10m). ALBINONI, TOMASSO: Concerto a clnque op. 9 n 6. He1r1z Holllgcr r Maurioe Bourgue. obOè. I Muslcl (10m). 11:00 MISSA DEMONTSERRAT Transmissió en directe de la Missa Conventual das del Monestir de Montserrat. 12:17 GUIA MUSICAL la Informació Ulustrada sobre els concerts I l'actlvotal música! de ta lemporada.Un espat presentat per Pilar Subirl. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últrmes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera Resum dels millors programes de la setmana 14:00 ElS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta carmona Matagarriga BACH. JOHANN SEBASTIAN· "Kyrte•, de la Mrssa en sol m. BVN 235. Cor i Orquestra del Collegoum Vocal& de Gant.Oir.: Ph1ttppe Herreweghe. (7m). GRIEG. EDVARO. Adagio. segon mll'liment del Concert per a piano en la menor Radu tupo, piano. Orquestra Simfòntea de Londres Dir.: André Prevln (1m). DVORAK. ANTONIN: Allegro non tanto. primer moviment del quintet de corda, op. 97 t:Archlbudelll. Guus Jeukendrup, viola. (11m). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX "Ja és el vespre", duet de "La Dama de Piques·. Edita Gruberova, soprano. Natela Nlcoll, mezzosoprano. Orquestra do la Ràdio de Munlc.Oir: Ondrejlenard. (4m). REBEL, JEAN FERY: Tercer I quart moviment de la Sonata sisena en sl m. Andrew Manze. vrolf. Richard Egarr. clavecl. Jaap ter llnden. viola de gamba. (4mJ. MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Obertura de l'Opera "Les Noces de Ftgaro•. Orquestra Alharmònlca de Berlin.Oir.; Claudlo Abbado. Enreoostrament tet a Berlin. el 31 de desembre de 199B (4m). GERSHWIN. GEORGE: • 1s wondertul" Zoot Sims. sa.xo tenor. Oscar Peterson. piano. Joe Pass. gu~arra George Mraz. b.1ox. Grady Tale , bateria (Sm). LARSSON. LARS·ERIK: "Pelaia serenata" per a orquestra de corda. op.12. Orquestra de cambra Sueca.Dir~ Peller Sundkvisl. (1 1m). MENDELSSOHN, FEUX: caprici, op. 33 n. 1. Allcla de 1.3rrocha..piano. (9m). FAURt GABRIEl: Roman~ . op. 28 (Orquestració de Phihppe Gaubert). Chantal Juollet, vtoli. Orquestra Simfònica de Montrèai.Dir.: Charles Dtrtolt (6m). SONOHEIM. STEPHEN: "Loslng my mfnd• del musicat "Follies·. Jufla MoKenzle, veu. Orquestra.Dir.: Ned Sherrln. {4m). BRUCKNER, ANTON: Allegro moderato, primer moviment de la Simfonia n 7 Orquestra Filharmònica de Vlenn.Dir.: Nlkolaus Harnoncourt (19m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN· Allegro, primer moviment de la Sonata per a piano n. 29, op. 106 "Hammerklavler". Vladlmlr Ashkenazy, plano. (11m) CHUECA, FEOERICO: ·Jota de los Rates" de ta.sarsuela "La Gran VIa". Orquestra de Gambra Anglesa.Oir.: Antoni Ros Marbà (4m). ADAMS, JOHN. 'Short Rlde in a Fast Machlne" (Curt passeig en una màqu;r¡¡ rnpidaJ. Orquestra Simfònica de la Ciutat de Barm~ngham.Oir~ Simon Raltle. !!m~ PUCCINI. GIACOMO: "Adcbo. aa~. llio dolce amor", àna de rt.pera ~ Jane Eaglen. soprano. Cor de Ja ~ Opera House, Covent Gan!en. ~ Philharmonla.Oir.: ca no Rizlí.[4m). HAYON, FRANZJOSEPH: Fma!!.~(! .rr1 quartet de corda. op. 76 n. 3 (HO!J m "Emperador". Quartet Aeollan. (6m). COURSON - LE BERRE 'VIVAI.OI ANTONI O: ·estro-Real', fantasia ;obre Vívald1 i la musica celta. Con1unt barroc "te Ortanelte della Pietl' Solistes de música cella. (3m). RAKHMANI_NOV, SERGEI: Allegro 11101to, segon movrment de la Slmfonlcl n. 2 1111 ' . 27. Orquestra de Filadèlfia.Dir.; Eugene Ormandy. (1Om). FRANÇAIX, JEAN: Oufnlllllitrats d'ílllilts d'Augusta Renoir. Yaara Tal. Andreas Groetlluysçn, piano¡ quatre mans. (14m). STRAUSS, JOHANN: "Polca esll111<1da Anna·, op. 137 Orquestra Rlharmònica de Viena Dir· Herbert von Karajan (3m). ANÓNIM: "Oindirfn, dlndirin", 'Rodngo Marttnez". The Klng·s Singers. The Harp ConsortOt· Andrew 1.3wrence-King. (4m). HOLST GUSTAV: "Venus". dt la S1:i:e '8s Planetes' . Orquestra F!lharmònica de Viesaflir. H. von Karn;an. (8m). 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA GLINKA. MIKHAIL RtBtan i ludrr.i;¡, ~ en dncactes M1khail Kll Anna Netrebko. Vlildunir Oonovienko. 1.3rissa Oiadkova. ~ 1 Orquestra del Teatre Kirov Oor.: Yalefy Gergiev. (202m) 20:35 l 'AUDIOVISUAL Un programa d'Àfex Gorina 22:35 AGENDA MUSICAl 22:40 LA MÜSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musicals d'lnteràs. Presentat i colllfuít per Jo¡¡¡ Vrves, i reahllàt amb ta colaboruló dtl Consell Català de la Música. PROGRAMACIÓ DE Nif Repetició dels últims programes 0;30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes noveLJts dlscogrnfiques aparegudes al mettal. a càrrec de Montse Agullera. Resum d!ls millors progrnmes de la setmana pass¡dl 1:30 CONCFRT BARROC Repetie16 del progrnma emès la setmllli anterior (Dissabte r diumenge ales 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos ta setmana~ (Ordre d'emtssió: repebaó dels pr~ de Dissabte i Diu~. de J400a 17~ 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana ari!~ (Ordre d'emissió: Repe!X:ió de.'s ~ de Dilluns. Dimarts. D1mecres. (l9luS. Divendres. de 10.03a 1300). DILLUNS, 30 DE SETEMIII DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el d.a prm~PII Joan V1ves. Recull d'obres breus.lndell butlletins informatius I a9endes mlllltlo'S. 9:00 BUTLLETÍ OE NOTICIES 9:06 MATINAL • EL GRAN REPERTORI COPLAND, AARON: ' MúsiCa pel teatre ' r t!lti Oir: ut a P Saint ambra C de Orquestrn Wolff. (20m). QASELLAS, MARCEL: Tres daosespera . . . tenora I plano. Jordi flgaró, tenora. Jordi Vilaprmyo. p:Jl!G. (7m). VIVALDI, ANTONIO. ConCert par adii!S mandolines, RV 532. u Gfardlno Armonico.Oir.· Glovar.nl Antonlni. (11m) - PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA (!J,f AIISELM "les Aors de Maig". r:tft¡~lc;¡talana crll!dlr eamera Oir~ Josep Vila. (7m). 1tll AGEMOA MUSICAl 1tJI CAPSA DE MUSICA tlGifl\ RJCAARD: Lohenonn (Preludi I r:rrar,¡¡peial del'acte lli).. ~ f1lllalli1Òilíca de V~e~~a.Oir.: Georg ~~). llf,\llEl.. GEORG FRIEDRICH: Water Music ~aQUillca}. Su1te n. 1 S¡¡¡oc;¡ d'Amsterdam D1r.. Ton •ra ~.¡35m). llflll(J'IEN LUDWIG VAN: Sonata per a ¡;11\111. 27. op, 90. l)llQIOArrau. (13m). I'.IRfiNU. BOHUSLAV: Simfonia n. 1. ~ Símfòrllca de Bambero Oir.: l',;elreJàrv1.(36m). COOPE.RIN. FRANÇOIS: Concert n. 5 d'"Eis ~llUOIIS', LIS JaJeos LyrlquesDir.; Christophe Rousset ¡12ill). !ARTOIC. BELA: Concert per a violi I ~n. 2, sz. 112. QISI'Jiiam, violi Orquestra SlmfOnlca de .(QÇO.Didferre Boulez. (41m). tl'ltll!IER. JOHN: Magnlhc;¡t a 4 lèslilfiSmaler. t'f~n.Dir.: Harry Christophers. (12m). i:!RAU. FRANCISCO: "Marionas" l.'!!dhméndez. gu11.ma barroca de cinc ¡;".es, (5m). lltl MOUPUNT NOU ~de les uIUmes novetats m.¡~ues apareoudel al mercat, a :T.~~: dl ~tse AgUllera. llit GRAllS INllGRALS !IDÍ!ia de cambra d'Antonin Dvoralc llia"a de to«1a n. 4, (B.19). :.nldl to«1a de Praga. (36m). tH1 auiUElf DE NOTICIES U AGENDAMUSICAL ll:IIAFOHS Jr«J\\A MÚSICA. l'espai tem.ltic de ~ MúSICa selecció: Raimon (!lome(. Presentació: Eulàlia BeOito. llillW, WilliAM: Vani capnccl. ~RiharmOnica de Londrcs.Oir.. il¡tJ!n Tllomscn. (15m). li1PETT, MICHAEL: Quartet de corda n. 3. •>JWI Bmten. (30m). lf.OO AFONS !!SVERSJOI~S DE REFER~NCIA. L'espai ~de t.ltalunya M(rslca. Selecció; l'Ne$. Presenlacl6; EUlàlia Benlto. D~N. lUDWIGVAN; EUmont, ol!.~ lriddental Op. 84. ~ KifSScn, soprano. Orquestra ~Dir •Olto Klemperer. (17m). l!P.IUSS. RICHARD: Tres lieder v.t klsson. sopr.mo J~nos Sólyom, lllllf).IIOm). liGIJER. RICHARD: "Johohoel Johohoel". lQl¡deSef1ta "W~e aus der Ferne". Dues 1111!11 seocn acte de l'Opera •t'Holandès ru r:t:!'. tQIJr.sson, $011rano. Hans Hotter, ~. P!ilnarmonia Orchestra.Oir. ~t~.(24m). 11. tA TARDA DE l 'OIENT ":v'~ re¡~¡ttada a partir de les ~dels OO$IIes oients. Presentació a "'dfllvaC¡rdiis itti i!USICA ANTIGA Vl'fes presentada per l:=tdeJoan ~· lliOMAS Spem on allum Motet. ~~ Scl!olars D1r.: Peter Philips. :;rn, HEINRIC!i IGNAZ FRANZ VON· ~Saiisborgensls. · :1!11 Consort and Players. Musica ~ ¡;i.lldeCoiOnla.Dir Paul McCreosh '111;rd Goe~. {41m). ' ~ BUnlell DE NOTICIES ..., AGENDA MUSICAL lt10ELS GUSTOS REUNITS ~~~ de VlttOrla Palma que "':"'"Alfred Celaya. Af*TONIO: Concert per guitarra 1 t'li lride COrda, en Re M. lli',¡_~dllams, guitarra Orquestra de ~John Wllliafll!. (10m). ~f · GAfTANO: "Esultl pur la , ~ 1fa9111e11t de l'òpera "L'elislr :0'· Luclano Pavarottr. tenor. Joan SU!herland. soprano. Orquestra de Cambra Anglesa Oir~ Richard Bonynoe. (6m). MORGAN. lEE: "Morgan the pirate". Lee Morgan, trompeta. W~ Shorter. saxo tenor Grant Green. guttarra. Herb~e Hancock, piano. Rcg1nald Worlunan. baix. Billy H1ggins. bateria. (Gm). ULBURN, DOUGLAS: •Allegro·. tercer mov1ment de la Srmfonra n. 1. Orquestra Simfònica de Nova Zelanda.Dir.: James Judd (10m). ROOGERS, RICHARD: Títols de crèdit de la versió de conema del musical "Oklahoma!" (orquestració d'A. Deutsch í R. R. Bcnnett). Boston Pops Orchestra.Oir. • Keith Lockhart. {4m) RAVEL, MAURICE: Segon moviment del concert per a plano 1orquestra en SoL Jullus Katchen, plano. Orquestra Slm!Onrca de londres.Oir.: lstv4n Kertész. {10m). KORNGOLO, ERICH WOLFGANG: Of Human Bondage. Nallonal Phllharmonlc Orchestra.Oir.: Charles Gerhardt. (12m). BAÑOS, ROQUE: "Dicen que los pastores·, tema de la pelifcula de Cerlos Saura ·eunuel y la mesa del rey Salomon•. Eshi!lla Morents, veu. (Sm). PROKOFIEV, SERGEI: "Somlns", poema slmfónic op. 6. Orquestra Nac1ona1 Escocesa.01r.: Neeme J3rvi. (11m). BRAHMS, JOHANNES: "Allegretto grazloso·, 3r mov. de la Sonata per a clan net i piano, op. 120 n. 1. Paul Meyer. clannet. franÇOts·Rene Ouchable, plano. (Sm). BENOA. JAN JIRI: Allegro. primer mOVIment del Concert per a víolf i corda en SoiM Ariane Plrster· Banda, violi. The Bonda MuSlcians. (4m). GREENE, JIMMY: •Renée". Jimmy Greene. saxo. Darren Barrett, trompeta. Steve Oav1s. trombó. Aaron Goldberg, p1ano. Dwayne Burno, baix. Erlc McPherson. bateria. (8m). BORODIN, ALEXANDER: Quart moviment de la simfonia n. 2 Orquestra Fllharmbnlce de Rotterdam.Dir.· Valery Gerglev. (7m). LEHAR. FRANZ: "En un mar d'amor", de l'opereta Gludllla. Lucia Popp, soprano. Ambroslan Operà Chorus. Academy ol St.Martln·ln·theFields.Dir.. Nevílle Marrlner. (Sm). 22:0D AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Obres de MAURICE OHANA. MERCÈ TORRENTS. ALBERT ROUSSEL, TERESA BORRÀS. EOUARDO DIAGO. DELFi COLOME 1GYORGI LtGETI. Hue·A m Parle. piano. CONCERT enregistrat per catalunya Musíca el dia 16 de maig del 2002 a ta Sala d'Actes de l'SGAE AVUIMUSICA 2001fl. (SOm). 23:45 NOCTURN Musica ptlr acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nif Repetició dels últims programes 0:3D MÚSICA ANTIGA RepetiCió del programa emès dilluns passat 1:30 CICLE DELIED Emès divendres passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Prooromes emesos la setmana anlerlor. (Otàre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 20:1 Oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. {Ordre d'emissió· Repetfcr6 dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Ol]ous. Divendres. de 10.03 a 13.00). DIMARYS, 1 D'OCTUBRE DEL 2002 7:08 MATINAL Música per comeoçar el doa presentada per Joan Vrves. Recun d'Obres breus. Inclou butlletrns informatius i a11~ musicals 9:00 BunLETf DENDTlCIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI SCHUMANN. ROBERT Obertura 'Manlred", op. 115 PhilhannonJa Orchestra.Dí1 : Chnst1an Thíelemann. (15m). CAMP, MANEL: Senti d'amor delrl Lluís Ribalta, batena. Jordi Camp, contrabaix. Jaume Volà. tenora . Quartet Danae. {Sm). HÀNOEL. GEORG FRIEDRICH: Obe Joyful m tlle Lord, anlhem de Chandos n. 1 (Jubilale). Lynne Dawson, soprano. lnn Partridge, tenor. Mfchael Georg, baix. Cor I Orquestra The Sixteen Dir.: Harry Chrlstophers. {20m) ARNO~D. MALCOLM: Quatre danses Irlandeses op. 126. The Phllharmonla.Oir. Bryden Thomson. (7m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BACH. JOHANN SEBASTIAN: "Singet dem Herrn ein neues Lled", motet BWV 225. COr de cambra RIAS. Akadem1e für Alte Musik Berhn Dir.: René Jacobs. (18m). PROKOFIEV. SERGEI: "Romeu i Julleta•, suore n. 2. op. 64. Orquestra Nacional Escocesa. Oir.: Neeme Jarvi. (32m). DELALANOE. JEAN MICHEL: Concert de Trompetes per a les lestes sobre el canal de Versalles (Sim1onles pels sopars del Rei). Orquestra de C3mbra Jean-Françols Paiflard.Doc J-f. Palllard. (9m). DVORAK, ANTONIN COncert per a plano t orquestra. op. 33. Andr.ls Schltf. piano. Orqueslla Alarmònica de Viena.Oir.: Cristopll von Dohnany1. (38m). UTERES. ANTONI: "Ah del rústico pastor", cantata Al Ayre Españoi.Dir.: Eduardo lópez Banzo. (13m). BRAiiMS. JOHANNES: Sextet per a corda n.2, op.36. Membres de t'Amadeus Ensemble I del Quartet Alban Berg. Enregistrament fet a la Sala Favart do Paris, el23 d'octubre de 1987. (42m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Concert per a trompa n. 1 en Re M, K 412. Dennls llrain, trompa. Phllarntonia Orchestra.Oir, Herbert von Kara¡an. (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats discogfè\IIQues aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera 14:00 GRANS INTEGRALS La música de cambra d'Antonin Dvorak Quintet amb piano. op. s SviatosJav R1chter. p¡ano. Quartet Borodln. (28m). DVORAK. ANT ON IN Quartet de COida n. 5, op. 9 (B.37). Quartet de corda de Pra<Ja. (33m). 15:00 sunLETi DE NOTÍCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 AFONS ElS COMPOSITORS CATALANS. L'espai temàtiC de catalunya Mú~ca prssentat per Rarmon ColOmer I Eul!lra Benllo 16:00 A FONS l'ÒPERA. l'OPERETA I LA SARSUELA l'espai tematic de Cat.llunya MusiCa. Selecció: V1ctòria Palma. Presenlac10: Eulàlia Benrto. SULLIVAN. ARTHUR I GILBERT, WILLIAM SCHWENCK: Segon acte de l'opereta en dos actes"The Yeomen ol the Guard", (la guàrdia real}. Robert Lloyd. Kurt Strelt Stattford Dean Nell Mackle. Thomas Alien. Bryn Terfel. Anthony Mlchaels·Moore. Sylvfa McNalr Jean Rígby. Anne Colllns. Judlth Howarth Cor 1Orquestra Academy ol St. MarUn fn the Aelds.Oir: Neville Marnner (51m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les petiCions dels nostres oients Present.Jció a càrrec d'OI¡¡a cardús 19 00 MÚSICA DECAMBRA Una seleceió de Raimon Colomer presentada per Pilar Subírà. MOZART, WOLFGANG: Oivertimento per a Instruments de vent n. 13. KV 253. Octophoros. (15m). MARTINU. BOHUSLAV: Nollel per 1 QUintet de ven1. viOli, viola, violOncel I doble baox. COnjunt de cambra LahtL (15m) HAYON. MICHAEL Oíverumento per a violi, viola, clañnel. trompa. !aQotl contrabaiX. Drvertomenlo Sallbutg (25m). 20:0D BUTLLET[ DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:1O ELSGUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Alfred Celaya. BEETHOVEN, LUDWIG VAN: "Presto • Piu presto quasi prest1ss1mo•, tercer moviment del Quartet de corda, n. 10, op. 74. "Arpa•. Quartet Takjcs. (Sm). BELLINI, VICENZO: "A te, o carn", de l'acte ter de l'Opera "I Purltanl·. Roberto Afgana Angela Gheorghiu. Paul Keohone. Slmon Preece. London Volees. Orquestra filharmònica de Londres.Oir.: Evellno Pldò. (7m). SCHNITTKE: Music for an lmaglnary Play. música de la peltícula Orquestra SfmfOnlca Cinematogmfica de I'AnUoa Unró SovièUca.Dir.: Emln Khachaturian. (7m). VIVALOI, ANTONI O: Concert per a llaüt, RV 93 Paul O'Oette. llaut The Parley ol Instruments Oor : Roy Goodman. (10m). STRAUSS, JOHANN •et cevaller~n· (C$1rtf!s). Orquestra Simfònica Johann St11uss de Budapest.Oir~ ISMn Bog~. (5m). ELLINGTON. DUKE: Thai Doo-wah Thing, de ·n Don't Mean aThing 11 lt Arn't Got That Swino·. Adaptació de Luthl!r Henderson Clark Terry, trompeta. Bobby Watson. saxOfon. Joshua Redmen, saxòfon. Joe lovano, saxOfon. Regina carter, violi. Geli Alien, plano. Lewls Nash, balena. Peter Washington, contrabaix. Orquestra Simfònica de la clotat de Blrmlngham.Oír.: Slmon Rattle. (9m). BACH, JOHANN SEBASTIAN I WEBERN. CARL MARIA VON: Fuga rlcercata a 6 (Ofrena Musical). Orquestra del Royal Concertgebouw.Dlr.: Rlccardo Challly. (Bm). MASCAGNI. PIETRO: ''Vol lo sapete•, de l'Opera Cavalleria Rustlcana Agnes Baltsa Orquestro de la Ràdio de Munic.Dir.; Helnz Wallbero. (3m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Concert per a Irom pa n.1, KV4l2. Hermann Baumann, trompa natural. Concentus Muslcus de Vrena.Oír.: N1kolaus Harnoncourt. (9m). ROTA. NINO: El padrf (lema d'amor}. (3m). RODRIGO, JOAQU[N· Sones en la Giralda. calhertne Mlchel, arpa Orquestra Nacronal de l'Òpera de Mome-Carlo Dir.: Antonio de Almeida. (Bm). MARVEtl I STRACHEY I LINK: "These fOOiish thlngs· JOhn Hardee, saxo tenor. Gerry Wigg1ns. pjano. Bfll Pemberton, baix. Oliver Jacl<son, bateria. (6m). ANÒNIM: "Sota de rom·. cançó catalana harmonitzada per EnriC Morera. Cor Ueder Càmera. Dir.: Josep Vlfa (2m). RAKHMANINOV, SERGEI: "Allegro", 3r mov. de la S1mlonia n. 3, op. 44. Orquestra del Concertgebouw, Amsterdam Oir.. Vladlmlr Ash~enazy. 215 (12m) FOMINE, EVSTEGUEI: Duo de l'Opera cOmlca "Els cotxers a la posta•. Vladlm1r Mlronov, nmofel. Evgeny Bortlnkov, lanka. Orquestra de l'Òpera del Conservatori de Lonlngrad.Oir.: Vladlslav Txernutxenko. (2m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presenta! per Al1red Celaya. Obres d'ANONIM ITALIA XV. CÒDEX ROSSI, CÒDEX FAENZA. LANDINI, CÒDEX ROBERTSBRIOGE. DA BOLOGNA, DA FIRENZE, DE FlORENTINA. AN0NIM 9 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ESPANYOL XIV I DE PE RUGIA Pascal Bertlll, contratenor. Ensemble UmcomDir: M.ch3el Posc:tt. CONCERT enreo•strat per C3Uiunya MUsica el dl3 24 d'abril del2001 al Palau de la Música C3lafana. EUROCONCERT 200011. CHOMINCIAMENTO Ol GIOIA· Música del temps del OecamerO de Boccacciolltàl~a, finals del XIV. 23:45 NOCTURN MúSica per acabar el dia. Presentació a !:Arree d'Alfred Cetaya. PROGRAMACIÓ DE NIT RepetiCió dels lilbms programes 0:30 A LA MANERA DE.... Un convidat ens proposa I comenta Ja música que 11 agrada. GuiO I presentaCló de Joan VIVes.Repetlcló del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos Ja setmana anterior (Ordre d'emissió: RepeUeU¡ del Dilluns. Dimarts, Dimecres, Ol¡ous. Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ElS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana antenor. (Ordre d'emiSsiO: RepetlciO dels programes de Dilluns, 01mans. Dimecres, Dijous. Divendres, de 20:1q a 2200). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Drmans, 01mecres. 01jous. Orvlindres, de 10.03 a 13.00). ..... = = ..; = e :::;- ;i. 215 ~ ~· i50 ~ :::l. ~ ....., .... er li 10 DIMECRES, 2 D'OCTUBRE DEL 2002 7:08 MATINAL Müslca per començar el dra presentada per Joan Vwes. Recull d'obres breus. lncklu butlletins lnlormatiUS i af¡endes musicals. 9:00 BUTLlrrf DE NOT CIES 9:06 MATINAl EL GRAN REPERTORI WAGNER. RICHARD: ldil 11 de Siegfried. Orquestra de Cambra Anglesa Oir.: Vladfmir Ashkenazy. (18m), SIBELIUS. JAN· "Sydàmem raudu• (La cançó del meu cor), op. 18 n. 6. Cor de Cambra "Accentus"Dir.: Eric Ericson (2m). COUPERIN, FRANÇOIS: Concert n. 9 "R1tratto dell'amore", d'"Eis gustos reunits". Les Tafens LyrlquesDir.: Chrlstopho Roussllt (20m). JOPLJN, SCOTI: Solace, ragtime. Jordi ViJapriny6, plano. (Gm). 10:00 AGENDA MUSICAl 10:03 CAPSA DE M0SICA TXAIKOVSKI, PIOTR ILJTX: "La bella dormenr, op.66 (arranjament de Sergei RakhmanlnOV) Katia i Manelle Labèqua, pianos. (17m). DVORAK. AlfrONIN: Danses eslaves, op.72. Royal Phllharmonlc Orchestra.011.. Alltal Oorab. (34m). BERLIOZ. HECTOR: "La belle voyaoeuse" (la bella viatoera), "L'ongrne de la harpe• (l'origen de l'arpa), dues cançons delrecuU "Irlanda", op. 2. Thomas Hampson, barhon. GeoMrey Parsons. plano. (10m). GLAZUNOV, ALEXANDER : Srmfon1a n. 1, op. S Orquestra SlmfOolca de la Ràdio de Baviera Oir.: Neeme JaM. (32m). ANÒNIM DEL SEGLE Xlii: Novel amor. Clemenclc Consort. Dir.: René Ciemencic. (12m). WEBER, CARL MARIA VON Concenmo per a trompa I orquestra, op. 45. Hermann Baumann, trompa. Orquestra de Ja Gewandhaus de LelpZig.Dir.: Kurt Masur. (13m). KREUlZER CONRAOIN: Septet op.62. CharJHnsemble. (37m). CATALÀ, ANTONI : La processó de Sant Bartomeu. sardana. Cobla Sant Jordi·Ciutat de Barcelona. (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a ~rrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La musica de cambra d'Antonon Dvorak Romança en fam. op. 11. Zhou. VIOli. Edmund Battersby, p¡ano. (11m). Ouanet de corda n. 6, op. 12 (B.40). Ouanet de corda de Praga. (32m). Andante appasslonato, fragment de quanet (quartettsatzl Ouanet de corda de Praga. (Sm). 15:00 BUTllETÍ DE NO'rfCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 AFONS LA MÚSICA. ARA L'espa¡ lenlàtic de Catalunya Mlislca Selecció Maró Jané. PresentaCió: Eulàlia Benrto. MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Obertura de "La Clemenza d1 ma·. Orquestra de cambra Camerata XXI.Dir.: Jordi Mora Enregistrament fet per Catalunya Música a l'Auditori "Pau Casals~ del Vendrell el 6 d'agost del 1998, dins el maro del18è Festival lnternaclonal de Música "Pau Casals''. (6m). RAKHMANINOV, SERGUEI: Variacions sobre un tema de Corelli, op. 42. Llurs Rodrlguez Salvà, plano. Enregistrament fel per Calalunya Música el dia 4 d'oclllbre del2000 al Palau de la Musica catalana PRIMER PALAU (V Temporada). (18m). DITIERSOORF, KARL DITIERS VON: Concert en La M per a arpa i orquestra. Cnsbna Badia. arpa. Orquestra de Cambra Gonçal Comellas Dir.: Joan Uuls Moraleda. Enregistrament fet per Catalunya MúSica el dia 2S d'octubre del 2000 al Palau de la Musica Catalana dms el CICle PRIMER PALAU. (20m). 16:00 A FONS LA MÚSICA RELIGIOSA l'espai temà1ic de Catalunya Música. SelecQó: Raimon Colomer. Presentació: EuWia Beruto. COMPÈRE. LOYSET: Omnium Bonorum plena. Orlando Consort. (11m). BACH. JOHANN SEBASTIAN: 'Christ Jag in Todesbanden· (Jesucrist jeia en els lligams de la mon). cantata BWV 4. Emily Van Evera. Caronne Trevor. Charles Daniels. Dav!d Thomas. Taverner Consort and Ptayers.Oir.: Andrew Parrotl (19m). PAiSIELLO, GIOVANNI: Missa Pastoral per al Primer COnsul Solistes vocàls. Cors de ra Ràdio Txeca. Orquestra Simfònica de Praga.Oir.: Edoardo Brizlo. (25m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentlcfó a !:Arree d'qJga Cardús: 19:00 MUSICA CORAL Selecció I presentació a !:Arree de Mató Jané. BACH. JOHANN SEBASTlAN: "Jesu, meine Freude", motet BWV 227 The SrX1een.Oir.: Hany Christophers. (22m). PURCEU. HENRY: Primera escena del tercer acte de t'Opera Dido 1Enees. Pa1Jick Power, tenor. Helen Walker, soprano. Paiiicia Kern i Oe!la Jones. mezzosopranos. Cor i Orquestra de Cambra Al1jltesa.!llr: Raymond t.eppard (6m). SCHUBERT. FRANZ: Standchen (Serenata) 0.920. Ja¡:qtreline Fox. mezzo. BBC Smgers. Susan Tomes. piano.Oir.: Jane Glover. (6m). LASSUS, ORLANDO: Te Deum. The King·s smgers. (16m). BARTÓJ<. BÉLA: Cançó nupcial de Pomlty (de les quatre cançons populars eslovaques). Ueder Càmera. Adotl Pla, piano.Dir.: Josep vna. (3m). 20:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ElS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Alfred Celaya. ERLEBACH, PHILIPP HEINRICH: "Dulde dich" (Paciència). Vlctor Torres. veu. Stylus Phantastlcus. (Sm). JONES, THAO: "OUietude". The James Wllllams Maglcal Trio. (Sm). XOSTAKOVITX, OMITRI: Vals de Ja suite de Ja pei.Ucula "La muntanya d'or". op. 30a. N1colai Stepanov, Quitarra hawaiana. ()¡¡¡¡ Orquestra S1mfOoica del M1111Stert de Cultura de l'URSS Otr- Gennady RozMestvenski. (Sm). GRIEG..EDVARD: Escenes de la vida popular. op. 19 Gertl3rd Opprtz, piano. (9m). LINCOLN. ABBEY: "I Slrlil a sono· Abbey Uncoln. veu Marc cary, piano. Riley T. Bandy, saxo. M1cllaet Bowie. bav<. Aaron Walker, batena i percussió. (6m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Rondó 'fN 269. Chnstlan TetzlaM, v!oiL Deutsche Kammerphllarmonle. (Sm). BARRJOS MANGORt AGUSTIN. Julia Florida. Nobert Kraft, guitarra. (4m). HÀNDEL. GEORG FRIEDRICH: Concerto grosso, op. 3 n. 1. Les Muslclens du Louvre.Oir.: Marc Minkowskl. (10m). OFFENBACH, JACQUES: "ll.lumlna'm mirall clar·. ària de Dapertutto de l'Opera 'Els contes de Hoffmann· Eike Wilm Schulte. baríton. Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya de Kaiserslautero.Oir.: Peter Faik (4m). DOS ESPIRITUALS NEGRES. Jessye Norman. Katheleen Battle. Cor i Orquestra dirigits per James Lev!ne. (7m). PACHELBEL, JOHANN: Canon. Orquestra de Cambra de Stuttgart.Oir.: Kart Munchlnger. (Sm). "17 Too"./"Aidrande". 'Time UM. /T.G. Evil Orchestra. (9m). WAGNER. RICHARD: Obenura de Rlenzl. Orquestra Simfónlca de Xicago.Oir Daniel Barenboim. (13m). KUULA. TOIVO: ·Nuku" (Dorm) • Cor de Cambra "Accentus·011.; Enc Encson (3m) 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 E.LS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. ROSSINI. GJOACCHINO: La oma ladra. SERIO, LUCIANO: VariaClons per a orquestra de cambra VALLS. MANUEL: Concert per a guitarra i orquestra. BEETHOVEN, LUDWIG VAN Simfonia n. 2, op. 36. Carles Trepat, guitarra. Orquestra simfònica de Barcelona I nacional de Catalunya.Dir.: Ello Boncompagnl. CONCERT enregistrat el dia 12 de novembre de 1994 al Palau de la Música Catalana (68m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'AIIred Celaya PROGRAMACIÓ DE NIT Repetlcló dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Aiben Mallofré. Repetició del programa emès d1ssabte passat 2:30 GRANS INTEGRALS ProgtJmes emesos la setmana anterior (Ordre d'emlssló: RepetiCIÓ del D1lluns. Dimans. Dimecres. Dijous, Divendres, de 14 00 a 1S.OOI. 3;30 ElS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimans. 01meçres. Dt¡ous. Divendres, de 20.10 a 22 00). 5:30 CAPSA DE M0SJCA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emiSSió: RepetiCió dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, DIJous. DIVendres. de 10.03 a 13.00). DUOUS, 3 D'OCTUBRE DIL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius I a~endes musicals. 9:00 BUTLLETÍ DE NOT CIES 9:06 MATINAl EL GRAN REPERTORI VRANICKY, PAVEL Concert per a flauta i orquestra en Re major Claudi Alimany, flauta. Orquestra de Cambra Franz Llszt.Dir.: Janos Rolla (16m). AMIGO. VICENTE: •poeta en Ja mar", "Amor. dulce muerte·. Vu:ente Am10o. Quilarra. OrQuestra de COrdova.Dn.: leo Brw~>-e( (1m~ BIZET, GEORGES: l'Ailesla'la. suite ll 1 Orquestra de Paris.Oir. Dafli:l ~ (19m). LULLY. JEAN BAPTISTE: X3aJoa 11! ,.Amour médecan•. Le Concen des Nallons.Oir Jom1Sl:a (4m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BACH. JOHANN SEBASTIAN: Concert pe¡ 1 violi i orquesua. en la m. BWV 1041. Kennedy, VIoli. Orquestra FHharlllÒfiiCa de Berlin. (14m). GROFÉ, FERDE: Suite del Gran CaMn, Orquestra Simfònica de DetroitOir.: AntaJ Dorali. (37m). SETÓ. CONRAD: "DaJIZa 1mposlble" Joan Garrobê. guitarra. (Sm). TXAIKOVSKJ, PIOTR JUTX: Slmlonla n2 "Petita Rússia" (Versió original de 1812¡, op.17. Orquestra Simfònica de Londres Otr.. Geoffrey Slmon. (39m). CANÇONER DE PALAIJ: Obres de Gab!i!li Anònims. Hespèrion XX.Dir~ Jordi Savall. {11m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Tno en I.!Jbll. op. 38 (a partir del septet op. 20). Trio Beaux Ans. (43m). LISZT, FRANZ: Rapsòdia honga¡esa ll6 Orquestra de la Gewandhaus de J.e¡pz;,¡.Or. Kurt Masur. (13m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes ooYtUls discogràfiques apareQudes aJ me!t:31.t !:Arree de Montse Aguilera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música de cambra d'Ailtooin Dlw Oua net de corda n. 7. op. 16 {6.45). Ouanet de corda de Praga. (29m~ Oumtet de corda, op. 77. l'Archlbudelll Mar¡• Oamiow, COiilrlll!oc (33m). 15:00 BUTLLETÍ DE NOTfCIES 15:04 AGENDA MUSICAl 15:10 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. L'espallemàtede Catalunya Música Selecció: Vict61!2 Palml Presentació: Eulalia Benlto. Montserrat Alavedra TURULL. XAVI tA: Sis cançons per a orquestra . Montserrat Alavedra. soprano. Weinel Chamber OrchestraDir.: Richard \YeiUI'Ig!l. (15m). SCHUMANN CLARA: Ueder de l'opus 13 Montserrat Alavedra, soprano. Onol Roman!, clannel Mlguel Zanetti. ))im Enregistrament fel per Catalunya M¡jgc¡!I dia 13 de gener de 1988 al CelltreCul:uBI de la CailCa de Pensions. (9m). LAMOTE DE GRIGNON. RICARD.: B Noguer. sardana canlacla. Montserrat Alavedra. soplillO. Cot.la Pnneipal de la Bisbal. (4m). MALIBRAN. MARIA G.: "t.a aa~· 'tl Résignalion". •t.e réve~ du beaU )Oill", tm cançons sobre poemes fTancesOS Montserrat Ala11edra. soprano. ~ ZanettJ. plano. (10m). VlVALOJ, ANTONIO: Motet per a~ l orquestra Montserrat Alav'!dra. ~- Wt;rlt.l Chamber Orthestra.D1r: Ríc1W11 ~t Enregistrament fet per C3talun)31¡1¡jSjCail diS 16 d'agost de t988 a Sant Andreu de Llavaneres. (13m). 16:00 A FONS ELS GRANS DIRECTORS L'espail.lli1l:de Catalunya Música. Selecció: VIC!blll a Presentació: Eulàlia Bemto. Relnhard Goebel 111 TELEMANN GEORG FRIEDRICH: ~~ mi menor. de la "Música de ~aula · Musica AnUqua de Colònla.Dtr.: R~nl\ai'J Goebel. (Sm). BACH, JOHANN SEBASTIAN: "WefGII~: betrübte Schatten' (Aparteu-vos.; 202 lúgubres). cantata de casam~! 8 Christine Schafer. soprano. Mu~:~ de Colònia.Dir.: Reínhartl Goebd. Sonlfl SCHMELZER. JOHAN HBNRICH "Ad Tabulam• en Sol M. _ Quartet de flau1es de bec de f1¡ndeS. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ~ l.lusiea AnllQua de Colònla.Oir.• ~Goe!Jel.(6m). g;.~'ll.JIAHH JOACHIM: Concert en Sol M. 11:$13AII!Jqua de Clllòma.Otr; Retnhard ò:t'!l-(13m). ~ Faf1tlSI3 a 7 violes. vs:aA/ItOi de Colòr"J.011.: Retnhard ~15m) CONCERT enreg¡strat per Calalunya M1ísica el dia 13 de novembre de 1995 a l'ESCOla MuniCipal de Música d'Igualada CICLE "XARXA DE CLÀSSICA A CATALUNYA". (70m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el da Presentació a càrrec d'Aifted Celaya. 1!11 1A TARDA DE L'OIENT ~ raaJrtzada a par1Jr de les ~deiS nostres oients. Presentació a rr~ed'OIOa Gardlis. t9-o8 PENTAGRAMA Ptogrll113 de diVIJigació musical. Guió 1 lfllllldó: Pere Burés I Alex Robles. ltOII BUTUETI DE NOTICIES 20:1o1 AGENDA MUSICAl !tll ELS GUSTOS REUNITS Palma que ~la Alfred Celava. AYA!IGóS. JOAN ALBERT: Primer 1111\'1111enl del Concer1 per a clarinet I llnl~ de VictOria ~.I!SIIli(1995). Tlli'Jr Boey~ens, clarinet. Orquestra de ClmbR del Teatre Ulure.Dir.: Josep Pons. ·~). 1001. GIUSEPP€: "Ella glammal m'amo·. lllr->Juccló. escena I centablle de l'acte ..,_de l'òpera en cinc actes Don CBrlo. ~l!ielto SCandiuzzl. Orquestra de la Royal !\li!~ House del Convent Garden.Oir.: ~H31Mk.(1lm). ;>;i,SIJI"'l, NICOLO: Cantabile per a Violf I :g"O, ~GIIIQ!IIts. vi<lll. lrina Ryumma, plano. ~\ mll .AJI.E: "Just In ttme· ll!lionr.é veu. Conjont Instrumental. 'l!). 9..61. RflhHOLD: ouart moViment de la Srt~Un. I, op. 8, en Mi bemoll. ~ Fi!hannònica de la BBC D~r.: !md Do~re. (7m). 'JML. JOHANN NEPOMUK: ·Allegro illlll!Qir¡", 1r mov. del Concert per a lllllOiina. ijscn Sti¡¡liens, mandolina. London lil1Jt ~s Dir.: Howard Shelley. (Sm) !JilSO, VICEtiTE: "Ciudad de las Jdeas·. llaille Corté y Llo Collés, veu. Mino CcitN. ba!!ria I percussió. Alfredo Palxao, tit VicelltB Amigo llln Cortés, cor. l'alita Amtoo. guuarra. Felpu I Botas, !Íll'll (9m). !IAIIOOT. JEAN·JACQUES: Primer ~ment dfl concert en Sol M, per a flauta !!tec, dos vklllns f baix continu, op. 17 n. ~ fro~ll!ll9oen, flauta de bec. Concentus Uusiws de VIena. Oir.: Nlkolaus ~rt I Frans BrOwen (4m) flill. MANUEL DE: El sombrero de tres ~.ldanses. .Ibde Urroclla, piano (1Om). r;,~!l EUGENE: Exil, per a vtolll otzsll1 =Rube!tstein. Orquestra Nacional de Dr.:~ Rodan. (9m). ~- CHARLES FRANÇOIS: Escena li!l:m4e latte Plllllel de l'òpera •faust• ~Domingo, Faust NtcOial Ghlaurov, *Piri1~~tra tlacoonaJ de de l'Opera • Georoes Prètre ,, (7m). ~'tlò,llfOD¡ MANN, DAVE: ·No moon al ~~- tmmpeta. Hank Jones. p~no. :.8town, baix. Harold Ausbn, bateria. ·.::r.a GEORG FRIEDRICH: "Gentle ::eus. son ot nl¡¡ht" (Genul Morfeu. fill lltj d"'AJceste• ~ IIJrtby, sopra~o 11 ~Music:. (7m). The Academy ot ~~ IIO: 'A Gaudi" dels "Retrnls Cilians ·per aou~arra I orquestra. ~ Fe~dez, guitarra. Orquestra de &~¡_ra Anglesa Oir.: Barry Wordsworth. l 12:00 AGENDA MUSICAl ~S CONCERTS DE CATALUNYA 11 ~Per Alfred Celaya t~~~~lf"NOfR: O~artet de corda ~ • OELF : Scherzo over ·~op~~DELSSOHN, FEUX Quartet - ~·s.,num. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels ultims programes 0:30 l 'AUDIOVISUAL Emès dtumenge passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: RepetiCió del DJIIuns. Dimarts, Dimecres, Dtjous, Divendres. de 14.00 a 15.00) 3:30 ElS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana antenor. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIVENDRES, 4 D'OCTUBRE DEL 2002 7:08 MATINAL Musica per començar el dia presentlda per Joan Vives Recull d'obres breus. Inclou butllet10s infonnauus I = musicals. 9:00 8UTUETI DEND CIES 9:06 MAT1 NAL EL GRAN REPERTORI GIBB. 8. 1 GIBB. M./ GIBB. R: "How Deep ls your Love· (Que profund és el teu amor). Arranjament de Malthew Barley. Vtktona Mullava, Violí. Julian Joseplt plano. (7m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: "Jauchzet Golt tn alien Landen· (canteu Déu a tots els reialmes). canlata BYN 51 Emma Klrkby, soprano. SOlistes Barrocs Anglesos.Dir.: John EUtot Gardiner. (16m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Concert per a vfolf i orquestra n. 4, KV 218. Chrlstian Tetzlaff, vlolf. Deutsche Kammerphllarrnonle. (22m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MOSICA GLI~RE, REINHOLD: Obertura sobre temes eslaus. Orquestra filharmònica de la BBC.Dir.: Vasslly Slnalsky. (10m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Slmfonla n. 36, KV 425 "Ltnz•. Academy of Sl. Martin·in·the·Flelds.Dir.: Neville Marriner. (29m). FLETXA. MATEU: El Foc. Ensalada Studlum Musicae Valencia. Hespèrion XX.Dir; Jordi Savall. (19m). SCHUMANN, ROBERT: "Bunte BJatter·, op. 99, Arcadi Volodos. ptano. (35m). BIBER. HEINRICH IGNAZ fRANZ VON: Serenata a 5 en Do M. •EJ guardià nocturn" Mus•ca AnttQua de Colón~a.Dic Remhard Goebel. (9m). PAGANINI. NICOLO: Concert per a Violi n. 3. Salvatore Al:cardo. Orquestra Filllarmònica de Londres.Dtr.: Cnarles DUIM. (37m). STENHAMMAR. WILHELM: Tres callÇOilS. Anne Sohe von Oller. mezzo-SOj)rano. Bengt Forsbero. ptano. (13m). GLINKA. MIKHAIL: "Kamarinskaia" Orquestra Simfònica "Txaikovski" de la Ràdio de Moscou.Dir.: Vladtmlr Fedosselev. (Sm). 13:00 HOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a ~rrec de Montse Aguilera. 14:00 GRANS INTEGRAlS La música de cambra d'Anlonln Dvorak Nocturn per a vlolf I piano en Sl b M, op. 40. Anthony Marwood, violi. Susan Tomes, plano. (5m). Trio amb plano. op. 21 Tno Fontenay (32m). 15:00 BUTLLETI DE NOTiCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 AFONS LA MÚSICA SOLA. l'espaltemà!Je de catalunya Música. Selectló: Raimon Colomer. Presenbcló: EuWia Benllo. L'octet de conta SVENOSEN. JOHAN SEVERIN: Octet de corda op, 3. Conjunt de cambra de I'AI:ademy ot Sl Martin-111-the-Atlds, (37m). XOSTAKOVITX. DIMITRI: Dues peces per a octe'l de corda. op. 11. Quartet Borodm. Duartet Prokoflev. (11m). 16:00 A FONS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai tematíc de catalunya MuSica. Selecció: Raimon Colomer. Presentació: Eulàlia Benlto. Marçal Cervero CASSAOÓ, GASPAR: Suite en te m, per a Violoncel sot Marçal Cervera. (15m). JANACEK, LEOS: Uegenda per a violoncel I plano. Antoni Besses. Marçal Cervera (13m). SOLER, ANTONI: Ouintel n. 5, en Re M M. Cervera A. Wachsmuth. A, Vauquet. M. Cervera. C. JacotteL (24m). WEBERN, ANTON: Dues peces per a VIoloncel i piano. Antoni Besses. Marçal Cervera. (4m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les petiCions dels nostres 01ents. Presentacló a càlrec d'Olga Cardus. 19:00 CIClE DE LIED Una selecció de Montse Aguilera que presen1a Eulàlia Bendo. CHAUSSON, ERNEST: llu3lre melodies op. 13. Christme Schàfer, soorano. IIWIIl Gage, plano. (11m). DEBUSSY. CLAUDE; "Fétes galantes" (Festes galants), (pnmer recull). Chnsttne Sch.lfer, soprano. lrwin Gag e, piano. (9m). CtiAUSSON, ERNEST: •Le temps des lillas" (El temps dels fll~s), op. 19 n. 3. Christme Schafer. soprano.lrwtn Gage, ptano. (Sm). DEBUSSY, CLAUDE: Proses finques. Chrisbne Schater, soprano. lrwln Gage, piano. (22m) CHAUSSON, ERNEST: "Le Cohbrl" (El colibrt). de les set melodies, op. 2. Christlne Schilfer, soprano. lrwln Gage, plano. (3m). 20:00 BUTllETf DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Vlt1òr1a Palma que ptesenta Allred Celaya BRAHMS, JOHANNES: "AdagiO· Plil andante ·Allegro non troppo, ma con bno•, quart moviment de ta Stmfonta n. 1, op. 68• Orquestra de Filadè!fla.Dir.: Aiccardo Muti. (17m). MONTSALVATGE. XAVIER: Tres fados tlusolios. David Sanz. guitarra. (9m). BERNSTEIN, LEONARD: •Lonety town", det musical"On t11e town• (anan¡ament fet per David Brollo). Joshua Bell. VIoli. Pllilliarmonla Orthestra.Dir.: David Zinman (4m). SAINT·SAENS, CAMILLE: lntrO<IUWÓ I rondó capn<;Qoso, op, 28, per a vloU 1 orquestra, Henryk S.!eryng. Orquestra Naoonal de l'òpera de Monte-Garlo.Dir.: Edouard van Remoortel (9m). SHANKAR'N'CAROUNE: Dreams. (7m). CAAPENTER I DUNI.AP ·vou can depend on me·. SOnny Slilt, saxo tenor. Barry Harrrs. plano. Sam Jones. baix. Leroy Willlams. bateria. (7m). LISZT, FRANZ: Raps0d1a hongaresa n. 12. Gennady Dzubenko. plano. (9m). OONIZETTI, GAETAND: Extractes de l'acte 11 de l'òpera "Poliuto." (enregistrament publlc. Teatro atia Scala de Mila el7.12.1960). Franco Coralli. Ell ore Basllantnl, Rtnaldo Pelfzzoní. Orquestra del Teatro alia Scala de Míla.Dir.: AniOOtnO VOltO. (5m). HONEGGER, ARTHUA: MOVIment slmfOnlc n. 3. Orquestra Tonhalte de Zílrich.Dtr~ David Zinman. (10m). as HAYON, FRANZ JOSEPH: Primer moViment de b Simfonia coocertlllt en Si b M, per a viOil viOloncel, OOoè I fagot M¡net<e lllankesll¡n. viOli. Steven lsser1ts. violoncel. Douglas Boyd. oboè. ~\¡tthew Willde, fagot. Orquestra de cambra d Europa Oir~ Roger NorOOgton. {9m). COLTRANEIMONTOUU: ·Some other tJ¡ues·. Tno Tete MontOIJu. (6m), VAUGHAN WILLIAMS. RALPH: Obe!IUra de la Sutte Anslof~mca ·Les vespes·. Orquestra Filharmómca de Londres. Clor.: Adnan Boult. (10m). MESTRES. APELLES: "La non-non dels blats", Monlserrat Costa, soprano Xavier Dolç, piano. (2m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfted Celaya Obres de FRANZ LACHNER, ROBERT SCHUMANN, AUGUST SCHAFF~R. CHARLES GOUNOD I GIOACCHINO AOSSINI, felictty Lott. soprano. Ann Murray, mezzosoprano. Grallam Johnson. plano . RECITAL enregiStrat per Catalunya Musica el dia 30 de matg del 2001 al Gran Teatre del Liceu de Barcelona. TEMPORADA 200011. RECITAL FEUCITY LOTT/ANN MURRAY 23:45 NOCTURN MúSica pet acabar et dta. Presentacíó a drrec d'Alfred Celaya, PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició d ls útbms programes 0:30 MÚSICA CORAL Emès du.necte-; de la setmana passada 1:30 MUSICA DE CAMBRA Proorama emès la setmana anterior (D1mar1S a les 19:0011). 2:30 GRANS INTEGRAlS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emlsstó: Repetició del Dilluns, Dimarts, Otmecres. Di¡ous. Divendres, de WIO a 15.00) 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió Repellcló dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). ~ = .... a S' ·!:! =- "" ¡j" ;::;! ~ el .... 2: ... ¡;;;¡ ... g: DISSABTI, 5 D'OCTUBRE DEL 2002 8:00 MAnNAl Musica per començar el dta presentada per P1lar Subrra. Recull d'obres breus. Inclou buUistl de notícies I agenda musical. 10:00 CONCERT BARROC Una seii!Cdó de Joan Vives que presanla l'llarSubui. ZIPOU, DDMENICO: Vespres de Sant lgnacl. Cor de nens cantors de Còrdova (ArQentma). Conj¡Jnt Elyma Oir; Gabnel Garrido. (56m). 11 :00 MÚSICA PER A COBLA Una selecCió d'IgnaSi Ptñot que presenta Pilar Sobirà. SERRA, JOSEP: ·La reina de les llors· sardana. Rtcard Vitadesau. teoora, Cobla Pnoopal de la Bisbal. (5m). BOLIART, XAVIER: Aquarelles lmagmànes. Cobla sant Jotdt·Ciutat de Bart:elona.Oir.: Jordi León. Enregistrament fet per Catalunya MOslca el dia 19 de desembre del 2001 al Cerrtre de Cultura Contemporània de Barcelona (11m). TOLDRÀ, EDUARD: Puig neulós, sardana_ Cobla Sant JordiOir.: Jordi león. (Sm). VILÀ t GANDOL. JOSEP MARIA: l'ende~ de bodes, obertura. Cobla La Pr1ncipal de la Bisbal.Dir. Fra11cesc Cassu. EnreglstramPnt fet per catalunya Música et dia 9 de març del 2002 al Palau de la Música catalana. (7m). 11 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ....., s- = .... a .._::! el' ;¡· 215 ;:;!l ;:::1. ..., ¡;::" a ... ..., ~ e ~ ~ 12 ANONIM "La Gala de campdevanol", dansa tradicional catalana Cobla Sant Jordi D•r. Jord• Lt6c1 (6m). BOC13872 FONT. MARTIRIÀ "Recordança a en Maner. sardalla dedicada a la memllria del mestre 1am•c Manel Saderra Pu!Qierrer Cobla Pnncipal de la Bisbal Cobla Setvat.ïna. Cobla Sant Jordi·Cilf1.lt de Ba~telona Oir: MartJrtà font. Enreo1strament fet per catalunya Musica el dl3 23 d'octubre del 2000. at pavelló de la Draga. Banyoles. FESTES DE SANT MARTIRIÀ 2000 ~Sm). MARTINEZ I COM N, FELIX /LLUNELL, PEPITA: Tot festejant. vals. Cobla Pnnclpal de la Blsbai.Oir.: Francesc Cass6. (4m). RUERA. JOSEP MARIA Ones plàcides a lloret. Cobla Selvatana Oir: Jesus Santallestra (4m). MORALEOA. JOAN LLUIS: La Lloll (Masu1ca), Cobla Principal de la Blsbai.Oir.: Francesc Cassu (4m). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Progrnma de divulgació musical Guió i realitlacló: Pere Bures i Alex Robles.RepetteiO del programa emès dijous passat 13;00 NOU PUNT NOU Presentació de les útt1mes novetats díscogràhques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels mnlors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Una sefec(ló de Montse AguAera que presenta carm•na Malagarriga. BRAiiMS, JOHANNES: "Allegro amabde", 1r mov de la Sonata per a clarinet I plano. op, 120 n. 2. Paul Meyer. clarinet Françols·René Oucllable. plano. (9m). ANONIM: "Hemo fugit velut umbra·, passacaoua delia vila. L:Arpegglata.Oir~ Chnstina Pluhar. (Sm). STRAUSS, JOHANN "Vals de l'Emperador·, op437 Orquestra Jollann Strauss de Vlena.Oir. Wi111 Boskovsky. (1Om). SCHUBERT, FRANZ; Primer moviment del Oulntet de corda op.163, 0.956. Ouar1e1 Alban Berg. Helnrlch Schlll, vloloncal. (15m) TXAIKOVSKI, PIOTR llUCH: Variacions sobre un tema rococó per a violoncel !orquestra, op. 33. Yo·Yo Ma. violoncel. Orquestra Slm!Onlca de Pittsburgh.Oir: lorln Maazel. (20m). LENNON/McCARTNEY: "Michelle' Count Basle, piJno, lla seva orquestra (3m). OONIZml, GAETANO: "Una furtiva laonma·. ària de l'Opera "l'elislr d'amare·. Luclano Pavarotti, tenor Orquestra de cambra Anglesa. Oir.: RIChard Booynge. (Sm). DVORAK, ANTONIN Allegro molto. últim mOVIment de la Serenata per a 1nstruments de vent, op 44 Solistes de l'Orquestra Filharmònica d'Oslo. (6m). CHOPIN. FR~O~RIC: Nocturn. op. 32 n. 1 AJicla de larrotha, plano. (Sm). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "Otes lrae·. "Rex tremendae· .."ConfutaUs"l "Lacnmosa• del Requiem, 'IN 626. Cor de cambra d'Holanda Orquestra del Segle XVIII01r.: Frans Brliggen. (9m). BALAKIREV. MILY: "lslamey• Orquestra S.mlbnlca de l'Acadèmia de I'URSS.Oic Evgenny Svellanov. (8m). TOLDRA. EDUARD: Sonet! de la rosada (Transcripció per a clarinet i plano d'Amaz. pseudbnlm de Joaquln Zamacois) Joan Ennc lluna, clarinet. Artur Plzarro, plano. (6m), BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Allegro con brio, quart moviment de la Simfonia n. 7, op. 92. Orquestra Filharmònica de Berlin Otr.: Claudlo Abbado. (8m) ANONIM ·oue todos se passan en flores·. duo dei"Cançoner del Duc de calàbiia" In Canto. (Sm). GOLDMARK, KARL: Allegro moderato. primer moVIment del Corn;ert per a violí. op. 28 Sarah Chang, vioK. Orquestra Simfònica Gümnith de CoiOOia.Dir James Conlon. (15m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Sona1a per a plano 'IN 279. Mllsuko lkhida. piano. {14m). SCARLATTI. ALESSANORO: Concerto grosso n. 6 en Mi M. Europa Gatante 01~: fabio Biondi. (7m). TOURNIER. MARCEL: Au Matin, estudi de coocert. Maria Graf, arpa. (4m). BACH. JOHANN SEBASTIAN: "la ca.sa de zèfir de retemit.ït", ària de la cantata "Deixa. princesa. delxa un altre raig", BWV 198 (Oda Fúnebre). lan Bostridgè, tenor. Europa Galanle.Dir.: Fablo Blondl. (Sm). AODINS~LL, RICHARD: Tema de la pel.lfcula "Goodbye Mr Chlps". Orquestra de la BBC.Ofr.: Kenneth Alwyn. (3m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró Jan i!. VERDI, GIUSEPPE: Missa de Rèquiem. Alessandra Marc. Waltraud Meler. P1acido Domingo. Ferrucclo Furlanerto. Cors i Orquestra Simfònica de Xlcago.Oir. Daniel Barenboim. (83m). DVORAK. ANTONIN; Stabat Matar. op. 58. Gabriela Benackova.Capova. Ortrum Wenket Peter Borsky. Jan-Hendnk Rootering. Cor I Orquestra Filharmònica Txeca. Oir. Wotigang Sawallisth. (91m). 211:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallolre. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE..... Un convidat ens proposa i comenta la musica que li agrada. Guió I presentació de Joan Vrves. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dta. PROGRAMACIÓ DE NIT RepeUci6 dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques apa[egudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emiSSió: repetició dels programes de Dissabte i Olum~nge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Oímecres, Df¡ous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 6 D'OCTUBRI DEL 2002 8:00 MAnNAL Musica per començar el óra presentada per Pilar Subn'à. Recull d'obres breus. Inclou butlleU de nolfcles i agenda muSical. 10:00 CONCERT BARROC Una selecció de Joan Vives que presenta Pilar Subtrà. ABEL. CARL FRIEORICH: Simfonia op. 17, n. 4, en DoM The Hanover Band.Dir.: Anthony Halstaad (13m). BACH, JOHANN CHRISTIAN: Concert per a oboè, corda I continu en Fa M. B. Glaettner. Neues Bathisches Colleglum Musicum de Lelpzig.Dir.: Max Pommer. À23m). BEL, CARL FRIEORIOH; Sonata per a flauta travessera I clavicèmbal n. 6. la Staglone. (10m). 11:00 MISSA OE MONTSERRAT Transmissió en directe de la Missa Conventual des del Monestir de Montserrat. 12:17 GUIA MUSICAL la Informació fi-lustrada sobre els concerts I l'actiVitat mlis•cal de la temporada.Un espai presentat per Pilar Sublrà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les OIUmes novetats discogràfiques apareoudes al mercat. a càrrec de Montse Agurlera . Resum dels mmors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Aguilera que presenta carmrna Malagarriga. MOZART. WOLFGANG AMADEUS: "Adagio". 