Revista Musical Catalana. Núm. 216 Octubre 2002
Editorial: L'anomenada música culta no és viva, a Vic / PANORAMA Cròniques: Festival Castell de Peralada, Festival de Torroella de Montgrí i Schubertiada de Vilabertran. Jaume Comellas, Jordi Maluquer, Robert Benito i Lluís Trullén / Temporada del Cor de Cambra del Palau de la Mústca Catalana. RRMC / Teatre Lliure: temporada musical multicairada. Jaume Comellas / Miquel Querol. La joiosa solitud de pensar i fer música. Francesc Bonastre / Tangents: Una lliçó de Wagner. Jordi Maluquer / Més al·licients en la setena edició d'El Primer Palau. RRMC / Crítiques. Jaume Comellas i Albert Suñé / L'Orfeó Català debutà a Valladolid. RRMC / TEMA Cinquanta anys de Joventuts Musicals / L'entorn social i polític en el naixement de Joventuts Musicals a Espanya. Sofía Martínez / Innovació constant, evolució permanent. Albert Torrens / 50 anys d'una tasca encomiable. Oriol Gras i Montolio / MUSICALIA Eugenie Grunewald. Una veu transfronterera. Mònica Pagès i Santacana / Riccardo Chailly, Orfeó Català, Midori, Al Ayre Español. Lluís Trullén / Ravel i Montsalvatge, exponents de la contemporaneïtat mediterrània. Francesc Taverna-Bech / Ariadne auf Naxos. Molt més que un brillant exercici d'es. Jaume Comellas / Dansa al Festival de Peralada. Ester Vendrell / Discogràfiques a Catalunya. Anacrusi. Montserrat Puig / Música encreuada. Eduard V. Patsi / SCHERZANDO. Cesc / CONCERTS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
Benvinguts al Palau de la Música, amics Avantatges de ser "Amic del Palau" Recepció domiciliària de les publicacions i programes de la Fundació i del Palau. lliurament de la Targeta d'Identificació com a "Amic del ..,_L~J-' Descompte del2 en 4 entrades per a un concert determinat, per la Fundació. Prioritat i reserva ' d'entrades en els concerts organitzats per la Fundació. Vis ites gratuïtes a les instaJ.Iacions del Palau. Descompte del 40% en la subscripció anual a "Catalunya Música/ Revista Musical Catalana". Assistència gratuïta a determinats assaigs generals. Menció nominativa a la "Memòria" de la Fundació i al programa de cloenda. Descompte del 1 O% a la botiga "Les Muses del Quota per temporada (setembre-juliol): 40 € 11111111111111 PALAL!. DE LA MÚSICA CATALt\NA OARCILONA Per a més informació: Tel. 93 295 72 00 d Sant FranCl'SC de Paula, 2 08003 Barcelona www.palaumusica.org • e-mail: palau®palaumusica.org aun a musica ~~r1 ~Q vis a usica ca a aHa ------------------------------------------------------------------------------------------- • • Tem{'orada del Cor de Cam bra del Palau de la Mústca Catalana per RRMC Teatre Lliure: temporada musical multicairada per J.C.C. A Consell de Direcció: Pere Artís editor), Pere Surés (coordinació nnbCatalunya Música), jaume (direcció periodística) i Lluís \lillet (direcció musical) Els contes d'Hoffmann a Peralada W A W A Disseny: Ferran Sendra Secretaria de Redacció: Teresa Martínez Publicitat: Couvert Park, S.L. Pg. de Sant Joan, 25, 3r 2a Tel.: 93 245 21 11 W A Miquel Querol. La joiosa solitud de pensar i fer músic; per Francesc Bonastre Tangents: Una lliçó de Wagner per jordi Maluquer Més al·licients en la setena edició d'El Primer Palau perRRMC Crítiques W per f. Comellas i Albert Swié L'Orfeó Català debutà a Valladolid MU¡ttel Querol per RRMC • . .......................- ......... .....-................................................................................................................................................... ................................................ ~ TEMA • 08010 Barcelona Cinquanta anys de Joventuts Musicals L'entorn social i polític en el naixement de Joventuts Musicals a Espanya : • Preimpressió: Ormograf, S.A. Impressió: Agpograf, S.A. Distribució: Distribarna, S.A. Dipòsit legal: B-34.432/83 ISSN: 1136--7458 Col·laboren en aquest número: BENITO, FRANCESC BONASTRE. Innovació constant, evolució permanent t • per Albert Torrens A 50 anys d'una tasca encomiable A Eugenie Grunewald. Una veu transfronterera per Mònica Pagès i Santncnna • per L/ufs Trullén Arind11e mifNnxos. Molt més que un brillant exerció d'es prr jaume Comellns W per Ester Vendrell W per Oriol Gras i Montolio .............................................-.............................................................................................................................................................. MUSICALIA COMELLAS, ORIOL GRAS I JORDI MALUQUER, RUT MARTfNEZ, MÒNICA EDUARD V PATSI, - ....""""" • PUIG, ALBERT SUÑÉ, TAVERNA-BECH, ALBERT llUfS TRULLÉN I ESTER VENDRELL. .................................................. . W Riccardo Chailly, Orfeó Català, Midori, Al Ayre Españo • O A -.lhilt'misla musiral ralalana Sant Francesc de Paula, 2 08003 BARCELONA . Tel.: 93 295 72 00 Fax: 93 295 72 10 www.palaurnusica.org E-lllAU: revista@palaumusiCll.org per SojTa MartfiTez Ravel i Montsalvatge, exponents de la contemporane'1 mediterrània per Francesc Tnvema-Bech Dansa al Festival de Peralada Discogràfiques a Catalunya. Anacrusi • pt'r Montserrat Puig A W per Eduard V. Patsi Música encreuada . . .sciiER:Z:ANDo. . . . . . . . Eugenie Gnmewa/d ~;~-c~~~- _,e··'"''···" a "Catalunya Música/Revista • expressen nom(\¡¡ l'opinió dels Catalunya Músíca/Rcvista Muaicnl no tn.lntindrà corre&pond~ncia amb els lltolsd'orlginals no encarregats i envlalll 'Gtl;sespontàniament a la ~dacció. ll'prcduccions autoritzades, VEGAP, B~elona 2002. Portada; Mídori. CONCERTS ...................................................................... • 3 483 EL PRIMER PALAU CICLE DE JOVES INTÈRPRETS VII TEMPORADA 2002 Dimecres 2 d'octubre de 2002, 19.30 h Dimecres 9 d'octubre de 2002,19.30 h BCN Sinfonietta Josep Domènech, oboè I Fernando Castellano, piano Joan Marc Pi no, percussió I David Apellaniz, violoncel Francesc Uongueres, director J avier Arocena, acordió ÀlexAlguacil, piano LA UBRUN: Concert núm. 1. en Re menor. per a oboè i orquestra W.A. MOZAIIT: Concert per a piano i orquestra núm. 17. en Sol major. K. 4-53 N. ROSAU RO: Concert per a marimba i orquestra C. SAINT Si.ENS: Concert per a violoncd i orquestra núm. 2, en Re menor, op. ll9 J.S. BACH: Tres prdudi.s corals de l'Orgdbuchlein • E. DERBENKO: Toccata (r986) F. ANO&LIS: Romance (1998) A. NAGAYEV: Cra,·e. Allegro molto tempestuoso (Jg8r) (de LI Sonata núm. I) B. PRECZ: Twuehe in four (1994) • I. ALBÉNIZ: !beria (primer quadern) S. PROKÓFIEV: Sonata per a pWlo mim. 2, en Re menor. op. 14- J. CANZER: Fantasia 84- (1984) Dimecres 16 d'octubre de 2002, 19.30 h Dimecres 30 d'octubre de 2002, 19.30 h Maria Figa Vaello, piano PaveJ Gonuialov, violoncel Plamena Mangova, piano Orquestra Simfònica del Vallès Juan Carlos Rodríguez, piano Alex Vicens, tenor I Elena Mi.khailova, violí Guerassim Voron1cov, director H. VIU.A-LOBOS: Bachianas bra.sileiras núm. 4 M. BERTR.AN: Tema i variacions X. MON1'SALVATG&: Tres Divertimentos E. GRANADOS: AllegtQ de concert LV. BEITHOVEN: Sonata per a violoncd i piano. núm. 4-, en Do major, op. 102 núm. l R. SCHUMANN: TrtS peceHn l'estil popular. op. 102 B. MARTlNU: Variacions sobre un tema de Rossini el Pj . e I • LV. BEE'fHOVtN: Concert per a piano i orquestra núm. 2. en S1 bemon major. op. 19 G. DONIZE'lTI: Lucia di Lammermoor Tombe degl'aví mi ei (r~itatiu i ària) G. VERDI: Rígoletlo. Questa o quella G. PuCCJNJ: La Bohème. Che gelida manina J. StliELIUS: Concert per a violí i orquestra, en Re menor, op. 47 ef a C( q¡ Dijous 21 de n ovembre de 2002, 21 h Festa de la Música Catalana Orquestra Filharmonia de Cambra de Barcelona Cristo Barrios, clarinet Miquel Ortega, director er A. COPLAND: Concert per a darmet i orquestra C.M. VOl< WEBElt:Concert per a clarinet i orquestra núm. 2. op. 74-. en Mi bemoll major m ac bl Patrocina i organil7..a: Venda de localitats Palau de la Música Catalana. dedillunsadissabtede 10a21 h Tel. 93 295 72 00 FUNDA CIO ORFEÓ CAfALA PALAU Df I A MÚSICA 6 MITSUBISHI lli"& ELECTRIC ve p l't pt dt 2i h¡ ns guarismes enormement explícits ens duen a dedicar aquest editorial a les evidències colpidores que manifesten i que creiem que haurien d'induir a una reflexió profunda entre els professionals de la música culta. Com és sabut, entre els passats dies 12 i 15 de setembre va tenir lloc una nova edició del Mercat de Música Viva de Vic, manifestació d'èxit popular creixent que va néixer amb l'objectiu de promoure el que en termes explícits i sense eufe1nismes és el negoci musical, com tampoc no és un eufemisme el títol d'aquest editorial. Perquè, segons dades extretes del programa oficial, d'un total de 115 actuacions previstes, només cinc, o sigui, el 4,5 per cent, corresponien a l'anomenada música culta. En la resta es repetien una munió d'altres gèneres de tall eminentment popular i en la immensa majoria dels casos d'arrels importades: culturals rock, jazz, fusió, fados, txalaparta, afrobrasiler, pop, folk rock, flamenc, músiques del món, pop electrònic, Sound System, mestissatge, etc. De fet, la testimonial, o menys que testimonial presència de la música culta a Vic no és precisament novetat. De sempre, hi ha fet un paper més propi del convidat u perquè no hi ha remei", que no pas del volgut, desitjat i esperat. I qui vulgui entendre-ho no necessita més explicacions. Escatir les causes que això sigui així ens sembla una tasca que el gremi, dit en tetmes genèrics, s'hauria de plantejar. Encara que primer caldria veure si aquest gremi existeix, ja sigui institucionalitzat o de facto. I aquesta ens sembla la clau de la qüestió; o, més ben dit, una de les més determinants. La manca de consciència grupal tan encrostada de la professió -no és la primera vegada que ho denunciem- comporta un buit impressionant que no és atès ni per instàncies en altres èpoques combatives com Joventuts Musicals, ni per l'encara jove i en estat de permanent letargia Associació Catalana d'Intèrprets de Música Clàssica; ni tampoc no han trobat en altres iniciatives -Xarxa de Clàssica i Jazz a Catalunya- una resposta eficaç. Mentrestant, només 28.300 euros dels 631.000 que s'hauran esmerçat en la realització del mercat hauran pogut ser a benefici de la música culta. Més o menys una vergonyant gràcia de caritat que a més s'escampa en un context no gens favorable, per no dir implícitament hostil. 'anomenada úsica culta no 'sviva, a Vic 216 5 485 ~ Autopistas pot er tia. I rom1 ~et IXió bma func' nos !'ha e eixa una· 1!ilp( Arr dir-he com, AUtOpistaS Me mbr e d ' Honor d e ta C utolii- Pol n u d e Iu Mú ~i c o Ovale marc giade mena un tr1 tacle fuls a Festival Castell de Peralada Una temporada potent ..----- Recital de Juan Diego Flórez, tenor 27 de juliol de 2002 j Òpera Lulú d' Alban Berg 1 24 d'agost de 2002 Giselle, Ballet del Teatro alia Scala 19 d'agost de 2002 _ ...P..~~J.~Y.~-~--~Q~~~~~?... jun11 Diego Flórez obre el paper, la proposta d'aquesta danera edició del Festival de Peralada es presentava com una de les més ¡x>tents dels setze anys d'existència. I de fet, les expectatives es van romplir amb una considerable exactitud. Aquesta és una consta!a.ióque serveix per confirmar que llmaquinària d'aquesta iniciativa ~mciona ben greixada, que hi ha uns criteris ben assumits i que i~ consolidat un model, que obema uns pressupòsits que tenen una indiscutible acceptació entre un públic ampli. .Amb la lírica, o amb la veu -per dJr-ho de manera més essenciada~m a centre i predomini, el Festival en certa mesura trasllada a un ~arc de característiques privilePades~factor molt important-, una lllena d alter temporada operística: un trasllat d'aquest tipus d'espec~ea una altra dimensió, amb un acert punt deix d'informalitat S que s'agraeix, i obrint els criteris artístics a uns determinats matisos diferenciats del que és habitual. Entrant en el fet concret del concert, he de destacar molt especialment el gran recital que va oferir el tenor peruà Juan Diego Flórez a l'església del Carme. Des de l'inicial Ridente la calma mozartià a l'exuberant ària" A més arnis", de La fi/le du régiment, passant per cançons peruanes de Rosa Mercedes Ayarza de Morales, tot va tenir una categoria excepcional. Juan Diego Flórez té més o menys -més que menys- tots els atributs que exigeix el cant de tenor: veu bellíssima, musicalitat refinada, intelligència, calidesa expressiva, elegància, tècnica natural i, finalment, presència. Com que, a més, el programa era d'un gran atractiu, aquest recital va adquirir, de manera inevitable, caràcter de gran esdeveniment. Encara més si, com a afegitó, el can- tant es va mostrar comunicatiu -fins i tot va traduir amb una càlida i planera comunicabilitat els textos d'alguns temes abans de cantar-los- i també molt generós a l'hora de les propines. a presència de la molt propagada companyia de l'Oper Theatre Helikon de Moscou va servir per complir el tràmit d'un allargament -no sé si del tot necessari- de la temporada, però no d'aportar res d'especialment nou i substanciós. La versió de Lulú d'Alban Berg -obra de risc en un festival de les caracteristiques del de Peralada- va mostrar les mancances d'una formació que potser en un context tancat com el del seu país d'odgen pot sotraguejar l'ambient, però que aquí ens ha deixat el regust d'unes insuficiències creatives perceptibles tant pel que fa a concepció com a realització. L 216 E I ballet una vegada més ha tingut una presència destacada en aquest Festival. Noms com els que integraven l'oferta resulten ben explícits. Em referiré a la versió de Giselle, el ballet romàntic que oferí el Ballet del Teatro alia Scala de Milà en una coreografia signada per Sylvie Guillem. La companyia confirma I'esperable gran categoria com a conjunt, amb una extraordinària Sabrina Brazzo en el paper principaL La coreografia va tenir dues parts molt contrastades. D'una teah·alitat rotunda la primera, amb el llast d'un aparell escenogràfic massa potent, la segona va moure's en un classicisme o, millor dit, en un romanticisme molt exacte, en tot cas dins d'uns paràmetres d'alta escola interpretativa. En definitiva, un espectacle gratificant, molt d'acord amb tot el que es pot esperar d'una obra tan coneguda com Giselle i d'una companyia sòlida. 7 487 Festival Castell de Peralada Tres visions operístiques molt diferents U Òper oratori Èdip Rei d'Stravinsky 20 de juliol de 2002 Òpera Marina d'Emilio Arieta 26 de juliol de 2002 Òpera Els contes d'Hoffmann d'Offenbach 23 d'agost de 2002 n dels atots que ha caracteritzat fins ara el Festival de Peralada ha estat la presència de produccions operístiques. Com si recollís la torxa dels teatres d'staggione, ens oferia, als qui no podem estar-nos d'aquesta abstracció de la realitat que és l'òpera, uns quants títols per alleugerir l'estiu i afegint-hi les nits lluminoses que el seu auditori permet contemplar. Enguany ha ofert cinc títols: Èdip Rei amb música d'Stravinsky, Marina d'Emilio Arrieta. Orfeu i Eurídice de Gluck, Els contes d'Hoffmann d'Offenbach i Lulú d'Alban Berg. A més, s'han ofert tres recitals de primer nivell, els de Juan Diego Flórez, Aquiles Machado i María Bayo, estretament relacionats amb l'òpera. De tot plegat, en comentarem tres manifestaci, s. U dip Rei. Malgrat distanciar-se d'altres versions vistes, ja que aquesta òpera permet formulacions escèniques diverses, inicialment no em va semblar malament la proposta de Frederic Amat, coproduïda amb el Festival de Granada i l'Institut Valencià de la Música. Amb un decorat molt pobre que permet Ja superposició d'imatges projectades que respiren al compàs de la música, es desenvolupa la tragèdia d'Èdip explicada per un narrador, en aquest cas Carmelo Gómez, molt ben inserit a l'escena. La música, el cor, fan de subratllat solemne del drama que expressen Èdip, Jocasta, Creant, el Missatger i 1irèsies. El Cor de la Generalitat Valenciana, abans Cor de València, va estar bé, modulant els seus moviments amb les indicacions coreogràfiques de Cesc Gelabert. L'orquestra, ben dirigida per foan Cervelló, va pecar una mica d'unidimensional, i entre els intèrprets va destacar, en el doble paper de Creant i Missatger, el bariton Angel Òdena, que travessa un moment notable de plenitud dc facultats expressives. La projecció d'imatges, una simple repetició d'un únic acte creatiu, es va fer reiterativa i hauria d'haver canviat no solament de dibuix, que ho va fer, sinó de registre. Ens va recordar un beU E tats que té l'òpera. Un escenari sobri de Llorenç CorbeUa acollia una acció dramàtica molt estàtica, gairebé més d'oratori que no operistica. El cor, l'Or. feón Pamplonés. exceHent, va donar, juntament amb Carlos Bergasa, els mi· llors moments en l'havanera del ter· cer acte, molt matisada i cantada amb bon gust, perquè és un fragment sus· ceptible, en les versions de boto, de ser molt ridícul. No cal descobrir Josep Bros per saber que canta bé i amb refinament. Tot i fres. sar volums i apassionaments no habituals en ell, no va acabar de donar la versió tradicional del personatge coprotagonista que tenim ancorada en veus heroiques del tipus d'Hipólito Uizaro. Mariola Cantarero, que tan prometedor debut va tenir al Liceu en un breu paper en Sly, va semblar que acumula\• tots els tòpics de cantant de sarsuela, amb unes exhibicions de fia to un punt mancades i uns aguts oberts i un punt matussers. ls contes d'Hoffmann. Es va confiar a la com~ panyia del teatre Heli· de Moscou els dos kon L-~~~~~--------~~~~~~~ daners títols de la temporada. Marina La companyia ve precedida i fa gala dels seus innovadors muntatges teatrals. espectacle de Joan Baixas que mentre Francament, no ho vaig trobar així, i els germans Pérez Molina desgranaven més