2n mov. de Concert per a clarinet I orquestra. 'IN 622. Thea Klng, clarinet. Orquestra de cambra Anglesa. Oir.: Alun Francis. (8m). SCHUBERT, FRANZ: "Oer Zmrg" (El nan), op. 22 n. 1. Thomas Ouastho", baix baríton. Charler Spencer, plano. (Sm). XOSTAKOVITX, OMITRI: "Tale ol the prlest and hls hlred man Balda", (Conte del mossèn i el seu criat), SUlla op. 36. Orquestra Slmlbnlca del Ministeri de CUltura de I'URSS.Oir,: Gennadl Rozhdestvens~l. (1Om) ERVIN, BOOKER: "Swcet pea" Booker Ervln, saxo. Richard Wllllams, trompeta. Bobby Few, plano. Cevera Jelries, baix. Lenme McBrowne, bateria (Gm). CHAUSSON, ERNEST: Très anlmê, quart moviment del Concert per a violi, plano I quartet de corda, op. 21 . ltzhak Perlman, vloll. Jorge Bolet, plano. Quartet Julliard. (12m). PERGOLESI, GIOVANNI BATIISTA: Stabat Mater dolorosa. primer fragment de I'Stabat Ma ter. Gemma Bertagnofll, soprano. Sara Mingardo, contralt. Concerto ltallano.Oir.: Rlnaldo Alessandnnl. (Sm). DVORAK. ANTONINcAllegro maestoso, pnmer moviment de la Simfoma n. 7, op. 70. Orquestra Filharmònica de V•ena.Oir.: Lorin Maazel. (1 tm). ROSSINI, GIOACCHINO: Plràlrasr sobre "Largo allactotum· de l'Opera "El Barber de Sevilla" (transcnpció per a violf I plano de Castelnuavo·Tedesco) Gil Shaham. vloli. Aklra Eouchl, plano (Sm). BEETHOVEN, LUDWIG VAN; ·zur Namensleler", obertura op. 11S. Orquestra Alharmbnlca de VIena. Oir.· Claudlo Abbado. (7m). SORS, FERRAN: Allegretto, tercer moviment del ·souvenlr de Russle" (Record de Rússia), op. 63. Robert Kublca I Wllma van Berkel, duel de guitarres. (3m). BAC, JOHANN SEBASTIAN; Triple concert, BWV 1044 Frans Brüggen, flauta. Mane Leonhardt, violi. Gustav Leonllardt. clavecl. Leonhardt· Consort (22m). MENDELSSOHN. FELIX: Flnale, presto, quart moviment del Tno amb plano, op. 49. Tno Guarnien de Praga. (9m). BARTOK. BELA Danses populars romaneses, Sz 68. Orquestra de cambra Saint Paui.Orr.. Hugh Wolll. (6m). GRANADOS, ENRIC: "Oúo de amor en la reja", de l'Opera "Goyescas·. Maria Bayo, Rosano. Ramón Vargas, Femando. Orquestra Simfònica de Madnd Oir: Antoni Ros Marbà. (9m). VIVALOI, ANTONI O: Concert per a liauta de bec sopranino. en Do M. Michala Petri, Academy ol Sl Martin-ln·lhe· Aelds.Dir.: lona Brown. (11m). GLINKA. MIKHAIL: L:alosa (Transcnpc•ó per a piano de Mlly Balaklrev). Evgeny Kissln. plano. (Sm). ARLENJKOEHLER: "Stormy weather" ltzhak Perlman, violi. Oscar Peterson, plano. Herb Ellls, guitarra Ray Brown, baix. Grady Tale, bateria. (Sm). BRAHMS, JOHANNES: Andante sostenuto, segon moviment de la Simfonia n. 1, op. 66. Orquestra Simfònica de la Ràdio de la NOR d'Hamburg.Oir.: Gúnter Wand. (9m). DELIBES, LEO: Les filles de cadlx. isabel Rey, soprano. Alejandro Zabala, plano. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 12 d'agost del2000 a I'Aud•ton Pau casals del Vendrell dins del marc del XX FIM "Pau casats·. (3m). STRAUSS. JOSEF: 'Dle ~·fil nola de Na.sswald), làndler etllfmps ~• pall<a masur. op. 267. Orquestra Filharmònica de Voena.lllr ·tam Maazel. (6m). PONCE. MANUEL MARiA: Estrellila. EladiO Stharrón. guiti~ (3m). 17:00 TEMPORADA D'OPERA TELEMANN. GEORG PHIUPP: Oc¡¡fm¡s ' òpera en tres actes. Roman Trekel. Oorothea Róscllm.mn. RL"b Zlesak. Wemer Güra. Cor de Cambra RIA5 Acadèmia de Música Antiga de Belfln Dll · Rem! Jacobs. {160m). 20:03 l'AUDIOVISUAL Un programa d'Aiex Gonna 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de ternes muslals d'Interès. Presentat I COilduit per Joan Vives, I realitzat amb la colabomció ~~ Conséll Català de la Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia PROGRAMACIÓ DE Nn Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al men:aL ¡ càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de ta setmana pamJ¡ 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setrnn anrenor. (DissabtE i diumenge ales 10:00h). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana~ (Ordre d'emiSSió: repetició dels p~ de Dissabte I Diu~. de 14:00 a liOO) 5:30 CAPSA OE MUSICA Programes emesos la setmana u.::n«. (Ordre d'emissió Repetició dels proo¡X~<S de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Orvendres. de 10.03 a 13.00). DILLUNS, 7 D'OCTUBRI DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia pr$b!IJ pe¡ Joan Vives. Recull d'obres breus.lnc!o!l butlletins lnfoll!'atlus I af¡endes m~sicals. 9:00 8UTLLETI DE NOT CIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI USZT, FRANZ: "Romance oubllée' (Romança oblidada). s. 132. Emmanuene Bertmnd, violoncel. Pasal Amoyel, plano. (4m). LECUONA, ERNESTO: Rumba-RhaPSOdY. per a plano, veus, orquestra I cor Solistes vocals. Cor filllarmònle de Sll~ Thomas Tlnno, piano. Orquestra~ de la Ràdfo Nacfonal PolonesLD~ t.l(hlel Bartos. (Sm). GLAZUNOV, AUXANDER: El Mar, ln1lll orquestral, op. 28. Reial Orquestra Nacional EscoceSa OIL Neeme Jàrvi. (16m). RAMEAU. JEAN PHILIPPE:"Anen tllaconne• da les danseS de ZQIGIStre. Utsamer Coffeoium.Oir; Josef lflgme! (Sm). SAINT-SAENS, JOHANNES: La musa •el poeta, op. 132. Stephanie Chase, viOli. Robert Trul!1lll violoncel. Orquestra Fii!lzrmOOICS dt Londres.Oir.: Geollrey Simon. (15111~ 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA OE M~SICA VIVALOJ, ANTONJO; Concert per a'lfOif en . Ml M. "L'Amoroso'. Slmon Standage. The E11g1ish cQflCeftlli! Trevor Pinnock. (9m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Concert per 1 plano 1orquestra n. 1, op. 15. Sv1atoslav Atemer. Orquestra dal Fesli'lll Schleswtg-Holsteln,Dir.: C~nstoph .1 Eschenbach. (39m). HANDEL. GEORG fRIEDRtCH: sonata~ n. 4, HWV 362. David Russell, guitarra. (9m) GRIEG, EOVARD: Simfonia en lllliltr· OIU Orquestra Simfònica de GOiebOrv " . .• Kamu. (37m). MARTINEZ COMIN. fELIX; "c.voo ·- PROGRAMACIÓ DE CATAlUNYA MÚSICA "è:-pe· ala dramatittaciO del poema de Jllll ~·per a rapsodes. veu. arpa, ~,collia ,~a~Bo!liS, EnriC Pous. rapsodes, Nina, ~ Banera. arpa. Sanll Molas, ~ Cobli Meórtemnfa.Orr~ Jesús \'!!'I!Q.f24m) f.1,1li!S. JOHANNES: Ouartet corda n 2. !11510.2. ~ IQIWlo. (32m). pJI(:RL, DANIEl: "Tlle beauteous Cl;f:Jnl'.(2111ata. ~~~ T~b. sopl1ll0. Julla Blshop. VIOli IJTDt. 51mn oevrne, clavecl. Machael if!J$. laúl. David Hatcher. viola de gamba. 1il"' Jl:ll NDU PUNT NOU ~de Ics últimes novetats ·~rtfiques aparegudes al mercat, a WlltdeMoniSe Agullera. 14:11 GRANS INTEGRALS u!OOslca de cambra d'Anlonln Dvorak ~el amb plano n. 1, op. 23. QIWI Juillianl. Rudolph Flrkusny, plano. ~~ :rtoamb ¡Hano, op. 26. '.¡ofontenay. (27m). IS:II 8Ul1LETf DE NOTICIES tl:t4 AGENDA MUSICAL 1k10AFONS LI !DIA MÚSICA. l'espai temàbc de CiPJ1 Música Selecc:ió Raimon t~ttter Presenlileió: Eulàlia Benlto a:.&•i~. FERRUCCIO: Dos estudis per a WJ:rfwr. op. 51 (t;J!s:r1 Smlfòmca de Crnclnnah. Oir.: llc!tlel Gielen (18m). IQm!R. FRANZ: Surte Romantica . ~ Triuenstlef de Vlefla.01r .. Uwe VJ'd.(27ml. IUUFDNS ~l'EliSIONS DE REFERÈNCIA. l'espai !i::l!i: 11! Citalunya MúSica. 5eltccl0: Jah. Presenlació: Eulàlia Belllto. l.líilfR, RICHARD: El capvespre dels ~!;s 1111111d!s del tercer acte). (lllen flagstad. Orquestra del Teatro alia !i.'.IIIDIL: WFurtwàllgler (25m). !ffiHOVEH. LUDWIG VAN: Simfonia n. 1, ap.21. t~•a fllllarmOnlca de Berlfn.Dir.; W, ftl!r!ngler. (26m t. 11:11 LA TARDA DE L'OIENT l!mmaciO realltlada a partir de les ~del$ nostres oients. Presenlacló a lif!C d'Olga cardus 1tl8 MÚSICAANTIGA il¡114etoJ6 de Joan Vives presentada per FlrS!iblr.l. lto~~~ Ouaire oroanum a dues veus ~ Wly Music Consort ol London.Oir.: l'll\llllllrow. (28m). PBmtlt. 'Viderunt Omnes•, "Sederunt ~·.dos organum a quatre veus. t'.eElrttMuslcConsort ol London.Dír.: Or.if=24m). ltte DE NOTfCIES ltl4 ASEIIOA MUSICAl. :' as GUSTOS REUNITS 111ectió de VICtòria Palma que ;cS!(Q Nlred Celaya, !.lai .OWi~ MICHAEL: "Acil w!s lil:ttrhflttlder Zelt" (Ahl amb quin lll:IS;lllo ei moment).lria. ~lesn!, cootratenor. 11 sem1nano ~(6ml ~ HARRY. Bnsa aroentma. l.brt Glinovan. píano Orquestra ~ de Barcelona 1Nacional de ~o.r~ Lawrence Foster. (3m). , . NI, GIOACHINO: "Don ~ona sera, mlo slgnore...Stringi, IISt~òa·. •Qurntel de l'òpera "El barber ¡:.Blrowa, Roslna. Ugo Benelll. 1.1'1. Manuel Ausensl, Flgaro. ~~Core~. Bartolo. Nlcolal Ghlaurov, ~ïoYar:eslra Rosslnl de Nàpols. Oir.. o.(11m). ¡lliS, SILL: "li me remembered". lafurts. p.ano Zoo! Sims. saxo tenor. "4¡"'0Ufl4fli. Ron Carter, contrabaix. .l9oes. bateria. (Gm). ~KI, MODEST: Preludi de l'òpera ~~·(OrquestraCió de o. & Orquestra Filharmòmca de V~e~~a.Oir_ Vale¡y Gero1ev t6m). SCHÓNBERG, ARNOLO: "Penpeteia", 4a da les CulC peces per a orquestra, op.16 (versió 1949). Orquestra del Royal Concettgebouw.IJ¡r,. R1cardo Chaí!ly. (2m). VIUA·LOBOS, HEITOR: Estudis n. 7, dels "Dotze estudrs·. Julian Bream, guitarra (4m). ARNE, THOMAS: "O tno lovely, tno unkind' Ana de l'òpera Artlrxerxes. PatricJa Spence, mezzo..soprano. Tlle Partey ol Instruments Drr.: Ray GDOdman. (Sm). BRAHMS, JOHANNES: "Obertura per a un festival acadèmic", op.BO. Orquesua Fllharmbmca de Berlln.Dir.: Nlkotaus Hamoncourt. (10m). RAVEL. MAURICE: Bolero (arranjament fet per Jacques Loussler). Trio Jacques Loussler. (17m). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: Serenata melangiosa, op.26. Lella Josefowicz, violi. Orquestra Simfònica de Montréai.Dir.: Charles Outolt. (9m). CHUECA. FEDERICO: "Lamentos de un preso·. tanda de valses. Aoa Vega Toscana, piano. (9m). BRUBECK, DAVE: "Bessie". The Oave Brubeck Quartet. (8m). SCHUBERT, FRANZ: "Oie Mànner sind méehant" (Els homes són malèvols). fied O. B66 Mane Mclaughlin. soprano. Roger V1gnoles. J)l3no. Enreoistramnet fet per Catalunya Música el dia 25 d'agost de 1995 a ta canònica de Santa Maria òe Vilabertran dins del marc de la tercera temporada de la Scllubertfada. (2m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CON CERTS DECATALUNYA MUSICA MAHLER. GUSTAV: ReSimfonia n. 2. "ResurrecCió". Isabel Monar. soprano. Charikfía Mavropoulou. mezzo. Orfeó Català. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nac10nal do Gamlunya.Oir.. Franz·Paul Oecker. Enregistrat per Catalunya Múslce el dia 4 d'octubre del 2002 a I'Aud~ori de Barcelona TEMPORADA OBC 200213. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a ctrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels ~llims programes 0:30 MÚSICAANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat 1:30 CICLE DELIED Emès divendres passat 2:30 GRANS INTeGRALS Programes emesos ta selmana anterior (Ordre d'emissió: Repetioó del Dilluns. Dimarts. Ounecres Dijous. Divendres. de 14.00 a 15.00) 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anteriOr (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Ormarts, Dimecres, Dijous. Divendres. de 2D:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissi6: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. DiJous. Divendres, de10.03 a 13.001. DIMARTS, 8 D'OCTUBRE DIL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada par Joen Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius 1a~endes muSicals. 9:00 BUnLETI DE NOT CIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI HUMMEL, JOHANN NEPOMUK: Música de ballet per l'òpera ·oas Zauberglilct<then" (La camp¡neta) London Mozart Players.Dir.. Howard Shelley. (17m). CASELLA. ALFREOO: "Pupazzetti'. 5 peces fàCils, op. 27 Yaara Tal, Andreas Groethtr¡sen, p¡ano a quatre mans. (7m). WEBER, CARL MARIA VON Cor de caçadors de l'acte tetter de l'òpera "El caçaòor furtiu". Cor òe la Ràdio del Sudoest d Alemanya a Colònia. Cappe!la Coloniensis de la R.\d¡Q det Sudoest d'Alemanya 011.: Bruna Weil. (3m). DELAI.ANDE. JEAN MICHEL: Gran peça reaal de la Cinquena simfonia pels sopa~ del Rer La Simphonie du Maraas.D1r.: Hugo Reyne. (9m) SATIE. ERIK: Tres Gymnopédie. n.1. n. 2. n. 3. per a flauta i guitarra. John Hackett. liauta Steve Hackett, guitarra. (10m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BACH, JOHANN SEBASTIAN Concert de Brandenburo n. 5, BWV 1050. 11 Glardlno Armonico.Dir.. Gtovannl Antonlnl. ~lm). SAINT-SA.NS. CAMILLE: Simfonia n 3 ·amb orgue·. op.78 Jean Gulllou, orgue. Orquestra Simfònica de Dallas.Oir.: Eduardo Mata. (34m). STRAUSS. RICHARD: Dues cançons. op. 10 n.1 iop.56n.6. Felicl1y Lott. soprano, Orquestra Nacional Escocesa. Oir.: Neeme J~rvl. (9111). BRAHMS, JOHANNES: Ourntet amb clannet op. 115. Sabine Meyer, clannet Ouartet Alban Baro. (39m). LALO. EOOUARD: "Romança-serenata" Thornas Chrísban, v1oli Orquestra òe la Ràdio de la WOR.Dir Stelan llluMr. (9m). RAKHMANINOV. SERGUEI: Les Campanes, Slmfoma coral per a soprano. tenor. bariton, cor i orquestra Elena Usunova. Kurt West1. Jorma Hynninen. Cor 1Orquestra Simfbnlca de la Ràdro Nadonal Danesa D1r~ Dmrtli Krtarenko. (41 m). HAVART, MAX: "Paisatges•. Jordi Frgaró, tenora Jordi Vrlaprinyó, piano. (11m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les úiUmes novetals dlscogrlifiques aparegudes al mercat, a ctrrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La música de cambra d'Antonrn Ovorek Quartet de corda n. 8, op. so (8.57). Quartet de corda de Praga. (27m). Quartet de corda n. 9, op. 34. Quartet Melos. (32m). 15:00 BUnLEff DE NOllCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 16:10 AFDNS ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espai temàtic de catalunya MúSica presentat per Rarmon Colomer i Eulàha Bemto. Josep Soler 16:00 A FONS l'ÒPERA. l'OPERETA lLA SARSUELA. l'espai temAtic de Citllunya MuSica. SelecciÓ: Vldòna Palma. Presentació: Eulàlia Beruto. MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Selecció de l"acte seoon de l'bper¡ "Cosl fan tutte". Joanna Borowska (soprano). Flon!ITJOI. Rohangi2 'faellml (meuo). Dorabella John Dickle (tenor). Ferrando. Andrea Manrn (baríton), Guglielmo. Pntr Coles (sopranot. Despina. Peter Mrktrlas (barx), Don Alfonso. Cor Filharmòmc Eslovac. Capella lsUopohtanaDu~ Johannes W1ldner (32m). SERRANO, JOSt "Moros y crislianos•, ~rsuela. Aoa Maria inarte. Garlos Mungula. Cors Cantors de Madrid. Orquestra Simfòníca.Oir Ataulfo Argenla. (24m). 17:00 LA TARDA DE l 'OlENT Programació real illada a partrr de les petlclons dels nostres oients. Presentació a ctrrec d'Olga Card~s. 19:00 MUSICA DE CAMBRA Una seteccló de Raimon Colomer presentada per Plla.r Subrra MENOELSSOHN. FEUX: Peç¡ de conctlt per a clannet. como dl basseno i pcano. op. 114. Tno Werther (9m). BRAHMS, JOHANNES: Quartet amb pianO n. 3, op, 60. Tamas VàWy. Thomas Brandis Wolfr.lm Christ onomar Borwitzky. (32m). REIIIECKE. CARL. Fantasiestilcke per a clarinet I pi.!no op. 22. Trio Remem. (16m). 20 DO BUnLETI DE NOliCIES 20:04 AGENDA MUSICAl 20:10 fiS GUSTOS REUNITS Una selecció de VictOna Palma que presenta Alfred Cetaya. WEBER, CARL MARIA VON: "Andante con moto", 2n mov. del Gran duo concertant per a clannet i plano, op. 48 Paul Meyer. clannet Franço1s·René Ouchable, piano. (6m). GLINKA, MIKHAIL: CapriCI bnllanl, sobte la ·Jota Aragonesa·. obertura espanyola n 1. BBC Phllharmonrc.Oir.. Vassily Sinals!ly. (9m). BIZET. GEDRGES: "Parle·mol de ma mètel., recitatiu I duet de l'òpera en tres actes •carmen• Katla RlccJarelh. Josep Carreras.Orquestra AlharmOnlca de Berlin Drr.: Herbert von Kara;an. (13m). MALNECK. MATI!E/LIVINGSTON. JOSEPH /KAHN. GUS: "l'm through Wlth love· Dave McKenna, plano. Scott Hamilton, saxo tenor. Jake Hanna. bateria (4m). LECUONA. ERNESTO; "La Compa¡sa", "A la anhoua·, "Danza Lucum1", tres danses arranjades per Manuel Barrueco. Manuel Barrueco, guitarra (8m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Rondo. vívace, tercer mOVIment del concert per a p~ano i orquestra n.4. op.SB. Maurwo Pollini, piano. Orquestra Filharmònica de Berlin. Oir.: Claud1o Abbado. (10m). STRAUSS. JOSEF: "Orenetes del camp d'Austna·. vals op. 164. Orquestra fllharmbnlca de V1ena Dir.; Wrlli BoskoVIky (8mt. BROTONS, SALVADOR: "Tlle grove·. Cor de Cambra da la Universitat de l'Estat de Porlland Oir.: Bruce Brovme. (10m). CATAI.ANI, ALFREOO:. "Ebben? ... Ne andrò lantana•, ària de l'òpera "La Wally". Renée Flemmg, soprano. Orquestra Filharmònica de Londres.Oir.: Charies Mackerras. (Sm). NORTH. ALEX: Tema d'amor de la banda sonora de la pel.llcula •spartacus·. Conjunl lnslrumental dlrlo" per Richard Stolzman, clarinet. (Sm). MILHAUD. DARIUS: le boeuf sur le toíl. Gldon Kremer, violi. Oleg Malsenberg, plano. (16m), LEWIS, JOHN; "Aiternoon In Paris". Benny Gols on, saxo tenor. Lee Marga n. trompeta. Ray B¡yant. piano. Percy Heath, bal>t Philly Joe Jones. bateria. (7m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat ¡x:r Allred Celaya Obres de OARIUS MILHAUO. BENET CASABLANCAS. SALVADOR BROTONS, GAVIN BRYARS, FRANCESC TAVERNA· BECH. PAUL HINDEMITH I FRANZ SCHUBERT. Ashan l'lllai, Viola. Albert Attenellt. piano. CONCERT enregistrat per Calalunya MUsica el dia 8 de maig de! 2002 a rAudrtori del Centre de Cu~ura Contemporàma de Ban:elona. AVUIMUSICA 2001-2. (B5m). 23:45 NOCTURN Mus~ per acabar el dia. Presentació a cArrer. d'Alfred Celaya ....¡;;;¡ ¡¡¡¡¡- ·:a ~¡:;· 21.5 :::.! ::1 . ¡;;¡ a ~ ~· ~ E: ...= PROGRAMACIÓ Dl Nl1' RepetiCió dels liltims programes 0:30 A LA MANERA DE.... Un convrdat ens proposa I comenta la música que 11 agrada. Guió 1presentació de Joen Vlves.Repellcló del programa emès diss¡¡bte passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anrerior (Ordre d'emissiO: Repe~ció òel Dilluns, Dunarts, Dlmeçres, Ol¡ous. Divendres, de 14.00a 1500)• 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana antenor. (Ordre d'emfS$16: Repeució dels progtames 13 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA de Dilluns. D•marts. Dimecres, Da¡ous, Divendres. de 20JO a 22:00). S:SO CAPSA DE MUSICA Programes emesos ta setmana anteriOr. (Ordre d'emissló: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. DajouS. Divendres. de 1003 • 1 3.00) DIMECRES, f D'OCTUBRE DEL 2002 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VNes Recull d'obres breus. Inclou buúlebns Informatiu~ 1af¡endes mus1cals. 9:00 SUTLLETf DE NOT CIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI TELEMANN, GEORG PHILIPP: SUite en la menor per a llautll de bec, corda I conlinu. Daniel Rothert, flauta de bec. Orquestra de cambra de CoiOnla.Oir. Helmut MOIIer· Brühi. (30m). CHOPIN. FR~D~RIC: Barcarola. op. 60. Alfcla de Larroc;lla plano. (9m). VERDI, GIUSEPPE: Obertura de l'Opera "Lulsa Miller". Orquestra Simfònica de Londres.Oir.: CollO Davas (Sm). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA HAYDN FRANZ JOSEPH: Te Deum. Hob XXIIIC:1. Nancy Argenta, soprano. Calherlne Denley, mezzo-soprano. Mark Padmore. tenor. Stephen Var.coe, bari ton. Colleg•um Muslcum 90 Dar.: Richard Hickox. (1m). MENDELSSOHN. FELIX: Simfonia n 3 "Escocesa·. op.56 • 2 s- ...= ..~ 5I ~' ~- 215 ;:;s ... .... 5I = .... Sl. .... ~. s~ 14 Orquestra filharmónica de Londres.Oar; Bemard Ha1hnk. (37m). WEBER, CARL MARIA VON Obertura de l'òpera 'Euryanthe" Academy or St Martan in the f~elds.Oar. N8ville Marnner (8m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Concert per a plano 1orquestra n. 22. KV 482. Philharmonla Orchestra Solista i darector. Vladimir Ashkenazy. (36m). REVUELTAS, SILVESTRE: "Ventanas·. Orquestra Filharmònica de Los Angeles.Oir. · Esa-Pekka Salonen. (1Om). TXAIKOVSKI, PIOTR lLIT)(: Saxtet de corda "Record de florència", op.70 Genrlkh Talaiyan. viola. Mstlslav Rostropovlbc, violoncel. Quarte! Borodln. (34m). RUBBRA. CHARLES EOMUNO: "Oda a la reina•, op.83 Susan Bickley, mmosoprano. Orquestra Nacional de la BBC de Gal. les. Dir.: Richard Hickox (13m). CERVELLÓ. JORDI: ''Gemini". Alexei Massarskl. violoncel. Herm1tage Orchestra • Camerata St. PetersburgOar.: Alaxts Soriano (17m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les li llimes novetats discogriiiQues aparegu!Us al mercat. a ~rrec de Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La múslc¡ de cambra d'Antonan Ovorak Cmc baga telles per a dos violins. violoncel 1harmonlum, op. 47 (B 79). Peier Cropper. Ronald 81rlt$, YiOians. Bemard Greoor·Smith, violoncel, Roban lreland. harmonium. (18m). Sextet de corda. op. 48. Components da l'octi!l de la Filharmònica de Berlin. (31m) 15:00 SUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAl 15:10 A FONS LA MÚSICA, ARA. L'espai tematlc de catalunya Música. Selecció: Maró Jané. Presentació: Eulàlia Benlto SCHUMANN, ROBERT: fantlSies«lcke, op 12. Àrex Ramlrez Gama, plano. Enregistrament fet a la Sala "Paper de Múslce" do Capellades, el dia 28 d'octubre def 2000 Concert de Tardor. (27m) HOMS, JOAQUIM: Suite d'homenatges. David Sanz, guitarra. (9m). FRANÇAIX, JEAN Pet1t Ouatuor Quartet de ~Otons Afrodlsax. Enregistrament fet per Catalunya Música el dra 18 d'octubre del 2000 al Palau de ta Música Catalana. EL PRIMER PALAU (V Temporada). (Sm]. 16:00 AFDNS LA MÚSICA REliGIOSA. l'espaa temàtiC de catalunya MllSICi. Selecció: Raimon Colomer. Presentació: Eulàlia Ben1to. GlllES. JEAN: Oi!'tgam te. domine. Veronique Gens. Howard Crook. Tom PllR!Ips. Peter Kooy. Cor i Orquestra de ta Chapelle Royale.Dir. Pllihppe Herreweghe. (25m). MONIUSZKO. STANISLAV- Massa polonesa per a cor de nens i orgue. Cor Russ;nyols Polonesos. Slawomir Kammskl. orgue.Oir.: Wo¡dech A Krolopp. (15m). ROSENMÜLLER. JOHANN: Confitebor. Cantus KOin.Oir~ Konrad Junghanel. (15m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programadó realitzada a part¡r de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA CORAL Selecció i presentació a ~rrec de Maró Jané. SCHúTZ, HEINRICH: "Musikalische Exequlen·. swv 279-281 The Sixteen.Olr.: Harry Chrlstophers. (28m). IRELANO, JOHN: Vexilla Regis. per a cor, trompetes, trombons i sofistes vocals. Solistes vocals. Cor i Orquestra Simfònica de londres Oir.: Richard Hickox. (12m). VERDI, GIUSEPPE: "Ce jour hereux esl plein d'allegresse!", cor de l'acte 111 de ·oon carto·. Cor i Orquestra del Teatre Alia Scala.Dir.: Claudio Abbado. (Sm). MOr-tTSAI.VATGE. XAVIER: "Planto delia Madonna·. líeder Càmera. Adolf Pla. piano.Oar. Josep Vila. (4m). 20:00 BUTllETI DE NOTICIES 20:04 AGEHDA MUSICAL 20:1 O ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Alfred Celaya. BERLIOZ, HECTOR: Obertura "Béatnce et Bénédlct" Staatsk.1pelle Dresden.Oir.: Sir Colin Davls. (Sm). CAMP, MANEl: Gegants 98. Uufs Ribalta, bateria. Jordi camp, contrabaix. Jaume Vilà, tenora. Quartet Oanae. (9m]. BOC20696 RAKHMANINOV, SERGEJ: Quart moviment de la simfonia n 2, op. 27. Orquestra Nacional Russa.Dir.: Makhali Pletnev. (13m). ALBENIZ, ISAAC: "Eritaña", de la suffe lbèrla. Rafael Orozco, piano. (Sm). WEBER. CARL MARIA VON: "Rondóallegretto·. 3r mov. del Concert pe¡ a clannet n.1. op. 73. Walter Boykens, ctarinel Orquestra Filharmònica de Rotterdam.Dir.: James Confon. (Sm). PARISH. MITCHELLI BURWELL, Cllff• "Sweet Lorra,ne· Tony Bennett. veu. Conjunt instrumental. (4m). JAOIN. HYACINTHE: "Allegro moderato•. 1r mov. del Quartet de corda op.3 n.1 Quartet Mosaiques (9m). XOSTAKOVITX. DM ITRI: "The Tale ol the Sllly Little Mouse· (El conte del ratolinet esttipíd). Orquestra del Royal Concertgebouw.Oir. Riccardo Cllailly. (12m). "The shadow ol your smíle" , (!:ombra del teu sonnure), de la pel.licula ·castells a la sorra·. Henry Salomon 1Orquestra. (3m). WAGNER, RICHARD: Transcripció per a piano del preludi de "Els mestres cantaires·. Glenn Gould, plano. (1Om). MORALEOA, JOAN LLU IS: A ltenc d'alba. sardana. Cobla Sant Jordi·Ciutat de Barcelona. (4m). CASTELNUOVCHEOESCO, MARIO: flnale del quintet per a guitarra I quartet de corda. op.143. Stephan Sl;hmidt, guitarra. Quartet Parisll. (5m). REGONDI, GI ULlO: "Rêverie", noctum per a guatarra, op. 19. OaJe Kavanagh. (9m). 22:00 AGEHDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentatr,.r Alfred Celaya. Obres AN NIMES AfGANES.: CONCERT enregiStrat per catalunya MúSica el dld 4 de març del 2000, d10s el Ck:le "Músaques del móo-Alí Bei". LA RUTA OE LA SEOA. Obres de tradició afgana de repertori religiós sufí. Ensemble KABUL: Khaled Arman. rubab I darecció. Hassein Arman. veu. Paul Grani. santur. Machal Arman, flauta. Basm1lah Khasravl. percussió. tables. dhotakh. zerbaghall. (114m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el daa. Presentació a ~rrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallolrê. Repetició del programa emès dissabte passat 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana antenor (Ordre d'emissió Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió Repetldó dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous. Divendres, de 20:1Q a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos ta seunana anterior. (Ordre d'em1SSIO: Repe!Jdó dels proorames de Dilluns, D1marts. Damecres. Dijous. DIVendres. de 10.03 a 13.00). DUOUS, 10 D'OCTUBRI DEL 2002 7:08 MATINAL MúSica per començar el dia presentada per Joan ViVes. Recull d'obres breus. Inclou buUietins informatiUS i af¡endes musicals. 9:00 SUTLLETI DE NOl CIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI SIBELIUS, JAN: Tres lieder: "Perduts• op. 17 n. 4, "Ha estat un somni?• op. 37 n. 4, 'La no¡a que havia trobJt l'amor" op. 37 n. 5 Barbara Bonney, soprano. Antonlo Pappano, p1ano. (Sm). MILHAUD, DARIUS: "Le Boeuf sur le tolt" (El bou dalt de la teulada). clnema·fantasla per a violi I orquestra, op. 58 b. Renaud Capuçon, vfoll. Orquestra Filharmònica de Cambra Alemanya de Bramen Oir.: Daniel Harding. (15m). VIVALOI, ANTONIO: Magnificat, RV 611. Deborah York i Patrlzla 81cclre, sopranos. Sara M10gardo, contralt. Ak.1dem~a. Concerto llaliano.Oir.: Rinaldo Alessandrinl. (20m). ROSSINI. GIOACCHINO: Obertura de l'Opera "La scala dl seta•. Orquestra Simfònica de Londres.Oar: ClaudiO Abbado. (Sm). 10 00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA SARASATE. PABLO OE: .Aires bohemiS, op. 20 Anne--Sophie Mutter, viOli. Orquestra Filharrnónica de Viena D1r · James LIMnc. (Sm). DVORAK. ANTONIN· Simfonia n. 6, op. 60. Orquestra Nacional Escocesa Oir.: Neeme Jarvt. (43m). VIVALOI, ANTONIO: Sonata per a violoncel en tam. Bruno Cocset, violoncel. Blandine Rannou. clavecf. Pascal Montellhet, tiorba i guítarra Richard Myron, contrabal~. (1 tm). BRUCKNER, ANTON: Sa.lm 150. en doM Chrlstlane Oelze. soprano. Cor I Orquestra Simfònica de Bamberg.Dif.: Karl Anton Rlckenbacher. (9m). CHOPIN, FREDERIK: Concert per a plano I orquestra n. 1, op. 11. Krystian Zlmerman, planlstil. Orquestra del festival de PoiOnla.Oir.: Krystlan Zlmerman (46m). SCARLATII. ALESSANORO: Quatre cançons. Teresa Berganza. mezzo-soprano. felfx Lavilta, p1ano. (9m). SCHUBERT. FRAN2: OoartetdeeotUan.JJ • ·Rosamuooa• op 29, D.804. Quartet Hagen. {35m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes llOVelils discogràfiques 3pa!Ç9Udes allllelt:a:, ¡ ~rrec de Montse Aouil€ra 14:00 GRANS INTEGRALS La múSica de cambra d'Antoool ()q¡¡ Capriccio pera Violfi piano, (8.81). Oian Zhou. violi. Edmond Batlerstr¡, pGr,o_ (10m). Mazurek per a violi 1piano en ml m " 4a 01an Zhou, violi. fdmund Battersb/ ~· ' (Sm). Quartet de corda n. 10. op. 51. Quartet Takacs. \32m). 15:00 SunLET DE NOTíCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 AFONS LES VEUS DEL SEGLE. L'espai llimàtic de Catalunya Música. Selecció: VIC1òna Pal1111 Presentació: Eulàlia Benno. Anna Tomowa·Sintow STRAUSS, RICHARD: "Be!m Schlalengehen", dels quatre úH1ms l•ede~. Anna Tomowa-Sintow. soprano. Orqoes1n Filharmònica de Bertfn.Dfr.: Herbertvon Karafan. (Sm). PUCCINI. GIACOMO: "Un bel di •led:emo', àrta de l'òpera Madame ButlfrtJy. Anna Tomowa·Sintow. Orquestr.! Simlbni2 de la ~d1o nacional de Bulgària_()¡r: \'1ssl Stefanov. (Sm). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: 'Com! scogllo lmmata resta". ària de ròpera Coll fan tutte. Anna Tomowa-Sintow Orquest¡a SilltfMg de la Ràdao naCional de Bulgària.Du.l'ml Stetanov (4m). VERDI. GIUSEPPE: "Ubera rot", ¡i<r! soprano i cor de la MiSSa de RèQulc:n. Anna Tomowa·Slntow. soprano. Cor 11-l l'Agrupació de Concerts de l'Opera de Viena. OrqullSira Filharmònica de Yiena.tv.· Herbert wn Karajan. (14m). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: "El pnllllll despuntar de la primavera•, op.JS, n.2 J ïan aviat oblidada" ¡•cançó de b~. op.61. n.1/"M'ha esUrnatlaJlt", op.28. n. I /"Enmig del ball". op.38, n.3. Anna Tomowa-Sintow. soprano. Hetmut Oertel. plano. Enreglsttament fet per Calaluny.¡ MúSic.~ el dia 29 de març de 1993 al Gran lea!radd Liceu de Barcelona. RECITAL d'Anna Tomowa·Sintow. (18m). 16:00 AFONS ELS GRANS DIRECTORS. L'espai temàiJÇdi Catlllunya Música. SeleCCió: V'¡çtòria Pal111l Presentació: Eulàlia Benito. Relnhard Goebel HANDEL. GEORG FREIDRICH: "Ah!~ troppo ineouali", HWV 230. Anne Sofie von Otter.. MusiCa Antlqtll ili Colònia Oir.: Re•nhard Goebel (tOm~ GLUCK, CHRISTOPH WIWBALD: Alessandro. bal1elto. MuSica Anliqua de Cofònla DiL Rtirmrd Goebel. (24m). LAMBERT. MICHEL: "Ombre Ot mon amanr, aír de cour. frallmerot de 11 blradl sonora de la peUícut.a "le Rol Dwe', dl Gérard Corb<au. Musica Anbqua de Cclónla.Ou. • Reín!lll1l ~ Goebel. (3m). BACH, WILHELM FRIEOEMAIIN ( . ¡ Johan Sebasllan Bach). Obertura {S¡Jt!) . BWV 1070. Musica Antlqua de Colònla.DIC Ramant Goebel. (18m). 17:00 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les . peU Clons dels nostres oients Presel\tació l ~rrec d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA 1 Programa de divulgació !mmlc:al. Guió realitzac16: Pere SuréS i Aie~ Robtes. 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòrla Palma que ·~ presenta Alfred Celaya. TXAIKOVSKI, PIOTR IUTX: •JUll)'", de b 37 estacions" (versl6 per a orquestral._ op · Orquestra Simfònica de Oetroit[)Jr llfe!l!t Jarvi. (Sm). - PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ~· LOUIS: ·some day you'll be sa.'!!)'. trompela i veu John Bunch, ;:!;BudY p¡zza¡em. gurtarra. Jay ~ ~!)aP. Grady rate. bateria. (Sm). •.l!lllJlli, PAUL: •MàSSJO schnell Halbe", ~r.cr de 1a Kammermusrk n.1 ~ dèl Royal Concertgebouw.Oir.: ~CI2fiiY. (3m). g)1CUAN BENNY "A smootll one·. "j¡¡¡ft, trompeta. i el seu quintet (7m). 1rmDI. ANTONI O. Concert per a llauta de I!C. mr 1cononu. RV 92. ¡¡,dg!¿Petri FeliXAyo. (lOm). l9Wl fAANZ; Vals Eva. ~uestra Srmfònica Johann Strauss de !IJd¡pesl Drr lsMn Bog~r. (4m). GlllJOO!l, CHARlES: "Ah lève tol solell". de •etJuliette. lll1llfo Kraus Orquestra Manuel de fa'li.Dir.; Nloofa Rasclono. (4m). iffTHOVEN, LUDWIG VAN: 'larghetto•, 2n rr~r del Concert per a violi. op.61. Gdon Kremer, violi. Orquestra de Cambra dtJiropa Dir.: Nlkolaus Harnoncourt. ~~ :RAlS. FREDERIC: Summer Evenlng, I)QileS1ra filharmònica de Londres Oir · 'tlmllnliafldley. (6111). ~SMWlN GEORGE: lullaby. ~de la Ràdio del Sudoesl (~a. Kalserlautem.Oir : Klaus Arp. et!). n'iJI;. TO'AASSO: "Adagio" per a dos 11frsiC(IIÚJIIU !lrWOIXIIli r Marco Bianchl, violins. 11 !irleloAtmonicO.Drr. Giovanni Antoni ni ~ 4'i8:' 'Ths bme tlle dream·s on me· C,~Trie.(4m). o:jllflERRE. JACOUES: "Roques. sou r,¡;¡s', en sol menor. per a ftauta ~MSWa i baix conbnu. l! r,'ll Rw,l. ¡Sm). ~.RICHARD: "Muttertlndelel" (Joc i~IWI). Op. 43 n. 2, 'Begegnung" i' • ) (AV 72), dos lleder. 'ÍiileKwwa. soprano. Georg SoltJ, plano. t~l GllltG. EOVARD: "Peer Gynt", Suite n. 1, tp~ ~ Alharmònlca de Berlln.Dir.: ~beltYOOKarajan. (15m). l!:OO AGEilDA MUSICAL ~0. ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA ilesl:iw per Alfred Celaya. :i»WWRT, MANUEL: Suite del Parc lltttions. MI\SSIÀ. JOAN: Tres Preludis • . BROTONS, SALVADOR: Interludi . IUilmàiiS!loerra. op. 47 n. 2, Ideals 'llits, Op. 10. Elegra per la mort de l:Q~ Impromptu, op. 37. 8ra Rosa Llorens, piano. 'YilRT enregrstrat per Catalunya Música Ui V de rmrç de 1990 al Saló de Cent ~· Cicle Solistes de I'OCB. !l.15 NOCTURN liS,¡ llei' acabar el dia. Presentació a Z,¡e!fA!l!ed Cñaya PIOGRAMACIÓ DE NIT 1i:tlióllels t'bms programes !li tAliOIOVISUAL r.z ~-<noe passat tll GRAllS IIITEGRALS ~~ emesas la setmana anterior f.r;¡rremissló Repebció del Dilluns, ;:·llrmecres. Dijous. Drvendres. de ¡ 1500). !- IU GUSTOS REUNITS :f~ emesos la setmana anterior. Repellcló dels programes ~~~tmossl6: ~""-' 5• Dimarts, Dimecres. Dijous, ras. de 20:1~ a 22:00). • CAPSA DE MUSICA eroosos la setmana anterior. 11!~emissió: Repetició dels programes ..~· ~rmarts, Dimecres. DIJous. • • · e1003 a 13.00). u.· :;:n.es :~~~' 11 D'OCTUBRI ~ llATINA!. ~començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou buUiebns Informatius i ~endes musrcals . 9:00 BUTLLETI DE NO CIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI TXAIKOVSKI, PIOTR IUTX: "la tempesta•, fanlasra srmfoorca sobre Shakespeare. Orquestta Filharmònica de Ber1in.Drr~ Claudro Abbado. (23m). MARAIS. MARIN: Les vo~ humaines, 11. 63. Jordr Savall. baix de 111o1a. Anne Salle~ clavecl. Hopkrnson Smrtll, borba. (5m). SCHUMANN, ROBERT: Requiem fOr Mignon. Op. 98b. Cor Monteverdr. Orquestra Revolucionària 1 Romàntlca.Dlr.; John Ellot Gardiner. (12m). CORELLI. ARCANGELO; Sonata a trio en ml m. op. 1 n. 2. Quartet Purcell. (Sm). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BEETHOVEN. LUDWIG VAN: Simfonia n. 4, op. 60 Orquestra Revolucionària i Romàntica.Oir.: John Ellot Gardlner. (32m). MENDELSSOHN fELIX: Himne "Hor meln Bltten" Julla Hamarf, mezzo-soprano. Cor de Cambra d'Stuttgart. Ensemble76 d'Stuttgart.Dir.: Frieder Bemius. (10m). STAAUSS. RICHARD: Una vida d'heroi. Orquestra de Cleveland. Oir.: Lorin Maazel (43m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Sonata per a plano. KV 282. AlleJa de Larrocha. (14m). TOLDRÀ, EDUARD: L'hostal de la Per ra, El bac de les ornesteres. sardanes. Cobla Sant Jordí.Orr.: Jordi León. (9m). SCHUMANN, ROBERT: Quintet amb piano, op. 44. Quartet Schidlof. Bemard d'Ascoli, piano. (29m). GLAZUNDV. ALEXANDER; "Primavera·, quadre musical op.34. Reial Orquestra Nacional Escocesa.Dir.: Neeme Jarvi. (9m). TElEMANN, GEORG PHIUPP: Quartet en re menor. de la "Música de Taula". Musica Anllqua de Colònia. Dir.: Relnhard Goebel. (14m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentacl6 de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec do Montse Agullera. 14:00 GRANS INTEGRALS La músloa de oambra d'Antonln Dvorak Dos Valsos. op. 54 (8.105). Quartet de corda de Praga. (7m). Sonata per a violf I piano. op. 57. (B.106). Gil Shaham. violi. Orli Shaham, plano. (21m) Moviment de quartet de corda en Fa M (B.120). Quartet de corda de Praga. (9m). 15:00 BUTLLETf DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:10 A FONS LA MÚSICA SOLA. L'espai temàtic de catalunya MúSica Seteccíó: Raimon Colomer. Presentació: Eulàlia Benrto. L'octet de ven\ MVSUVECEK, JOSEF: Octet de vent n. 3. Octet Albert Sch\Vertzer. (Bm). BEETHOVEN. LUDWIG VAN Oclet per a rnstruments de vent. Op. 103. Conjunt de vent de la filharmòmca Txeca. (25m) STRAVINSKI, IGOR: Octet de vent. Columbra Chamber Ensemble. (15m). 16:00 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. t:es¡¡ar temàtrc de Cawlunya Música. Selecció: Raimon Colomer Presenlacló: Eulàlia Benllo. Alfcla de Larrocha ALBENIZ. ISAAC: "Recueldos de vla)e". Op. 71. (n. 6 I n. S). Alfcla de Larrocha, plano. (Sm). HANDEL. GEORG FRIEDRICH: Suite n.S• Alfcla de Larrocha, plano. (13m). MOZART, WOFGANG AMADEUS: Sonata per a plano, KV 331, Aliela de Larrocha. (20m). GRANADOS. ENRIC: Danses espanyoles n. 4. 5 I 6. AlleJa de Larrocha. plano. (14m). 17:00 LA TARDA DE L'DIENT Programaaó realitzada a partir de les pebCions dels nostres oients. Present.ldó a càrrec d'Olga cardús. 19:00 CICLE DE UEO Una selecció de Montse AguRara que presenta Eulàlia Benrto. XOSTAKOVITX. DM ITRI: Poesies populars ¡ueves. op. 79b. Luba Oroanosova. soprano. Nathalle Stutzmann. contrah. Plulip Langridge. tenor. Orquestra Simfònica de Goteborg.Dir.. Neeme Jàrvi. (26m). XOSTAKOVITX, OMITRI: Cançons espanyoles, op.100. Artur El sen, baix. A Bogdanova. plano. (15m). XOSTAKOVITX, OMITRI: Quatre romances sobre poemes de Pulxkm, op. 46. Oimltri Kñarttonov, batx. Orquestra Slmfbnrca de la Ciutat de Blrmlngham.Dir: Mark Elder. (12rn). 20:00 BUTllETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ElS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Alfred Celaya. GALLIANO. RICHARD: "Habanerando", havanera per a bandoneó, arpa. piano 1 orquestra de corda. Elcahrd Galliano, bandoneó. Clnzia Conte, arpa Stelano Bollant. plano. Orquestra de corda. (6m). VIVALDI, ANTONIO: Concert per a violi. op.6 n.5. RV 280. Andrew Manze. violi. TheAcademy ol Ancient Music.Dir.: Chnstopher Hogwood (1m). COREA. CHICK: Sis cançons per a Infants. Jordi Vifapriny6, plano (7m). GUNKA. MIKHAIL: "Souvenir d'une nurt d'été à Madrid" (Record d'una nrt d'estru a Madrid), obertura espanyola n. 2. BBC Pflijharmonic Oir: Vassrly Sinaisky (9m). PONCHIELLI. AMILCARE: •Ecco la barca. addio". Tno de l'Acte IV de la Gioconda. Joan Suther1and. Marilyn Horne. Luclano Pavarotti. Orquestra de l'Opera de Nova York. Oir.: Richard Bonynge. (7m). CARMICHAEL. HOAGY: "One momlng in may". Dusko Goykovlch. fiscorn. Bob Deoen. piano. lsta Ecklnger. baix. Jarrod Cagwln, bateria. (Sm). BRUCH, MAX: Kol Nldrel, per a violoncel i orquestra, op. 47. Mlscha Malsky, violonceL Orquestra de Parfs.Oir.: Symon Bychkov. (11m) . DEBUSSY. CLAUDE: cançons de Bilrtls. Renée Fleming, soprano. Jean·Yves Thibaudet. plano. (9m). COPLANO, AARON: "Hoe·Down". liiUm dels quatre episodis de dansa de ·Rooeo·. Orquestra Simfònica de Detroit Oir.: A Oorati. (4m). VERDI, GIUSEPPE: ·uj¡jamo ne'llell caltcr· de l'òpera "La Travrara· Montserrat Caballé. soprano. Josep carreras. tenor. Orquestra Fllharmónica de l'Estat Polonès Katowice.Oir.: carta Franci. (3m). ANÒNIM; "Fangara Gangan~·. tradiCional del marroc. Maalem Si Mot\amed Chaouq1. (3m). PIAZZOl LA. ASTOR M1!onga for lhree. Astor Piazzolla. baodoneó. Femando Suarez Paz, violi. Pablo ZinQer. plano. Paquito D'Rivera. saxo i clannel. Andy Gonzàlez, contrabaix. Rodolfo Alchourrón. gur~;~rra eléctrica. (Sm). ROTA, NINO: "Improviso In re minore· del film Amanti senza amare I KANCHELI: Rag· GIDOIHime. Gldon Kremer, violi. Oleo Malsenberg. piano. Orquestra Simfònica dè Berlin.Oir.: Andrey Boreyko. (Sm). BOCCHERINI. LUIGI: Anale, allegro ma non presto. quart moviment del Quintet de corda G. 351, op.37 n.13. Quartet Vanbrugh. Richard l esler, violoncel. (Sm). ARLEN. HAROLD I MERCER, JOHNNY: ·etues in tlle night" Louis Armstrong, veu i trompeta. OScar Peterson, piano. Herb Ellls. guilllrra. Ray Brown baix. Louie Bellson. bater~<~. (Sm). ALBERT, : Feelings. Gaflle Vandemoot. arpa. (4m). 2UO AGENDA MUSICAL 22;04 ElS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de TUAE RAGSTROM. JAN SIBELIUS. fAANZ LISZT, RICHARD STAAUSS, EDVAAD GRIEG I CHARlES GOUNOD. Solverg Krrngelbom. soprano. Malcolm MartJneau. piano. RECITAL enregrstrat per Catalunya Música el dia 6 de febrer dei 2001 al Gran Teatre del Ucau. dins la TEMPORADA 2000/1 (73m) 23:45 NOCTURN MúSica per acabar el dia. Presentació a ~rrec d'Alfred Celaya PROGRAMACIÓ DE NIT Repelfol~ dels últims programes 0:30 MUSICA CORAL Emès dl~eores de la setmana passada. 1:30 MUSICA DE CAMBRA Programa emès ta setmana anterior (Dimarts a les 19:0011). 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emrssió: Repetició del Dilluns. Dimarts. Dimecres. D1¡ous. Divendres, de 14.00 a 15.00) 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana antenor. (Ordre d'emissió: RepetJció dels programes de Drlluns. Drmarts. Dimecres. Dijous. Drvendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA OE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emrSSió: Repebció dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres. Dijous. Oívendres. de 10.03 a 13.00). DISSABTE, 12 D'OCTUBRE DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar et d1a presentada per Pilar Sobirà. Recull d'obres breus. Inclou buUietl de noticies I agenda musical 10:00 CONCERT BARROC Una selecció de Joan Vives que presenta Pilar Sublrà TElEMANN, GEORG PHILIPP: Oanket dem Herrn. oratori TVWV 15:20 (Hamburgisehe Kapltllnsmusik 1755). Mechthlld Bach. Mechthild Georg. Susanne Lona Norin. Gerd Türk. Mlchael Sch.opper. Ralmund Nolte. Sllke Stapf. Jacob Winter. La Slagione.Dir. Mlchael Schneider. (SSm). 11:00 MÚSICA PER A COBLA una selecció d'IgnaSI Prftol que presenta Pilar Subrri CARREAAS, JOAN: El traginer, sardana. Cobla La Pnncrpal de la Bisbai.Oir; Francesc Cassú. Enregrstrament fet per catalunya MúSica el dia 9 de març del 2002 al Palau de ta Música catalana. (&ml. SADERAA. MAIIUEl. Va!sejant (vals). Cobla Principal de La Bisbal Oir: Francesc Cassú. (2m). OLTAA. MANUEL: Jordr de Sant Jordi. sardana. Cobla Sant Jordr·Ciutal de Barcelona. Dir. Jordi León. Enregistrament fet per catalunya Música el dia 23 de febrer del 2002 al Palau de la Música Catalana (Sm). SOLÀ. JOSEP: "Impressions d'un viatge•, surle en tres temps per a cobla. Cobla Sant Jordi·Ciutat de Barcelona.Oir.: Concepció Ramió. Enregistrament fel per Catalunya Música el dia 23 d'octubre del2000, al pavelló de la Draga. Banyoles. FESTES DE SANT MARTIRIÀ 2000 (11m). GARRETA, JULl: Mar d'Argent, sardana. Cobla de Cambra de catalunya. Oir.: Jesús Ventura (Sm). PERICH. FRANCESC: La vlvaracha, polka. Graciosilla. maLurca. Cobla Sant Jordi.Oir.: Jordi León. (6m). MOLINA. JORDI: 50è. aplec a Mollet. sardana Cobla Montgrins (Sm). _, .... ..... ... ~ a el' ;¡· 215 3e::; · S" a = f::!. g_ ¡;;¡ E: ... = 15 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA GIL I MEMBRADO. TDMAS: GIOS$1 de Les Muntanyes del Ganigó. Cobb la PlindpaJ oe La Bísbai.Otr~ Francesc cassú. (5m). CASSÚ. FRANCESC: Fraoàntia de viOleres. S3!dana Cobb Marinada Oir : Francesc Benltez. (Sm) 12:00 AGENDA MUSICAL 12:1!3 PENTAGRAMA Programa de dMJIOJcló musical. Gu1ó i reahtzacló: Pere Surés t Alex Robies.Repehció del programa emès dijous passat 215 13:00 NOU PUNT NOU PresentaCIÓ de les ultimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ElS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta CBrmlna MaiagarrlgB HAYON, FRANZ JOSEPH: Moderato, primer movrment del Concert per a violoncel, Hob Vllb;1. Chrlstopher Coln, violoncel. Academy ol Anclent Music.Oir.: Ch. Hogwood. (9m). PROKOFIEV, SERGEI: Moderato. pnmer moviment de la Sonata per a llauta, op. 94. Emmanuel Pahud. flauta. Stephen Kovacevich. piano. (Sm). MOZART, WOLFGANG AMADEUS ·auoniam• de la Gr;¡n M•ssa en DoM, KV 427 Patncia Pet1bon. soprano. lynne Dawson, soprano. Joseph Comwen, tenor. Alan Ewmo. baix. Les Saçquebout•ers de Toulouse Les Arts Aonssants.Drr Wrlliam ChriSt•e. (4m). IRELANO, JOHN: Toccata. tercer moviment dei'Concertmo pastorale'. la S1nfonletta de BoumemoolhOir.: George Hurst (4m). BRAHMS, JOHANNES: Dansa hongaresa n. 17 (Transclpcló per a viol! i p1ano de Frrtz Kreisler). Dmrtri Sllkovetski. violí. Bruna Canina, p1ano. (4m). ALBINONI, TOMASO: Concert per a dos oboès, op. 9 n. 9. The Klng's Consort. Dir Robert King. (10m). SCHUMANN, ROBERT ''Er isl's" (ts ell). "frühllngslled" (Lied de primmra). "SchneegiOckchen" +(Campaneta d'hivern}, tres lleder de l'Àlbum per a la juventut, op.79. Feliclty Lott, soprano. Ann Murray, mezzosoprano+. Grallam Johnson, plano. (Sm). RAKHMANINOV, SERGEI: Primer moviment de la Simfonia n. 1. op. 13. Orquestra del Concertgebouw, Amsterdam.Orr. Vladlmlr Ashkenazy (13m). AVERY. TEOOROSS; "Dur true fríends" Teodross Avery, saxo. Chartes Cralg, plano. Reuben Rogers, balx. Mar1< Simmons, balena. (6m). BACH, JOHANN SEBASTIAN· Sonata per a violf I cla~ed n. 4, BWV 1017 G1ullano Carm¡gnola. violí. Andrea Marcon. ctavecf. (17m). SIBELIUS. JAN· luonnotar. poema Simlònic per a soprano i orquestra. op. 70. Orquestra Simfònica de Góteborg D1r Neeme J:irvf. (8m). TÀRREGA. FRANCESC: Fanlasla de "Manna·. David Rossell , gu1tarra (Sm). BARRIS/CLIFFORO: 'I surrender dear· James Carter, saxo tenor. Nlcholas Payton. trompeta Cyrus Chestnut. piano. Conjunt Instrumental. (Sm). CHOPIN. FREDERIC: Maestoso, primer mOViment del Concert per a piano i orquestra n. 2. en fa m. op. 21 . K¡ysuan Zimerman. pianista. Orquestra del fes!Jval de PoiOOia.Dir~ Krystian Zimerman {16m). GlUCK. CHRtSTOPH WILLIBALD: ' Che puro cie!'. "Che farò senza Euridice?·. de t'Orfao i furidice Anne Soph•e von Otter. mezzosoprano. The EngHsh Concert.Oir.: Trevor Pmnock. (10m). SCHUBERT. FRANZ: Allegro moderato, primer moviment del Trio amb piano op. 99, o898 Jos van tmmerseel. pianolorte. Vera Beths, violi. Anner Bylsma, violoncel (14m). RODGERS. RICHARD: Obertura del musical 'Sabas in arms" (arranjaments de H. Spialek i o. Troob). Boston Pops Orchestra.Oir.: Kelth Lockhart. (Sm). MUSSORGSKI, MODEST: 'Gopak", dansa de l'Opera en tres actes "La fira de Sorotxlntzy" (orquestració d'A. Lyadov). Orquestra RlharmOnlca de Viena.Oir.: Valery Garglev (2.m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: "Oh! would I were but that sweetlinnetl" (Oh!, tant de bo fos només aquell dolç passerell), cançó Irlandesa WoO 154, n. 9. Felícity Lot!, soprano. Ann Murray, mezzosoprano. Grallam Johnson, plano. (4m). SAlNT·SAENS, CAMILLE: Bacanal de Samsó i Dallla. op. 47. Orquestra de Paris.Oir.: Daniel Barenboim. (1m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró Jané. BEETHOVEN, LUDWIG VAN: "33 Variacions Díabelh", op.120 Svíatoslav Richter, piano. Enregrs1rament fet a Praga. et 1S de maig de 1986. (Slm). SCHUMANN, ROBERT: Escenes del Faust de Goethe, per a solistEs, cor i orquestra. William Oazeley, baríton. Gamilla Nylund, soprana. Kristtnn Sigmundsson. baix. Simone Nold, soprano. tngeborg Oanz. Lourse Mott, contrans. Hans-Peter BlochW1tz, Christian Voight, tenors. La Chapelle Royale. Collegíum Vocale. Cor de cambra RIAS. Orquestra dels Camps Ellsls.Oir.: Philippe Herreweghe. (122m). 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert MalloIré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE..... Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan Vives. 0:04 NOCTURN Música per acabar et dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repebció dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogr:ifiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montsa Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anleriGr. (DISSabte 1 diumenge a les 10:00h). 