aviat gairebé totes les modificaLa mère l'oie de Ravel, ell en una pancions escèniques que van fer -el pertalla translúcida anava pintant, esborsonatge Spalanzani com a transvestit. rant, superposant imatges al ritme de Hoffmann quan es torna ninot en la música. Allà, en canvi, es creava plàscomptes d'Olympia, el caovi d'un~· ticament a cada representació. ller per una sortida d'artistes on nomes es beu cervesa- em van semblar gra· arina. D'uns anys ençà no tuïtes. Els autèntics "revolucionadors· hi ha hagut l'oportunitat de artístics d'aqueU país penso que enca· veure la versió de Marina ra són els del Teatre Marinski de Sant en format operístic i quan Peters burg. Els seus Àngel d~ foc i !1 ha arribat als escenaris en versió de sarmatrimoni al convent de Prokofievson suela ho ha fet amb companyies d'escàs dues de les millors produccions e~cè· pressupost o purament amateurs, per niques que mai no s'han vist en un tea· la qual cosa els aspectes de qualitat mutre. Per contrast, doncs, en el que de; sical de l'orquestra, els assajos i l'escetaca l'Helikon, que cal pensar que es nificació no han donat la mesura del una companyia que en les gires ra ~.a que podria ser. Aquesta òpera ha tinpart molt important de la seva acm1· gut sempre el favor popular i les seves tat, és precisament en el nivell general. melodies han estat molt conegudes, per molt correcte (per aquest ordre) de cor. la qual cosa cal lloar la iniciativa de Pe·· que cantants i orquestra. Cal reconeJXer ralada de donar-ne una versió digna. els cantants són bons actors i que el cor: Ho hem de valorar com un pas endaseguint l'actual però ja llunyà preced~t vant per restituir Marina en la seva dels The Sixteen, és flexibl~ i teatra · autèntica dimensió. Una bona orquesLarissa Kostoiuk com a Nlcklaus.se! tra, Ja Pablo Sarasate, però que no sem1 Elena Voznesenskaia com a Antoma blava habituada a aquest títol; un diHoffamnn.van a com Dorojkin Nikolai rector bregat, Enrique Garcia Asensio, demostrar que eren bons cantants 1 ac· i uns cantants de renom no van ser suficients per extreure totes les possibilitors. E i M A de COl Filot,¡ ¡OOta wact: r;ta1 .1n r ;rogre ~ ,¡rafi sugge ctrtat Un ~~~ ritat, ¡ destac unvo\ i musi, ~a ir 81111 ~ lerpre l''¡l fossa~ !ltgà ~ósòl ~llar lte.11 ~tui cyam~ Uxj l ~'-a - \éVt ~ de~ inSta! tlttn¡ i!!tnt !litjà ,~e¡ 'Íl a ¡>:r la Qlnfig q¡¡]lllf Festival Castell de Peralada Un bell Orfeo ed Euridice Òpera Orfeo ed Euridice de Gluck 5 d'agost de 2002 Cabaret Literari 16 d'agost de 2002 María Bayo, soprano, canta Rossini 15 d'agost de 2002 priori Ja producció de l'Orfeo de Gluck tenia tres atractius, i es van veure satisfets completament. Primer, la concepció deComediants amb la direcció de Joan Font, que va saber tTeure des de la sim¡iicitat i transparència escènica que els C3ll!deritza el gran ventall de matisos iestats anímics que planteja aquesta ohr.! refonnista del segle XVIII. Un joc ¡rogressiu de colors i llums (negre, ver:ntU, verd i blanc) acompanyava l'acCIÓ, tot completant els espais esceillglà(ics amb elements mòbils, coreopafies expressives i un vestuari ~Jggeridor per bé que no del tot enartat en els solistes. Un altre atractiu era escoltar Ewa POOJes en el rol titular. Contt·alt de veritat, amb un instrument que tot i no ~acar per la seva bellesa tímbrica, té un volum, projecció, ductilitat, fraseig imusicalitat envejables, que van fer de ¡¡laintervenció un plaer musical, malgrat que un poc forçada en l'aspecte inll!prelatiu. L'últim atractiu era la presència al !ossat de Jesús López Cobos, que amb elegància de gest va imposar una ver~sòbria, l'original vienès, en què va ;;nUar la puresa de línies. la claredat ~I per damunt de l'ornamentació 1cltuïta,l'equilibri sonor i l'acompa::¡ament correcte a l'acció. C'.oolpletaven l'elenc, la soprano mol~\11 Tatiana Lisnic, que va aportar a eseva Eurídice un caràcter dramàtic l.'Xlraqueel compensava amb una veu !e gran projecció i bell timbre, tot con~1ant amb l'Amere d'Isabel Monar !!Cènicament més vital però musical~ ll~~.t un poc forçada en el registre ~a-greu. Tant l'Orquestra de Cada~com el cor Lieder Càmera van ser~raaq~estes idees, imposades, tant ~~la dtrecció escènica i musical tot :figur~t un espectacle atracti~. viment tmpactant i musicalment rodó. A P er inaugurar un nou espai, el Pavelló dels Jardins del Castell es va oferir una vetllada d'un ~ret _nerc ~o freqüent avui dia, el ca. hteran. Amb tres parts ben dife~ades es va voler fer un homenat~adosrnestres del gènere, Schonberg gè- i Weill, i alhora trencar una llança per la nova creació en encarregar tant a escriptors com a compositors del país noves peces d'aquest gènere tan simple i breu com difícil de crear i interpretar. La direcció de l'espectacle va ser a càrrec del "Mides" escènic Mario Gas, que amb una plataforma en forma de creu i un joc de Bums tan simple com molest per als espectadors va oferir una concepció massa refinada d'un gènere que no es caracteritza per això precisament. EL treball de les quatre actrius cantants (Urna Ysamat, Vicky Peña, Mònica López, Teresa Vallicrosa) i la coJ.Iaboració del camaleònic pianista Sergi Brugalla van salvar una bona iniciativa que va estar a punt de naufragar sobretot en aJiò que concemeix als treballs d'encàrrec. Després d'un començament fred i incert amb els Brettl-Lieder de Schonberg que va anar guanyant a partir de l'àrià del mirall d'Arcadia, es va atTibar a les estrenes. Aquesta segona part, que a vegades per una lletra insulsa de contingut i la majoria de vegades per una música que no aportava gens ni al text ni al gènere, tot es deixava a la interpretació i posada en escena de les actrius; hi va destacar l'Himne al Prozac amb lletra de Boadella i música de Villalonga que s'acostava a l'estil del music-hal/, contrastant amb el ritme de masurca marcat pel Desconcert de l'arcàngel de Quim Monzó i música de X. Albertí, o els atreviments serialistes de A. García Demestres sobre un text de D. Trueba, La dona del llit rodó, interpretat fent l'ullet d'U ma Ysamat cap a I'Sprengesang. La tercera part, després d'un interludi satieníà al piano, va ocupar quatre cançons del binomi WeillBrecht, amb la destacada punyent interpretació de M. López de Surabaya jonny, o la genial Bilbao Song de V. Peña en el punt que demanava la cançó, malgrat que -incomprensiblement- traduïdes al castellà. L'espectacle va concloure amb Alabama Song per tots els efectius de la producció, que encara que a camisa descoberta no va saber trobar l'equiJibri ent1·e l'elegància de la posada en escena i els baixos fons i la crítica sociopolítica que imposa el gènere. Orfeu i Eurídice I concert ofert per la soprano navarresa acompanyada de Ja formació d'instruments històrics Concerto Italiana dirigida per Rinaldo Alessandrini no va ser cap sorpresa, ja que tot el programa, excepte la Simfonia de Tancredi era el contingut del disc que van gravar fa un any. El concert constava d'una successió de sis àries i tres obertures pertanyents a cinc òperes de la producció del compositor de Pésaro entre 18 12 i 1817, època d'èxits, canvis i recerca de noves solucions musicals. Si quelcom s'ha de destacar del concert per damunt del disc és l'emoció de sentir la gioia d'aquesta mósica, interpretada tant per la cantant com per l'orquestra amb una gran facilitat i correcció en viu. amb els riscos que comporta tenir la referència discogràfica. María Bayo va brillar en un repertori que li és propi i que esperem que no abandoni per un altre més pesat, com sembla temptada darrerament. La seva facilitat per a la coloratura, la seva magnífica projecció i la ductilitat tant cap al tràgic (Tancredi, La gazza Ladra) com cap al gènere buf (11 Barbierí, La scala, L'inganno) va resultar palesa i augmentada per l'acompanyament d'un conjunt instrumental dedicat principalment al barroc i classicisme i oferint una versió, si no innovadora, sí almenys diferent d'aquest repertori. Com a notes per destacar, hi hauria la riquesa tímbrica i l'equilibri sonor entre vent i cordes, com també la lleugeresa i claredat que demana aquesta música i que en els instruments d'època és més fàcil d'aconseguir sense perdre per això els jocs d'intensitats i crescendos típics rossinians. L'èxit del concert es va veure rubricat pels aplaudiments del públic, que van aconseguir dos bisos mozartians de la soprano, i així prolongar el que va ser un concert breu de gran qualitat. E doos xa.<ío IÏ\11 ri: i a:ns, blació Uit l'e n cio~ Po pro musi~ clssc ~ Festival de Torroella de Montgrí King, Mullava, Savall, Achúcarro i I. Rodríguez en un aplec d'esdeveniments uan s'ha tingut l'oportunitat de seguir la trajectòria del Festival de Músiques dc Torroella de Mongrí, resulta fàcil adonar-se que la fórmula establerla pel seu director, josep Lloret, i tot i'lquip humà que envolta joventuls Mu!ÏI."ais de Torroella de Montgrí, sempre raencaminada a obrir nous horitzons ~ la programació, a la recerca dels arriites més adients per afrontar un ref<!!Ori concret i, lògicament, lTobar un ¡quilibri just de les diferents aportacions de gèneres musicals. En moltes ocasions. Josep Lloret s 'ha refetit al Feslila! com un certamen multidisciplinari; i enguany s'ha tornat a produir ~ta premissa: classes magistrals im¡.ll1ides per reconeguts professors, la ¡¡Jrta oberta a les anomenades músiques del món acompanyades pel merlltdel món que obre les portes a la conlilència entre les més diverses cultures, i un repertori clàssic en el qualla músíca de cambra, els oratotis, els conrerts, els recitals... conviuen en una potladó que a més a més enguany ha acollit l'estada dc la Jove Orquestra Nacional de Catalunya. Potser és aquesta amalgama en Ja programació el que fa que la tradició musical que ha viscut Torroella durant e~ segles estigui els darrers anys con!ll!idant-se i prenent cada cop més pro~me dins el nostre panorama mu"cal. o que la realització d'una programació traçada amb habilitat és el ?Je fa que cada concert - independentiilfllt ~el gènere- esdevingui un veritab!eextt de públic. El Festival es va initiarels primers dies de juliol amb la ;-resencia a Torroella de la JONC, que l4Jlpreparar dos concerts dirigits per ~-es batutes de renom: Robert King i il:ul Coodwin, respectivament. Q U na interpretació del Requiem de Mozart va tenir una brillantíssima aportació del Cor .. Madrigal, i en la qual Ja di~Clode Robert King, enèrgica i sens'ble, vehement i sempre buscant el més ' d•i' .. ~Clos matts, va rebre una resposta 'a de matisos d'una orquestra que · d'fi 1 cuitat dc cap mena a cndilkll'atemr msa~-se en una versió en què refina~n11 elegància convivien per subliun cop. més _aquesta obra mestra ;,¡¡¡~perton ~ustcal. En resum, versió :llrnant•.el?quent, sentida. profundaI classtca, sempre encaminada a :r cercar Ja profunda musicalitat i el missatge que conté aquesta missa de difunts. Si King va encomanar el seu ímpetu i personalitat musical a la JONC, el mateix va succeir amb Paul Goodwin l'endemà -i amb altres components de l'orquestra- interpretant un programa dedicat a Haydn i Mozart. El classicisme portat a la màxima expressió, els jocs de l'Sturm und Drang, la varietat de matisos de la Simfonia Hob.l/99 de Haydn i les dificultats que sempre comporta interpretar Ja música del compositor austríac, no van suposar cap escull per a la formació. Però potser aquest concert serà recordat per l'excepcional interpretació d'Isaac Rodríguez del tenir un inici prometedor i encara més quan va ser el torn, ja en ple Festival. dc l'artista invitada enguany. La gran violinista Viktoria Mullova va oferir tres concerts en el Festival (recital, cambra i orquestra), a més d'impartir classes magistrals. I violí de Mullova, prou conegut en els més preuats festivals de tot el món. s'ha caracteritzat per Ja seva força i sensibilitat, pel control de la sonoritat, per una E idea musical a vegades titllada com a excessivament cerebral i exacta, però que no per això deixa de banda una aportació de la musicalitat en la qual queda imprès un segell personal inequívoc. Mullova interpretava per primer cop durant la seva dilatada carrera acompanyada pel clavicèmbal. Juntament amb Ottavío Dantone va oferir un programa monogràConcert per a clarinet ficament dedicat a J. de Mozart. La imatIMPORTANT S. Bach. Claredat de ge acuradíssima del PRESÈNCIA pulsació, tècnica solista. la sensibilitat, exacta. fraseig eloel gust creatiu, el reDE VIKTORIA qüent, plena sincrofinament expressiu, MULLOVA. nització amb el solisla claredat del seu ta, van proporcionar virtuosisme van ser al públic una versió un cop més aliats d'ade la música de Bach quest solista barceloní carregada d'una vehemència i alhora nascut el 1978 -actual solista de l'Orsensibilitat d'indubtable bellesa. Muquestra de Granada- i que en el seu mollova, ja en solitati, va endinsar-se en el ment va assolir el p1imer premi del Conmón de la Partita ntím. 2, que clou amb curs Permanent de JJMM d'Espanya i la Chaconne. Resulta inoblidable el que la menció especial del jurat en el lli civa aconseguir Mullova amb la seva excle El Primer Palau, entre altres guarcepcional versió: profunditat, fmpetu, dons. diafanitat, virtuosisme, claredat lírica, Fou una versió bellíssima del Contot per recrear uns efectes de sonoritat cert, amb una orquestra que va deque certament només són a les mans mostrar que entre els seus components dels més grans artistes. Mullova va desexisteix una qualitat musical que sens tacar idènticament amb la interpretadubte augura un bon futur per a aquests ció uns dies després del concert Il fajoves intèrprets. El Festival. doncs, va 'IJriro de Vivaldi. La lluminositat ve~iana de la música, els clarobscurs, .Kconrrastos de color i de dinàmiques. ~uïen en una versió plena de vigonJ>itat i brillantor amb el característic ·;o \ívaldi" apoderant-se de la versió. \iullova va estar acompanyada d'un ~111junt que gaudeix d'un prestigi sobradament conegut, com és 11 GiardiooAmJOnico. Especialistes en la músicabarroca.les seves recreacions de mú¡ica de Hiindel, Locatelli, i Sammartini ¡amb el seu director Giovanni Antonini com a solista del Concert per a flauwdebec), van assolir una dimensió mu!ical plena d'ímpetu i claredat, en què dvirtuosisme orquestral, la magnitud de ia sonoritat i l'elegància del seu lirisme van fer que la música sempre ¡'envoltés d'aquella atmosfera tan peculiar de la Itàlia dels primers anys del ;egle XVIll. La Capella Reial de Catalunya, amb el seu diredor Jordi SmYI/1, l Festival, que per motius meva interpretar El Misteri d'Elx teorològics va haver de suspendre el concert de la Bunterpretant I'Stabat Ma ter de BoccheriLa recreació d'El Messies va mostrar desjugenorchester dirigida per ni o l'Aiberto Lysy Ensemble. El Fesuna qualitat evident en la mesura extival, igualment. va dedicar un concert Gerd Albrecht i que commemorava el pressiva, en Ja profunditat de matisos. a la memòria d'Ernest Lluch, una peren l'elegància de les celebèrrimes me~aniversari de JJMM d'Espanya, va sonalitat estretament vinculada al Feslodies. i tot complementat amb un quartmir. a més. altres punts destacats. Cal tival i que sempre serà recordada en el tet de solistes de primer ordre que un tlllir en consideració el concert a càrmarc del certamen. Tal com va succeir cop més van fer fruir el públic de les recdel conjunt francès l'Hoste! Dieu en l'antetior edició. ford i Savall i La Cameravelloses àries del més cèlebre ora!que la passada temporada ja va ser pella Reial dc Catalunya van ser els protori de Handel. ~vidaten la temporada Euroconcert), tagonistes d'aquest sentit record, inique en aquesta ocasió va oferir la interpretant El misteri d'Elx, el drama saun altra orquestra francesa com és terpretació de l'oratori El Messies de grat per a la Festa de l'Assumpció de la la d' Auvergne -integrada per múHandel. Aquest conjunt posseeix una Verge, i que suposava una nova incluqualitat indiscutible, amb un equilibri sics fr~ncesos, anglesos, búlgars, sió en el repertori musical medieval txecs, ¡aponesos- va acompanyar mtre cor i orquestra que, digirits per hispànic. El públic de Torroella va pola ja habitual i esperada presència de Franck-Emmanuel Comte, assoleixen der escoltar una música (després d'un una dignitat en el tt-eball Joaquín Achúcarro en el treball musicològic en el qual s'han eli~pre enfocada a la Festival. En aquesta minat tots els afegits que es van anar recerca d'una musiocasió Achúcarro va realitzant durant els segles a l'original) calitat acurada i plerecrear la música del que era patrimoni exclusiu de la ciunaderefinament. Va Concert per a piano i tat d'Elx, de la mà d'un artista d'una orquestra núm. 27 de seruna interpretació HOMEvàlua interpretativa que en tantes i tanque no té res a enveMozart, amb aquella tes ocasions ha estat lloada per tot el sensibilitat. lar a les grans forelegància, ' ERNEST N ATJA món. ::Jacions franceses i amabilitat de gest. ~ritàniques dedicacontrol de pulsació i LUCH. L I Festival també presentava acdes ala interpretació expressivitat netatuacions d'Hauria Aichi (dediment mozartiana, tot de la música antiga. cada als cants algerians a Al·là el que envolta la da~·com ja és sai al profeta Mahoma), del grup ::OJt, és un país que porrera aportació conmongol Egschiglen (música preciosa), certística per a piano del compositor ~a d'una manera evident tot el que en què mitjançant el khoomii, una masalzburguès. Achúcarro també va afron~grufica cultura i que aposta des de fa teixa veu aconsegueix emetre alhora tar la poc habitual Rapsòdia simfònica 3l)Sper la creació d'orquestres, de cenuna melodia i un baix continu en revirtuosíscaire de obra una Turina, de ~~ culturals, per l'impuls de joves gistres tonals oposats, la qual cosa protic en què la rítmica, la força de la pulmte!Jlrets, per l'enregistt·ament disvoca un efecte tan curiós com espectasació i la sonoritat tan característica del ~c del seu llegat musical... En decular, i per descomptat la presència espiano de Turina van assolir la dimenhnitwa per assolir un lloc capdavanter tel· lar del cantant de I'Azerbadjan, Alim sió necessària en les mans del pianista ~el P:morama musical europeu, que Qasimov. que amb els cants de la trabilbaí. L'orquestra ditigida per Atie van ~tscuttblement ja té. Va ser un verídició sufí va aconseguir que la música Beck va completar el concert arn b brid'ble plaer escoltar El Messies dc la mà mística de l'islam creés una atmosfel'a llants interpretacions de música d'Elaques.t_c?niunt croat l'any 1992 amb de sepulcral silenci i recolliment gai!