2:30 ElS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anlerlor (Ordre d'emissió: repetiCió dels programes da Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anlenor. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 13 D'OCTUBRE DEL 2002 8:00 MATINAl MúSica per començar el dia presentada per l'llar Sobirà. Recull d'obres breus lnciGu butlletí de notlCies i agenda muSicat 10:00 CONCERT BARROC Una selecdó de Joan Vives que presenta l'llar Sub11à RAM EAU. JEAN PHfLIPPE: Dàrdanus, suite d'orquestra Pllrlharmonia Baroque Orthestra Dir Nicholas McGegan. (32m). MARAIS. MARIN: Alc1one. quarta su"e. Le Concert des Nations.Dir Jordi Savall. (18m). 11:00 MISSA DE MONTSERRAT Transmissió en directe de la M1ssa Conventual des del Monestir de Montserrat. 12:17 GUIA MUSICAl La Informació lllustrada sobre els concerts i l'activitat musical de la tempor;¡da.Un espai presentat pèr Pilar Subfrà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràllques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Una seleccló de Montse Agullera que presenta carmlna Malagartiga. SCHUBERT, FRANZ: Impromptu n. 2, O. 899. Oínu Lipati, piano. (4m). Gl.AZUNOV, ALEXANOER: Polonesa, primer fragment de la SUite ' Chop1nlana·. op. 46 (A partir de la Polonesa. op. 40 n. 1 de Frederic Choprn). Orquestra SlmfOnrca de I'URSS.Drr; Evgeny Svetlanov. (Sm). FALCONIERO. ANDREA: Ctaccona Sonatorí de la G1otosa Marca. (4m). MWENOA, JEAN "BOSCO": Masanga. John Williams. gu•tarra (3m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: "lch habe genug• (No em falta res). ària de la cantata BWV 82. Matthlas Goerne, baríton. Camernta de Salzburg.Dir .. Rooer Nornngton. (7m). STAMITZ, ANTON: "Allegro", primer mov1men1 de fa Simfonia concertant per a dues flautes i orquestra en Re M. Claudi Arimany, Denls Verroust. flautes. Orquestra de Cambra Leopoldlnum de Wroclaw.Oir.: J.L. Moraleda. (9m) MOM POU, FREDERIC: Cançó i dansa n. 7. Jordi Masó, plano. (3m). LALO, EDOUARO; ~ntasla·ballet de Namouna Chantal Jolllet, vfolf. Orquestra ShnfOnlca de Montri!ai.Oir.: Charles Ouloit. (10m). HAMMERSTEIN, OSCAR/ROOGERS. RICHARD "My favourrte thlngs• (Les meves coses prefendes). laura S1mó. veu. Joan Vinyals, gurtarres. Horaclo Fumera, baix. (4m). BEETHOVEN. LUDWiG VAN Sonata per viollr piano n. S. op. 24 •Primavera· David Garrell. VIOif. Alexander Markovich. piano. (7m) MONIUSZKO. STANISLAW: Obertura de t'òpern •Jawnuu·. Fltharmonra Pomorska Bydgoszcz.Dif.. Robert Satanowsld. (Sm). GOUNOD. CHARLES: "Vin ou bíêre" (Vr o cervesa). de l'òpera Faus1. Gilles Cachemallle. Cor I Orquestra Simfònica de Ja Ridro de Baviera.Dir: Cotin Oavls (Sm). SCHUMANN, ROBERT: Allegro moderato molto e marcato. tercer moviment del Concert per a plano en la menor Radu lupu. plano. Orquestra SlmfOnica de Londres.Oir.; André Prevln (11m). MALNECK, MATTY: "Sialrway to the stars· Roy Hargro'Je, trompeta. Ray Brovm Tno · (4m) MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "A.~ guarda. sorella", duet de l'òper.~ "Cos! lli! tuue·. Véromque Gens, Benwda fink, ~ COncerto Koln.Oir.: ~ené Jatobs. !Sm~ ENESCU. GEORGE: U1tim ~I del Oeset per a mstruments de l'l!llt 09_¡ 4 Sohstes de vent de rOrquesua ~ d'Oslo. (6m). VIVALOI • ANTONIO: Concert per a tres violins. corda i continu. RV 551. 11 Giardrno ArmoniCo Oir.: Giovanni Antonínt. (1Om). OUSAPIN, PASCAL: Tres fragments irlldlls del "O ona ers" del Rèquiem (s], per acor 1 Instruments de vent. Cor de cambra Accentus. Ensembfe Ars Nova.Oir.: Laurence EquUbey. (lllm). KABALEVSKI, DMITRf: Obertura del'òpe11 "Colas Breugnon·. Orques!¡;¡ Simfònica de la Ràdio de Baviera.D1r.: Eugene Ormaody. (Sm}. GIULIANI. MAURO: 'Sís Varlaclons', 09.81. Mlkael Helasvuo, IJauta. Jukka Savijolii ' guitarra (7m). RAVEL. MAURI CE: Concert per apiano per a la mà asquem. Joaqufn AA:húcarro. piano. Orquestra Simfònica d'Eusl<adi.Oir.: GUbett Varga. (19m). ANÒNIM: "Ama EMlndo, fzkondu" tradiCional basca. Ph1llp Cunnfngharn, flauta. Manel Si:..,a gurtarra.laura lmbert·Boucllanl, vlo6. Adollo Osta. veo i llaüt (4m). SIBELIUS. JAN; Vals romàmic, op 62!1 dl la ' Música d'escena de Koolema' Orques1ra Simfònica de Góteborg Dic li. Jarvi. (4m). WEBER, CARL MARIA: "W!a nal1te 11111 dl: Schlummer_leise.leise. frornroo W!ise' escena i ària de l'acte segon de I'Ò!>f!i 'tl!f Freischütz' (B caçador furtiu). Gunduta Janowrtz, soprano. Staa!Sbpelle de Oresden.Dir. Cartos KleJber (Sm). 17:00 TEMPORADA D'ÒPERA CHERUBINI, LUIGI: Mlldea, òpera en IreS actes. GwYneth Jones. Bruno Prevedi. Pilar Lorengar. Justíno Olaz. Cer I Orquest/l de l'Acadèmia de Santa CecOia de Roma.Dtc Lamberto Gardellí. (132m). 20:03 L'AUDIOVISUAl Un programa d'Àiex Gorlna. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes mos~C<Jis d'interès. Presentat I condoil per Joan Vives, i realitzat amb la colabomtló del Consell Catllà de la Musica 0:04 NOCTURN Musica per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE Ntr RepetiCió dels úlums programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últJmes IIOI'i!IJ!S diSCOgràfiques aparegudes al rneral.l càrrec de Montse Agtmera Res1lm deiS millors programes de la seunana pass3iSl 1:30 CONCERT BARROC Repebeió del programa emès la setmz.'1i anterior. :olssab!e r drullW!Qt ales 10:0011). . 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana allWJCf (Ordre d'em1ssió: repeticki dels ~.es de Dissabte i rnumenge, de 14 00 a 1dl:!~ 5:30 CAPSA DE MÚSICA 1 Programes emesos la setmana an.erior. (Ordre d'emissió: RepetiCió deiS ~rognmes de Dilluns, Ol marts, Dimecres. DIJOUS, Divendres. de 10.03 a 13 00). PF.Tir.tONS Ut; I.\ 1'\llll\ O F. L'OlENT: Tel'íon: 93-202-35-35 l'a<: 93-:s(l(,..92-IH lt-M"il: Mrcl41•1t•luit\tH~-t,•ntnulin.rcun p•.,d;... · "·· · l'"'.r t~Hmar~Uf'5 (F\~. Baix Ebr"l".., M~nbllà ¡ JUb.4:!ra cl'Ebrl"t ] 02.5. rn.·rra Aha: 97.3. Prior oh 92.2. Alt Camp, 8&11: · I I I• r.:·.'~ i.ll.ll)R 1\ful'I!C~ l '·r··~· 11't·nt~ll'l .\.nfli.l, ~~ \;IUBl!"' .Boix Cunoo do Bl<rbt ro 1 l11rru!(UIIt'•. 105.1. B!Ux Pent'd""' 105.9. Garngu.,.., No~:UI'rG, Plo d'l.r~<·U. S1·gurra, S••~trlñ i ll'fCeU: <1].9. Garraf: 91.9. AltPen..dc:;• · , , l'b d< G_?"""~l" I, B,,..,.,...,lò: 102.1. _llah l.lot~•·1m1. Bar.-lon"-- \'.U~, O<.:i<kntal i VaUi-. Ori<'lttnt: 101.5. 'la.....nw: 96.1/101.5. O•ona: 100.5. Sot...on~•: I F.•lonyl '1~>,7. t.. ~ha: 96. il88.7. Uai.-. Empordà: 87.8/96.7. Ah Empordà i Jto.,o•Ut\: 90.8/117.t.i<l:l. 7/96.7. Garrotu: 97. I. RipoDè<: 100.::./IO;,.S. C 89-7· 16 __.._~~J~·~-·-•_i_P~·=t~~=So=b=aru=:·~88=·=6=·~V=ru~d~'~~·:an~:9:2:·:8~1l~O~l:.2~.--------------------------------------------------_88_._,_._u_,_,_·rtC~·-u_,_ss_._&_._l'.U .. L A DIRECCIÓ C O R A L L'ofici de director coral reiem que el país, mirat de manera oberta -societat civil i institucions-, no s'ha pres mai prou seriosament la importància que té i ha tingut històricament el cant coral en la rica accepció cultural, de vertebració social i pedagògica, i de com n'ha esdevingut, de transcendent, en la conformació de civilitat de què gaudeix. El Tema que presentem poua en un aspecte plenament viu del cant coral. Un aspecte decisiu en la seva condició sovint de motor d'iniciatives, sempre de galvanitzador, ordenador i consnuctor d'aquestes i finalment informador de línies de pedagogia social respecte d'allò que es refereix a la consciència identificadora. El cant coral a Catalunya viu uns moments incerts, oberts a noves ex- pectatives, sobretot pel que fa a vectors com professionalització i consolidació qualitativa. En aquest context, l'ofici de director esdevé, i tot sembla que serà de manera creixent en el futur, una peça especialment central. Per això hem pretès que siguin ells qui ens mostrin la visió d'aquest avui i de les perspectives de futur en components essencials del seu ofici, professionalitat, com: pedagogia, fotmació, sensibilització. .. El seu ha de ser el millor diagnòstic i, de fet, l'autoritat amb què s'expressen fmneix a aquest tema una validesa que inqüestionable. creiem Tanmateix som conscients que el tema és molt vast i ric i que exigeix una atenció, potser en primer lloc dels mateixos directors, i una presa de consciència crítica molt profunda. L'ofici de director de cor .1::r JOSEP PRATS Director de cor CATALUNYA ÉS UN PAÍS AMB UNA RELATIVAMENT LLARGA TRADICIÓ CORAL: D'ALGUNS SEGLES SI ENS REFERIM A CENTRES CONCRETS (CATEDRALS, MONESTIRS ... ) I DE 150 ANYS EN RELACIÓ AMB EL MOVIMENT ROMÀNTIC DE POPULARITZACIÓ DEL FENOMEN MUSICAL. 1 ÉS EN AQUEST DARRER SENTIT QUE M'AGRADARIA FER UNES REFLEXIONS SOBRE EL PAPER DEL DIRECTOR DE COR A CATALUNYA ARA QUE ENCETEM UN NOU SEGLE. REFLEXIONS QUE, DE FET, PODEN SER UNIVERSALS. 215 28 ·HB Josep Prats entrada, em sembla important bona transmissió als executants: control auditiu constatar que en la pràctica diària rítmic i agògic, coneixements estilístics, una bona del cant coral, la dimensió peformació vocal i, per descomptat, un rigor gestual dagògica és fonamental, no només que li permeti utilitzar els codis de direcció en relació amb l'aprenentatge i execució vocal correctament, és a dir, un bon músic. d'unes obres determinades, sinó, sobretot, en I és en aquest sentit que anibem a un dels punts l'expressió musical, en la vivència comuna d'un que em sembla més important en el moment ac· sentiment i, per extensió, en tots aque1ls aspectual dc la pràctica coral a Catalunya: on formem tes que directament o indirecta afecten la interdirectors? aquests pretació de la música (història, estil, text, pronunciació ... ). Per això penso que el director de ins ara l'única alternativa era fer-ho en al· F cor ha de ser un pedagog exceHent. gun conservatoti. Dan·erament -finalment!També penso que, tot i les diferències evidents les autoritats acadèmiques ens han dotat que hi ha entre els grups corals amateurs (quad'una escola superior (ESMUC) que-més litat, mitjans, nivell de selecció, coneixements ... ), enllà de les polèmiques- obre les portes a una for· hi ha una característica comuna: l'entusiasme, mació que vol ser tigorosa i pem1anent, i compt~ que molt sovint ajuda a resoldre problemes proamb un professor de prestigi, la categoria musi· duïts per un nivell tècnic limitat. Per canalitzar cal i pedagògica del qual és coneguda de tothom. aquest entusiasme, aquesta energia, cal una perLa pregunta és: quants alumnes/directors es IX: sona que lideri el grup, que sigui capaç d'enden beneficiar directament d'aquesta acció? Qui· cendre i galvanitzar aquesta força col·lectiva. I na incidència tindrà en el medicoaixí anibem a una altra caracral català (no només en cors proterística molt important del difessionals)? Quines sortides ~ ~ rector de cor: el lideratge. ÜNFORMEN professionals tenen? Faiga~u~s· En l'aspecte formatiu, m'ates preguntes de forma reto.nca ELS DIRECTORS, UN gradaria insistir en el fet que, introduir algunes reflexiOns per MÉS PUNTS DELS com a bon pedagog, el director més. de cor ha de dominar en el grau Els alumnes que acabin els~IMPORTANTS DEL més alt possible tots aquells tetudis superiors a l'ESMUC, qui· MOMENT. mes que són detetminants per a possibilitats professionals te· nes ~~~~~~~~~~~y~ una i musical execució una bona D ' rar de Ni!> sió sen la tat bra cas els de am Oriol Martorell1!11 w1 gest caracterlstic ~~t nena Catalunya? Tenim un Cor professional (Gran no ho preveu)? És com si la llei d'educació, pel Te.atre del Liceu) i un cor becat (Cor de Cambra que fa al cant coral, s'hagués fet d'esquena a la del Palau -quant de temps eaJ esperealitat del país. I encara una prerar encara per fer-Jo professiona l gunta: qui forma els alumnes definitivament?-). A l'Aud itori que han d'accedir als estudis LA RESPOSTA Nacional no hi ha cor, la televid'alt nivell de l'ESMUC? SeINSTITUCIONAL DE sió pública tampoc no té ... Em gons el sistema educatiu, arrisembla que podem asseverar que ben a l'ESMUC sense cap forLA RE ALITAT COlaresposta institucional a la realimació específica ... RAL CATALANA ÉS latcoral catalana és més aviat poM ÉS AVIAT P OBRA. bra, iel futur d'aquests alumnes a rec que la realitat cul- lés casa nostra, ~ts ~G· !lli al· r'- ~r· 1ta si· m. es tirant a fosc. C turaJ d'un país passa forçosament per un 'altre gran tema té també replantejament educatiu rigorós i competent, i en relació amb la pràctilació amb la pedagogia de la direcció coca coral som lluny d'un sistema realista i eficaç. ral. Com és que en la LOGSE no hi ha preSortosament, les federacions corals i diverses envist l'aprenentatge de la direcció coral en titats han treballat de valent en la formació perels conservatoris de grau mitjà? Qui pren la resquè la realitat sigui la que és, i IXlDSabilitat de formar els centenars això només a temps parcial i en dedirectors de cor que treballen cursos limitadíssims de temps i amb cors amateurs de tots el niL ' ú N I C CAMÍ pressupost. L' únic camí per fer l-ells? De què ens serveix una xarPER FER AVANÇAR avançar els cors és tenint gent xaforça espessa d'escoles de múcompetent al capdavant, i en ska iconservatoris que no es preELS CORS ÉS TEN I N T aquest sentit hem de treballar ~pen de la formació del GENT COMPETENT AL tots, i sobretot aquells que teCOI·Iectiu musical més important CAPDAVANT. nen la responsabilitat educatideCatalunya (òbviament no per va de la nostra gent. falta d'interès, sinó perquè la llei L El director, autèntic motor del cor DARRERAMENT, CADA COP QUE ES PARLA DEL MÓN CORAL HOM CONSTATA ELS CANVIS EN LA RAÓ DE SER o' AQUESTES ENTITATS AL COMPÀS DE LES TRANSFORMACIONS QUE HA VISCUT LA SOCI ETAT EN QUÈ VIVIM. DE LA MATEIXA MANERA, TOT I QUE POTSER NO TAN EVIDENTMENT, ÉS INNEGABLE QUE AQUEST FENOMEN HA TINGUT RESSÒ EN EL ROL QUE H I HAN ASSUMIT, TRADICIONALMENT, ELS DIRECTORS. -=... 8.. ·.=! 5I e.i' ~· coneguts. '"Aquells directors, amb la seva actitud. enco. ma~a!'e~~ _als c~ntaires a9uell sentit de voluntarisme", diu S_ubtra, 1 tot 1 ser consc1ents de les seves mancances 11111. Sl(:als, es posaven al capdavant d'un cor i el portal'en; el f7ien Ol'_ançar". Segons ~.u bit~, el mèrit d'aquests profes. stonals es doble, perquè en l epoca de postguerra, la gent s'havia de guanyar el pa i els directors no cobraven. 10 ¡. guna vegada aquests directors s'han valorat pejorativament perquè, a més d'haver dirigit els seus cors, havien tingut 0¡. guna altra ocupació que no era ben vista". ubirà continua el seu repàs històric: "En aquesta època, surten una sèrie de cors que reprenen/a busca de la qualitat, tot i que potser perden el valor social de les entitats que existien. El nou model de cor és molt personalista, amb Ull grup de gent molt afecta al director. al qual els uneix Ull lligam molt fort.·· Dos dels cors que a l món coral és w1 col·lectiu de persones que s'acasa nostra encaixarien amb aquest perfil són la Coral Sam grupen all'oltant del director, i és e11ident que el Jordi i el Cor Madrigal. Totes dues entitats han ultrapas..~t director és el pal de paller de les entitats. Encaja el llindar del cinquantenari, però l'esperit inicial continua ra més, totes les corals canvien quan en canvien ben viu en la memòria dels seus promotors. r. Des del prill· els directors." Aquesta afirmació incontestable prové d'ucipi, ja hi havia una consciència que havíem de fer coses i na de les persones que millor coneix i ha treballat la reahi dedicà11em temps", explica Manel Cabero, fundador del litat coral del nostre país: és Jordi Subirà, president de Cor Madrigal. "Vam intentar fer una cosa que tingués 1111 la Federació Catalana d'Entitats Corals (FCEC). Fa temps caire una mica transcendent, sense saber on arribaríem ni que els entesos en Ja matèria sostenen que les transforpoder imaginar tot el que hem fet en aquests cinquanta a11ys. macions socials del nostre entorn. especialment els darPerò l'ideal de cantar i de fer país hi era i, per tant, la fei· rers vint-i-cinc o trenta anys, han comportat una redefique teníem l'assumfem i la desenvolupàvem amb molt na nició de l'esperit que, en el seu moment, va dur a lacred'entusiasme." ació dels cors que enguany, havent complert ja algunes Per la seva banda, Lluís Sawnell no ha estat mai director, dècades, continuen actius entre nosaltres. "El cant coral però ha conegut molt de prop una figura cabdal que seria sempre ha esfaluna manera de reivindicar que la nosinjust no esmentar en aquest repàs: Oriol Martorell. El cre· Ira cultura és diferent, i això ho hem fet de manera voador de la Coral Sant Jordi ja s'havia ini· luntaristo, com a servei", diu Subirà, ciat en aquest camí uns anys abans que "però en èpoques de repressió, a més, el seu company i amic Manel Cabero. hem fet una suplència a una altra culmembre de la coral des de Saumell, tura més de fons que no podia sorEN ELS DARRERS presidentel1991. esdevenir-ne va 1974, gir. Actualment, és més diflcil consVINT-I -CI NC ANYS LA any en què Oriol Martorell va anunci~r cienciar els cantaires que realment esla seva intenció d'abandonar·neladt· tan fent un sen1ei al pals. I, en fot cas, FCEC GAIREBÉ s'HA recció. Sau meti recorda que "la Coral traces avui canviat: ha aquest servei D OBLAT EN NOMBRE Sant jordi era, amb tot l'afecte, la cria· ta de cantar música catalana, fer canfura de l'Oriol Martorell. Ell sempre deia taires catalans i fer-ho amb augment D'ENTITATS. que la cora/no s'ha11ia fundat, sinóqut constant de ni11ell. ·• havia nascut". Més enllà de voler trobar l'autènti•· El problema d'aquests cors-, diu Jor· ca raó de ser del cant coral a Catalunya di Subirà fent referència a aquest nou 1110' avui. Subirà ens acompanya en un recorregut històric per del de cor, del qual ell mateix esmenta la Sant Jordi i Ma· contrastar amb els mateixos protagonistes si, com insidrigal com els exemples més propers, "lla estat sempre el nuen algunes veus, el paper que tradicionalment han tinmoment en què el director deixa el cor. La majoria de re· gut els directors dins dels cors travessa actualment una gades, aquests cors han plegat o han passatu11s traumes etapa de crisi. forts". En el cas de la Coral Sant Jordi, Lluís Saumell va <er Els darrers vint-i-cinc anys. la FCEC gairebé ha dol'encanegat de conduir el timó del cor en aquests ~o~e?ts blat el nombre d'entitats inscrites i s'ha convertit en la fedifícils: "La meva feina va ser veure qui podia subst1flllf I Oderació que aplega, avui, un major nombre de cors a Cariol. No va ser una tasca fàcil. Fos qui fos, la persono qu~ ja nouvingudes corals les de algunes que i talunya. Tot vingués encarnava un altre perfil: un director que la c?rf existien abans de registrar-s'hi, "han sortit més corals i contractava i que, per tant, era un professional que temo 115a en bona part amb un nivell musical molt més alt que el 1 ! nnísica com a modus vivendi i això li suposava rebre de les corals que hi havia, i aquest augment correspon, al I0/Ini · es uno ha llavors fins que cosa mensuals emoluments mateix temps, a una major formació musical dels direc"d jor· ' e . resoldre amb la contractacto. pensable." La ctisi es va tors", opina Subirà. Aquesta circumstància ens remet a 1 di Noguera, que més tard substituïren Xa_vier Sans ~~~~ les èpoques en què, tot i no tenir a l'abast unes possibiVila, actual director de la Coral Sant Jordt. Per~ C~~ nel litats de formació prou sòlides, van començar les carredrigal, el procés va ser diferent: "jo mateix", exphca' 1a res de molts directors que avui es troben entre els més re- S E I • lat vit p,r. na te· hi· ~e ro. de Jl, iar di· rol ia· ~: !/IS m· or· Mireia Barrera, al capdavant del Cor Madrigal, i jordi Casas bons, i ni la professionalitat no ha d'impedir que la gent s'ho passi bé cantant. De fet, ens trobem amb cors professionals que també són absolutament l'oc:acionals. ·· En definitiva, doncs, les transfonnacions que han viscut les entitats corals a Catalunya són vistes com a naturals per totes les veus consultades. "Si la coral ha de ser fidel al moment present, és evident que Jza d'haver-hi catwis en profunditar, diu Lluís Saumell. "La funció de suplència que dèiem que havia tingut la coral en èpoques de la dictadura ara no tindria sentit. Per tant, muntar una coral o 11oler mantenir-la amb els paràmetres amb què va néixer la Sant jordi o fins i tot posteriors tampoc no en tindria, perquè viure del record no treu cap a res. La principal tasca que ha de tenir avui la coral és la de i bé és cert que aquest relleu generacional, quan no fer bona mtísica i cantar bé. I tenir Liti nivell d'exigènha acabat amb l'existència d'aquests cors, n'ha sucia és l'única manera de fer-ho··. opina l'expresident de la Coral Sant Jordi. Així mateix, per a jordi Casas, "si posat un increment dc l'eJtigència i Ja qualitat musícals, des d'alguns sectors s'ha volla gent ha assumit altres parce[.[es de responsabilitat dins dels cors, és millor, perquè abans, el ¡ut fer creure que aquesta "professionalització" dels directors ha comportat, temps que el director passava posant cadires o passant llista era temps que si més no, una pèrdua dels valors de l'aENS TROBEM perdia d'estudi de les partitures. A mateurisme en els cantaires mateix. més, els directors d'ara estan més a Un dels directors que ha viscut en la AMB CORS PROFESpunt musicalment, i toles aquelles ~·a pròpia persona aquest pas del voSION ALS QUE TAMBÉ mancances tècniques que els direclilntarisme a la professionalitat és jordi d'abans suplien amb el seu cators C4sas. Impulsor i primer director de la SÓN ABSOLUTAMEN T risma avui es Pigilen mésr. "Ara bé Coral Cànnina, nascuda el 1972, avui és -puntualitza Saumell- si tenir un diVOCACION ALS. nritular del Cor de Cambra del Palau rector competent, ben preparat, és de la Música Catalana -un dels cors seuna garantia que la coral assoleixi el ziprofessionals del país- després d'harol que avui dia li pertoca, no ens hem ~dirigit, durant dotze anys, l'Orfeó Cad'oblidar que això mateix, a la 11egada. ha de comportar t:!a. Per a Casas, "és normal que, en una època en què els per als cantaires el plaer de fer ulla feina ben feta.