êu aLto tels músics del qual s'encagar i Haydn. rebé inicià tic en el marc de l'església El FestivaJ també incloïa en la seva ~en de la producció i organització de Sant Genís de Torroella. gòtica programació concerts a càrrec d'Alvaco~certs, de l'edició dc partitures i En resum, música i propostes per a ro Pierri, un espectacle amb música dc :e&!slraments, i que havent realittots els gustos en unu programació que Mestres Quadreny, gospel i espirituals Íttt~~ de 25,0 concerts avalen una traany més ha obert les portes a la diun Singers. Jackson dels mà Ja de negres conuna valgut ha els ¡a n~_que ~· versitat i a Ics més diverses disciplines concerts a càrrec de l'Orquestra de ~cto.~lena en el panorama de la inmusicals. Cambra Ciutat de Praga, Núria Rial in-l"clacro de la música antiga europea. E I 216 El Misteri d'Elx E 13 493 Schubertíada de Vilabertran Tres magnífics recitals ....P.~.:.J:_Ç:Ç.-__ _ a Schubertiada de Vtlabertran, una vegada més, en aquest cas en la seva desena edició, va tenir en els recitals de lied el seu atot més atractiu i l'apartat que va provocar moments d'una h·anscendència especial. Aquesta és una característica consolidada, que en bona mesura marca i atorga caràcter a la cita promoguda amb coherència, sentit i dignitat per Joventuts Musicals de Figueres en un marc tan esplèndid i en bona mesura adequat com la basílica de Santa Ma1ia de Vilabertran. Si d'antuvi noms com els del tenor alemany Christoph Prégardien i del baríton així mateix alemany Matthias Goerne constituïen uns valors absolutament segurs, l'actuació de la manresana Assumpta Mateu oferia al-licients més en el camí d'una certa descoberta que en el de la confirmació i de valor indiscutible tan propi dels altres dos artistes esmentats. l això, no tant pel fet que els que coneixem una mica la seva trajectòda no tinguem consciència de la seva categoria, com perquè les seves massa escadusseres actuacions a casa nostra no li han petmès situar-se gaire a l'aparador. Tanmateix, allò que importa és que va oferir un recital important Bastit sobre dues parts de cat·acte!Ístiques molt diferenciades, la soprano va saber donar a cadascun de la vintena de Lieds que va oferil~ més l'estrena de Tres poemes sense text de Salvador Pueyo, una gran exactitud interpretativa. Va començar amb vuit cançons de Toldrà, incloent-hi dues sobre poemes de Lope de Vega i de Pablo de Jérica. Després d'un inici una mica tens, amb una perceptible atenció a la parccl·la tècnica, ben aviat Assumpta Mateu va moure's en un context dc més llibertat i així va saber transmetre les exceJ.Iències d'un opus liederíslic, el de Toldrà, d'una extraordinària bellesa. Heus ací una parcel·la del paldmoni musical català enormement valuós, globalment encara massa desconegut. La primera part la va cloure una obra L Assumpta Mateu construïda sobre vocalitzacions, d'uns dotze minuts de durada, escrita per Salvador Pueyo, en la qual el domini de la tècnica i un sentit molt afinat de l'elegància van ser atots amb els quals la soprano va defensar Ja partitura, ella mateixa d'una vena lirica atractiva. Tot això comptant amb el suport de l'excel·lent tasca d'acompanyament dc Francesc Poyato. a segona part va estar integ~·ada per quatre lieder de l'opus 59 i un aplec divers d'altres lieds de Schubert. Apurant encara més si cal l'equilibri entre tècnica, expressió i sensibilitat, Assumpta Mateu va aconseguir nivells de calidesa expressiva importants, en una acumulació dels millors recursos de la interpretació liedetistica. La soprano té una veu lítica bonica i una capacitat de comunicació fàcil i natural perquè, com escau a una bona especialista en el gènere, sap molt donar respectuosament a cada tema l'especificitat de l'essència del seu contingut. En definitiva, l'ABC més elemen tal, i com a tal, sovint el més difícil d'aconseguir si hom no avantposa la inteHigència a l'esperit exhibicionista. Christoph Prégardicn va oferir un recital esplèndid en la versió del cicle, més o menys unitari, El cant del cigne. Ens va sorprendre per l'a- L Otristoph Prégantim passionament i vitalitat amb què va acarar aquesta obra, que trenca de manera me1idiana el tòpic del càlcul, el control i una certa fredor amb què s'ha encasellat els cantants alemanys. Ben altrament, Prégardien es va mostrar efusiu, càlid, gairebé fogós en determinats passatges i enormement comunicatiu. Va ser un recital ple de llum, d'ener~a i (si se'm permet) amb una gran ca· pacitat de crear endorfines; o sigui, energia de la millor llei. Tota una festa. Matthias Goerne sobre el paper era el convidat estrella. Tanmateix els resultats no es van conespondre exactament amb les expectatives. Entre altres raons perquè aquestes, en el seu cas, eren espe· cialment elevades. Amb un programa totalment dedicat a Sc~u­ mann, cal dir, però. que el rec1ta} va ser d'una gran envergadura. Però no va tenir la rodonesa absoluta. potser pel fet que algun lied era la primera vegada que el cant~va en públic. Novament vam gaudtr de I~ seva exuberància de recursos ex· pressius, de la rodonesa de la seva gamma de matisos i de tots aquest~ atributs que feliçment con.ten~ema conèixer de manera sovmte¡ada. Tanmateix aquell cim absolut es· pera ble no 'es va produir i en algun moment el recital va acusar una cer· ta distensió emotiva; moments lleus, per descomptat, però al cap· davall perceptibles. fe¡ Ien ne Si~ M~ Temporada d'alta exigència del Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana EL COR DE CAMBRA DEL PALAU DE LA Músi CA CATALANA ACTUARÀ, EN LA TEMPORADA QUE ACABA DE COMENÇAR, AMB LA DIRECCIÓ DE BATUTES DE TANT DE PRESTIGI COM ANTONI Ros MA.RBÀ, M.Aruss JANSONs, CHRISTOPHER HoG- wooo, JosEP PoNs, RINALDO ALESSANDRINI, EDMON CoLo~IER, BERTRAND DE BILLY, FERNANDO MARINA I ERNEST \lARTÍNEZ lZQUIERDO, ULTRA EL SEU TITULAR, JORDI CASAS. ;va He àlr IS 1r- ntervindrà en cicles i temporades del prestigi de Palau I 00, Festival d'Opera de la Corunya, Temporada d'Òpera del Gran Teatre del Lic~u. Cicle Orquestra Ciutat de Granada, Diumenges al Palau, lhermúsica Grandes Orquestas, Festival Mozart de la Corunya, temporada de I'Orquesta de Tenerife, cicle Real Filharmonia, Simfònics al Palau i Festival de Músiques Religioses de Girona. Aquestes dades resulten ekx¡üentment indicatives del nivell de protagonisme que ha as~lit aquesta formació tde com el grau d'e\igència qualitativa l'ha situat en un lloc de privilegi en el mercat musical espanyol. Atot això, caldria ~fe~r-hi l'envergadura I responsabilitat de molts dels setze prosrames previstos, amb :.bres com la Mi ssa de bCoronació (Marina), Oifeo de Haydn (Rogwood), La Creació de Haydn (Martinez Izquierdo i Víctor Pablo rérez), Chichester Psalms de Bernstein 1ansons), Missa en Mi .emol/ de Schubert !Colomer), Orfeo de I Gluck (Pons), Novena Simfonia de Beethoven (Ros Marbà) i Passió segons sant Joan d' Arvo Part (Casas). Observem, a més, Ja diversitat formal que inclou aquesta programació que ocupa un període històric que abasta del classicisme a la música dels nostres dies. el que fa a actuacions més immediates a Barcelona, hi ha la que oferirà el dia 19 d'octubre en el cicle Ribermúsica a Santa Matia del Mar, amb obres de Ni- P colau i la col·laboració en la versió de Don Giol'a/1/li al Gran Teatre del Liceu. amb direcció de Bertrand de Billy. Ja el dia 4 de gener actuarà en el cicle Palau 100 amb un programa Yivaldi dirigit per Rinaldo Alessandrini. Es tracta, doncs, d'una temporada d'una ambició i responsabilitat molt elevats, que confilma la línia ascendent d'aquest conjunt, que en els seus dotze anys d'existència ha ofert prop de cinc-cents concerts, tres quartes parts dels quals a Catalunya. Percentatge que ben segur enguany es reduirà, atesa l'activitat que ha de desenrotllar arreu de l'Estat. Com és sabut, hom compta amb el suport de la Fundació Caixa de Catalunya, que ha passat d'una subvenció anual inicial de 15 a l'actual de 22 milions de pessetes. 1 15 495 Teatre Lliure: temporada musical multicairada GAIREBÉ UNA DESENA DE PROPOSTES DEL CONJUNT DE LA PROGRAMACIÓ DE LA TEMPORADA DEL TEATRE LLIURE TENEN UN CLAR CONTINGUT MUSICAL. J AIXÒ BASAT EN UNES PROPOSTES DE CARACTERÍSTI QUES MOLT DIVERSES, QUE VAN DE L'ÒPERA AL JAZZ PASSANT PEL BALLET I EN LES QUALS L'ORQUESTRA TITULAR OCUPA UN PAPER PREPONDERAN T. n principi, el concert més important ha de ser el que oferirà l'esmentada formació el dia 9 de gener amb direcció de Josep Pons i interpretació solista de Lluís Vidal. El concert porta el títol d'"Ellington/Stravinsky", i tal com indica se centra en obra d'aquests dos grans músics, tot acostant els seus més genuïns ten·itoris formals. Així, hom oferirà el vessant més jazzístic del compositor rus amb l'Ebony Concert i amb Concerto, mentre que de Dukc Ellington hom mostrarà la dimensió més cultista amb la versió de les seves Suites, que són composicions en les quals el gran creador de jazz s'endinsà en viaranys d'una concreta introspecció intel·lectual. Un altre esdeveniment destacat serà la versió que s'oferirà entre els dics 19 i 25 de maig de l'òpera L'ocasione fa illadro de Gioacchino Rossi ni, amb Ja qual s'obre una via de col-laboració amb el Gran Teatre del Liceu en el camp de l'òpera de cambra. Col·laboració que tindrà caràcter pluriennal i amb la qual, d'una banda, s'omple l'esmentada parceHa lírica cambristica a Barcelona i, de l'altra, s'ofereixen oportunitats a joves cantants de foguejar-se professionalment. Hom comptarà amb la direcció musical de josep Pons i escènica de Rafael Duran, espai escènic de Rafel Lladó i amb l'Orquestra de Cambra Teatre Lliure. El vessant jazzístic comptarà amb dos concerts d'un relleu notable, basats en la formació de big ba nd. El primer amb el programa titulat ''jazz a Europa avui", en el qual l'Orquestra del Lliure dirigida per Lluís Víd~1l oferirà un programa dedicat a dos importants creadors jazzístics europeus E actuals, poc coneguts a casa nostra: l'anglès Django Bates, músic caracteritzat per un eclecticisme molt personal, i el suís Mathias Rüegg, creador el I 977 de Ja Vien na Art Orchestra, adscrit a un jazz allunyat dels conceptes més comercials del gènere. Aquest concert forma part de la programació del rx. Festival de Músiques Contemporànies de Barcelona. ' L altre concert destacat és el que es titula "Concert Vermeer", amb un protagonisme especialment destacat de Lluís Vidal com a director de la f01mació i autor del programa, i també del violinista Mark Feldman, un músic que ha col·laborat amb figures tan rellevants del jazz com John Zorn, Billy Hart, Jorhn Aberromble i d'altres. Hom comptarà amb espai escènic de Pep Duran i s'oferirà els dies 24 i 25 d'abril. L'oferta musical, ja al marge del protagonisme de l'orquestra de la casa, té en la figura de Raimon un atot especialment destacat. El cantant valencià actuarà del 29 de maig a 1'1 de juny amb recitals dedicats a Salvador Espriu, el poeta amb el qual des de sempre ha tingut una identificació transcendent. Observem, de passada. que Raimon aquesta temporada actuarà a les seus dels dos teatres institucionals: TNC, del 17 al 20 d'octubre, i al Lliure. El ballet serà present amb un sol espectacle, però d'un pes -sobre el paper- remarcable. Es tracta de la nova producció de la Companyia Metros, que per una vegada -i esperem que no sigui excepció en aquest conjunt que diligeix Ramon Oller- du un títol refcrencialment català. Es trac- ta de Sangpura, amb coreografia de l'esmentat Ramon Oller, música de Presne i Maurique Gordon, centrada en el tema de la por. S'oferirà del lO al 20 d'octubre. En el terreny escènic. s'ha de fer esment que hom acollirà el muntat· ge de La òpera de cuatro cuartosde Bertolt Brecht i Kurt Weill que es \11 presentar al Festival Grec; també, doncs, en la versió en castellà. i de la coHaboració amb el programa pe· dagògic del Gran Teatre del Liceu. tot acollint l'obra Regals, partitura de Mariona Vila i llibret de Mercè Maure, direcció musica l de Manel Valdivíeso i escènica de Quim Leci· na. La producció és del Gran Teatre del Liceu, Institut Municipal d'Edu· cació i Fundació Teatre Lliure-Teatre Públic de Barcelona. Assenyalem. en· cara, el paper del jazz en l'espectacle titulat "El viatge" sobre un text ~e David H. Rosenthal en interpretació ac toral de Quim Lecina i musical del Brownie Jazz Quintet. el que fa a Ja programncióestrictament teatral. hom ha de destacar les versions d'El re· torn al desert de Bemard·~la­ rie Koltès que dirigirà Carme P~rta· celi, Romeo i fulieta en traducciOde Miquel Desclot i direcció de josep Maria Mestres, i ja a la sala de Gracia, els muntatges de Troilus 1 ~;es· sida de Shakepeare amb direCCIO de Xavier Albertí i música d'Albert Llanas; Juli Cèsar, en traducció de S~l: 10 vador Oliva i direcció i adaptn~ d' Àlex Rigola; l'estrena de. L'habrtació del nen de josep Mana .Benet; Jornet amb direcció de Sergi Bel_~ i Antígona de jordi Co~a ~mb ~~u~ ca de Joan Alavedra I du·ecciO Ramon Simó. P ·ti :¡el .side d'abonaments i localitats al Centre Cultural 340, 08221 Terrassa, tel. 93 780 4122, ~ • ~ ~ Per telèfon i amb targeta de crèdit al núm. 93 780 4122 . **centre cultural fundació caixaterrassa Miquel Querol La joiosa solitud de pensar i fer música EL PASSAT 27 o'AGOST MORIA A VINARÒS EL PROFESSOR MIQUEL QUEROL I GAVALDÀ, DESPRÉS D'UNA LLARGA VIDA DEDICADA A LA MÚSICA EN TOTES LES SEVES MANIFESTACIONS. 216 ascut a Ulldecona (Montsià) el 22 d'abril de 1912, es fonnà musicalment al seu poble, i poc després al col·legi de Sant josep de Tortosa, amb Mn. josep Petis; ingressà a l'Escolania de Montserrat als tretze anys, no pas per la idoneïtat de la seva veu -que ja començava a canviar-, sinó per la seva musicalitat i l'elevat nivell cultural, en què destacava el reeixit coneixement del llatí. El pas de l'adolescència a la joventut significà per a Querol el naixement de la vocació monàstica, com a novici benedictí a Montserrat; tanmateix, eixamplà extraordinàriament Ja seva cultura musical i humanística. en un procés ascendent que es deturà per la violència de la guena civil, el juliol de 1936. Salvà la vida gràcies a la música: els músics del seu poble el reclamaren perquè dirigís la banda municipal. Traslladat a Barcelona el 1937, féu coneixença amb Joan Lamote de Grignon, que l'acolli com a deixeble; treballà en el si del Comissariat de Propaganda del Govern de la Generalitat amb la singular comesa de "poeta i músic", missió registrada en un document d'identitat que Miquel Querol m'ensenyava amb la gaubança d'adolescent que servà durant tota la seva llarga vida. El 1945 acabà els estudis de llicenciatura en Filosofia a la Universitat de Barcelona, i el 1948 pre- N a la confiança dipositada per Anglès i a la seva pròpia capacitat de treball. El 1952 fou nomenat vicedi· rector de l'esmentada institució i després de la mort d'Anglès, rector (1970), fins a la seva jubilació. sentà la tesi doctoral, dirigida per José Camón Aznar, a la Universitat de Madrid -l'única universitat de tot el país en què es podien fer tesis doctorals en aquells anys-, sobre e] tema La escue/a estética cals resultats de la seva pròpia capacitat de recerca sor· talana contemporanea; publicada giren ben aviat i en abun· posteriorment, el 1953, esdevingué dor: destaquem-ne, dins la una cita imprescindible per als essèrie ·'Monumentos de la Música tudiosos del pensament i de l'estèEspañola", El Cancionero Musical tica a casa nostra. de la casa de Medinace/i (2 vol.. Higini Anglès el cridà per oferir1949-50), Canciones y Villanescas li la Secretaria General de l'lnstiespirituales de Francisco Guerrero tuto Español de Musicología del (en coJ.laboració amb Vicenç Gar· CSIC, institució creada a Barcelocia ful be 1955), Romances y Letras na el1943, i en la qual Miquel Quea 3 voces (1956), Cancionero Mu· rol desenvolupà tota la tasca insical de la Biblioteca Colombina vestigadora des del nomenament, ( 1970), Cancionero Musical de el1946, fins a l'acabament de la seGóngora (1975), Madrigales esva activitat oficial, el 1982. pañoles inéditos Des del princiel siglo XVI y treballà pi, Cancionero de amb compela Casanatell· tència en la tasQUEROL VA INIse (1981 ), ca fonamental Ca ncionero de coordinar i CIAR ELS ESTUDIS SOmusical de Lo· fer funcionar de Vega (3 pe l'excel·lent BRE EL BARROC MU1986-91). vol., equip d'invesCancionero tigadors que SICAL HISPÀNIC. Musical de Anglès havia (1988). Turín pogut reunir: el seu Però Josep Subirà, paper en ra~ant· Màrius Schneider, guarda investigadora in~e~ac•onal P. Antonio de Donòstia, Mn. Franli vingué pel fet d'haver 1ruc.at a ca· cesc Baldelló, Joan Tomàs, Emili sa nostra els estudis sobre el ba~ Pujol, Josep Romeu, M. Santiago musical hispànic, seguint les petJa: Kastner~ Manuel García Matos, Ardes de Manfred Bukofzer (1947) 1 cadio de Larrea, Bonifacio Gil i Susanne Clercx (1948); des de la Magdalena Rodtiguez Mata; aquesseva ponència al congrés interna· ta tasca esdevé molt més important ona! de música religiosa de Roma ci encara si tenim en compte que Hiel 1950 fins als darrers dies de la gini Anglès hagué de residir a Roseva vida, es dedicà especialment 8 ma des del 194 7, en ser nomenat aquesta temàtica, de la qual ens president del Pontificio Istituto di llegà la sèrie Música Barroca E~· Musica Sacra (on succeí en el càpaíiola, estudi antològic de la .P01!· i, rrec Dom Gregori M. Sunyol), fonia i la monodia ban-oca h!spa· que per tant, Miquel Querol era el ni ca en sis volums, apareguts entre veritable cap de J'!nstitut mercès di: E ció tes I Dij (19 ~¡· 11 p~ Ca I ...... ,-, 1970 i 1988; una contribució es~iai fou l'anomenat Cançoner català dels segles XVI-XVII, recopilació d'obres d'aquesta època esc ritesen llengua catalana. L a seva activitat musicològica es veié registrada en moltes altres publicacions; des de la gestió acadèmica del )' le l: f 7· 3 ), o fe ~ t· ai I a· I a· li la a· ¡a la lS S· li· à- re Diccionario de la Música Labor (1950-1954), al manual de Transcripción e interpretación de la múrica espaiiola de los siglos XV-XVI 11974) i a I'Antología polifónica practica de la época de los Reyes Católicos (Granada, 2 vol., 1992 i 19~5), com també les seves apor- tac1ons a obres internacionals: el Riemann-Musik Lexicon, l'enciliopèdia Die Musik in Geschiclzte undGegemvard (1959-70), el Dicrionarium in septem tinguis redactus de la Societat Internacional de \lusicologia o als estudis sobre Bri~~.i Machado publicats a la Fundano Gulbenkian. .M~quel Querol publicà centenars d.artJctes de musicologia en les ptinClpals revistes nacionals (especial~~nt, "Anuario Musical", que ding¡ entre 1969-82) i intcmacionals· assistí com a ponent a una quaran~ ~a de congressos internacionals; conferències a diverses uníllllpartí t . ~llats ~talanes, espanyoles, ame~c?nes J europees; professà a la Unwersitat de Barcelona (1957-70); fou guardonat amb el grau de doctor honoris causa per la Universitat Autònoma de Barcelona(l992) i la de Granada (1993); fou reconegut amb nombroses distincions i premis internacionals. Membre de la Societat Intemacional de Musicologia, pertangué al seu Praesidium directiu en els penades 195871 i J977 -82; fundador i primer president de la Societat Catalana de Musicologia; membre conesponent de la Real Academia de San Fernando de Madrid i acadèmic d'honor de la de Sant Jordi de Barcelona. La Generalitat de Catalunya el guardonà amb la Creu de Sant }ordi el1997. A questa vida curulla de tre- ball investigador fou dedicada també a la creació musical; així ho palesen les prop de tres-centes obres compostes, que serva amorosament la seva vídua, la professora Alícia Muñiz. Obres sentides, emanades de la seva única vocació musical, bé que dirigida als diversos aspectes d' un mateix principi. Miquel Querol considerà sempre la musicologia al servei de la música, i per això pogué dur a terme la seva important dedicació a la recerca. Ell era, fonamentalment, un músic. Altrament, per a ell la música formava part d' un concepte orgànic basat en l'humanisme, que conei- xia en profundidat: Homer, Horaci i Virgili li eren tan familiars com Bach, Beethoven i Stravinsky; l'entusiasme, de vegades apassionat, en Ics seves idees, era fruit d'un llarguíssim exercici que a la fi esdevenia quelcom tan natural que semblava una improvisació efímera; però darrere d'aquella infa11tivola -i sovint, provocadora- desimboltura, hi albiraves sempre la pausada arquitectura ideològica, bastida pedra a pedra i fot-jada amb la poderosa cimentació de la seva vo!untat, il·luminada per l'exercici reguiar de la intel·ligència. La mort de Miquel Querol ens deixa més pobres. Sempre podrem dir que ens resta el seu llegat intel·lectual; però seria incomplet si al costat de la seva obra musicològica no hi consideràvem també la compositiva, que esdevé en certa manera un camí per descobrir, per fer-nos-el nostre. !, sobretot, el seu llegat ha estat especialment la seva dimensió humana. La generositat espiritual, la riallada homèrica, l'aliatge del realisme més sincer amb un idealisme de vegades tan inesperat, eren constants en el tracte de mestre a deixebles. Tingué i donà confiança; posseí i forjà personalitat; obri el camí, que nosaltres, els qui restem, hem de continuar de diversa manera, però convençuts de la bonesa del guiatge inicial. ~ .... 5I g:;' sr .... = ~· ..... e ....., = ~· ... Q ...... E: Joan Albert Amargós i la companyia Mal Pelo, premis nacionals de Música i Dansa I compositor Joan Albert Amargós ha estat guardonat amb el Premi Nacional de Música "per la capa- E citat de sfntesi entre els diversos llenguatges musicals, demostrada especialment en la seva producció compositiva de l'any 2001 ". El compositor va presentar l'any passat l'òpera Eurídice (Festival Grec 2001). el Concert per a trombó baix (temporada 2000-01 de l'OSC) i Flamenca en orquestra (espectacle a l'Auditori). Joan Albert Amargós va néixer a Barcelona el 1950. Va estudiar al Conservatori del Liceu i és instrumentista de piano i clarinet, activitats que combina amb la composició d'obres de cambra i simfòniques. També compon obres per a cinema, teatre, televisió i dansa. Va ser fundador del grup Música Urbana, amb el qual enregistrà dos discos. Recentment el segell Hannonia Mundi ha editat el seu Concierto para c/arinete y orquesta, i alh·es obres de cambra. Per la seva banda, la companyia de dansa Mal Pelo, creada el 1989 per Pep Ramis i Maria Muñoz, ha rebut el Premi Nacional dc Dansa pel seu espectacle L'animal a l'esquena, colofó de les celebracions del seu desè aniversari i que es presentà al TNC l'any passat, i per la inauguració ara fa un any del Centre de Creació i Investigació de les Arts Escèniques a Celrà. El jurat n'ha destacat "el seriós tr~ba/1 que ha desenvolupat la companyw durant aquests anys enriquint el món de la dansa al nostre país". També es va atorgar el Premi Nacional de Cultura Popular a l'Agrupament d'Esbarts Dansaires "pel conjunt d'actes commemoratius de la celebració del centenari de l'antic Esbart de Vic creat per i~rspir~ció d'un grup de poet~s, literats 1 amtcs dels costums tradicionals, encapçalats per mossèn Jacint Verdaguer". L'Agrupament va ser creat el 1985 i aplega 138 grups de Catalunya dedicats al conreu i el foment de la dansa catalana d'arrel tradicional. El rus Vasili Petrenko guanya la sisena edició del Concurs de Directors de Cadaqués en una disputada final S hort! More short... but sweet -apunta- . And whit rhythm. This is the most important." Aquestes són algunes de les correccions d'una enèrgica Tanja Goldstein, una de les joves aspirants a guanyar la sisena edició del Concurs Internacional de Cadaqués de Directors d'Orquestra. Un certamen consolidat no només pel bon índex de participants - una cinquantena provinents dels cinc continents-, sinó també per un creixent ressò mediàtic i una logística capaç d'articular gairebé una setmana d'intensa competició ~guany concentrada del 22 al 27 de juliol. Amb la Sala Simfònica de l'Auditori de Barcelona com a nou marc i un jurat de prestigi internacional encapçalat pel britànic Neville Marriner -principal director convidat de l'Orquestra de Cadaqués des de l'any 1992-, la sisena edició del Concurs Internacional de Directors ha resultat especialment disputada. Un nom ha destacat per damunt de la resta: el del rus Vasili Petrenko, que va protagonitzar una dura fmal amb el nord-americà Jonathan Pasternak. L'experiència de Petrenko com a director musical del Teatre Zazerkalye de Sant Petesburg va resultar decisiva. Amb un gest contundent i una seguretat inusual -atribu'1ble a una trajectòria premiada en diverses ocasions-, Petrenko va convèncer tant Marriner com la resta del jurat -format per Christian Buchmann, Jan Raes, Alcxander Rahbari i el titular dc l'Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya, Ernest Martínezlzquierdo. Participar en el certamen promogut per l'Orquestra de Cadaqués resulta tot un repte per als joves directors. A la disciplina i dificultat pròpies d'aquest tipus de competicions, s'hi afegeix el compromís de dirigir una obra d'estrena. Aquest és el tret distintiu del Concurs de Cadaqués i un dels aspectes que més preocupa directors i intèrprets - una cada vegada més sòlida Orquestra de Cadaqués. "Preparar la direcció d'una estrena en només cinc dies d'antelació és el més complicat. Exigeix una maduresa i coneixements específics i respon a la vol!fntat de reproduir situadons reals. Es, amb algunes excepcions, el que els directors es trobaran durant la seva trajectòria professional", afirma Llorenç Caballero, director artístic del concurs. Elephant skin del madrileny jesús Rueda ha estat la prova de foc per als finalistes d'aquesta sisena edi?i~: una partitura de titmes fugaços 1 VIUS, molt marcats, en què conflueixen passatges eminentment melòdics amb d'altres molt rítmics. Al marge de l'obra de Rueda, el repertori va in· cloure obres d'Stravinsky, Schumann, Mozart -la difícil obertura del Cosi fan tutte-, Bruckner, Boccherini, Ginastera i Albert Rousse1-amb el seu Concerto for small orchestra, confes. sadament desconegut per a la majo· ria de participants. avant d ·un repertori difícil i amb els nervis propis de la competició, l'objectiu dels joves directors és clar: "En principi,fer quadrar el tempo i marcar les dinàmiques", assegura l'alemanya Tanja Goldstein després d'accedir a la se· gona ronda. Goldstein és una de les poques dones d'un certamen que con· tinua reproduint l'esquema majorita· ri dels concursos de direcció: clar predomini masculí. "No crec que ser do· na determini l'estil de dirigir. En tot D cas, estic acostumada a aquestes es· tadístiques", afegeix. I si no guanyes? "Vacances! -somriu Goldstein-. He arribat al concurs després d'un any de molta activitat i amb poc temps per preparar-lo. En sóc conscient i per això no tinc massa expectatives, més enllà d'accedir a la propera ronda." El jurat va ser implacable amb Tanja i amb la resta de participants. Ernest Martinez-Izquierdo ho reconeix: ·~¡ nivell dels aspirants ens obliga a detxar fora gent que són molt músics.." El que més es valora: "El gest, la mr: rada, el contacte amb l'orquestra 1, naturalment, el resultat. que obtenen dels instrumentistes. Es sorprenent fins a quin punt el director detemrina el resultat de la interpretació." En aquest sentit, l'actuació de Petrenko va resultar òptima per la contundència i seducció. Com seductor resulta el guardó que ha obtingut: una gira de dues temporades al capdavant de 22 orquestres i haver inaugurat !8 31a edició del Festival de Cadaques -al marge dels poc més de 6.000 eu· ros de dotació econòmica. Rut Martínez Premis de la vintena edició del Festival de Cantonigròs TANGENTS l XX Festival Internacional de Música de Cantonigròs va atorgar el primer premi de la competició I (cors mixtos) d'aquest certamen musical anual al Cor Jove Velenje, de Velenje (Eslovènia), de 600 euros. També en aquesta competició es van premiar els cors mixtos d'un màxim de 50 cantaires que interpretaven el "Càntic a Barcelona" el fragment de l'Atlàntida de jacint Verdaguer ( 1845-1902) amb la mÓsica de Manuel de Falla, una peça musical obligada per a la competició d'aquests E 5 gr'MJ éor Ave Vila, de Vílnius (Lituània), va obtenir el segon premi de 300 euro~. El terce,r premi fou per al cor Pueri Cant~ res Sancti NicÒiai, de Bochrua (Polòma), amb 150 euros.En la competició número 2 (cors infantils), van t:esultar pr~mi?IS ~I cor Saskat~on del Canadà (a la foto), el cor Pro ~ustca (Eslovaqutf).} el ,cor Rolmcka Praha (Txèquia). Els pre~mats d,e la compehcto numero? (cors femenins), van ser el cor de notes de I escola Kossuth, de Cegled (Hongria), amb 1.000 euros, el Cor de la Universitat de South Bohemian, de Céske Budejovice (República Txeca), amb 240 euros, i el Cor Dzintars, de Riaa (Letònia). 0 amb 120 euros de premi. Pel que fa a la competició número 4 (cors mixtos, masculins o femenins, de música popular), van resultar premiats el cor femení Rustiko (Macedònia), el cor de noies de l'escola Kossuth (Hongria) i el cor de noies d'Aurin (Hongria). FinaLment, en la competició número S (grups internacionals de dansa). es van premiar els grups Grabrovche (Bulgàtia), Fira Rower (Hongria) i lzvorasul (Romania). En aquesta edició del Festival, celebrat el passat juliol, hi van participar 639 cors i grups dc danses (uns 2.000 participants), proceaents de 69 països d'arreu del món. L'Orfeón Donostiarra en el xx Festival Narciso Yepes l Festivallntemacional Nar·ciso Ycpes que se celebra a Ordino, enguany arri ba a lavintena edició arn b una programació en la qual destaca el concert inaugural: l'Orfeón Donostiarra, amb direcció del titular, Antonio Sainz Alfaro, oferirà la versió de la coneguda cantata Cannina Bura na de Cari Orff, amb la coHaboració de la soprano Ana Moreno, el contratenor Jordi Domènech i el baríton Lluís Sintcs. En un total de sis concerts, hi dest?ca així mateix el que interpretarà I Orquestra Simfònica del Vallès amb direcció d'Edmon Colomer i actuació solista de Gerard i Lluís Claret i de Josep Colom en el Triple co11cert de Beethoven. L'Orquestra Nacional de ~ambra d'Andorra. de presència obltgada, oferirà un altre concert destacat amb la versió del sempre ben rebut Concierto de Aranjuez, amb actuació solista d'un dels grans virtual ""de la g"itBm del moment. Ma· E nuet Benueco i amb una segona part dedicada a El atnor brujo de Manuel de Falla amb l'actuació de la cantàora Ginesa Ortega. La direcció serà d'lgnacio Yepes, fill de Narciso Yepes, en gran mesura creador d'aquest festival. En una oferta variada, també hi figura un concert de la Jove Orquestra Nacional d'Andorra, que dirigeix Gerard Claret, en un programa matinal amb obres de Ricciotto, Elgar i Hindemith. Igualment en sessió matinal actuarà el finalista del Concurs Internacional de Cant Montserrat Caballé, Serhiy Mahera. Només resta recordar un recital de flamenc amb un conjunt encapçalat per Vicente Amigo i un de jazz amb la Big Band dirigida per Eladio Reinón amb la veu de Laura Simó. Esmentem, de passada, que sorprèn que el dossier de premsa sigui confegit íntegrament en castellà RRMC Corrig~nda. En el núm. 21 1 (maig de 2002) de "Catalunya MúsicafRevtsta Musical Catalana'~ a la secció Llibres de la pàg, 42, a la re~senya signada per Pere Art1s del llibre de Josep Tomàs i -cabot Els 11!!!alls de Schubert, s'esmenta, en el primer parà_graf e] llibre d'A1 ~nUoa Morera. El nom correcte d'aquesta biografia d Enric Morera es na espma clavada al cor. Una lliçó de Wagner H e assistit en diverses ocasions al Festival de Bayreuth, concebut per celebrar i interpretar adequadament les òperes de Richard Wagner i sempre, a part de copsar un major o menor nivell en la representació de les òperes proposades. n'he sortit amb una idea menor ben clara: la invisibilitat de l'orquestra i la del director. Wagner sabia que una òpera no és un concert. Que l'important era comprendre el que passava a l'escena i cap element ho podia distreure. La música, omnipresent i immaterial, acompanyava l'acció, la subratllava o l'explicava, però no calia veure els qui la feien, i sobretot calia estalviar-se la figura a vegades patètica del director d'orquestra, que amb els seus gestos o la seva batuta sovint s'interposa entre l'espectador i l'escena. Encara és més greu quan a escena hi ha un ballet. Per això Wagner, que semblava dominar tot allò que feia, en dissenyar el teatre més apte per a les seves òperes va preveure àdhuc aquest detall. Detall que també ha respectat el muniquès Prinzregententheater. que ve a ser una còpia luxosa de la sala de Bayreuth. Una mena d'expiació al fet que després d'haver estrenat Tristany i /solda i Els mestres cantaires de Nuremberg no van saber captar ni afirmar la voluntat de Wagner de construir un teatre pensat per a les seves òperes. No sé si és factible que aquesta lliçó se l'apliquin els teatres d'òpera existents, ja que els cantants, sobretot des del fons de l'escena, han de poder veure el director que els dóna Ics entrades i, a vegades, Ja poca inclinació de l'escenari obliga el director a sobresortir-hi. No tant, per això, com sovint ho fa. per JORDI MALUQUER - E ¡;;¡ s- ¡;; ...a •.:;! Bi' ;,¡· 216 ~ ::::!. ...., ¡;¡:;- a Bi ;¡· ¡;:;¡ ¡;;;:- - ¡;: Joaquim Hams des de la perspectiva filial ls passats dies IS i 16 de juliol. dins el programa dels Cursos de Verano de la Universidad de Oviedo i per iniciativa de la professora Marta Cureses de la Vega, directora dels Encuentros con la Creación Contemponínea, Pietat Homs va ser convidada a impartir dues confcrències per evocar la personalitat humana del compositor Joaquim Homs tant en els aspectes més in teressanis de la seva trajectòria artística com en els més quotidians de la seva existència compartida amb la pintora Pietat Fornesa, familiars i amics. entre els quals destacà la del seu admirat mestre Robert Gerhard. Aquestes sessions, que se celebren regularment a la seu de l'Auditoria y Palacio de Congresos Príncipe FcJipe d'Oviedo compten amb una nota ble assistència d'investigadors i joves universitaris i tenen com a objectiu primordial l'a cos ta ment personal amb algunes de les figures més rellevants del panorama musical actual. Les dissertacions de Pietat Homs es presentaren amb el títol de: "Homs en la