·· hettors deixaven en els cantaires una empremta personal 0 ' 1! forta, lzi hagués uns compromisos d'una altra índole. l capdavall. Ics interpretacions d'un cor no Pe~o també hi ha hagut un canvi en l'actitud de La gent que només transmeten el rigor esmerçat en l'estudi wma. ~an entrat en una dinàmica més comercial de la qual del repertori. sinó també, i sobretot, la intenPnohnc por''. Manel Cabero també ha viscut aquest f~ sitat dc la relació que s'estableix entre direcOOU!en: ~Ha passat que cantaires de Madrigal se n'han anat "La sintonia que es dóna entre aquestes cantaires. i tor dedihi aun altre cor per guanyar diners, perquè com que dues parts és molt di[fcil de definir: potser és el que avuí qu~rtemps, n'han fet una professió. Però això no és pejodia en dirfem un fccling'', opina jordi Subirà. "Director ratru. S'ilo d'entendre: és l'evolució positiva de qualsevol i cantaires se satisfan mútuament", segueix, '·i aquesta mrrera i jo ho trobo correclíssim." fidelitat no té res a 11eure amb el nivell musical o de preEls preguntem si aquest suposat canvi de papers ha alteparació ni de l'un ni dels altres. És una cosa que no es rat la t:adicional relació entre cantaire i director. "En el rneu pot forçar, ni des de I~ Federació ni ~es d'en_lloc. Cada ~s-dru )ordi Casas- el lligam és el mateix. El compromís cantaire ha de buscar 1 trobar aquell d1rector 1 aquell cor pensar realment autèntic en els dos casos. Seria un error amb què se senti a gust." fJeara la gent no gaudeix. Estem en wrs temps privilegiats, Caooro, ··vaig deixar el cor en mans de Mireia Barrera per qüestió de garantia de continuïtat. perquè quan una !'tfSOIIO es fa gran hi ha el perill que desaparegui. I jo de~tram que una cosa que ha acabat essent l'obra de la mer" rida tingués una continuïtat, que per ara està garantiia í molt ben garantida''. I és que la intenció que aquests cors no es desintegtin tot i la substitució dels seus directors ~mdadors no significa que el relleu d'aquest càrrec hagi dtser imperceptible: "El cor Madrigal d'ara no és com el delamel'a època. Però jo no sento cap nostàlgia en dir que tquests cors d'avui dia no són com els d'abans. De fet, el Madrigal d'avui canta amb unes condicions superiors··, diu Cabero. 111111 S A Formar directors: llarg camí per córrer ...J?.~!:-~_LBERT TORRENS LES CARACTERÍSTIQUES PRÒPIES DE LA TRADICIÓ CORAL CATALANA HAN PERMÈS QUE, DURANT MOLTS ANYS; HÀGIM P OGUT GAUDIR D'UNS ELEVATS ESTÀNDARDS DE QUALITAT EN ELS NOSTRES CORS SENSE COMPTAR AMB UNA ESCOLA DE FORMACIÓ DE DIRECTORS TAN SOLVENT COM LES QUE H I HA, POTSER, EN ALTRES PAÏSOS D'EUROPA. AVUI, TANMATEIX, EN EL MARC DE LA TENDÈNCIA A LA PROFESSIONALITZACI Ó QUE HO IMPREGNA TOT, AQUEST ENSENYAMENT HA ESTAT OBJECTE D'UNA TOTAL RENOVACIÓ. PierreCno és 1111 pedagog coral de prest igi ni SL'T'Vei del cant coral catalil d'equiparar definitivament el nivell de l'ensenyament mu· sical català amb el dels altres països d'Europa, i suplint, al· hora, les mancances que fins ara s'havien fet evidents en el a més d'un any, una polèmica nascuda en el si del Pla 66. EI que avui anomenem "pla antic" no preveia l'e· món musical va agafar prou volada com per ser x:istència d'un grau mitjà en l'especialitat de direcció coral discutida en tot tipus de fòrums de debat. Va ser i només hi destinava tres cursos d'una assignatura que, a la reacció generada per la creació de I'ESMUC, un més, no comptava amb el suport de matèries associades ne· nou centre d'ensenyament musical que, entre altres ascessàiies -tècnica vocal, cant coral- i que fins com manera la pectes, modificava no exigia als estudiants una trajectòria llavors s'havia dut a terme la formació prèvia a l'estudi superior. "Aquest fet Per dels directors de cor a Catalunya. feia que fins ara, lògicament, eltlive/1 primer cop en més de trenta-cinc anys, LA FORMACIÓ dels alumnes variés en funció de l'ex· els conservatoris veien renovar els periència prèvia de cadascun, és adir, ENCARA RECOLZA seus plans d'estudis: la implantació dels seus potencials previs exercits i ad· de la LOGSE -la Llei d'ordenació geEN INICIATIVE S DESquirits sovint fora del conservatori: es· neral del sistema educatiu que ja tudis de cant, experiència coral, cursos VINCULADES DE LES s'havia aprovat el 1990 però que cade l'àmbit oficial, etcètera", diu fora lia aplicar- en el camp dels estudis IN STITUCION S. Carles Comalada, professor de direcció musicals superiors, és a dir, els darrers coral al Conservatori Superior Muni· anys de formació dels futurs músics cipal de Música de Barcelona i director catalans, substituïa un obsolet Pla 66 del cor femení Actea del mateix centre. D'a· que, fins aquell moment, únicament leshores ençà, el Conservatori del Bruc imparteix un nou s'havia encarregat d'impartir, en aquesta disciplina, el itinerari de direcció de cors i orquestra queels alumnes poConservatori Superior Municipal de Música de Barceloden completar tant a I'ESMUC com en un altre centre, d'Esna -popularment conegut com el Conservatori del Bruc. panya o de l'estranger. La reforma dels itineraris acadèmics previstos pels conComalada explica que "escollim un tipus d'alunmat per servatoris, amb tot. només ha representat una part de fer aquestes matèries relacionat amb el món del cant. que la transformació que ha viscut la formació dels directors tinguin experiència coral, i això sembla que comença adode cor a casa nostra. Una formació que, encara avui, deu nar resultats, perquè la primera promoció té Ufl al! potenmolt als cursos organitzats per entitats desvinculades dels cial i una bona base per prosseguir aquests estudzs en un conservatoris, com les federacions corals, que, paral·lecentre superior". lament, han estat dotant de recursos molts dels directors que avui més despunten en el panorama coral català. Si es diferències que ha introduït el nou pla d'estud~s bé és cert que, avui, els directors que segueixen una fores fan paleses, d'entrada, en Ja durada del no~ CI; mació superior reglada a Catalunya només són els alumcie supciior, que passa a ser de quatre anys. Ple!TI nes de I'ESMUC -a més de l'última promoció que obCao, un dels directors corals més actius a França tindrà la titulació professional al Conservatori del Bruc-, des de ja fa força anys, és la persona a qui I'ESMUC ha con· és important dc saber que, ara mateix, hi ha una vintena fiat la formació superior dels directors de cor de casa nos· d'alumnes que s'estan formant al curs superior de directra. Per a ell "en aquests quatre anys, l'ESMUC pot donar ció que periòdicament organitza la Federació Catalana als alumnes 'uns coneixements mínims que, s1· b'e no els con· d'Entitats Corals (FCEC). vertirà en especialistes en tots els terrenys, els fa~an ~~~ Al marge de les queixes que amb motiu de la seva inauprudents i atents als problemes com per saber que P0 ~ • guració van protagonitzar els estudiants pel reduït nomfer i què no". Cao destaca que el gran problema de la. ?r bre de places que I'ESMUC ofeiia, el cert és que el cen00 mació dels directors és la gran magnitud del repJ.~ 11:~ tre proposa per als estudiants de direcció coral un nou 1 JCU comporta que música-, la de extens més -el cal l'objectiu amb concebut disseny curricular que ha estat F 215 L iÒ oia L al· el re· [al ,a ~· ue ka fel ell ~r­ Ur, rd· ~S· :os liu ~6 ni· :or ra· ou XJ- !s· enormes de coneixença estilística. "Almenys, ara podem donarlos una mínima visió de cada època o variant", diu Cao, que afegeix que "els estudiants s'han d'aprofitar, a més, de la riquesa de saber que aporten tots els especialistes que treballen, encara que sigui en altres àmbits, a I'ESMUC". Altres veus que coincideixen amb aquesta visió insisteixen, a més, en la necessitat de l'existència d'un grau mitjà en l'estudi dc la direcció coral. Mireia Barrera, que darrerament ha aconseguit situar els seus cors entre els dc millor nivell del país, ha guanyat, gràcies a la seva fulgur·ant carrera i rica experiència, la plaça de professora de l'assignatura de Cor del nou conservatori superior de Catalunya. L'heltradel Cor Madrigal que Manel Cabero va fundar ja fa ~de cinquanta anys, creu que "l'ideal seria poder estu..ardirecció coral a grau mitjà perquè, sense això, aquests ;.atreanys no són suficients. A més, els alumnes estan en •.,dardesavantatge respecte dels estudiants d'instrument .,.,tsíque tenen un grau mitjà··. La queixa és totalment justificada si es té en compte, per exemple, la ja esmentada ;:nca d'una fotmació obligatòria en tècnica vocal que comrlementí l'assignatura de direcció coral. El nou pla d'estu.:~inclou l'existència d'una matèria de cor en el grau su¡trior. Si bé aquesta continua essent optativa, la novetat !'had'entendre com la rectificació de quelcom que semhlava incomprensible. E n aquest sentit. Picrre Cao puntualitza que "si bé trobo encertat que l'alumne de direcció estudiï cant, potser em sembla més important que sàpiga també, sobretot, quin tipus de veu va bé per a cada músico,perquè cal no oblidar que la veu també és un elenzent tltilístic". I això, segons Cao, no és pas una tasca fàcil, ja ~.Jeels matei."<os professors de cant sovint no es posen d'amtdsobre si cal formar cantants d'òpera o de cor. "Molts ;ro[essors de cant són grans solistes i ensenyen allò que I\IJ, però hi ha cors petits i de molt bona qualitat que no !trien necessitat de veus enormes que, a més, són imposi/es d'empastar amb les altres", es queixa Cao, que afel!il:."Avui tothom ha entès que és impossible que tothom 'iUide solista. I crec que en el mitjà vocal hauríem d'ar''>Jra/ mateix raonament". Per la seva banda, "jo crec que ;1-.a d'intentar unir al màxim el que es fa a Cant amb el !¡ets fa al Cor", apunta Mireia Barrera, "i ara hi ha tota ~g~neració de professors de cant que van començar en ~'per tant treballen tola la ductilitat de la veu, tenen .:'Ill a/tro sensibilitat de cara al cor i, sobretot, no prohi"fftmalsalumnes que hi cantin". , finalment, una última característica que destaca Pierre ~~de la reforma sorgida arran de la implantació de la GSE és que "la casa (en aquest cas, I'ESMUC) dóna ~llts ~portunitats als alumnes: per exemple, a partir d'un d:lem,~,_at ¡.noment, al jove director cal donar-li un mínim expertenc1a amb l'orquestra, perquè en música existeix •lrepertori simfonicovocal que és més adequat per a di~lors de cor que no pas d'orquestra". En aquest sentit, ;rrera explica que "a classe de direcció d'orquestra no ha cap apartat de cor. Llavors, hi ha directors que co- neixen els dos mitjans perquè potser 1•an començar cantant en un cor, i d'altres que són molt bons i tenen prou coneixement i saviesa com per tractar adequadament el cor encara que no el coneguin. Però sempre hi haurà dir_ectors d'orquestra que el desconeixeran absolutament. " Es un fenomen que passa arreu i que, sortosament, està començant a desaparèixer. "Cada vegada més-diu Caoels directors de cor tenen ganes de dirigir obres amb orquestra i sovint no tenen els mínims coneixements tècnics que calen. I ara. a l'ESMUC, un altre dels nostres objectius principals serà que això no passi.·· En defmitiva, doncs, la impressió general que ha causalla nova ESMUC en els seus primers mesos de vida ha estat positiva. Amb tot, el resultat de l'aposta encara no és clar. Moltes veus han criticat el nou centre al·lcgant que es limitarà a formar amb prou feines una dotzena de directors l'any, mentre que la rica vida coral del país exigeix una quota més elevada de professionals que, tot i que no excel·leixin per la qualitat de la seva formació, tinguin prou capacitat com per fer-se càrrec de cors amateurs com ho són la gran majoria dels que ens envolten. Per a Cao, "aquesta crítica no és nova. Però jo sempre dic que mai nom 'he trobat que un director sigui massa bo. A més, tampoc no es tracta que cada cor de Catalunya tingui un director professional". Per la seva banda, Carles Comalada hi està d'acord: "Aixeca suspicàcies el fet que des del món universitari -en aquest cas, des dels conservatoris superiors- es vulgui crear perfils professionals de la societat. És cert que, en el fons, sempre passa a l'inrevés: el món educatiu respon a les necessitats socials. Però en el camp dels directors de cor, el pla antic ens ha dut a una ref/e:dó que ha estat la base per elaborar aquest pla nou··. I Cao lú afegeix: "A més, aquests directors estaran actius dins el món coral: ells mateixos formaran nous directors. I a part d'ells, en el marc de les federacions corals, hi ha molts més joves que fa temps que estan treballant i que estan fent una feina molt interessant. I tot això fa anar endavant el món coral." és que la realitat, en darrer terme, s'imposa: "A Catalunya 110 existeixen cors professionals, per tant aquests alumnes no tindran rnés remei que adaptarse a la realitat coral del país", diu Mireia Barrera, que segueix: "En aquests moments, tenim el que el mercat demana: d'entrada, no tothom podrà tenir un nivell superior perquè no tothom pot anar a I'ESMUC. Però comptem, d'una banda, amb alguns directors que hauran pogut seguir una formació superior reglada i, de l'altra, tota una infraestructura de cursos impartits bé per la Federació o bé per altres entitats que donen una formació adequada a les necessitats d'un altre tipus de director." El descontentament que va provocar el naixement de I'ESMUC ha tingut implicacions inevitables en determinats aspectes del món coral, com ho és la formació dels seus directors. Però l'univers format pel conjunt dels cors catalans, lluny del que alguns volen fer-nos creure, no viu cap crisi. Ans al contrari: no són solament els professionals que millor el coneixen els qui bo neguen rotundament, sinó que Ics perspectives que se'ns ofereixen d'una formació més completa i competent han d'allunyar-nos de qualsevol ombra de sospita. Al capdava ll, si és cert que, com deia un reconegut músic romàntic -Gustav Mahler-, ''només hi ha una manera d'educar, i és l'exemple'', difícilment podríem donar als nostres futurs directors un model millor en què emmirallar-se. I La professionalitat: fet incipient _.per P~_s;ORGORI i GONZALEZ CINC DIRECTORS DE CORALS CATALANES VALOREN LA PROGRESSIVA PROFESSIONALITZACIÓ QUE s'HA VINGUT DONANT DES DE FA ALGUNS ANYS EN EL SEU CAMP. J oRDI BOLTES (CoR o'ANTICS EscOLANS DE MoNTSERRAT), JoRDI CAsAs (CoR DE CAMBRA DE L'ORFEÓ CATALÀ), CONXITA GARCIA (CoR JoVE DE L'ORFEÓ CATALÀ), EsTEVE NABONA (CoR ALBADA DE L'AGRUPACIÓ COR MADRIGAL) I RAMON NoGUERA (POLIFÒNICA DE PUIG-REIG) PARLEN DEL PASSAT, DEL PRESENT I DEL FUTUR DE LA DIRECCIÓ CORAL A CATALUNYA A PARTIR DE LA SEVA PRÒPIA EXPERIÈNCIA. ' Oriol Martorell s'exclamava, ja fa més d'una dècada: ''Què s'hauria de fer per millorar la vi- L 215 Co11xita Garcia. A la pàgina segiieul, el Cor de Cambra del Palau de la Mrísica Catala11a i Josep Vila un grup de gent i en principi 110 cobrava··. en paraules de Jordi Boltes, director dels Antics Escolans de Montserrm. que afegeix: "Era com si estigués renyit passar-s'ho bé i a més guanyar diners, com si no poguessin anar les dues roses de la mà. ·• El temps ha demostrat que una cosa no treu l'altra. da coral a Catalunya? Que la gent arribés als cors ha1•ent cantat de debò a l'escola i que disposessin d'un director professional. El cant coral es mou a tot Europa en el camp amateur, excepte pel que fa als directors( ... ). Hem d'intentar anar cap a la professionamon Noguera, que diligeix Ja Polifònica de Puig· lització, encara que la paraula em produeix una mica de ·eig, resumeix els canvis que hi ha hagut: "Anys en· por. No es refereix llOmés a la qüestió econòmica, sinó de rere, si més no a la meva comarca, no hi havia preparació (. .. ). Sempre vull ser optimista. I de vegades el «vull» té més força que l' ((optimist{]J>. Veig que hi ha zi11gú que pogués J!Íure d'això. Actualment. hi ha molts que no fall res més que música." Els motius cal bus· coses que estan canviant en el bon camí".1 D'aleshores car-los en la progressiva especialització ençà s'ha anal progressant de la manedels músics, i en Ja conscienciació que ra que apuntava el fundador de LaCoper fer una feina ben feta cal una dedi· ral Sant Jordi, tant pel que fa a la reABANS ERA IMPREScació constant, més enllà de les esto· muneració dels directors com a la seCINDIBLE COMPAGINAR LA nes lliures, encara que s'estigui parlanl va formació, i ja no 1·esulta estrany d'una disciplina artística. Per a Jordi Bol· comprovar que hi ha persones que poDIRECCIÓ I UNA ALTRA tes, "la feina artística necessita 11110 r~­ den viure dels ingressos que els reFEINA FORA DE L'ÀMBIT DE perquè si no, no es pot temr muneració, porta la direcció coral. GUANYARPER LA MÚSICA la llibertat d'horaris necessària per fer En l'època a què pertanyen les paSE LA VIDA tots els assajos i elf desplaçaments" ..! raules de Martorell, la direcció coral no només això: "Es evident que el d1· era una afecció més i, com a tal, no rector de cor ha de cobrar perquè. com havia de ser necessàriament remunequalseFol altre professional, ha fet uns es· rada. El director del Cor Albada, Esteve Na bona, assenyala que abans ''gairebé ni es plantejava la tudis molt durs, amb molt d'esforç, esmerçant-hi m~ltes Jro. res, i exerceix també com a professor'', afinna la duectora possibilitat que un director pogués cobrar, o que s'hi pogués guanyar la l'ida ... És per això que calia buscar-se una del Cor Jove de l'Orfeó. altra feina, gairebé sempre desvinculada de la música, que La qüestió de la formació és, també, un aspecte de~~cat. aportés els ingressos necessatis per viure: '·El director coEl director de la Polifònica pensa que per aqu:st C8fll! s. han raltreballal'a, per exemple, en un despatx; i en les seves fet avenços importants: "Abans a la ciutat SI ?~e ri hi Ilo· hores lliures es preparava les partitures i anava a assavia, però a molts pobles no teníem escola de musica. Ara en jar'', segons Jordi Casas. I encara més: podia ser que els trobem gairebé a cada poble, i en surt mol!a gent prep~;· ingressos de la feina no musical s'acabessin invertint en da, tant cantaires com directors. A més, Iu ha una pro. 1 ~ el conreu de l'afecció. En aquest sentit, la directora del ració important de cursets de direcció ... I això, en opmJO d'Esteve Na bona "es nota també en el nivell dels cors, P1''· Cor Jove de l'Orfeó Català, Conxi la Garcia, recorda que en la primera coral que va dirigir "no cobrava res i paquè els directors ~oden aportar més coneixeme11t". gaJJa la quota com tothom". Tot i això, tots els directors estan d'acord ~n una o~ser· Eren, cerlument, altres temps, en què a més -el cas d'Ovació que la Conxi!a Garcia introdueix subhlment, 1 qu.e , , tual Ella J11Bil· I . , riol Martorell n'és el paradigma-la figura del director lar de es una dc !es claus de volta ~e a .s;tuacJO ac : moll freqüentment coincidia amb la del fundador de la sa que, mes que parlar de d1recc10 coral, caldna P~ , "direcció de corals" perquè llevat d'algunes excepctons, es coral, amb la qual cosa s'establia un vincle afectiu molt fort entre l'entitat i la persona. El director fundador, doncs, poc factible aconse~ir viW'e dirigint-ne només una. Ho cons; "feia aquella feina perquè tenia ganes de fer música amb lata el director dc l'Albada: "El que cobra un cor peracruo R ie lt, a 11· qe ~· !e eolis suficient per pagar Ull sou complet al director, i moliHegades has de combinar diversos grups per poder-te r¡Jjjnyar la 1•ida ". "I encara que portis més d'una coral, més 1;;e viure sobrevius", sentencia Bolles. Aquesta pluriocu¡~JLi6, a banda del volum de feina que compotia, per al Ra~on Noguera implica un cert perill, perquè "si les corals ~porta una persona són totes del mateix llivell, hi ha el M:que acabin sent clòniques". Per això, cal fer un esforç itgit. "Has de pensar en repertori. escollir partitures... i ferlolenwts quants llocs diferents! Es pot caure en el parany I? limitar-te als repertoris que ja coneixes, i és un risc", adtllteix la directora del Cor jove. vulguin cobrar per fer-la i viure d'això, el mateix es pot aplicar als cantaires. Per al director del Cor de Cambra, ··molta gent que estudia cant no es podrà guanyar la vida com a solista, perquè no tothom és un Josep Carreras. wz Plócido Domingo, una Montserrat Caballé o una Victòria dels Àngels. Es de justícia, doncs, que hi hagi llocs de treball dignes per a aquesta gent que ha fet una carrera de cant. De la mateixa manera que una persona que estudia vuit anys el clarinet té la possibilitat de guanyar-se la vida tocant el clarinet, una persona que ha estudiat l'uit anys de cant té dret a guanyarse la l'ida dignament cantant". Segons Conxi ta Garcia, la incertesa que provoca el mercat laboral en aquest senn el fons, però, els directors veuen com un enritit, fa que molts estudiants no es decideixin a dedicar-se quiment personal la possibilitat de treballar amb exclusivament a la música: "Trobes que estan estudiant conjunts de nivells i estils diferents, o compaginar dues carreres, música i una altra cosa per guanyar-se la la feina de direcció amb la dc mestre. Segons Jordi vida. Seria gratificant que els cantaires cobressin, perquè l'.lsas, "és important combinar els dos vessants: el docent i ja que t'agrada fer ww cosa, que lti dediques temps i M'intèrpret. Un bon mestre !ta de tenir coneixements de esforç, com a mínim que això et sigui remunerat. Si el di1ràctica per poder ensenyar també als seus alumnes". És rector treballa dirigint, el cantaire també treballa can11111manera, a més, de no encasellar-sc. tant." Tot i això, Ramon Noguera pensa que en aquests fins ara, ha quedat clar que en el camp moments un cor professional només sedl la professionalització dels directors ria viable agrupant "gent que tingui ;'ba avançat fot·ça. Però encara queda temps, vulgui fer-ho, 110 siguin gaires ELS DIRECTORS 1110ltdecamí per davant. Preguntant als i que siguin molt hons, en una for~tors cap on cal dirigir les passes en mació de dot:e o setze persones, amb COINCIDEIXEN A DESTAdfutur immediat, podem distingir-hi molt bona organifzació, i un reperCAR LA NECESSITAT QUE ~ línies complementà ties. D'una bantori força atractiu". Per acabar, el dikea! acabar de consolidar les millores rector del Cor dc Cambra assenyala ELS CANTAIRES TAMBÉ 'liOiides. D'una altra, cal començar a que l'existència de cors professionals ES PROFESSIONALITZIN. ;<nsar seriosament en cors completano només repercutiria en la butxaca ~tprofessiona ls, en què tant el direcdels cantaires. sinó en el conjunt del .Hom els cantaires es puguin guanmoviment coral de Catalunya: "Quan ~~ \'Ída fent la seva feina. hi ha cors professionals, el nh•ell de la ,El primer aspecte. el de la consolidació, passaria per esresta de cors tendeix a pujar. perquè hi ha un exemple, uns objectius que es t•euen més pròxims". ..cllruna mínima organització entre els professionals. Jor-~ltes. per exemple, recorda que encara ··no hi ha cap u:dicot on es pugui anar i defensar que un director ha de assada més d'una dècada -com dèiem- de les rKlfllrcom a mínim tants diners per fer aquesta feina··. En paraules d'Oriol Martorell, tot indica que l'objectiu d'assemblar-se a altres països curoljllest sentit Conxi ta Garcia afegeix que •·ta nostra feina !l!t~ra no està prou taxada: hi ha gent que cobra molt, i peus fent que el moviment coral es mogui "en el camp amateur, excepte pel que fa als directors" :~ha que cobra molt poc. Com que no hi ha un barem en s'ha quedat petit. Potser d'aquí a poc temps podrem ~tet puguis basar, de Pegades, 110 saps què dir quan toca publicar un reportatge similar a aquest, però dedi·~rlar de retribucions··. Considera que, a més, "no és una cat ja a fer balanç dc la professionalització dels ~o regularitzada, per exemple, pel que fa a contractes: so··~! no et fan un contracte per ser director d'una coral, percantaires. ~epercomençar te n'haurien de fer un a hores, i llavors ..