intimidad'' i ''El compromiso musical e intelectual en la obra de Homs", i les seves parauIcs van consisti r a exposar els aspectes existencials del compositor en una sèrie d'apartats que resumien la seva trajectòria vocacional. La perseverança i també la constància a guardar arxivats programes, escrits i crítiques que es referien al treball del seu pare van contribuir perquè Ja dissertació constituís un testimoni de gran valor per conèixer millor Ja personalitat del compositor. Des de fa un temps Pietat Homs es dedica a catalogar amb veritable rigor no solament les partitures sinó també els documents esc1its del seu pare. i és així com en certa manera s'han redescobert obres que no mereixien el silenci i ha fet possible la publicació d'alguns escrits i conferències, a més d'una col-lecció monogràfica d'enregistraments en CD, a càrrec d'intèrprets molt identificats amb la seva música. D'altra banda, i també en el marc d'aquestes sessions, Ja mateixa Marta Cureses de la Vega, directora per sisè any consecutiu d'aquests populars uEncuentros" va glossar amb profund coneixement l'evolució de Ja música catalana del nostre temps, tot exposant amb magistral claredat la tasca del Club 49 a Barcelona els anys de la postguerra. Ahd mateix el professor Tgnacio Valdés, Llicenciat en Història i Ciències de la Música i alhora enginyer industrial, que ha iniciat una tesi doctoral sobre l'obra completa de Joaquim Homs. va impartir una conferència molt documentada sobre "La obra pianística de Homs~, a la qual ha dedicat el seu projecte de recerca. El discurs va anar acompanyat d'un concert en viu a càrrec del mateix conferenciant, que va ser especialment festejat pel nombrós públic assistent a l'acte. Dues noves edicions en CD i publicació de dotze noves partitures amb obres de Joaquim Homs E I proper dia 9 d'octubre al migdia, a la seu de la delegació de l'SGAE a Catalunya (pg. de Co1om, 6), tindrà lloc la presentació del nou CD de Marco Polo, Música per a piano. Vol. 2 de Joaquim Homs, juntament amb la publicació recent d'una dotzena de partitures amb música per a piano, clarinet sol i conjunt instrumental del mateix Joaquim Homs, a càrrec d'Amalgama edicions. En l'acte de presentació intervindran Jordi Maluquer i Joan Cortina, director d'Arnalgama, juntament amb el mateix pianista, )ordi Masó, autor de J'enregistrament, que interpretarà en directe alguna de les obres incloses en el disc. D'altra banda, el dia 6 de novembre es presentarà a Madrid un nou CD del segell Fundación Autor, dedicat a Ja música per a conjunt instrumental i per a veu amb acompanyament de cambra de Joaquim Homs. L'acte tindrà lloc a la Sala de Cama ra del Auditoria Nacional de Música i anirà acompanyat d'un concert en viu en què es donaran a conèixer diverses obres contingudes en el CD, a càrrec dels mateixos intèrprets protagonistes de l'enregistrament: Grupo Enigma -Orquesta dc Ciimara del Auditoria de Zaragoza-, dirigit per Juan José Olives amb la coJ.Iaboració de Ja mezzosoprano Montserrat Torroella. ·····••· ····· ··•••• ········· ·•··· ··· •••••• •··· ··•·•••• ••• ····•···• ••·•• ·• ·•··• • antabile és ~'!a entitat prillada sense ànim de lucre que ha iniciat recentment les s~·~s actn11tals encarades a promoure i difondre el paper de la Feu llu mana en _la m~rca ~u/ta en Iotes les seFes expressions. Aquest objectiu es l'Ol aconseguir amb I ~rgamtzac10 ~e.nombroses propostes, com ara: conferències, debats, tertúlies, presentac10ns... , expOSICIOIIS, l'enda de llibres, CD, vídeos, revistes,fotos..., infonnació sobre ò~'!'es, concert~ i recitals tant d'àmbit nacional com intertwcional..., i un llarg etcèfera d 1dees. Cantablle té la seu al carrer de Lledó, 4-6, 08002 Barcelona. Tel.: 93.319.96.29 (de dimarts a dissabte, d'J 1 a 14 h i de 17 a 20 h; dilluns de 17 a 29 17). c 22 502 La Generalitat i la Fundació Banc Sabadell col-laboren en la programació de l'Associació d'Amics de l'Òpera d e Sabadell E I D~artament de Cultura la Fun ació Banc Saba ell i l'As· . sociació d'Amics de ¡·~~era van s1gnar el passat mes de julio un conveni. ~e col:lab~r~ió per a la progra. mac_m del c1rcu1t pera Catalunya, or~amtza.t c.~~;da. anY. des del1982 per Assoc1act9 d Am1cs de 1'9pera amb representaciOns a Sabadell 1a vuit ciu· tats catalanes més. Van subscriure l'acord el conseller de Cultura, Jordi Vilajoana; el direc. tor de la Fundació Banc Sabadell Mi· ~uel Molins, i Ja presidenta i fu~~· ora de l'Associació d'Amics de l' . pera. Mima Lacambra. També hi van assistir el dele~t de Música, Carles Sala, i Joan uitart, director de l'Agència de. Patrocini i Mecenatge, que ha Beshonal el conveni per a aquest 2 02. L'acord estableix que Ja Fundacio Banc Sabadell aporta 135.228 e~ros (22.500.046 pessetes) al circuit pe· ra Catalunya, que a~est 2002 ha programat Cam1e11 de itet, de febrer a març; La Bohème de Puccini, d'abril a maig; i Madame Butterfly de Pucci· ni. aquest octubre, en commemoració del vmtè ani'grsari de l'Associació d'Amics de l' pera de Sabadell. El Departament de Cultura, ~er la seva yart, col·lab~arà amb l' ssociacio Amics de l' ¡Jera de Sabadell amb Ja promoció publicitària del ci· cie per televisió. ~er un valor de 72.121,45 eu ros (I .000.000 de pes· setes). PEF eo PAr r-1 CIO DE TRE ~~ TA PA I oist Al Ca ~~ duo ~ La Fwtdació Caixa de Sabadell incrementa el patrocini a I'OSV un ' altra banda. la Fundació Cai· xa de Sabadell, ~ mi~à del conveni de col·la raci amb l'Orquestra Simfònica del Vallès, ha incrementat el seu ~yport (ler.aques~ any 2002. L'aportacJO econ01mca sera de 121.000 eu ros, mentre que l'any 2001 l'import va ser de 108.000 cu· ros, i els an1,s anteriors, 54.000 euros. Des de I OSV es vol destacar el patrocini "actiu" de Ja Fundació Ca1~a de Sabadell, és a dir, no és tan sols una aportació per fer possible .u~a or· questra d'aquestes caracten.s t1qu~s, smó que aposta per P._Ot~nc1a~, !Jllt· jan~nt el suport econom1c, act11~tats de 'OSV en poblacions on, sense aquest suport, no serien possibles. Aquest de dcatrocinÏ faci!ita ta~~ la consolidació e I'OSV ofermt mus1~ arreu de Catalunya i captant nous pu· blics. Les activitats incloses en aquest conveni van des d'un cicle de concerts de cambra a diferents poblacion~ de les comarques de Barcelona, els tra· dicionals Concerts de Valsos al Palau de la Música el Concert de Setmana Santa a Mol~ l'serral, fins a dil;ers,os concerts a Vic, Castellar del \alies. Olot i Granollers. Cal desta~ar la cof.laboració amb l'Escolama de Montserrat en un programa nadalenc. amb obres de Britten i Bemstem. que els durà a fer concerts a Lleida. Mont· serrat i Barcelona. Uflf pen D - iuq L' inst COll ípi ins iÍÓ pr~ lici¡ l'àn 3 Paí !an ria) ~de o =~ En ton ~ al Més al·licients en la setena edició d'El Primer Palau PER SETENA TEMPORADA coNSECUTIVA EL PRIMER PALAU, EL CICLE DE JOVES INTÈRPRETS DE LA FUNDACIÓÜRFEÓ CATALÀ-PALAU OELA MúSICA, ÉS COM UN TRET DE SORTIDA DE LA REPRESA, DESPRÉS DEL PARÈNTESI ESTIVAL, DE LES ACTIVIt4.TS CONCERTÍSTIQUES DEL PALAU DE LA MúsicA. i participen 12 joves intèrprets, seleccionats entre les 65 sol·licituds rebudes: quatre pianistes (Femando CasteUano, Alex Alguacil, Maria Figa Vaello i Juan Carlos Rodríguez), una violinista (Elena Mikhaïlova), un vio~nceHista (David Apellaniz), un duo de violoncel i piano (Pa vel Gomziakov i Plamena Mangova), un oboista (Josep Domènech), un percussionista (Joan Marc Pinc), un acordionista (Javier Arocena) iun cantant (Àlex Vicens). L'equilibri i la pluralitat dels instruments representats - que combina els instruments bàsics !piano, violí, violoncel, etc.) amb instruments més atípics (percus~ó. acordió)- regeix quant a la ~dència geogràfica dels parhctpants: cinc procedeixen de l'àmbit català, dos són nascuts aAndalusia, un a Navana un al País Basc i dos als països d~ l'Est l~ntiga Unió Soviètica i Bulgà~), per bé que en aquest cas restdents a l'Estat espanyol. . Com és habitual, dos concerts ttnd~an acompanyament orquestrait els altres dos seran recitals. En.conjunt configuren un reperton plural i variat (de Bach i Mo~rta Villa-Lobos i Martinu), alnora representatiu i estructurat en un cicle coherent i a tractiu per al públic en general, en què no H D'I!Squerra a dreta: foall Marc Pi11o, percussió; Juall Car/os Rodríguez, piano; À/ex Vicens, tenor, i Alcx Alguacil, piano són absents els compositors catalans (Albéniz, Granados, Montsalvatge i un jove compositor mataroní, Moisès Bertran, format al Conservatori del Liceu de Barcelona i als Estats Units) i obres més recents del compositor i percussionista brasiler Ney Rosauro (un vital Concert per a marimba i orquestra, del 1986) o del repertori modem per a acordió. Els quatre concerts habituals d'El Primer Palau se celebraran quatre dimecres del mes d'octubre (dies 2, 9, 16 i 30) a les 19,30 h. n incentiu afegit per als joves intèrprets és l'important increment de la dotació del Premi El Primer Palau, que s'atorga enh·e els joves intèrprets participants, possible gràcies al generós patrocini de Mitsubishi Electric, que es va iniciar la passada temporada: es tracta de quantitats importants (6.000 eures per al Premi El Primer Palau), amb la pos- U sibilitat, a més, de concedir quatre accèssits, dotats cadascun amb un mínim de 1.500 eures. Precisament en el concert de cloenda del cicle (21 de novembre a les 21 h), coincidint amb la Festa dc la Música Catalana, que se celebra tradicionalment amb motiu de la festivitat de Santa Cecília, patrona de la música, actuarà el guanyador del Premi El Primer Palau de Ja temporada passada, el clarinetista Cristo Barrics, acompanyat de l'Orquestra Filharmonia de Cambra de Barcelona. S'aprofitarà l'avinentesa per proclamar oficialment el veredicte dels premis enguany. Finalment -i ja que es tracta d'un autèntic cicle de concerts públics-, cal agrair el suport que s'ha rebut fins ara del nombrós públic assistent. I desitgem que continuï amb el mateix: entusiasme, per preservar aquesta atmosfera única del concert en viu -tan t:stimulant per als joves intèrprets-, en el marc singular de la nostra sala de concerts. Una brillant i molt anglesa proposta per començar Festival Grec The Fairy Queen de Henry PurceU (adaptació de David Pountney): Joan Rodgers, Tom Randi e Nikolas Kafetzakis Carolyn Sampson, Mary Nelson, Mark Richardson. Orquestra ¡ Cor d~ J'English NationaÍ Opera (ENO). Direcció escènica: David Pountney. Dtrecció musical: Pau[ Daniel. Companyia i producció: English National Opera (ENO). Gran Teatre del Liceu. 9 de setembre de 2002. per J. COMELLAS om a sorprenent es pot qualificar la inauguració de la temporada del Gran Teatre del Liceu d'enguany. En un context del que podríem anomenar realpolitik cu ltural, cada dia més perceptible, hom ha atacat de manera molt concreta la dimensió estrictament artística en detriment de la social, amb una proposta rica, de característiques originals, d'un gran potencial de creativitat i molt gratificant... I que a més, en la seva essència conceptual original no és una òpera sinó una semiòpera, i encara més, de l'època banoca; per tant, allunyada de l'esplendorós moment romàntic. I tanmateix, quin extraordinari espectacle. Amb The Fairy Queen es presentava a Barcelona The English National Opera, una fom1ació amb un considerable pes en l'activitat lírica btitànica, amb una trajectòria amb un cert caràcter indepen- C 24 504 dent, i amb una gran capacitat d'innovació. Amb The Fairy Queen la companyia poua en les essències del gènere operístic anglès, a final del segle xvu de la mà de la figura màxima de la música barroca: Henry Purcell. En una època en la qual l'òpera encara estava en període de desenvolupament, aquest títol és ben definit01i d'aquesta realitat; i per tant de les seves mancances, però també del seu encant i d'alguna manera de Ja seva innocència. I aquestes característiques essencials de manera ben significativa han estat molt ben conservades en la versió que ens ha arribat, malgrat la profunda revisió dramatúrgica -o potser gràcies a això- que ha creat David Pountney. Aquest em sembla que és un mèrit essencial de l'espectacle. Que faci la sensació d'autenticitat, d'exactitud en allò fonamental a l'esperit de l'obra; que immergeixi l'espectador en la puresa miginal de l'obra i del seu context, tanmateix basantse en una transformació profunda d'aquest mateix context. Que tot sigui ro· tundament nou i que tot sigui tan exactament fidel a allò que va ctear fa més de tres segles Purcell inspirant-se, d'altra part, en una de les obres més atípiques de Shakespeare. no importa que hi apareguin transvestits, que l'acció transgredeixi constantment èpoques, que es trenqui la unitat dramàtica, que es trabuquin personatges i que valgui qualsevol cosa que pertorbi l'ortodòxia i Ja convenció. Perquè a Ja fi tot té una coherència absoluta, tot acaba quadrant i tot conflueix en un esclat tic i generós d'imaginació, de llibertat creativa , de màgia, de sentit i, també -i per damunt de tot-, de fidelitat; i disculpeu la insistència en aquest terme, que juntament amb el de llibertat, crec que presideixen la proposta. Fidelitat a Shakespeare, a Ja lluminosa bellesa de la partitura de PUt·cell i a un sentit molt britànic en la concepció global de l'espectacle. Realment, costa imaginar que una proposta com aquesta hagués pogut ser concebuda per artífexs no anglesos. Tot això traduït en un treball interpt·etatiu de base coral d'una enmme categoria. La complexüa t del muntatge es va manifestar amb una precisió absoluta, amb cada peça obeint amb un molt exacte sentit del tot per damunt de l'u, fins a concloure en una versió d'una alta categoria. E I concert protagonitzat pel trio de Keith lar. rett a l'Auditori va ser el millor dels quatre del Fes. tival Grec 2002 als quals vam assistir. Jarrett, que feia uns anys que no actuava a Barcelona, va brodar una ac. tuació modèlica, impecable, en què el seu lirisme immar· cescible ressorgí amb una força abassegadora. Molt ben agombolat pel contrabaix de Gary Peacock i la bateria de jack De)oh· nette, els seus dos acompan. yants més habituals, el pia· nis ta de Pennsylvania ofcri un concert gairebé de carn· bra, en el qual tot estava COO· trotat, tot era al seu Uoc: els timbres, els ritmes, les in· tensi tats... En cap moment l'actuació fou freda o distant. Perquè malgrat el punyent li· risme del líder, cada instant posseïa una màgia especial. Per aconseguir tot això, se n'ha de saber molt. I Keith Jarret ho tornà a palesar. El seu fraseig sense màcula diu moltes coses. r totes bones. Perquè es un fraseig curull d'imaginació, de riquesa to· naI, que s'enfila sense estre· bades, que fa giragonses sen· se estridències i que davalla sense afectacions. Tot és d'u· na puresa insusual. 1 això que el concert començà amb un tema total· ment free. Semblava que ca: da músic anés a la seva, pero en realitat tots tres s'afa· nyaven, i ho aconseguien,~ no sortir del curiós cercle en el qual s'havien in~taHat Però allò s'acabà aVIal. Per· què després d'aquell pròleg, ofert possiblement per tas· tar-se a ells mateixos quant a comunicació personal i inventiva, s'entrà en el terreny . dels estàndards. i aquí aparegué la màg¡~ d'un trio excepcional. ~erque allà tothom construeiX, tot; hom s'espavila. tothom t.e una oreU a a punt per sentir què fan els altres. Natural· ment hi ha una batuta. la del líder.' Però Peacock i Defo~· nette sense escarafalls, apo : · .· prec1'al ten la' seva saVJesa. . 1 • a 1es exp t·cactons prec10sa, del pianista. Que sap caJlllaf He dOl ele¡ ~ nit~ He~ GeO ~ pia con au. Gu ~r ~j ~~1 toj ap da gu que( amb din1 b!a ala que ren Ull) Aclaparadora màgia del trio de Keith Jarrett .- festival Grec. Auditori, Poble Espanyol i Teatre Grec. Juliol de 2002. de ritme i encabritar o amo- rosir un tema a Ja perfecció. Hi hagué molts moments màgics. I aquesta milgia arribà al súmmum quan el trio interpreti! un estàndard que només durà dos minuts. Però quins dos minuts! Foren els cent vint segons més intensos que hem sentit darrerament pel que fa a conjunts reduits. Foren dos minutsd'una bellesa sàvia, sub· Iii, pregona. Hendricks, dominadora dels elements U n altre concert amb moments molt aconseguits el protagonitzà la soprano Barbara Hendricks, que homenatjà George Gershwin. Per a això comptà amb el suport del pianista Geoff Keezer, el contrabaix Pierre Boussaguet, el bateria Jeff BoudreêU.~, i el conjunt de cordes Guild Hali Strings, dirigit !l'f Paul Beteman. Barbara es convertí en dominadora de la pluja, els llamps i els trons. Ho diem perquè quan ja feia una estona que actuava, començà aploure. Els músics de corda van fer el mutis entre alguns xiulets, mentre ella es quedava a l'escenari del Grec a:n? ~I trio. La seva extraordmana veu, potent i ben timbrada, aclaparà els clements atmosfèrics, que es van retre a~ seva força i al seu art ja que parà de ploure. Tor~a­ ~n al~shores els fugitius i il!lsmmuts més tard van ha- ver de marxar definitivament perquè l'aigua tomava a caure, ara amb més força. Però Barbara Hendricks restà incòlume. I també el trio. Per tant, el concert continuà. Però com que cada cop queia més aigua, es va haver d'acabar. Això sí, el públic, dempeus, dedicà a la soprano una ovació eixordadora. l quan tothom ja es decidia a marxar, aparegué novament Barbara i, a pèl, cantà un espiritual Just quan va haver acabat i el públic tornava a ovacionar-la, s·obriren les comportes del cel i caigué aigua a dojo. Aquest homenatge a Gershwin tingué una mica de tot. D'entrada, sobta trobar una cantant bàsicament d'òpera en un context molt jazzistic. Però no era la primera vegada que Ja Hendricks es trobava en aquest ambient. Ara bé, és evident que la seva veu no s'adiu gaire amb els estàndards, almenys tal com van ser tractats pel trio de Keezer i Ja corda. Perquè són dues concepcions molt diferents d'entendre els temes del compositor de Brooklyn. De fet, no lliguen gaire el sincopat i la veu d'una cantant d'òpera. Fins i tot en les balades. Però Fascinathing Rhythm trencà aquella mena de desavinença. Perquè aquest és un tema amb molta síncopa i aquí Barbara entrà de ple i se'n sorti plenament. Ho podia haver fet en altres? Potser sí. Però Hendricks va voler ser fidel als seus orígens. Ara bé, quan la soprano enfocà els temes de Porgy and Bess, la cosa pujà de nivell de manera prodigiosa. Perquè es trobava en el seu element: l'òpera. I "Summertime", "lt ain't necessarily so" i algun altre van agafar una volada magnífica. La llàstima va ser que aleshores arribà la pluja i Barbara no es va poder capbussar del tot en l'obra cabdal del compositor. Hendricks féu vib1·ar, doncs, el públic, com també l'impecable trio que tenia darrere, amb un Keezcr esplèndid. Els que van fallar foren els músics de corda. I no ho diem per la seva retirada abans d'hora de l'escenari, sinó perquè amb prou feines van donar una nota dc color al concert. Perquè es van limitar, d'acord amb els arranjaments, això sí, a col·laborar amb unes vulgars pinzellades a cada tema. Creiem que sense ells Ja cosa hauria sortit molt més rodona. Nova proposta de Pat Metheny l concert del Pat Metheny Group mostrà un líder més dur que en anteriors ocasions. l és que Speaking of you, el seu nou disc, que presentà al Poble Espanyol, s'aparta del clàssic lirisme d'altres interpretacions seves. El grup del guitarrista de Missouri ofereix ara una música més densa, en què hi ha més risc, i hi ha noves troballes i sensacions. Això sí, Metheny continua en un estat de forma envejable, i la seves guitarres no deixen mai indiferent, gràcies a Ja facilitat amb què les punteja i al fet que de cadascuna n'extreu sons realment aconseguits. A la banda de Melheny. hi continua el teclista Lyle Mays, que no estigué gaire fi. Es féu un garbuix en més d'una ocasió i no fou la peça destacadíssima d'altres concerts. Això afavorí que la proposta del grup tingués alts i baixos, perquè bona part del rendiment del combo recolza en els teclats. Però a canvi, els altres van estar molt bé. Per exemple, E el trompeta i veu Cuong Vu, nou de trinca, i que va actuar poc. Una llàstima, perquè posseeL\: un so molt personal i la seva proposta, molt innovadora. desperta excitants sensacions. Steve Rodby, baix; Richard Bona, percussió, baix i veu, i Antonio Sanchez, bateria, arrodoniren una proposta arriscada però prou coherent i exitosa. Un Manhattan Transfer llfestivaler" finalment cal parlar de Manhattan Transfer. El magnífic quartet mixt estigué molt "festivaler··. Actuà al Grec i això predisposà que dos dels seus elements, Alain Paul i }anís Siegel, actuessin molt per al públic. Janis es ficà entre les files dels espectadors i cantà amb ells, i Paul, de cop, es tragué la camisa i tot seguit s'estripà la samarreta mentre cantava, cosa que provocà un udol colossal de les seves admiradores. Manhattan Transfer no enganya ningú. Continua fidel a uns clixés, que enguany, però, foren molt més amplis que els puraments jazzístics. Això si, Ja seva meravellosa entesa, els seus solos, i l'ús de l'seat amb lletra, continuen a un gran nivell. I així sorgiren temes com Skyliner, Rambo, A tisket a tasket í Clouds, que s'afegiren a d'altres que havia fet famosos Louis Armstrong. Però també hi hagué rock and roll, funky. pop, cançó dels anys cinquanta, i l'inevitable Cuéntame. De tot una mica. Els dos elements esmentats i la resta del grup, Tim Hauser y Cheryl Bentyne, estigueren més animats i oberts que mai. Però la proposta, en general, fou més fàcil que en altres ocasions. Pel que fa al quintet que els agombolà, cal dir que el pianista i director musical, Yaron Gershowsky, estigué impecable, igual que el guitarrista, )eff Richamn. El saxo tenor, Larry Klirnas, fluixejà molt i Michael PBowie, baix, i Buddy Williams, bateria, no desentonaren. ! L'Orfeó Català debutà a Valladolid EL PASSAT MES DE JUNY L'ORFEÓ CATALÀ, QUE DES DE L'ANY 1997 COMPTA AMB EL PATROCINI DE LA FuNDACIÓ CAIXA PENEDÈs, VA ACTUAR PER PRIMERA VEGADA A VALLADOLID AMB L'ORQUESTA SINFÓNICA DE CASTILLA YLEÓN. ' L 26 obra interpretada va ser el Requiem K. 626 en Re menor de Wolfgang Amadeus Mozart. El director va ser Antoni Ros Marbà i el programa es va completar amb una primera part dedicada a la Simfonia núm. 40 en Sol menor del mateix compositor. Se'n van fer tres audicions, dues al Teatro Calderón de Valladolid i una tercera al recentment inaugurat Auditoria Ciudad de León. Es tractava de la cloenda de la temporada de l'orquestra castellana i els concerts van ser un èxit rotund de públic i de clÍtica. El contacte entre cor i orquestra va ser exceJ.lent en tot moment. La compenetració tant en l'aspecte sonor com estilístic va derivar en unes versions del Requiem plenes de color, de serenor en alguns passatges i de gran tensió dramàtica en d'altres. La direcció del mestre Ros Marbà va consistir en una magistral recerca de transparència musical i de profunditat interpretativa. No hi van faltar moments de gran càr- rega emeti- va, com l'esclatant "Dies irae'' o el mític i desolat "Lacrimosa". El quartet solista va estar integrat per la soprano Marta Almajano, la mezzosoprano Lola Casariego, el tenor Francesc Garrigosa i el baix Carlos López. Resultat d'aquesta primera col·laboració ha estat la invitació feta per l'orquestra de repetir l'experiència l'any vinent amb l'oratori La Creació de Franz Joseph Haydn amb Ja direcció, aquesta vegada, del que serà el nou titular de l'orquestra a partir d'aquesta temporada, Alejandro Posada. ' L Orquesta Sinfónica de Castilla y León va ser creada l'any 1991 pel govern autonòmic amb la intenció de promoure Ja divulgació del repertori simfònic. Des d'aleshores ha col·laborat amb solistes de relleu internacional, com Alícia de La- rrocha, Teresa Berganza, Rafael Orozco, Félix Ayo, Joaquín Achúcarro, Jard van Nes, Aurora Natola-Ginastera, Gruy Graff. man, Ingrid Haebler, Lluis Claret, Ernesto Bitetti, Mark Seltzer, Elmar Olivera, Bella Davidovich, Eldar Nebolsin, Nikolai Demidenko, José Luis García Asensio, Igor Oistrakh, Ainhoa Arteta i Dwayne Croft. Entre els conjunts corals cal destacar l'Orfeón Donostiar- ra. l'Orfeó Català, el Cor Nacional d'Espanya i la Societat Coral de Bilbao. Ha actuat a totes les comuní· tats autònomes i també ha realitzat oaires per Portugal, Aie' manya i Suïssa. La seva presencia és constant als principals festiva ls de música espanyols, com el Festival Internacional de Santander, el Festival de Otoño de Madrid, el Festival Interna· cional de Segòvia, l'Otoño Mu· sical Soriano i molts d'altres. PROGRAMACIÓ DE CATA1.UNYA MÚSICA DfU.UNS, 14 D'OCIUBRE oa2002 ~ 8UTLLETI DE NOTICIES ¡:ta MATINAL ~per començar el dia presentada ,.. JQall VIVeS. ~etull d'obres breus. .lloU ootaetins 1nformat1us 1 agendes ¡'j¡SiCalS 1;38 AGENDA MUSICAl UI BUTLLETÍ DE NOTICIES &:311 AGENDA MUSICAL tt0 BUTLLETI DE NOTICIES tt& MATINAL 11 GRAN REPERTORI ffulllET. RAOUL-AUGER: ''La í11)us:e", dansa. ['ISelllble Buon Tempo. (2m) ~AUBAT. ST.FLOUR: "La Mervellleuse", 'Ll Prudents" dues danses. E/lsemble Buon Tempo. (4m). SRANADOS, ENRIC: El pelelé. •!Jl~uin AchOcarro, piano. (4m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Co.'!Gert per a VIoli I orquestra n. 2, KV 211. Cl.riSban Tetzlaff, violi Oeutsche Kammerphllarmonle. (19m). '51TSANIS!XARHAKOS: "Princesa del MW•. !.;lis Baltsa, mezzo-soprano. CI'Q¡¡estra Experimental d'Atenes. Oir.: ilmes Xarl\akos (4m). JAJ(OVSKI. PIOTR ILITX: Entreacte, n's i (IOIOilesa de l'òpera "Eugène ~"lr.ll·. ~Filharmònica de Berlín. 01r: (13m). 1l:fl8 AGENDA MUSICAL 1t:t3 CAPSA DE MÚSICA f.AAÇONER DEL DUC DE CALàBRIA: \~ruts amatoris (Morir d'amor). ~de Ministrers. (11m). J\'ORAK, ANTONIN: Simfonia n. 8, Op. IS ~Filharmònica de Berlin. Oir.: ~IKubellk (36m). lllllART, WOLFGANG AMADEUS: :met per aoboè f orquestra, KV 314. lcl'.n Maell, oboè. Orquestra de Clriéland. Dlr.: Chrlstoph von Oohnanyí. ~Bychkov. !12m). IWOlMANINOV, SERGUEI: Concert per ap~no i orquestra n. 2, Op. 18. l'lad.mlr Ashkenazy. Orquestra Snifoolca de londres. Oir.: André f\'!vin.(35m). STIWJSS, JOSEF: Simpatia, Polka op. 73, Or~mtra Filharmònica de Viena. OíeZubin Mehta. (Sm). n.\~DEL GEORG FRIEORICH: Dixit !ll.."'i:lus. HWV 232, ~'llict Mass1s, Magdalena Kozena, ~.nas. Sara Fulgoni, contralt. Patrlck ~. Kevin Mclean-Mair, tenors. IQ.'tOS Pujol, baix. Cor de Les f .'~.dens llu louvre. Les Musiciens du ~·Oir.: Marc Minkowskl. (31m). •<.ORÀ. EDUARD: ·sardana· !!r.>a Castmejo, flauta. Adolf Pla, J;Jo.¡Sm). !l!iTTEN, BENJAMIN: Suite sobre 11'<,005 populars angleses ·A time tl:<t·~·. op. 90. ~lla Simfònica de la Ciutat de · llam. Dir. Slmon Ratlle. (15m). ~.· " '" NOU PUNT NOU ~ntactó de les últimes novetats ~ràfiques aparegudes al mercat. a Cilrll: de Montse Agullera. li:OO ENTRE CLÀSSICS ~d~ adia de l'actualitat musical. ~litzat per Xavier Chavarria. II:DO BliTLLETI DE NOTICIES li:G4 AG.EilOA MUSICAL 15 05 MúSIQUES DEL MON IS:lBSO DE COBLA ~:ica l les activitats del món de la ;1~1 per Ignasi PilloI. ... AFONS lAf«lVA MúSiCA. L'espai temàtic de Catalunya Música. SeleCCió: R.aJmon Colomer. Presentació: Eulàlia Bemto. KRENEK, ERNST: Dos estudis per a violoncel sol op. 184. Lucas Fels. (4m). LUTOSLAWSKI, WITOLO: Concert per a violoncel I orquestra. He1nrich Sch1ff. Orquestra Simfònica de la RàdiO de BaViera. Oir.: Witold Lutoslawski, (23m). GUINJOAN. JOAN: Música per a violoncel i orquestra. Uuls Claret Orquestra Simfònica Gottwaldov. Dir.. Joan Guinjoan. (19m). 11:00 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a parbr de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA ANTIGA Una selecció de Joan Vives presentada per Plfar Subirà. MACHAUT, GUILLAUME DE: Messe de Notre Oame. Taverner Consort. Taverner Cholr. Dir.: Andrew Parrott. (51m). ANÒNIM: La festa de rase. Clemencic Consort. Oir.: René Clemencic. (47m), ANÒNIM: Carmlna Burana (Carmlna Moralia). Clemencic Consort. Oir.. René Clemenclc. (Bm). 20:00 BUTLLETf DE NOTiCIES 20:1J.4 AGENDA MUSICAl 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Alfred Celaya. COOKE. SAM. ·vou send me•. Rachelle FerreU, veu i piano. Ooug Nally, bateria. Eddie Green, piano. Tyrone Brown. baix. Enregistrament fet al Festival de Montreux. ei1S de juliol de 1991. (Sm). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: "FïnaleAdagio lamentosa- Andante", quart moviment de la simfonia n. 6, op. 74 "Patètica". Salto Kinen Orchestra. Oir.. Seiji Ozawa. (11m) SIZET, GEORGES: Quatre últims fragments de la suite •Jocs d'infants", op. 22. Yaara Tal, Andreas Groethuysen, piano a quatre mans. (7m). BOCK, JERRY: "li i were a rich man" , del musical "Flddler on the roof' (El violinista a fa taulada). Topo!, veu. Orquestra. Oir Gareth Oavles. (Sm). BACH: Musette de l'àlbum d'Anna Magdalena. Bobby McFerrln. Yo Yo Ma. violoncel. (4m) FAURt GABRIEL: Cantlque de Jean Racine. Cor del Trinity College ot Cambridge. Oir.: Richard Martow. (Sm). PROKOFIEV, SERGUEI: Romeu i Jutieta. ballet mspirat en la tragèdia de Schakespeare, p. 64. (Acte ler, escena 2ona· Montescos i capulets. dansa desi cavaflers. Acte 2on: Mort de Tibals. Final.) Orquestra del Teatre Bolxoi. Dir.: Andrei Txistiakov. (8m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Tercer mov1ment del concert per a piano i orquestra n. 22, KV 482. Karl Engel, piano. Orquestra del Mozarteum de Salzburg. Dir.: Leopold Hager. (11m). BURKE, J. f VAN HEUSEN, J.: "Like someone In Jove". Oscar Peterson Trio. (Sm). SIBELIUS, JAN: "Himne finlandès". Cor Jubilate. Oir.: Astrid Ríska. (2m). SAMMARTINI, GIOVANNI BATTISTA: Simfonia en Re M, J-C 14. 1Giovanl dl Nuava Camerlstica Rlccardo Villani, clavecl. Oir.: Oaniele Ferrar!. (7m). MONTSALVATGE, XAVIER: Vivo, tercer moviment del Concierto breve. Leonel Morales. piano. Orquestra Simfònica de Madrid. Oir.. Antoni Ros Marbà. (Sm). LEONCAVALLO, RUGGERO: Brisa de mar. Orquestra de 5aló de Colònia (4m). WEILL KURT f GERSHWIN, IRA: •My ship". Herbie Hancock. piano. Michael Bretker, saxo tenor. Roy Hargrove, flugelhom. John Patitucci, baix. Bnan Blada, bateria Enregistrament fet a Toronto. el 25 d'octubre de 2001. (9m). ARNOLD, MALCOLM; Danses angleses, segona sèrie op. 53. The Philharmonia. Dir.. Bryden Thomson. (9m). MilLER, GLENN "MoonlfghtSerenade", arr. per Wilhelm KalserLindemann. Janne Saksala, contrabaix. Els 12 VlofonceUistes de la Filharmònica de Berlin. Oir.: Slr Simon Ratlle. (4m). 22:DO AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Temporada OBC BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Simfonia n. 9. op. 125. Solistes a determiMr. Orfeó Catala. Orquestra Simfònica de Barcelona 1 Nacional de Catalunya. Oir.. Salvador Mas. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 12 d'octubre del 2002 a l'Auditori de Barcelona. TEMPORADA osc 200213. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últ1ms programes 0:30 MÚSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat. 1:30 CICLE DE UEO Emès divendres passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 14.00 a 1S.OO). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20 10 a • 22:00). S:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. 01marts. Dímetres. Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 15 D'OCIUBU DEL2002 7:00 BUTLLETI DE NOTICIES 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletms informatius i agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTlLETf DE NOTICIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETf DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI FALLA. MANUEL DE: Concert per a clavicèmbal, flauta, oboè, clarinet, violi I violoncel. The Schlrmer Ensemble. Dir.; Brell Kefly. (13m). ANONIM: "lnperayrill de la ciutat joyosa·, del Llibre Vermell de Montserrat. Cor de la generalitat Valenciana Capella de Mm1strers. Oir.: Carles Magraner. (7m). STRAUSS, JOSEF: "Música de fes esteres·, vals op. 235. Orquestra Filharmònica de V1ena. 01r.. Willi Boskovsky (Sm). BIZET, GEORGES: • Au fond du temple sam!", duet del temple (acte ter). de l'òpera "Els Pescadors de Perles·. Nícolal Gedda. tenor. Ernest Blanc, baríton. Orquestra de l'Òpera Còmica de Paris. Oir.: Pierre Oervaux. (6m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN Sonata per a piano n.27, op.90. Sviatoslav Richter, piano. Enregistrament fet a Praga, el 2 de juny de 196S. (12m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BERNSTEIN, lEONARD Danses simfòniques de "West slde story•. Orquestra simfònica de San Franclsco. Oir.· Sefjl Ozawa. (22m). MERTZ, JOHANN KASPAR: "Kindermarchen" (Contes de nens), del recull "Sons de bard", op. 13. Adam Holzman, guitarra. (Sm). BRUCKNER, ANTON: Simfonia n. 4 "Romàntica·. Orquestra Filharmònica de Berlin. Oir.: Daniel Barenbolm. (68m) BACH, JOHANN SEBASTIAN: Suite per a violoncel n. 6, BWV 1012 Lluis Claret. (28m). MARTINU. BOHUSLAV: Madrigals per a veus mixtes. Cor Mixt Kühn. Dir.: Pavel Kiihn. (9m). FALLA. MANUEL OE: Noches en los jardines de Espa~a Martha Argerich. piano. Orquestra de Paris. 01r.: Daniel Barenboim. (25m). OFFENBACH, JACQUES: Obertura "le Rol Carotte• (El rel pastanaga), A. 616. Philharmonla Orchestra. Dir: Antonio de Almeida. (5m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguflera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarria. 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAl 15:05 MÚSIQUES DEL MON 1S:30 SO DE COBLA La música lles activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Raimon Colomer i Eulàlia Benito. 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 19:0D MÚSICA DE CAMBRA Una selecció de Raimon Colomer presentada per Pilar Subiià SAINT-SAÉNS, CAMILLE: Quartet de corda, op.153. Quartet Viotti. (25m). GERHARD, ROBERT: Trio per a violi, violoncel i piano (1918). Trio Gerhard (27m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una seletció de Victòria Palma que presenta Alfred Celaya. COAlES. ERIC: "Cinderella", fantasia. Orquestra Filharmònica de la BBC. Oir.: Rumon Gamba. (15m). TELEMANN, GEORG PHILIPP: Rècftatlu i ària, de la cantata fúnebre ·ou aber, Daniel, gehe hln'. Cantus Kliln. Oir.: Konrad Jungh:inel. (6m). GOLSON, BENNY; "Ave spot alter dark" The Art Farmer f Benny Golson Jazztet. (3m). 1 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ;¡ &" =.... .,!:! ... a, ""' ~r 216 aE;· ¡¡¡¡¡- ...a ~¡;;;¡ ...... E. ...= BACH, JOHANN SEBASTIAN: Partita n. 2. en do m, BWV 826 Glenn Gould, piano. (15m). SCHUBERT, FRANZ: Primer moviment de la s1mfonía n. 5, D 485. Orquestra Royal Concertgebouw. Dir.: Nikolaus Hamoncourt. (Sm). POWELUMORAES: Samba em preludio. Vínicius de Moraes. Maria Creuza. Toquinho, gu1tarra Mano "Morra¡a· FerRandez. contrabaix. Enrique "Zurdo" Roizner. bateria (4m). RIMSKI·KORSAKOV, NICOLAI: Sadko, op. 5 Orquestra FilharmOmca de Rotterdam. Dir.: David Zlnman. (12m). BRAHMS, JOHANNES: "Allegro non troppo. Poca sostenuto- Tempo f" del Quintet amb plano, op. 34. Maurlzlo Pollini. Quartetto Italiana. (16m). RAVEL, MAURICE: "Une barque sur l'océan" del cicle "Mirolrs" (orqueslracló de Ravel) Orquestra Slmlònlca SWR de BadenBaden i Freiburg. Dir.. Mlchael Gielen (Sm). AHBEZ, E.: "Nalure boy" Stan Getz, saxo contralt. Paul Horn, nauta. Enregistrament fet a Canoes, el 23 de gener de 1980. (4m). LOCATELLJ. PIETRO ANTONIO: "Largo" i "Grave·, del Concerto grosso fam, op. 1, n. B. Balthasar-Neumann·Ensemble. Dir: Thomas Hengelbrock. (4m). McCARTNEY, PAUL i LINDA: "My love" Doc Severinsen la ~eva orquestra. (3m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS OE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres d~ JOHANN SEBASTIAN BACH, ARVO PART, PAVEL TCHESNOKOV, SERGUEI RAKHMANINOV, KNUT NYSTED i CANÇONS TRADICIONAL DE LITUÀNIA I RÚSSIA. Cor Municipal Jauna Muzlka. Dir.: Vaclovas Augustlnas. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 6 d'agost del 2002 a l'esglèsla parroquial de Ulvia. XXI FESTIVAL DE MÚSICA DE LA VILA DE LLfVIA (SOm). 23:45 NOCTURN Musica per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 A LA MANERA OE.... Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió 1presenlació de Joan Vives. Repetició del programa emès diSsabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous. Divendres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 20:1 Oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la selmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dl/ous, Divendres, de 10.03 a 13.00). 2 DIMICRU, 16 D'OCTUIU DEL 2002 7:00 BUTLLETI DE NOTICIES 7:08 MATINAL Música per començar el dia presanlada per Joan Vives. Recull d'obres breus Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTllETÍ DE NOTICIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUnLETf DE NOTíCIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI VERDI, GIUSEPPE: Capriccio per fagot i gran orquestra (rev. de Fausta Pedretti}. Rino Vemiz2i, fagoL Orquestra "Giuseppe Verdi" de Busseto Dir.: Fausta Pedretti (13m). BERNSTEIN, LEONARD: Suite de "West Sida Story• (arranjament de David Brohn). Joshua Bell, violí. Phifharmonia Orchestra. Dir.: David Zlnman. (19m). GEMINIANI, FRANCESCO: Concerto grosso, op. 2 n. 6. la Petite Bande. Dir.: Slglswald Kuijken. (Sm). SIBELIUS. JAN: la tomada de Lemmlnkalnen, op. 22. Orquestra de Filadèlfia. Dir.: Eugene Ormandy. (6m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA MONTEVERDI, CLAUDIO· De la Bellezza (balletto). Cor Monteverdl. Solistes Barrocs Anglesos. Dir.: John Elliot Gardiner (10m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Simfonia n. 31, KV 297 "Parts·. Orquestra Reial del Concertgebouw. Dir.: Nikolaus Hamoncourt. (23m). BEETHOVEN. LUDWIG VAN: Triple concert per a piano, violi, violoncel i orquestra. op. 56. Trio Beaux Arts. Orquestra Filharmònica de Londres. Dir.: Bemard Haitlnk. (37m). ELGAR, EDWARD: Cinc marxes de Pompa i Circumstància, op. 39. Orquestra Simfònica de londres. Dir.: Barry Tuckwell. {27m). BACARISSE, MANUEL: Concertino en la menor. Narcisa Yepes, guitarra. Orquestra Filharmònica d'Espanya. Dir.: Frühbeck de Burgos. (23m). BERNAT, JOSEP MARIA: Sant Jaume de Frontanyà, sardana. Cobla Juvenil de Bellpuig. Dir.: Concepció Ram16. (Sm). SCHUBERT, FRANZ: Simfonia n 3, D 200. Staatskapelle Dresden. Dir.: Colin Davls. (22m). BARTOK, BELA: Rapsòdia per a violi i orquestra, n. 1 Sz. 87. Gil Shaham, violi. Orquestra Simfònica de Xicago. Dir.: Pierre Boulez. (11m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actuafrtat musical. Realitzat per XaVier Chavarria. 15:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:05 MÚSIQUES DEL MÓN 15:30 SO OE COBLA La música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piñof. 16:05 A FONS LA MÚSICA, ARA. l'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció: Maró Jané. Presentació: Eulàlia Benlto. MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Concert per a plano I orquestra n. 12 en La M. K414. Kiev Portella, piano. Orquestra de Cambra Gonçal Comellas. Dir.: Joan Uufs Moraleda. Enregistrament fet per Calalunya Música el dia 25 d'octubre del 2000 al Palau de la Música Catalana dins el cicle PRIMER PALAU. (26m). VIVANCOS, BERNAT: Lo ¡ardin de la mort. Núria Rial. soprano. Bernat Vivancos, piano. (6m). FUCHS, ROBERT; Sonata per a violoncel i piano en re m, n. 1 op. 29. Svetlana Tovstukha, violoncel. Melani Mestre, piano. Enregistrament fet a la Sala "Paper de Música" de Capellades. el dia 7 de maig del 2000, dins l'Onzè Concurs Paper de Musica de Capellades (sessió final). (14m). 17:00 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús 19:00 MÚSICA CORAL Selecció I presentació a càrrec de Maró Jané. BRITIEN, BENJAMIN: Simlonla Primavera, op. 44 (primera part). Ellsabeth Gale, soprano. Alfreda Hodgson, contralt. Martyn HUI, tenor. Cor de nois del Southend. Cor i Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Richard Hlckox. (19m). DEBUSSY, CLAUDE: Tres cançons de Chartes d'Orléans . Cor de Cambra d'Estocolm. Dir.: Eric Ericson (Sm). MONTEVERDI, CLAUDJO: Missa "In illa tempere'. The Sixteen. Margarat Philips, orgue. Dir.: Harry Christophers. (28m). MONTEVERDI, CLAUDIO: Missa a cappella "In illa tempere•. Conjunt vocal Europeu de La Chapelle Royale. Oir.· Philippe Herreweghe. (33m). 20:00 BUTllETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:1 O ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Alfred Celaya. OLIVER I RAVE: "For dancers only" (arranjament de Miquel Donat). La Locomotora Negra. Saxo contralt. Uufs Trepa~ (3m). DVORAK, ANTONIN: "Larghetto", de la Serenata per a orquestra de corda, op. 22. Capella lstropolltana. Dir. Jaroslav Krechek. (7m). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: L'ocell blau, pas a dos de La bella dorment. Orquestra Nacional Escocesa. Dir.: Neeme Jarvl. (Sm). LOCATELLI, PIETRO ANTONIO: Tercer moviment del concerto grosso, op. 1 n. 3. Concerto Koln. (3m). MORALEDA. ALBERT: Poema d'amor occità. Cobla La Principal de la BisbaiDir~ Francesc Cassú. Enre¡¡lstrament fet per Catalunya Música el dia 9 de març del 2002 al Palau de la Música Catalana. (Sm). BEETHOVEN. LUDWIG VAN: Adagio, allegro con brio, primer moviment de la Simfonia n. 2, op. 36. Orquestra Simfònica de la NDR d'Hamburg. Dir.: GOnter Wand. (12m). HAYDN, FRANZ JOSEPH: "Gloria" de la "SchOpfungsmesse" (M1ssa de la creació), Hob. XXII:13. Ruth Ziesak, soprano. Bernarda Flnk, contralt. Chrlsloph Prégardlen, tenor Oliver Wldmer, baix. Cor Monteverdl. Solistes Barrocs Anglesos. Oir.: John Ellot Gardlner (1Om). ANÒNIM: "Dear oid Stockholm", melodia tradicional arranlada per Chet Baker. Chet Baker Quartet. (4m). COPLAND, AARON: Fanfara de l'home corrent. Orquestra Simfònica de Delroit. Dir.: Anlal Do rati. (4m). SCHUBERT, FRANZ: "Tema i variacions" (4t mov.) del Quintet "La truita" 0 667 Emil Gilels, piano. Norbert 8rai~ín.' . Peter Schidlof, viola. Martin Loo.'è'll,Vio( violoncel. Rainer Zep¡¡eñtz, ~ (Sm). BELLINI, VINCENZO: "'ui la voce sua soave - Ah! rendetemi la s¡¡eme· àna de l'acte 2n de l'Opera "I puntanf Angela Gheorgiu, soprano. OrqueStra Simfònica de Londres. Dir.: Eveüno PidO. (4m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Tert11r moviment del concert per atres clavecins, BWV 1064. Kenneth Gilbert, Trevor Pinnock, lars Ulrik Mortensen, clavecins. The English Concert. Dir.: Trevor Pinnock. (Sm). PADEREWSKI, IGNACE JAN: Melodia en sol sostrngut major. Peter Nagy, plano. (Sm). XOSTAKOVITX, DMITRI: Suite de jazz n. 1. Orquestra Simfònica de la Ciutat de Blrmingham. Dir.: Mark Elder. (9m). MOMPOU, FREDERIC: Charmes. Josep Colom, piano. (10m). KERN, JEROME I MERCER, JOHNNY. "l'm oid fashioned", de la pel.lfcula 'You were never !oveller". Rita Hayworth. Fred Astalre. Orquestra de xavier Cugat Dir.: xavier Cu~al (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per AHred Celaya Obres de GEORG FRIEDRICH HANDEL JOHANN SEBASTIAN BACH. PIETRO ANTONIO LOCATELU, ERNEST BlOCI!. PABLO DE SARASATE, FEUX MENDELSSOHN, ARTEBERG, NICOLO PAGANINI i PIOTR lLUCH TXAIKOVSKL AJberto Lysy, violi. Edgar Pujol, vioiL Miquel Àngel Clares, violoncel. Ettore Causa, violf. Oleg Casting, violi. Camerata Lysy. Dir.: AJberto Lysy. CONCERT enre¡¡istrat per catalunya Música el dia 23 d'agost del 2002 ala basflica de Montserrat. CONCERTS D'ESTIU A MONTSERRAT 2002. (62m), 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl Nlr Repetició dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos Ja setmana anleriOf (Ordre d'emissió: Repetició del Odluns. Dimarts, Dimecres. Dijous. Oi'1811dres. de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterillt (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres. Dijous, Divendres. de 20:10 a • 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anteflOI. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03a 13.00). DUOUS, 17 D'OCIUIII DEL 2002 7:00 BUTLLETI DE NOTICIES 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'~br~s breus. Inclou bullletlns informatius 1agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTLLETI DE NOTICIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA !l GRAN REPERTORI r.II'X REINALDO: "À Chloris" 1~deV.au). SIQ1 Grallam. mezzosoprano. Roger ~~.piano. (3m). s,ltfG. EOVARD: Sigurd Jorsalfar, tres ¡e:es orquestrals. op. 56. ;;al OrqUestra Frlharmònlca ~m. Oir.: Gennady :,¡.,"l!leslvenSkí. (16m). '!ÍJIDEl.. GEORG FRIEDRICH: Música ~.StJrten.2. l¡;¡demy ol St. Martln·in·the·Aelds. (lr_· ~eville Marriner. (11m). ~OSTAKOVITX, DMITRI: La munlanya (rA, suae de la pel.llcula, op. 30 a. e« i Orquestra Simfònica de la Ràdio ~- Karol Golebiowski, orgue. iii.: José Serebrier. (12m). li.ANNERY, CHARLES: "Biue vloiet ~·. \lkhael Cleveland, violi. Jesse Brock, l!lliidolma.(3m). tO :OO AGENDA MU~ICAL 10:03 CAPSA DE MUSICA m.EIMNN, GEORG PH ILI PP: Suite per ~!~!l'La Caça", TWV 55:F9. ltild!mla de Música Antiga de Berlfn. ¡14m). SIRAUSS. RICHARD: "Don Quixot", ¡oo::a Simfònic op. 35. l'OOI Koch, viola. Mstislav ~ violoncel. Orquestra ílllmOfl!Ca de Berlin. Dir.: Herben von oo;an. (.J.4m). Si.WlTZ. ANTON: Concert per a dues ~iorquestraen Sol M. .!!i 'I;JP.k. Radomir Prvoda. Orquestra :'!Cambra de Praga. Dir.: Frantisek l';,!i1:(17m). \;IUGAA.'l WllliAMS, RALPH: Stlfooia n 8. ~ll!Slra Simfònica de Londres. ~; Blyden Thomson. (30m). ilDSSINI, GIOACCHINO: Giovanna !AltO, cantata. 'Y!Sa Berganza, mezzo-soprano. Orquestra de Cambra Anglesa. ~r. Martella Vlotti. (16m). BOCCHERINI, LUIGI: Sextet de corda n. 5!fl ReM. op. 23. •ble415 (21m). BROTONS, SALVADOR: Terres L~mosines, op. 57 (Rapsòdia Catalana waOrquestra). Orquestra Simfònica del Vallès. l)r.:Salvador Brotons. (14m). CHOPiN, FR~D~RIC: "Berceuse". ~57 l'ea de larrocha. plano. (5m). 1l:IO MOUPUNT NOU ~laQó de les últimes novetats ~ques aparegudes al mencat, a !à'ra: de Montse Aguilera ltll EIITliECLÀSSICS Sda adia de l'actualitat musical. ?.:t~ per Xavier Chavarria. 15:11 BUTtLETf DE NOTICIES ~~ AGENDA MUSICAL 15.15 MÚSIQUES DEL MON !5:38 SO DE COBLA "'m:i;ica ries activitats del món de la - l.;¡¡tzat per Ignasi Pi Mol. ll'l& AFONS LfS l'EUS DEL SEGLE. L'espai temàtic ~unya Música. Selecció: Victòria 1eru Presentació: Eulàlia Benito. aBerganza ~SALVATGE. XAVIER: "Cuba dentro unplano", amb lletra de Rafael ~lli. :~ ~rgallZa, mezzosprano. (4m). ~- • EORGES: "L'amour est un :<~tau rebelle" (L'amor rls un ocell ;;: havanera de l'òpera Carmen lm~ganza, mezzo-soprano. The ~ Slngers. Orquestra ~ de londres. Oir.· Claudlo o.(4m) iliUa:.A, FEDERICO: La Gran V!a ("Tango• i "Schottis"). Teresa Berganza. Orquestra de Cambra Anglesa. Oir~ Enrlque Garcia Asensío. (Sm). GARCIA. MANUEL: "A la lea lea", "El liru liru". dos capricis l!rics espanyols. Teresa Berganza. mezzo. José Maria Gallardo del Rey, guitarra. Juan Antonio Atvarez Parejo, piano. (9m). GRANADOS, ENRIC: "El majo tlmldo", "El tralaiA y el punteado", "Amor y odio", •callejeo·. quatre tonadillas. Teresa Berganza, mezzo-soprano. Octet de VloUoncels Conjunto lbérico. Dir.: Elias Arizcuren. (7m). VIVALOI, ANTONIO: Piango, gemo. Cantata. Teresa Berganza, mezzo·soprano. Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.: Marcello Vlottl. (9m). POPULAR: "Ba]o el cielo de Sevilla", del Pano moruno. Teresa Berganza, mezzosoprano. Gerardo Nunez, guitarra. Orquestra Simfònica de Londres. Oir.: José Maria Cano. Joan Albert Amargós. (Sm). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Surés i Àlex Robles. 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:15 TRANSMISSIO EN DIRECTE DES DEL GRAN TEATRE DEL LICEU Temporada 2001-2002 Recital Teresa Ber¡¡anza I Cecllla l avllla Berganza Obres de CLAUDI OM()NTEVERDI, GEORG fRIEDRICH HANDEL, GIOVANNI PAISIELLO, fRANZ JOSEPH HAYON, WOLFGANG AMADEUS MOZART, f~LIX MENOELSSOHN. ANTONIN DVORAK, GAETANO DONIZffil i GIOACCHINO ROSSI NI, entre d'altres. Teresa Berganza, mezzo. Cecilla Lavilla Berganza, soprano. Juan Anl onio Alvarez Parejo, plano. 23:46 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nrf Repetlcló dels últims programes 0:30 l 'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina. 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres, de 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIVENDRES, 11 D'OCIUBRE DEL 2002 7:00 BUTLLETI DE NOTICIES 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTLLETI DE NOTICIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI HOFFMANN, GEORG MELCHIOR (atribuïda a J.S. Bach): "Schlage doch, gewünschte Stunde" (Vine, doncs. hora esperada), cantata BWV 54. Géranllesne, contratenor. 11 Semlnario Musicale. (Sm). PlAZZOLLA. ASTOR: Doble Concert per a bandoneó i guitarra. Daniel Binelli. bandoneó. Eduardo Isaac, guitarra. Orquestra Simfònica de Montréal. Dir.: Charles Dutoit. (17m). TXAIKOVSKI. PIOTR ILITX: Caprici italià, Op. 45. Orquestra Filharmònica de Ber1fn. Dir.: Herbert von Karajan. (17m). MORERA, ENRIC: La sardana de les monges, sardana. Cobla Principal de la Bisbal Dir.: Ricard Viiadesau. (Sm). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA JANEQUIN, CLEMENT: La Batallle. Ensemble Clement Janequin. (7m). COPLANO, AARON: Appalachlan Sprlng (Primavera apalatxe). Orquestra Alharmònica de Los Angeles. Dir.: Leonard Bemsteln. (27m). OONIZffil, GAETANO: "Chi ml frena In tal memento", sextet de l'òpera "Lucia di Lamermoor". Joan Sutherland, lucia. Luciano Pavarotti. Edgardo. Sherrill Miines. Enrico. Nicotai Ghiaurov, Raimondo. Ryland Oavies, Arturo. Huguette Tourangeau, Alisa Orquestra i Cor de la Royal Opera House, Covant Garden. Dir.: Richard Bonynge. (4m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Simfonia n. 5, op. 67 Orquestra del Segle XVIII. Oir.; Frans Brüggen. ~31m). SAINT-SA NS, CAMILLE: "Peça de concert", op. 62. P~illippe Graffln, violi. Orquestra de l'Ulster. Dir.: Thierry Fischer. (10m). SMETANA, BEDRICH: Quartet de corda n. 1, "De la meva vida". Quanet Tallch. (27m). SCHUMANN, ROBERT: llederl<rels, op 39 (Efchendorff). Matthias Goerne, barfton. Erlo Schneider. plano. (27m). LALO, EOOUARD: Concert per a violoncel en re menor. Yo·Yo Ma. violoncel. Orquestra Nacional de França. Dir.: Lorln Maazel (27m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical Realitzat per Xavier Chavarria. 15:00 BUTLLETI DE NOTfCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:05 MÚSIQUES DEL MÓN 15:30 SO DE COBLA La música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Plñol. 16:05 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. l'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció: Raimon Colomer. Presentació: Eulàlia Ben ito Leonora Milà MILÀ, LEONORA: Dues havaneres, op. 59, op. 60. Leonora Milà, piano. (5m). FALLA, MANUEL DE: Noches en los jardines de Espana. Leonora Milà, plano. Orquestra Simfònica de RTVE. Oir.: Mlguel A. Gómez Martrnez. (26m). BACH. JOHANN SEBASTIAN: 6 Preludis i Fugues del Clavecr ben temperat (n. 1 a 6). Leonora Milà, plano. (24m). 17:00 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 CICLE DE LIED Una selecció de Montse Agullera que presenta EuiAr.a Benito. JANACEK. LEOS: "Diari d'un desaparegut•. cicle de cançons. fan Bostridge, tenor. Ruby Philogene, mezzosoprano. Oiane Atherton. soprano. Deryn Edwanls, mezzosoprano. Susan Ftannery, contralt. Thomas Adès, plano. (33m). SPOHR. LUDWIG: Sis lieder per a soprano, clarinet I plano, op. 103. Julia Varady, soprano. Hans Schélneberger, clarinet. Harmut Hóll, plano. (22m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:1O ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Alfred Celaya. MELLIN, ROBERT I WOODS, GUY: "My one and only love''. Louis Armslrong, veu. Orquestra. (3m). PUJOL, EMILI: Tres plezas rioplatenses. Vlctor Vllladangos, guitarra. (1Om). WARLOCK. PETER: "Suite Capriol" La Sinfonletta de BournemouthOir.: Georges Hurst (10m). PORTER, COLE: l've got you under my skin. Diana Krall, piano i veu. Russell Malone, guitarra. Ben Wolfe, baix. Lewfs Nash, bateria. Larry Bunker, vibràfon. Orquestra. (6m). BARRON, KENNY; "Rose Noire". Kenny Barron, piano. Naoko Terai, violi (Sm). 20:45 TRANSMISSIO EN DIRECTE DES DE CAIXA FO RUM VIl Festival de músiques del món "El cafè del Rlck" MÚSICA TRADICIONAL del LfBAN, ESPANYA, ARGENTINA, EUA, PAÏSOS BAIXOS, BULGÀRIA, CROÀCIA i SÈRBIA. Ara Mallklan, violi. José luis Montón, guitarra. I Paloma Berganza, veu. Horaclo lcasto, plano I acordió. vrctor Merto, contrabaix. Noah Shaye, bateria. I Balkan lmprov Association. CONCERT en directe des de Caixa Fòrum. "El cafè del Rick", dins VIl FESTIVAL DE MÚSIQUES DEL MÓN de la Fundació "La Caixa". 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. ¡;;¡ ¡¡;;¡;;;;; a.... a ~;¡· 216 ~ :::l. ~ I» a ~- et ¡;;¡ S' E PROGRAMACIÓ DE Nrf Repeticl~ dels últims programes 0:30 MUSICA CORAL Emès dl~ecres de la setmana passada. 1:30 MUSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Dimarts a les 19:00h) 2:30 GRANS INTEGRALS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: Repetició del Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, da 14.00 a 15.00). 