~bes complicant la vida a unu entitat que normalment és IDlse afany cie lucre". NOTA }el.qu.e fa a la possible creació dc cors professionals, tots ~~~detxen a afinnar que es tracta d'una qüestió de justí1. Dins la col-lecció "Diiilcgs a Barcelona", volum 34: Francesc Bonastre-Oriol Murtorel/, pàg I00-1 OI. Editat ~~ tabans dèiem que els directors han necessitat una bol'any 1990 per l'Ajuntament de Barcelona. ~ onnació per fer la seva feina i que, per tant, és lògic que E P .· HENRI:. MAI ER EL PASSAT 13 DE JUNY EL CERCLE DEL LI~EU VA CONVIDAR HENRI MAIER, GERENT DE L' ÜPERA DE LEIPZIG, A IMPARTIR UNA CONFERÈNCIA SOBRE LA SEVA PERSPECTIVA DELS ÚLTIMS TRENTA ANYS D'ÒPERA A EUROPA. EL SEU BAGATGE ÉS BRILLANT. VA SER DIRECTOR DE L'ÜPÉRA COMIQUE DE PARÍS, VA CREAR L'ÒPERA DE MONTPELLER, QUE VA DIRIGIR DURANT SETZE ANYS, I ACTUALMENT ÉS EL DIRECTOR DE L'ÒPERA DE LEIPZIG. LA SEVA ANÀLISI VA VOLER ANAR A L'ARREL DE MOLTES QÜESTIONS I VA ACONSEGUIR FER UN DIAGNÒSTIC ACURAT DEL TEATRE LÍRIC DEL SEGLE XXI. L'apassionant ofici de la gestió operística -Com s'arriba a ser director d 'una òpera? 36 -156 -De fet. jo volia ser violinista. També tinc estudis de Dret. Matemàtiques i Filosofia. Vaig començar els anys seixanta a organit:::ar concerts a Estrasburg amb Karl Richter, un jove Daniel Baremboim. I'English Chamber Orchestra... Em vaig adonar que el managing -l'orgallit:ació- era el que corresponia més al meu caràcter. Aquí va començar tot. EL 1972 vaig començar a treballar a L'Òpera del Rin des de la seva fundació com a administrador del ballet. assistent de direcció, i després com a director adjunt. L.:Òpera del Rin, a Alsàcia, va néixer de l'associació de les tres ciutats més importants de la regió: Estrasburg. Calmar i Alulhouse. Aquestes ciutats es van unir per crear w1 consell illtermu17icipal que s'anome11a Òpera del Rin, amb una ajuda del Ministeri de Cultura. El primer director en va ser Marcel Landowsky. Vaig entrar per la porta petita i vaig anar pujant-ne tots els graons. El 1983 vaig deixar Estrasburg per anar a l'Opera de París, al costat de Massimo Boggiachino. Allí Faig ser el responsable artístic de l'Opéra Comique i el responsable de les creacions contemporànies. Però no vaig estar-hi gaire temps, perquè el 1985, Massimo Boggiachino va ser nomenat alcalde de Florèllcia i llavors vaig marxar a Montpeller. -Havent estudiat altres disciplines, per què va escollir l'àmbit dc la música? -Vinc d'una família de músics. Els meus pares eren alemanys que van venir a França fugint de/nazisme. Tenia un avi que tocava la viola i que va estrenar una obra de Schonberg i una à11ia Pioloncel·lis- ta. jo sóc el primer francès de la me· va família. Com ja he dit, volia s~r violinista, però quan hom barreJa la música amb la retòrica, s'aca· ba fent de mànager. A la meva família, només hi ha hagut pastors. banquers, músics i militar~. Tot~ aquests oficis tenen en comu la dt· recció, el managing. Segurame11t per .. això tinc aquesta feina. -Vostè va ser el fundador de IO· pera de Montpeller. ¿Ens podria ex· plicar els inicis d'aquest teatn:? -Quan vaig arribar-hi 110 Julta· via res. Hi havia un teatre tancat. i plovia sobre l'esce11ari. Actual· ment és òpera uacionaL am~ dos teatres i una gran orquestra 1 cor. l-li havia suport polític. L'òpera 1!0 11 •• pot funcionar sense suport P0/'lC això és evident. La centralitzacr6 de les decisions és molt important i també la voluntat política. Sense voluntat política no es pot fer res Calen les dues coses. S'. 0 bsen'em la història de l'òpera, comproJ•areJII ..m••••••••j• R E T R A T uesempre ha estat feta per homes ~<S. que tenen poder polític i econòr:c. ¡després. pels resp_onsables qt!~ 11¡eien ftmctonar. L o~er~ va netrtra Màntua o a Florenc/G per la Jluntat dels banquers. dels prín:eps. Cal wt príncep, per fer .ò~era muna ciutat. No ~bstant atxo, el roble també decidetx. Per exemple. dpoble ~e Lei~zig va decidir que ~Jiia temr una opera fa 31 Oanys... ~1sa Gustav Mahler, Berlioz, Wag~er. Venècia, Hamburg i Leipzig l'all ser els primers teatres públics. :\'amés a Leipzig hi ha, al mateix I/oc. el Teatre de I'Ópera, la Gelrandftaus i la Mittledeutscher R1md{unk Orchester. Ricardo Q1oillv n'ha estat nomenat el nou directÓr artístic. -Des de Ja seva experiència pro~ional, què es pot aportar de nou al'òpera? -He ¡•olgut introduir coses noves, 'lores a Alemanya. El meu principal objectiu és voler reintroduir la '!usica. Per aquesta raó, la preml.l lladonal alemanya em va criti:Jrmolt. Perquè a Alemanya, el poder e/ tenell els escenògrafs. El més important és la posada en escena. !s l'eritat que la causa és la inlfuència de la nostra cultura de la ~ o . - o ~-~fF -. '1'1 f) ~ .... A la meva família, només hi ha hagut pastors, banquers, músics i militars. Tots aquests oficis tenen en comú la direcció, el managing. Segurament per això tinc · aquesta feina. imatge. Però e/ que realment compta en òpera és la música. No lli ha res a fer. I per això lluito. A Alemanya es creu que les coses que són importants només podell ser lletges. lli ha un esperit, podríem dirne destructor entre les elits intef.lectuals alemanyes i entre la premsa. que diu que tot allò que és bel/no pot tenir cap pes. no pot significar res de transcende11t. Com les persones que pensen que les dones guapes no són intel·ligents! Els llatins tenim un esperit totalment contraposat. perquè vivim a prop del Mediterrani. Però en aquest últim any. les coses han anat canviat. Vam fer Don Cario en la versió italiana de quatre actes, no en la francesa de cinc, perquè fos més àgil. La premsa va continuar fent w1a crítica molt dura, però ja van aparèixer alguns articles elogiosos. La mentalitat va canviant. -Potser hi ha un cert desig de Tetomar a la bellesa ... -Segurament. és per aquesta raó. -Per què creu que els escenògrafs han arribat a tenir més poder en el món de l'òpera? -L'òpera és un art museogràfic. No li càpiga dubte. En el moment en què es produeix una repetició HENRI MAIER PARLA AMB UNA FLUÏDESA MENTAL SORPRENENT. EL SEU DISCURS BROLLA AMB UNA COHERÈNCIA CARTESIANA, GENUÏNAMENT FRANCESA, TAN IMPECABLE QUE DEIXA MOLT SORPRÈS EL SEU INTERLOCUTOR. LA SEVA PRESÈNCIA ES CORRESPON MÉS AMB LA D'UN BON ACTOR DE TEATRE O LA D'UN EXCEL·LENT CANTANT, QUE NO LA D'UN GERENT. CONVERSANT-HI ES DESCOBREIX LA SEVA PERSONALITAT POLIFACÈTICA. D'UNA BANDA, LA BRILLANTOR DESBORDADA DE L'ARTISTA; DE L'ALTRA, EL DINAMISME DE L'EMPRESARI INTEL·LECTUAL. L'ENTREVISTA VA TENIR LLOC AL CAFÈ DE L'HOTEL RlTZ, AMB LA COMPANYIA DEL CRÍTIC }ORDI MALUQUER, AMB QUI COMPARTEIX UNA BONA AMISTAT DES DE FA ANYS, I QUE VA SER LA PERSONA QUE LI VA PROPOSAR DE VENIR A PARLAR D'ÒPERA A BARCELONA. AMB EL SEU ESTÍMUL, LES RESPOSTES ES VAN ENRIQUIR ENCARA MÉS. 215 sistemàtica d'una obra, es tendeix a buscar-hi coses noves, noves maneres de presentar-la. Fins al llOStre segle, les òperes eren creades i presentades. Estaven integrades en l'art de la societat del moment. És en el nostre segle xx que es produeix un distanciament entre els creadors i el públic. Nosaltres estem educats en la imatge. La música és tot Ull altre món, i en produir-se aquest distanciament entre el compositor i el pLíblic, s'ha tendit a reforçar la part teatral de L'òpera. L'òpera és un ofici "culinari", hi ha dos elements fonamentals que hi intervenen: el teatre i la música. En L'actualitat s'ha reforçat el teatre en detriment de la rnúsica, per aconseguir renoFar l'espectacle. S'ha perdut la música, fins i tot a Alemanya, sobretot a Alemanya. Cal retornar a la música, que és la base de l'òpera, a partir de la qual es construeix el teatre. El desenvolupament de les tecnologies ha fet que els cantants no tinguin la importància que tenien abans. EL cantant és el fonament del teatre líric, cal retornar-lo al seu lloc. -Quins creu que poden ser els factors que poden afavorir aquest canvi de mentalitat estètica? 38 -És evident que el més imp011ant que s'ha produït en aquests darrers trenta anys ha estat la revolució barroca. La interpretació de la música en la recerca d'uns criteris històrics, a partir de la música barroca, ha constituït una revolució en el món de la música que con tri- bueix a replantejar moltes coses. [;estudi musicològic ens ha pennès de veure La música d'una manera totalment diferent. 1 avui dia no es pot fer Verdi sense tenir eu compte aquesta anàlisi. .És per això que ha agradat tant la música barroca. Per la música en si, evidentmeJZt, però també per l'esforç intel·Lectual i la revolució que suposa. 7àmbé cal tenir en compte un altre factor. Després de la Segona Guerra Mundial, a França, no se sabia què j'er amb t'òpera. Hi havia persones com Louis Arleau a Lió i altres persones, els Friedrich, etc. que donaven la noblesa al teatre líric per mitjà del mateix teatre. Avui dia hi ha una exageració d'aquest fet. Però sempre es produeix un fenomen ambivalent: potser és gràcies a això que encara existeix l'òpera. -Actualment hi ha un gran auge de l'òpera, només cal observar el nostre Liceu. -A Barcelona sí, però no passa a tot arreu. -¿És que hi ha diferents models de gestió d'un teatre d'òpera? -Vaig tenir una formació marxista i fa temps pensava que La història tenia una lògica purament econòmica. Ara penso que és només l'esperit dels homes el que fa la història. Un teatre té obligacions i necessitats. Cada teatre té el seu perfum, el seu passat, eu funció dels directors que hi han estat. O es tracta d'un teatre amb molta història, com el cas del Liceu, o es tracta de teatres nous com l'Ópera de París. A l'Ópera Garnier s'ha mantingut el ballet, que és la primera secció de l'òpera a França. És el primer que va crear Lluís Xl\: Les òperes tenen història, només cal veure els edificis que ocupen a les ciutats, i els directors són les per· SOlleS que procuren mantenir-ne l'estil, el color, el perfum. Avui dia, però, els directors dels teatres tenen reptes importants. Els polítics han fet baixar molt el nivell; hanfetper· dre l'interès per les arts en general i pet l'òpera en particular. Per això, els directors de teatre tenenrma gran llu_ita per fer existir elteatr:lí· ric. Abans funcionava amb meso menys sort, però es mantenien molt sovint amb els seus propis fons. Avui dia som hereus del sistema de servei públic, de subvencions. que està molt bé. Però els polítics tenell moltes dificultars a continuar mantenint aquestes subvencions, p~rra· ons ideològiques, de popul~s!ne -atès que l'òpera és un art eb11sta per a tothom. Actualment hi. ho molts sistemes per fer access.rble econòmicament l'òpera. Els drrec· tors dels teatres hem de procurar un finançament òptim, omplir t?tes /~s llits, trobar patrocinadors' c~nl~· nuar demanant diners de l'erari pu· blic, de L'Estat, dels ajuntaments, l . dels governs. -Per què, l'òpera, contmua essen moU~rn? . w -Perquè és un art artesanal. 1 · ¡ que com · dustna som pas un art lll més produeix més barat és ~Ico~~ En l'òpera és tot el contran. ca CURSDEP D'INTERPRETACIO ESCENICA PER A CANTANTS I llir una funció costa molts diners, tsmés. una funció es van encarint. És el que s 'anomena la llei de Be~rol: com més s'interpreta, més LVSta. Si compares el pressupost. .doent-hi subvencions. amb les tSpeses, hi ha un moment en què :questes sempre augmenten perquè wtra augmentant constantment: ff5materials, els salaris, els caixets, !esassegurances... Les produccions rodo Pegada són més cares, perquè dcost de la vida també augmenta. .lqui està el problema. No es pot augmentar el preu de les entrades proporcionalment. Els costos generals augmeuten però el preu de leserrtrades tenen un sostre. Si nos~ltres augmentem el preu de les enIrades, perdem públic. Podem inl!oduir models de gestió jïnancera «~~~als: controlar, racionalitzar, op·~utzar.... però sempre caldrà una .ibl'enció. No s'ha d'arribar mai al .;e es coneix com "la síndrome de i.onra", que no es podien fer òpe't! perquè no hi ha11ia diners. Es ~'!lerria tot el personal adminis•~hu de/teatre, però romania tan~t perquè no es podia pagar ni als :amoms. ni als escenògrafs! ·¿Aquesta seria una de Ics raons teri~ qual es promouen Ics coprofuccrons entre els teatres? ·Exactament. Es reparteixen els C1Jstos. ~ls teatres no sór1 competidors, so11 perfectament solidaris. ~111!e cof.fegues es comparteixen YIOJectes. D'aquesta manera també fTJIIrp~rteixes responsabilitats. ·O~tn cliteri està per damunt: el 'te~tiu o l'emprcsatia l? ·Es evident que tots dos han d'es"'01 més equilibraclarnent possi- ble. Abans els teatres disposaven de molts menys recursos. Els decorats s'aprofitaven molt més. Es tenien decorats per a diferents escenes prototipus: interiors i exteriors, i prou. Recordo que el mateix públic reconeixia quan es repinlaJ1a alguna peça que sortia als decorats. El mateix cap de policia de París controlava que no es fes cap despesa i11necessària en la producció. L'òpera és un art complet i cornplex. perquè és l'últim gran ort artesanal. És el fill gras de la família de l'art, sempre va corrent darrere tot dient: "Espereu-me!" -¿Vostè prefereix la programació de temporada o de repertori? -E11identment, la de temporada. És el més interessant artísticament i el tnenys car. És el millor. La de repertori no té futur, perquè encara fa augmentar més les despeses. Encara que puguem admetre que l'òpera és cara, el fet curiós és que arriba la democràcia a rnolts països i es fan òperes per a tot arreu. Un exemple el trobem a Espanya. Arriba la democràcia i comencen a aparèixer teatres d'òpera. És extraordinari! Cada ciutat ha volgut des- envolupar la seva òpera. L'òpera té a veure amb el plaer de viure. amb la llibertat. En w1 món cada vegada més artificial, jo adoro ln ternet. Però després hi ha la vida, l'esport. el teatre, el teatre líric. La gelllvol continuar escoltant els cantants. L'òpera sempre existirà. És un art inventat pels xinesos i pels euro· peus. però és universal. Tothom l'adopta. I no pot passar de nwda perquè és l'art complet. ~m••••••• .. PRECRÍTICA Christian Zacharias, pianista i director del Festival Mozart d'enguany Festival Mozart OBC. Coral Càrmina. Solistes. Dir.: Christian Zacharias. Simfonia núm. 95 de J. Haydn. Simfonia concertant K 297b de Mozart. Requiem deM. Haydn. L'Auditori. 21 i 22 de setembre de 2002 (19 hi 11 h, respectivament). Solistes de l'OBC. Christian Zacharias, piano i director. Rondó per a piano K. 494 de Mozart. Duo per a víolí i viola K. 423 de Mozart. Quartet amb piano K. 493 de Mozart. Trio amb piano en Fa sostingut menor de Haydn. L'Auditori. 24 de setembre de 2002 (18 h). OBC. Christian Zacharins, piano i director. Simfonia op. 16 deM. Haydn. Concert per a piano núm. 24 de Mozart. Sim· fonia núm. 99 de J. Haydn. L'Auditori. 26 de setembre de 2002 (2 1 h). OBC. Christian Zacharias, piano i director. Simfonia núm. 31 de Haydn. Concert per a piano i orquestra núm. 22 de Mo. zart. Simfonia núm. 36 de Mozart. L'Auditori. 28 i 29 de setembre de 2002 (19 h i 11 h, respectivament). Christinn Znclwrins nguany Ja presència de Chtistian Zachatias esdevé el màxim aJ.licient del Festival Mozart que cada any precedeix l'inici de la temporada de I'OBC. Zachatias és un artista prou reconegut pel públic català; i amb l'OSC, la vinculació va anibar al seu punt àlgid quan fa tres temporades va interpretar com a solista i director la integral dels Concerts per a piano dc Beethoven. Enguany el públic podrà admirar el talent d'aquest pianista alemany, nascut a Jamshedpur (Índia) l'any 1950, en una amplíssima varietat de facetes. Com a pianista i director (Concert per a piano núm. 22 i 24 de Mozart), com a pianista en solitari (Rondó per a piano K. 494 de Mozart), com a músic de cambra (Trio en Fa sostingut menor de Haydn i Quartet K. 493 de Mowt), ditigint obres simfòniques del catàleg de Michael Haydn, Joseph Haydn i Mozart, i com a director d'una obra com el Requiem de Michael Haydn que s'interpreta per primer cop a Barcelona. Compost l'any 1771, aquest Re- interoé e11 aquest festirol COlli a director, pimrista i E quiem Pro defuncto Archiepiscopo Sigismundo escrit en tonalitat de Do menor ha estat considerat com una obra predecessora del Requiem de Mozart, obra composta una vintena d'anys després. El Requiem de Michacl Haydn, escrit a la memòria de qui va ser el seu patró, també va ser interpretat en el funeral del seu getmà Joseph Haydn. El Festival té uns aHicients evidents. D'una banda comprovar com l'Orquestra afronta obres simfòniques del Iaydn d'una complexi- mrísic de cambrn tat prou evident, poder gaudir d'una música tan deliciosa com la programada en el concert de cambra i, per descomptat, admirar el talent de Zacharias interpretant i dirigint Mozart. Enguany Zachatias ha dedicat bona part de les seves actuacions a obres concertants de Mozart. Si el mes de novembre passat actuava al Palau en la temporada Euroconcert amb un programa dedicat a Debussy i Scarlatti, Zacharias poc abans del Festival Mozart haurà interpretat en el Festival de Música de Sant Sebastià els dies 19, 20 i 21 d'agost una desena de Concerts per a piano del compositor de Salzburg i havent assumit també el paper de director al capdavant de l'Orquestra de Lausana, i pocs dies després -concretament el 27 d'agost- d'ofetir un recital dins el prestigiós Festival de Salzburg. Recordem que qui fou deixeble de Vlado Perlemuter va assolir el seu reconeixement internacional - un cop va haver acon· seguit destacats premis a concursos com els de Gi· nebra, (1969) Van Clibum (1973) o Ravel de París (1975)-, amb l'enregistra· ment dels Concerts per a piano de Mozart amb di· recció de Maksymiuk, Zin· man, Matriner i Wand. Ara resulta pràcticament im· possible referir-nos a ver· sions d'obres concertants de Bee· thoven, o per a piano sol de Schu· bert Scarlatti Schumann sense te· nir Zacharias ~om un dels seus màxims exponents. ianista que posse~ix .un re~· nament i una elegancta mu~t· cal absoluts, una nitidesa en la sonoritat de les més pulcres que es poden escoltar entre els grans pianistes de les darreres gen~ra· cions, d'una intel-ligència ~ust~al que li permet aprofundir en I es~ cia estètica de les obres sense det· xar de banda el més mínim detall plasmat pel compositor i qu~ sem· pre rendeix al màxim nivell d alt_de I' escenari, ara Zacharias tornara 8 Barcelona com a màxim prota~ nis ta del FesUval Mozart per ofe~ quat1·e programes diferents. en 51 actuacions entre els dies 21 1 29d setembre. P ! ..t,•••••••••• BALLET L'Espai Deu anys ... de dansa EL DARRER MES DE JUNY EL DEPARTAMENT DE CULTURA VA FER UNA RODA DE PREMSA PER PRESENTAR LES ACTIVITATS o' ANIVERSARI DELS DEU ANYS DE L'ESPAI DE MÚSICA I DANSA DE LA GENERALITAT DE CATALUNYA. UN DECENNI QUE HA ACOLLIT ESPECTACLES DE SENGLES GÈNERES, INCLOSOS EN ELS CICLES ENDANSA I RESSONS. ' L Espai es va inaugural· per a la dansa un juny de 1992 amb l'emblemàtic espectacle de la companyia de dansa Metros Aquí no hi ha cap ànget i ha tancat aquesta temporada amb la Companyia dc Dansa David Campos. Ha plogut molt des de llavors en el terreny cultural a Catalunya, en la dansa i en l'evolució dels grups. Els objectius amb què s'inaugurava aquest teatre dedicat a l'art de Tepsichore fa un decenni eren moll clars i concrets: un espai amb condicions tècniques òptimes per a la presentació d'espectacles de dansa, afavorir les companyies amb nom per fer petites temporades o actuar-hi amb continuïtat, presentar nous i joves creadors en el cicle Endansa de Barcelona i Sitges, i oferir biennalment, juntament amb el COPEC. una trobada amb programadors d'Europa per difondre a l'exterior la dansa que es fa aquí. Vist amb la perspectiva que donen els anys, aquests objectius eren determinants per impulsar i consolidar un moviment emergent i oJientar una política per al desenvolupament i la normalització de la dansa a Catalunya, en anys plenament d'eufòria cultural, tot coincidint amb els moments olímpics i amb l'eclosió d'aquest moviment de dansa pioner a Espanya, que s'havia gestat els anys prcdcmocràtics i s'havia destapat i tenia els seu substrat ideolò· gic i estètic en la llibertat d'expressió i l'avantguarda d'un país que es redeflnia a si mateix. En el balanç del programa de presentació podem recollir xifres estadís- tiques molt impo1·tants que ens ajuden professió? No oblidem que estem par. a fer balanç i a reflexionar. Tota refleIant. de la_ dansa des del vessant pro. xió pot ser interpretada en positiu o en fess10nal 1 no com un hobbie o un ca. negatiu. Intentarem donar les dues viprici. Quants s'han vist obligats a marsions per ajudar a crear opinió. xar de Catalunya per poder desDurant aquests deu anys han desfienvolupar Ja seva carrera? Quants han lat, per l'Espai, 149 companyies o cohagut d'abandonar perquè no és viable reògrafs. amb un total de 230 espectafer carrera i viure a Barcelona? -i en el cles. Això es pot entendre com una sacas que ho sigui, construïda amb satisfacció, perquè estem en un país crifici i desgast personal, amb la pte· fructífer i moll creatiu, o donar-hi la carietal i la incettesa que en qualsevol volta i dir: amb la dincultat que té la moment sigui tot un castell de sorra qut s'endugui el vent. dansa per tirar endavant, i Ics queixes constants del sector, com és possible La direcció dansística de l'Espai ha que existeixin o hagin existit 149 comestat marcada per dues etapes diferenls: panyies diferents? La resposta és fàcil: entre 1992 i 1997 Agustí Ros en fou el no són companyies estables. amb la posresponsable de la programació i es 111 dedicar sobretot a obrir les portes a tot sibilitat de mantenir-se i viure de la dansa, treballant amb regularitat i fent un tipus de propostes artístiques proce· treball ''professional" (no entenem aquí dents del camp de la dansa en qualsevol dels seus gèneres: contemporani. la professionalitat com el nivell artísclàssic, neoclàssic. tic, sinó que ens refefolklore, jazz. bu· rim a la dedicació toh, etc., passant exclusiva com a per grups més promitjà laboral per VECTORS fessionals al costat subsistir econòmiQUANTITATIUS I de grups que tenien cament). Algunes, la seva primera les més antigues, QUALITATIUS oportunitat o co· han aconseguit més reògrafs que estre· OFEREIXEN o menys un suport na ven la seva ope· que els ha fet possiIMATGES DE CAIra prima. Eren dies ble "trampejar" la d'eufòria cultural i RE OPOSAT. situació, però la resla mentalitat era ta o bé amb el donar pas a tothom temps han desapaper demostrar que hi regut o ara estan lluihavia bona voluntat i molta creativi· tant per tirar endavant i no veure's contat i diversitat. Si bé aquesta mentali· demnades a morir. Per tant, l'Espai retat va ajudar i engrescar molts cread~~ presenta més una plataforma dc i ballarins. la desigualtat en la qualnat llançament que un Espai per fer temi presentació dels espectacles 111 porada. desencantar molta audiència. Darrere Es parla de més de 600 ballarins. ja de cada espectacle no hi ha1~a ~ sabem que Barcelona és i ha estat, tot suficients per fer bons projectes o no al llarg de la histò1ia, un focus, un plantot el públic estava preparat per re~~ ter d'un potencial artístic incre'1ble; el un espectacle a mode de "laboraton · que ha faltat i continua faltant és un vot de confiança i un compromís real, sinmb Marta Garcia al capd~; cer i amb perspectives de futur. I si no, vant de l'Espai, !'orientaCI~ Ics i estètics gustos els deixant a part ha estat diferent, com també predileccions, només cal veure els reles necessitats i condicions. sultats del primer projecte de dansa D'una banda ens trobem amb com· amb supott polític quant a compromís ' · ent panyies que ja 'han cres~ut art1~~cam a· de futur, que és la jove companyia IT i tenen un mercat nac10nal I 1.~t~rn Dansa, i observar com un treball que que ofereix una projeccto 1una cional compleixi tots els requisits d'infracsremuneració professional, ~~o de. ~ro: huctures necessàries, i amb la confiança moció. Això fa que ja no passm pel 1 i el suport econòmic i artístic pot ser , que al pr dn· pa i i aquest se centn· mes molt viable en l'aspecte artístic, de púe plataforma de funció la fer a pi ci blic i humà. 1. .. no es fa "amb quatre llançament per a tots aquell~ crea~o~ duros" i ·'una oportunitat". novells o companyies encara ¡aves Ape, D'aquests 600 ballarins que han destites que no tenen un altre mercat. LXI. filat per l'Espai: quants han pogut o po· centram · . I con s'ha anat racJOnahtzant den realment viure i gaudir d'aquesta A Es¡ David Campos tancà In passada temporada de danSll n L'Espai amb el m11ntatge La màscara de la mort roja ,c!erta en penades concrets i en petits i:les Endansa, i alhora ajudant com;!rolentàriament per mitjà de coprocxcions. mb el pas dels anys, el context polític, cultural i social ha canviat i també les condicions i necessitats de la dansa. L'Espai potser no ha sabut adaptar-se a aquests canvis i noves necessitats de la !!ansa, o millor dit el Departament de Cullura no ha sabut acabar de canalitzaries necessitats d'un sector que su¡tratsels primers anys d'emergència ~exi~a unes accions més sòlides per ajudar a consolidar-se. Si t'Espai era la ~~~aforrna de llançament... , ¿on és el ¡ro¡ette que doni continuïtat? On és la !l~na part de la història? On és la ca;aitat política per pensar en el futur, 1Darg termini? Darrere d'una política Jt·rerbullir l'olla'', què fem a conti:::ació? ¿Ha estat encertada l'aposta .tmés de deu anys del Departament itCultura de "cafè per a tots"? Potser •.en un principi i pel fet de donar la ~ra oportunitat, però no en el fet ~~~r les coses a mitges. L'Espai és h11Ct; on és la continuació?, on és el CXXnpromís per consolidar i deixar ras- A ali ra lle? ~~'U anys són molts pel que fa a ren- 1·bititat política i pensant que parlem ' 11 Departament de Cultura d'un gol'lllJ ~ dque en el cas de Catalunya ha es- n· de ITS Je· xí, nt ~ el m.ateix "color" des que es van ~ Jes pnmeres eleccions a la Genera:t; p~~ tant, els fruits i resultats d'uC:.htica sobre la dansa haurien de ~naquest "sonat" aniver!>ari. F.ns :t:drà ~ q~e com a balanç només se'ns ~~ 0 ~nr un catàleg memòria on més mettatdels 149 creadors (quedantr(scurt5) · JB no existeixen o el seu pro- jecte va ser èxit d'un dia (tothom té el seu petit moment de glòria) i les companyies i els grups que perduren ho fan amb precarietat (recordem les paraules del coreògraf Juan Carles Garcia en la recollida del seu Premi Nacional de Dansa 2000 i director d'una de les companyies més reconegudes i amb prestigi intcmacionalllargament demostrat; feia sentir el seu crit d'alena i emergència per una situació insostenible gaire temps més. tot amenaçant d'abandonar, com molts dels seus companys de professió) i les noves generacions emergides des del final dels noranta no saben quin futur els espera. No tot, ni molt menys, ha estat criticable en la gestió de l'Espai. Una de les grans aportacions de la gestió de Marta Garcia ha estat obrir les portes a l'intercanvi amb companyies de la resta d'Espanya, ja que cap al h-e espai escènic de Barcelona "pot acollir-les", com també cedir l'Espai com a punt de trobada el Dia Internacional de la Dansa, cooperar en projectes com La Porta. Una de les iniciatives més encertades d'aquests deu anys ha estat la trobada amb les programadors delCOPEC per ajudar a promocionar a l'estranger la dansa que es fa a casa nostra, i sorprenentment no és la primera vegada que es diu que moltes companyies viuen més de la feina i reconeixement de fora de casa que del país. Aquest article no té com a intenció "aixafar" la festa d'aniversari, però sí fer una reOexió en veu alta, perquè alguns en prenguin nota. FUNDACIÓN TELEFÓNICA FUNDACIÓ ORFEÓ CATALÀ· PALAU DE LA MÚSICA CATALANA Fundación Telefónica col·labora amb la Fundació Orfeó CatalàPalau de la Música Catalana com a Patrocinador de Tecnologies de Telecomunicació del Palau de la Música Catalana. El protocol el van signar el Sr. Fernando Vilallonga, President de Fundación Telefónica i el Sr. Fèlix Mi llet, President de la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana. A l'acte va assistir el Sr. Javier Barranco, Director de Programas. .-------. Amb aquest patrocini la Fundación Telefónica expressa, una vegada més, el seu ferm suport a la cultura. 43 46J CATALUNYA A DISCOGRÀFIQUES ................................................... ····· ................................................................. Música antiga arreu del món lia Vox és la productora i editora exclusiva de tots els nous enregistraments d 'Hcspèrion XXI, La Capella Reial de Catalunya, Le Concert des Nations, Montserrat Figueras & Jordi Savall. Per saber què és el que distingeix aquest segell discogràfic, hem demanat a Jordi Savall que defineixi Alia Vox. ''Els seus trets són l'experiència, i w1a discografia establerta rigorosament, i caracterit::ada per ww selecció eclèctica d'un repertori excepcionalment extens (que va de l'edat mitjana al preromanticisme). A més de les produccions pròpies, el repertori s'ha ampliat amb produccions llegendàries, com la banda sonora de les pel·lícules Tous les matins du monde d'A/ain Corneat1 i Jeanne la PuceUe de Jacques Ri vetle, i gràcies també a la cof./aboració fidel dels millors intèrprets actuals d'aquests repertoris. En una època en què el disc clàssic es veu confrontat a tants problemes, volem dur les reg11es d'una política editorial que es proposa donar absoluta prioritat a la dimensió creativa i musical." Jordi Savall còn!inua explicant en veu alta tot el llarg camí dc gestació d'un CD. "Les etapes finals del procés de creació d'un disc, compartides entre els intèrprets, el <anestre de SO>>, el productor i l'editor, necessiten tenir una especial atenció perquè l'última imatge sigui La més fidel possible a l'esperit original. La música queda aleshores com «la mitjancera entre la 11ida de l'esperit i la dels sentits>>''. Amb els anys, Jordi Savall s'ha convertit en un ambaixador de la música antiga arreu del món. La seva popularitat es fonamenta en els més de cent concerts que fa a l'any i l'activitat que desplega en cursos i masterclasses; i també pel rigor i el detall amb què prepara i presenta totes les seves produccions. D'aquesta manera, un gènere, la música antiga, que semblava reservada a uns quants estudiosos i coJ.Ieccionistes s'ha estès pels cinc continents. Una ben pensada estructura empresarial ajuda perquè la difusió arribi a països i ciutats ben allunyades, no només d'Europa sinó d'altres continents. Ens ho explica Agnès P1unés, responsable d'edició. "Alia Vox té u11 mànager d'exportació a Bèlgica, i compta amb una xar.ra de distribuïdors per tot el món; a Europa, per e,remple, no A Alia Vox Apartat de correus 113. 08193 Bellaterra. Tel.: 93.594.47.60. Fax: 93.580.56.06. A/e: alicrvox@compuserve.com Discogràfica fundada l'any 1998 amb capital català. Produeix compactes de música nllfiga. Edita de 5 a 6 originals l'any. Des que fou fundada, ha editat 21 CD. només a la pari occidental, sinó també a Es~ònía i R_omania. La discografia de Jordt Savallt lf!s seves formacions arri· ba també a l'Asia, on té moli bona re· buda a la Xina, Hong Kong, Taiwa11 el japó i també a Austràlia i NoPa Ze: landa. Aquests discos també tenen molt bo11a acollida a Corea, i a Israel i al Li· ban, per 110 parlar dels Estats Units, Ca· 11adà, Mèxic i l'Amèrica Llatina. Al'Es· tat espanyol el distribuïdor és Dil'erdi a Madrid. Hi ha un fet quecrecqueaju· da a cohesionar les persones que tre· ballen en la distribució. ja que cada any es troben a Cannes, al MIDE.\1, que és la fira internacional del disc. per parlar amb en Jordi Sm•all de tots els projec· tes previstos per a aquell all)~ reunió rebuda amb molt d'entusiasme per tots els distribuïdors.·· Com ja hem dit, en quatre anys han tret al mercat 21 discos, i d'aquests, quatre han estat subvencionats per la Generalitat. També reben la col·laboració de la Generalitat de Catalunya i Iberia. D'altra banda, Ja idea de fer un disc per encàrrec no enh·a en la mentalitat del músic d'Igualada jordi Savall, que va voler crear la seva discogràfica per tenir llibertat absoluta sobre composi· tors, obres i formacions. El tir~tge curt dels discos de música culta o clàssica és un escull contra el qual han de lluitar la majoria de di~· cogràfiques. però sortosament, Aha Vox, conreant la música antiga amb~~ i ajudant-se d'una bona xa~a de d1s· tribució, va trobant els afeccwnats que té arreu del món. Quantes còpies treu al mercat? ''Depèn del disc, però en Y!' neral són 30.000 o 40.000, i en alguns casos hem arribat als 70.000. La qua· lila/ musical i editorial és decisii'D Pt'f posar un exemple, del disc Ostinatoq~e va sortir l'octubre de l'any passat,¡a n'hem 11enut 25.000 còpies. Un~ da· da significa/i va és que tots e!s dts~~ que hem tret al mercat es contt~uentt nent després de 4 anys de publtcor-/os. i per tant això simifica que és un pro· , · · que no o ducte que sempre esta viii ' d'ex· de~èn que sigui novetat." .És tracta de tot un fenomen · pansió d'un gènere musical ~uefa d~i~ anys només valorava un pettt grur. niciats No hi ha cap dubte que ~m· " cert que. 1 lnl· · · ·e] pero' eS presa funciOna, de quatilat! · segell el donat l'ha uls P . . re la musi· 1 preciOSisme de com en tend ca antiga, és a dir, el vessant cultura· 11 ~ Hal . 8. Mí 9·Re 10. ~ 11. O \'erti ' lenn1 10. E 11 FJ 'l lolut per Eduard V. Patsi Música encreua a 8 9 10 1 Horitzontals !bé de 'ri- l. El més greu dels instruments de llengüeta doble. 2. La flauta màgica i Rigoletto ho són. El so del motet 3. Als conservatoris sempre hi ha el de música antiga, el de composició, el de piano. etcètera. 4. Moisès i ell fotmen parella al títol d'una òpera de Schonberg. Faig cas a les ordres rebudes, però del revés. 5. Comarca mediterrània, entre Barcelona i Girona, del revés. A un to i mig de Sol. 6. Actuïs sense fronteres. El qui fa el caganer, però del revés (amb perdó). 7. Va ser director titular de I'OBC després de Ros Marbà i encara n'és un dels múltiples principals directors invitats (del revés). El palíndrom que re- 111, ~ oil Lí- :a. ~ r= f· r,e- r.z lar te- r,; lílll IS. ·la ~ •a 1 asc tat ~~ r- ica el ~s­ ifalta al compositor Joaquim Cu lm ell per completar-li el cognom. 8.Mi bemoll alemany. Un romà solitari. Hi ha nacions que no en tenen (plural). 9.Re. El que acostumem a fer quan sona el telèfon. lO. Abominable ella. Famosa la de l'alegria de Beethoven. Il. Company de Da lila. Tonalitat. La primera part del grup heavy DC. l'crticals ~ía ust ·s- fe tu gt'- UlS !. Part final de l'obra musical. Part (amb música si fa falta) de la missa (plural). ~ El baró gitano i La vídua alegre ho són. Ravel va escriure un concert per a l'esquerra. iSegon nom de Maelzel (inventor del metrònom) i de Hummel (compositor). L'hem fet i ja som dalt de tot. ·Fragments musicals que duen d'un tema a un altre. i El centre de les correries. Mi. Enesco, Elgar o EspJà. Música encreuada de jul-ago 2002 (núm. 213-14) arontrari de sííiíí. ~- Bocabadadets, esmaperdudets. glaçadets, paradets. Fa. Inici de la vibració d'una nota. El cotxe dels presidents ~-panyols. !.Conjunts de pistoles, metralladores, canons, tancs, etcèlira. Res. HestivaJ d'estiu de Barcelona, propi de Teodorakis. AJè interminable dels cantants d'òpera. lO. Els barrocs acostumaven a repetir així la frase musical. lLEItarot avocàlic. 499 romans. Gens barats, cap per amunt. ~lucions en el número següent .., Aquest estiu ·unts uan em a ata a e oc A Catalunya hi ha situacions de risc que poden esdevenir un foc i que només tu pots evitar. rv"lof-t per .Per rv"lof-t per~ ~ ml ~ Generalitat de Catalunya · www.gencat.net emergència Homenaje a Francisco Tarrega Intèrprets: Jorgc Orozco, Santiago Gras, José Gucrola, Adrian Rius, Sergio Santes i Josefina Robledo. Segell Gadir Alfa. quest enregistrament té un notable interès. ja que inclou un recull d'obres de qui va ser una de les figures cabdals de l'escola guitarrística catalana -tot sigui dit amb les naturals reserves ..nacionals'' que fa al cas-, interpretat per joves guitarristes valencians, amb l'afegitó d'un va- A 215 Ior especial, d'un enregistrament històric de la guitanista Josefina Robledo (18921972) fet pocs mesos abans de morir. El disc s'ha realitzat amb motiu de la commemoració del 150 aniversari del naixement del guitarrista i compositor de Vtla-real. Orozco, Gras, Guerola, Rius i Santes són guitarristes joves, el més gran amb prou feines supera els quaranta anys d'edat, d'una elevada qualitat, que ofereixen versions esplèndides d'un repertori que inclou més de vint obres de TàJTega. I josefma Robledo és ja història il·lustre de la interpretació gui tan-ís tica. Es tracta d'un CD d'un gran atractiu per als afeccionats al vutuosisme guitarrístic en w1ir l'excel·lència de les composicions i de la interpretació. A més, en el context d'un repertori, en gran part assumit, fet que arrodoneix els al·licients i alhora l'oportunitat històrica J.C.C. del producte. Motetten J.S. Bach Intèrprets: Cor Arsys, Lc Pote d' Art Vocal de llourgogne i Les Basses Reunies. Direcció: Pierrc Cao. vegades arriben a la ·edacció, de manera nesperada enregisu·aments discogràfics que si hom no està molt atent poden passar desapercebuts. Avesats com estem a allò que crida més l'atenció -grans noms, grans segells, grans obres, etcètera-, el risc és gairebé natural. Aquest no és el cas, feliç. ment, que ens ocupa. Em ?"obem davant d'un CD mtegrat per sis motets de Bach, alguns dels quals dels més coneguts. com és el cas de fesus meine ~reu':_de, servits per 1a c~­ ~unc1o de tres joves conJunts francesos, integrats per aquest borne tan im· P?rt~t de la pedagogia ¡ direcCió coral que és Pierre Cao. Són formacions joves franceses f01mades amb prou feines fa uns tres anys allunyades del centre parisenc, que tanmateix interpreten amb una exquisidesa estilística, amb una per· fecció tècnica i una autenJ:ïcitat remarcables. Es un CD que pennet gaudir d'un Bach natural i autèntic: renovat i alhora fidel. No hi ba el regust de l'excepcionalitat, però sí el d'una tasca rigorosa. profunda i convençuda. J.C.C. - tSE'I tO Sl ll Sl USI t4SI tS SI -¡ t6SI 1181 11 22S r-------------------------------------------------- -----------------------------------------··••' catalunya música 1revista musical catalana CATALUNYA MUSICA I REVISTA MUSICAL CATALANA CI Sant Fanceac de Paula, 2 • 08003 Barcelona 11SE 18 Sl Butlleta de domiciliació bancària Senyors, els agrairé que amb càrrec al meu compte/llibreta atenguin els rebuts que els presentarà el Conso!(;i del Palau de la Música Ca!Biana, pel pap· ment de In mcvn subscripció a "Catalunya Música/Revista Musical Catalana". oooo DDoo Do òdOooooooo 1 19SE Signatura: Titular compte: Banc/Caixa:. Agència: Adreça agència:.. lOS! Codi postal i població: !OC (cal omplir Ics dades correctament) - Butlleta de ·subscripció 1 IOC · - - -- ----·- -· -- l I Nom i cognoms del subscriptor: - - - - -- - - - - -.• .• Adreça: . ·-·- . _ ----- - --- --·- - - Telèfon:. -·-· Codi postal i pobloci6: ------..··-·--··-····--·-----··- -······- --- --- ----------·- · .. Professió:. ··-·-·- - - - - I I ~ =~==~=-=---=-:.=_:-~ · ·--·----·· -------·· I I I I I I I 1 Desitjo subscríure'm a partir del número: - - · ---- - - Amb lo quota anual de 25,24 euros. Faré efectiu l'import mitjan~;;;;;¡;;,iciiï~ciÓ ¡;;;-n;;;\~Ï;(;·¡;-¿--¡-~jó-¡;;;;;.ri adjunt, a favor de "Catalunya Música!Rt· : vista Musical Catalanan). Per subsct•ipcions a l'estranger, consulteu el preu. .,, . Catllt• Les uves dades Kran Ulcorponodes als fitxers del Grup Palau de la Música (Orfeó Catall, Fundació Orfeó Català· Palau de la Música i Consorci del P~u ~la~.,.. : 1 na). amb seu al carrer de Sant Francesc de Paula, 2. de Barcelona, CP 08001 per ror-ne la gestió -neral ¡ en aauosta adte•.a pot eutcir tots ols drets d - . 48 cd·locló i oposldó. • ... • -, ...... ~--------------------------------------------- -- -------------- --- -------------- --------------- --· oc s__, iOC IOC !~- IAICELONA (BARCELONÈS) :ns :n tSEfBMBRE 20,30 h Liceu The Fairy Oueen de PurceiL Dir.: Paul DanieL toS!fEMBRE 20,30 h Liceu The Fairy Queen de Purcell. Dir.: Paul DanieL u sETEMBRE 20,30 h Liceu The Fairy Queen de Purcell. Dir.: Paul DanieL )11- uS!fEMBRE 20,30 h Liceu The Fairy Queen de Purcell. Dir.: Paul DanieL ats 14S1!'fEM8RE 20.30 h Liceu The Fairy Queen de Purcell. Dir.: Paul Daniel. u sETEMBRE 17 h Liceu The Fairy Queen de Purcell. Dir.: Paul DanieL 16 smMBRE 20.30 h Liceu The Fairy Queen de PurceU. Dir.: Paul DanieL 11 smMBRE 20,30 h Liceu The Fairy Queen de PurceU. Dir.: Paul DnnieL 11 smMBRE 19 h Auditori <?BC. Coral Càm1ina (dir.: M. Ríos). Isabel Monar, soprano. Marisa Martins, mezzosoprano. Joan Cabero, tenor. Klaus Mertens, baix. Disa English, oboè. Larg Passin, clarinet. Sílvia Coricelli, fagol. David B. Thompson, trompa. D1r.: Christiau Zacharins. J. Haydn, Mozart, M. Hnydn. (Festival Mozart). 20,30 h Liceu Orquestra Simfònica i Cor del Gran Teatre del Liceu. Coro de la Com unidad de Madrid. Charles Workman, tenor. Dir.: Rafael Frühbeck de Burgos. Rèquiem de Berlioz. li h Auditori OBC. Coral Càrmina (dir.: M. Ríos}. Isabel Monar, soprano. Marisa Martins, mezzosoprano. Joan Cabero, tenor. Klaus Mertens, baix. Disa Englisb, oboè. Larry Passin, clarinet. Silvia Coricelli, fagot. David B. Tbompson, trompa. Dir.: Cbristian Zacbarias. J. Haydn, Mozart, M. Haydn. (Festival Mozart}. de als és 1te ll- m- i i rre ~es nb l)'S I ri- er- dc- er· au- net d. 22 SI!TEMBRE ~ de el ro17 h c. l '1 ' 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 Liceu 26SETBMBRB 20,30 h Liceu Ballet Gulbenkian. ¡;;;- 21 h Auditori OBC. Christian Zacbarias, piano i director. M. Haydn, Mozart, J. Haydn. (Festival Mozart). ;¡· 17SETEMBltB 20,30 h Liceu BaUet Gulbenkian. 28 SI!TEMBRB 17 b Liceu Ballet Gulbenkian. ....~ 19 h Palau OSV. Coral Cantiga. M. Lluïsa Muntada, soprano. Ricard Bordas, contratenor. Joan Cabero, tenor. Pau Bordas, baix. Dir.: Edmon Colomer. Beethoven, Haydn. (Concerts Simfònics al Palau}. 19 b Auditori ÓBC. Christian Zacbarias, piano i director. Haydn, Mozart. (Festival Mozart). 2 1,30h Liceu BaUet Gulbenkian. li h Auditori OBC. Christian Zacharias, piano i director. Haydn, Mozart. (Festival Mozart). 17 h Liceu Ballet Gulbenkian. 20,30 h Liceu Ballet Gulbenkian. 20,30 h Liceu Concert Peter Seiffert, tenor, i Petra-Maria Sehni tzer, soprano. Orquestra Simfònica del Gran Teatre del Liceu. Dir.: Sebastian Weigle. Waner, Beethoven, von Flotow, Korngold. 21 h Auditori OBC. Orfeó Català (dir.: J. Vila i Casoñas). Isabel Monar, soprano. Chariklia Mavropoulou, mezzosorcrano. Dir.: Franz-Paul Decker. Simfonia núm. 2 "Resurecció"' de Mah er. 19 h Audi tori OBC. (Segona audició). li h Auditori OBC. (Tercera audició). 21 h Monestir Pedralbes La Risonanza. Emanuela Galli, soprano. Andrea Mion, oboè. Fabio Bonizzoni, clavicèmbal. Vivaldi, Handel, Mancini. (Euroconeert). 21 h Mones tir Pedralbes La Risonanza. Emanuela Calli, soprano. Andrea Mion, oboè. Fabio Booizzoni, clavicèmbal. Vivaldi, Handel, Mancini. (Euroconcert). Christian Zacharias, piano. Angel Jesús Garcia, violí. Ashan Pillai,viola. Damian Martínez, violonceL Mozart, Hnydn. (Festival Mozart). .... s:: ....., i3 1 1 ~ SE'l'EMBRB •SEI'EMBu -1 1 1 1 1 I .. 1 1 .. 1 1 215 Auditori ¡a- : '1 i3 =' ;::;· 18 h I te- : -........= .,:;! UmEMBRE 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 Orquestra Simfònica i Cor del Gran Teatre del Liceu. Coro de la Comunidad de Madrid. Cbarles Workman, tenor. Dir.: Rafael Frühbeck de Burgos. Requiem de Berlioz. ¡;;;¡ ¡;;;- ----- 10Cru8n = ....., ...s-'""" llOC'IlJBRE 19h Auditori OBC. Orfeó Català (dir.: J. Vila i Casañas). Solistes vocals. Dir· Sal ·· ''~· dor Mas. Simfonia núm. 9 op. 125 de Beethoven. 130croBRE li h Auditori OBC. (Segona audició). 140C'IlJBRE 21 h Palau Orchestra Sinfonica de Milano Giuseppe Verdi. Nelson Freire piano Dir. titular: Riccardo Chailly. Rakhmàninov, Prokófiev. (Palau ÍOO). · 170croBRE 20,30 h Liceu Recital Teresa Berganza, mezzosoprano. Cecília Lavilla Berganza ~ ' prano. Juan Antonio Alvarez Parejo, piano. 190C'IlJBRE 19 h Auditori OBC. Solista vocal. Dir.: Franz-Paul Decker. Ravel, Montsalvatge. 20,30 h Liceu Ariadne auf Naxos d'Strauss. Dir.: Friedrich Haider. 200C'IlJBRE llh Auditori OBC. (Segona audició). 220C'IlJBRE 21 h Palau Al Ayre Español. Dir.: Eduardo López Banzo. Júpiter y Seme/e d'Anto. ui Literes. (Euroconcert). 230croBRE 20 b Catedral Jordi Vergés, orgue. Bach, Mendelssohn, Franck, Duruflé. (L'orgue de Ja Catedral de Barcelona. Euroconcert). 20,30 h Liceu Ariadne auf Naxos d' Strauss. Dir.: Friedrich Haider. 21 h Palau 20,30 h Liceu Alvin Ailey American Dance Theater. 21 h Palau Chamber Orchestra of Europe. Gianluca Cascioli, piano. Dir.: Paa~o Berglund. Txaikovski, Mendelssohn, Dvorak. (lbercamera). 20,30 h Liceu Alvin Ailey American Dance Theater. 21 h Auditori OBC. Dir.: Rachael Worby. Música de pel·lícules de John Williams. 17 h Liceu Alvin Ailey American Dance Theater. 19 h Auditori OBC. (Segona audició). 21,30h Liceu Alvin Ailey American Dancc Theater. 240croBRE ¡;;;,¡ 25 OcroBRE !E = ·:! ! 5I ~' 260croBRE ¡¡· 215 -. ""' ;;;. Mi dori, violí. Robert McDonald, piano. Recital Twenty years on sia· ge. (Palau 100). 11 h Auditori OBC. (Tercera audició). !5I ~ 17 h Liceu Ariadne auf Naxos d'Strauss. Dir.: Friedrich Haider. ¡;;;,¡ 19 h Auditori Winterthur Cor Vivaldi-Petits Cantors de Catalunya. Música antiga hispana i d'au· tors catalans . 280croBRE 20,30 b Liceu Alvin Ailey American Dance Tbeater. 290croBRE 20,30 b Liceu Ahin AiJey American Dance Tbeater. 300croBRE 20,30 h Liceu Alvin Ailey American Dance Tbeater. 310croBRE 20,30 h Liceu Ariadne auf Naxos d'Strauss. Dir.: Friedrich Haider. ..... 270croBRE 2: ... !E - SABADELL (VALLèS OCCIDENTAL) 50 470 23 OcroBRE 21 h La Faràndula Madama Butterfly de Puccini. (Òpera a Catalunya). 25 OC'IlJBRE 21 b La Faràndula Madama Butterfly de Puccini. (Òpera a Catalunya). 27 OC'IlJBRE 18 b La Faràndula Madama Butterfly de Puccini. (Òpera a Catalunya). o. (). - !l- de li· lO , FUNDACIO , , - AGRUPACIO MUTUA IU·