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió; Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió; Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Diven(jres. de 10.03 a 13.00). DISSABTE, 19 D'OCIUBRE DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subrrà. Recull d'obres breus. Inclou butlletl de noticies i agenda musical 8:30 AGENDA MUSICAL 3 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ~ ...."" 5I ~t li3 216 ;::;! :l. ~ ea !!;, ¡¡a ¡¡:: E: ...= .. 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 10:00 CONCERT BARROC Una selecció de Joan VIVes que presenta Pilar Subil1. DAUVERGNE. ANTOINE: Les Troqueurs. intermedi en un acte i un ballet. Mary Saint·Palais. Sophie Marin·Degor. Nicolas Rívenq. Jean·Marc Salzmann. Gappella Coloniensis Dir. W111iam Christie. (51m) 11:00 MUSICA PER A COBLA Una selecció d'Ignasi Piilol que presenta Pilar Sobirà. GRIVÉ, JOSEP: Almogaverenca. sardana per a dues cobles I tambales. Cobla Mediterrània. Cobla La Principal del Llobregat. Dir.: Jesús Ventura. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 31 de març de 1996 al Palau de ra Música Catalana. 50è ANIVERSARI DE LA COLLA SARDANISTA "VIOLETES DEL BOSC". (Sm). HAVART, MAX: Colors, rapsòdia per a tenora I cobla, Cobla Sant Jordi. Josep Anton Sànchez tenora solista. Dir.: Jordi León. Palau de la Música Catalana. 1210212000. (10m). GIL I MEMBRADO, TOMÀS: El meu carrer i La cova gran, sardanes. Cobla Montgnns. (9m). VENTURA. JESUS: Camins, esbós simfònic. Cobla Sant Jordi. 01r~ Jesús Ventura. (Sm). VILAOESAU, RICARD: "Girona 1808", sardana Ricard Viladesau, tenora. Cobla Principal de la Bisbal. (3m). MORALEOA, JOAN lLUIS: Fem realitat un somni, obra per a cobla sobre temes de sardanes de Manel Saderra Polifònica de Puig·Relg. Cobla Prlnc1pal de la Bisbal. Oir· Francesc cassú. (10m). SERRA. JOAQUIM: Amics genlsencs, sardana. Cobla Sant Jordi. (Sm). SERRA. JOSEP: la Chula (masurca). Cobla Mediterrània. Oir.: Jordi León. (3m) 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Burés i Alex Robles.RepeticiO del programa emès dijous passat 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al merca~ a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musical Realitzat per Xavler Chavarria. 15:05 MÚSIQUES DEL MÓN 16:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Aguilera que presenta Garmina Malagarriga. GLINKA, MIKHAIL: Obertura de l'Opera "Russlan i Ludmllla". Orquestra Filharmònica de Los Angeles. Oir.: André Previn. (Sm). MANICt, HENRY I MERCER, JOHNNY" "Charade" Johnny Hartman, Conjunt instrumental. (3m). BRAHMS. JOHANNES: "Alegretto grazioso", tercer moviment de la Sonata per a violi I plano n. 2, op. 100. llya Kaler, violi. Alexander Peskanov, plano. (Gm). STRAUSS, RICHARD: Concert per a trompa I orquestra n. 1, op. 11. Marie Lulse Neunecker, trompa. Orquestra SlmfOnloa de Bamberg. Dir.: lngo Metzmacher. (16m). CLEMENT!, MUZIO Andante I variacions per a arpa. Claudia Antonelli, arpa. (Sm). HOPE, PETER: Suite Momentum. Northem Sintonia. Dit: David lloydJones. (10m). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Allegro spintuoso, primer moviment del Quartet de corda op. 64 n. 2. Quartet Mosaiques. (Sm). 17:00 GRANS OBR.ES Presentat per Maró Jané. MOZART. WOLFGANG AMADEUS: 11 sagno di Sciplone, KV 126. Peter Schreier. Lucia Popp. Edita Gruberova. Cfaes H. Ahnsjó. Thomas Moser. Cor de Gambra de Salzburg. Orquestra del Mozarteum de Salzburg. Oir.: leopold Hager. (112m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Divertimento per a trio de corda, KV 563. Gldon Kremer, violí. Klm Kashkashlan, viola. Yo·Yo Ma. violoncel. (49m). 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE..... Un conVJdat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan Vives. 0:04 NOCTURN Música per acabar el día PROGRAMACIÓ DE NIT Repetlci6 dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de tes últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 1:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior (Dissabte i diumenge a tes 10:DOh). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 20 D'OCIUBRI DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Sobirà. Recull d'obres breus. Inclou butlletl de noticies i agenda musical. 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 10:00 CONCERT BARROC Una selectió de Joan VIVes que presenta Pilar Subil1. CAMPRA, ANORÉ: Messe des morts (Rèquiem). Judith Nelson. Oinah Harris. JeanClaude Ortiac. Wynford Evans. Stephen Roberts. Sofistes instrumentals. Cor Monteverdi. Solistes Barrocs Anglesos. Oir.: John Eliot Sardiner. (52m). 11:00 MÚSICA PER A COBLA Una selectió d'Ignasi Piñol que presenta Pilar Subirà. 12:17 GUIA MUSICAL la informació lf.Justrada sobre ets concerts i l'activitat música! de la temporada.Un espai presentat per Pilar Subirà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació cie les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a Càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarria. 1S:OS MÚSIQUES DEL MÓN 16:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selectió de Montse Agullera que presenta Carmina Malagarriga. BRAHMS. JOHANNES: Tercer moviment del Concert per a violi i VIOloncel. op. 102. Gil Shaham, violf. Jian Wang. violoncel. Orquestra Filharmònica de Berlin. Dir.: Claudio Abbado. (9m). RAMEAU, JEAN·PHILIPPE: "Formons les plus brillant concerts...", àrta de l'Opera "Piatée". Patrícia Petibon, soprano. Les Folies Françolses. Oir.: Patrick Cohiin·Akenine. (5m). MENOELSSOHN, FELIX: Primer moviment del Quartet de corda n. 1, op. 12. Quartet Alban Ber~. (6m~. RODRIGO, JOAQU N: Pr mer moviment del "Conclerto para una llesta". Pepe Romero, guitarra. Academy ol St. Martln in the Reids. Dir..· Neville Marriner. (1Om). ANONIM: "Frankle and Johnny", melodia tradicional Pete Candoll, trompeta. lou Levy, piano. Fred Atwood, baix. John Oenl2. bateria (4m). ALFVEN. HUGO: "Allegro con brio", primer moviment de la Simfonia n. 3. op. 23. Orquestra Filharmònica d'Estocolm. Oir.: Neeme Jarvi. (10m). RAKHMANINOV, SERGEI: "Això d'aquí és bOnic", op.21 n.4. Edita Gruberova. soprano. Friedrich Haider, plano. (2m). RAVEL, MAURICE!GRAINGER, PERCY: "La vallée des cloches" (La vall de les campanes) del recull "Míroirs" (Arranjament per a orquestra de Percy Grainger). Orquestra SlmtOnlca de la ciutat de Birmlngham. Oir.: Slmon Ratlle. (Sm). 17:00 UNA TARDA A L'ÒPERA Realitzat per Jaume Radlgales. 21:03 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musicals d'Interès. Presentat I conduit per Joan Vives, i realitzat amb la colaboració del Consell Català de la Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de ta setmana passada. 1:3D CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 1O:OOh). 2:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge. de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DILLUNS, 21 D'OC'1'UIRI DEL2002 7:00 BUTLLETI DE NOTICIES 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTUET( DE NOTICIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLEli DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI VAUGHAN WILUAMS, RALPH: Concs¡ per a violi i orquestra "Coocerto actademico·. Yehudi Menuhin. violi. Orquestra FilharmOnica de Londres. Dir.: Adnan Boull (16m). LOEILLET, JEAN BAPTISTE; Sonata en Sol M, per a flauta de bec i baix continu. Frans Brüggen, flauta de bec. Anner Bylsma, vloloncel. Gustav Leonhard~ cravecf. (11m). STRAUSS, RICHARD: "Hola, ihr Streiter in Apolll", de la segona part de l'ocut de l'òpera "Capriccio". Hans Hotter. Phllharmonla Orcbestra. Dir.: Wolfgang Sawallisch. (10m). HAYON. FRANZ JOSEPH: Últim moviment de la simfonia, n. 45 "Els Adéus". Tafeimusik. Oir.: Brono Weil. (Sm). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA RIMSKJ·KORSAKDV. NIKOLAJ: Obertura de la Gran Pasqua Russa. Orquestra Rlharmònica de Nova YO!k. Dir.: Yuri Temirkanov. (16m). CLEMENT!. MUZIO: "Andante 1 variacions· Claudia Antonelli, arpa. (Sm). MENDELSSOHN, FEUX: Simfonia n. 2 "Lobgesang", op. 52. Juliane Banse, Sibytla Rubens, sopranos. Vinson Cole, tenor. Cor de 13 Ràdio de Berlfn. Orquestra Simfònica li< l'Opera Alemanya de Berlín. Dir.: Vladimir Ashkenazy. (68m). HAYON, FRANZ JOSEPH: Quartet de corda op.77 n.2, Hob.lll:82. Quartet Alban Berg. {25m). MONTSALVATGE. XAVIER: Concterto breve, per a piano i orquestra Atreia de Larrocha. Orquestra Ciutat dl! Barcelona. Dir.: Garcia Navarro. (24m). BELLINI, VINCENZO: •·vaga luna che lnargentl". Cecilla Bartoli, mezzo. James Le~ne, piano. (4m). GRIEG, EOVARD: Dues melodies nòrdiques. op. 63 Orquestra Simfònica de GMeborg. Dir.: Ne eme J~rvi. (13m). SALÓ, CONRAD: La festa de Sant Martirià. sardana. Cobla Principal de Ja Bisbal. Oir· Francasc cassú. (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU PresentaCió de les últimes novetats discogl1fiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguifera 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musiCal Realitzat per Xavier Chavarria 1S:OO BUTLLETÍ DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAl 15:0S MÚSIQUES DEL MÓN 1S:30 SO DE COBLA La música i les aclívitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Plñol. 16:05 A FONS LA NOVA MÚSICA. l'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció: Raimon Colomer. Presentació: Eulàlia Bemto. BARBER, SAMUEL: Concert par allau~ i orquestra (arranjament del concert pe . a violí). Jennifer Stinton. Philllarmoma Orchestra. Dir.: Steuart Bedtord l23m). BALADA. LLEONARD: Concert per a violi i orquestra n. 1 Andrés Gardanes, violi. OrquestratthiaS Simfònica de Barcelona. Dir.: Ma Aeschbacher. (26m). PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA !l:tO LA TARDA DE l'OIENT ~ramacíó realitZada a partir de les ·~dels nostres o1ents. ~a càrrec d'Olga Cardús 1tte MUSICA AHTIGA IN Sf'fttló de Joan Víves presentada ~ pj¡r Sllbirà. !.030. ALONSO: Missa Maria ~ . ~J5;ca Reservata de Barcelona D1r.: ~arc Andrieu. (24m). ))AATE LOBO: Magn!11cal octavi toni. i'i'O Ca.lltione Antlqua. Dir.: Mark Brown. ¡0,11). LOBO. ALONSO: Lamentacions del profeta Jeremies. l,lús1ca Reservata de Barcelona. Dir.: llnAlOTumer. (19m). roso. ALONSO: Ave Maria, motet. !hf Tallis SCI!Qiars. Dir.: Peter Phllllps. 15m). 0:00 BUTLLETI DENOTICIES !O:M AGENDA MUSICAL !11:10 ElS GUSTOSREUNITS Una ~feccl6 de VIctòria Palma que presenta Alfred Celaya. k'iÒo~IM: 'Londonderry air", melodia lrld!Cional arranjada per Ben Webster. iall'lebster Quartet. (5m). OtUUS. fREDERIC: "On hearing the 1!11 Cuckoo in Sp ring· (En sentir el p!l!lef cucut de la primavera) i ~r Night on the RiVer" (Nit 1&11 aJ nu). dues peces per a petJta ~ Pr.r~ Phñharmonic Orchestra. Dir.: ·;mas Beecham. (14m). Simfònica de Barcelona 1Nacional de Catalunya Oir.: Franz-Paul Decker. CONCERT enregistra1 per catalunya Música el dia 19 d'octubre del 2002 a l'Auditori de Barcelona 90è ANIVERSARI de XAVIER MONTSALVATGE TEMPORADA OBC 2002/3. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetici~ dels últims programes 0:30 MUSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat 1:30 CICLE DEUEO Emès divendres passat. 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Repetició dels programes emesos ta setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres. de 20:10 a ~~l~~APSA OE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'em1ssió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. D1mecres. Dijous. Divendres. de 10.03 a 13.00). iASAI.S. PAU: "Sant Martí del Canigó". Si.- !<2fd Viladesau, tenora. Cobla ?rïDpat de la B1sbal. (4m). -l~:XOVSKI, PIOTR ILITX: Obertura ~ '1812". op. 49. ~~estra Filharmònica de Berlin. 01r: ~~Abbado. (15m). 5mHOVEN, LUDWIG VAN: "Adagio OJiiD espressivo·. 2n mov. de la Slna1a per avioli i plano n. 6. op. 30 n. I. rlllako Nishlzaki, violi. JenO Jandó, >•ano.(7m). OOtN, SAMMY I BRODSKY, NIKOLAUS: 'B!my love•. ~11! Jarrett, plano. (Sm), SI1ETANA. BEDRICH: Sarka, poema 51liloolc del cicle "La meva pàtria". ilrQuestra Filllarmònlca de Viena. Dir.: Jaines levine. (10m). ~'lffi DE ROCCHIS, MARIANNA: fr.lasia scbre 'Casta Diva" de Belllnl. ~Al!lonelll. arpa. (9m). SI.NT·SAENS. CAMILLE: ·Andante", 2n ~~Concert per a piano n. 4, op. ~ S:ret, piano Philharmonia \Qstra. Dir. Jarnes Loughram. (3m). 7Wl:CtONAl: "Bhêír mi ó", tradicional t::Qsa. ~ Gijsenan, N1all Morris, James ~ tenor. lrish Film Orchestra. 01r.: •., Gallagher. (4m). G.W(AOOS, ENRIC: "Valsos poètics", [mscri¡x;jó per a guitarra de DaVid ·-ml}. :lr;¡J Rossell. gui1arra. (16m). ~I SCHERTZINGER: "I ln!mber you• ~ ~I!W Miller, plano. Kenny Garrett, :,awnlrall Steve nelson, vibràfon. ~ Moffett, baix. Tony Reedus, rla.(5m). ~O AGENDA MUSICAL CONCERTS DE CATALUNYA tJLS temporada OBC ~MAUAICE: Valsos nobles I . tals. MONTSALVATGE, XAVIER: ~de rèquiem. Reflexus·obertura. \lsè negres, RAVEL, MAURICE: la ~a determinar. Orquestra DIMARTS, 22 D'OCIUBRE DEL2002 7:00 BUTLLETI DE NOTICIES 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius I agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTLLETI DE NOTfCIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI CORELLI, ARCANGELO: Sonata op. 5 n. 1. Guldo Batestraccl, Paolo Pandolfo, violes de gamba. Gaetano Naslllo, violoncel. Luclano Còntlni, arxillaüt. Masslmlliano Raschietti, clavecl. (12m). MILHAUD, DARIUS: "la creació del món", ballet Orquestra Nacional de França. D1r~ Leonard Bemsteln. (17m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: "Des besten Kónigs Wink und Wille", fragment de l'òpera "Fidefio". Oeborall Voigt 1Eltzabeth NorbergSchulz. sopranos. Ben Heppner i Michael Schade. tenors. Thomas Ouastholf. baríton. Matthias Hólle i Giinter von Kannen, baixos. Cor de la Ràio de Baviera. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Bavlera. Dir.: Colin Davis. (12m). STRAVINSKI, iGOR: Ragtíme per a 11 instruments. Columbla Chamber Ensemble. (Sm). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MUSICA SIBELIUS, JAN: Serenata per a violi i orquestra, op.69 n.1. Anne-Sophle Mutter, violi. Staatskapelle de Dresde. Dir.. André Previn. (Sm). BACH, JDHANN SEBASTIAN: Suite per a orquestra n.2, BWV 1067. Concentus Muslcus de Viena. Dir.: Nlkolaus Harnoncourt. (24m). STRAUSS, JOHANN (fill): "Vl, dones i cançons•, vals op. 333. Orquestra Filharmònica de Viena. Oir.: Wllli Boskovsky (10m). LITERES. ANTONIO: los elementos, òpera harmònica a l'estilltaiJa. Al Ayre Espallot. Dir.: Eduardo López Banzo. (61m). DEBUSSY, CLAUDE: Sonata per a Vtoloncel i ptano. Paul Tortelier. violoncel Jean Hubeau. piano. (11m). BORODIN, ALEXANDER: Simfonia n. 2. Orquestra Filharmònica de Rotterdam. Dir.: Valery Ger¡¡iev. (31m). BACH.JOHANN CHRISTIAN: Concert per a arpa i orquestra de cambra en Sol M. Suzana Klincharova. Solistes de Solia. Dir.: Emil Tabakov. (18m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS Ei dia a dia de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarrla. 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:05 MÚSIQUES DEL MÓN 15:30 SO DE COBLA la música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Plnot. 16:05 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Raimon Colomer i Eulàlia Benito. 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació nealitzada a partir de les peticions dels nostres oients Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA DE CAMBRA Una selecció de Raimon Colomer presentada per Pilar Sub1rà. MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Trio per a viola. clarinet i plano KV 498 "Kegelstatt Trio" (Trio de tes bitlles). Nobuko lmai. Janet Hilton. Roger Vignoles. (20m). SCHUBERT, FRANZ: Trio de corda, O 471. l'Archlbudelli. (16m). MARTINU, BOHUSLAV: Sonata per a Violoncel I piano n. 3. Mlchaela Fukacov~. lvan KJansky. (19m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Alfred Celaya. TURINA. JOAQUÍN: "La oraclón del torero" (versió per a orquestra d'acordions). Orquestra de Càmara "Ciaroscuros·. Dir.: Àngel Huldobro. (Sm). BRUCKNER, ANTON: Tercer moviment de la simfonia n. 4. en Mi b M, "Romàntica" Orquestra del Royal Concertgebouw d'Amsterdam. Dir.: Nikolaus Harnoncourt. (11m). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Primer moviment de la simfonia n. 8 "la tarda". Orquestra Barroca de Fre1burg. (6m). MANCINI, HENRY: "Esmorzar amb diamants" (Tema I Moon Ríver). (6m). CALHOUN, CHARLES: "Shake. rattle and roll" Joe Tumer. veu. Orquestra. (3m). FUCIK, JUll US: "Obertura Marlnarella", op. 215. Orquestra Rlharmònlca Txeca. Dir.: V~clav Neumann. (10m). VIVES, AMADEU: "Cor de la sarsuela Bohemios•. Cor Cantores de Madrid. Orquestra Simfònica Dir.: Ataúlfo Argenta. (7m). SALGAN, HORACIO: A fuego lento. Daniel Barenboim, plano. Rodolfo Mederos, bandoneó. Héctor Console, baix. (4m). STRAUSS. RICHARD: Serenata per a instruments de vent, op. 7. Solistes de vent de l'Orquestra de cambra d'Europa. Dir· Heinz Holliger. (10m). ANONIM: "Ay !una que reluzes•. Montserrat Agueras, Maite Arruabarrena, sopranos. Francesc Garrigosa, lambert Climent. tenors. capella Reial de catalunya. Oir.: Jordi Savall. (4m). SATIE, ERIK: Tres Gymnopédles. Duo Tedesco. guitarres. (9m). VIVALOI, ANTONIO: Concert per a violf i orquestra op. 8 n. 3, RV 293 "la Tardor". Fabio Biondl. L'Europa Galante. (11m). WAGNER, RICHARD: Obertura de l'òpera "l'Holandès errant·. Orquestra del Festival de Bayreuth. Dir.: Karl BOhm. (10m). BRODZKV, NICHOLAS I CAHN, SAMMY: ·wonder why" Kenny Burrell, guitarra. Jazz Sand. Dir.: Don Sebesky (4m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. CANÇONS ESPIRITUALS TRADICIONALS I de DIVERSOS AUTORS. Solistes vocals. Tendrln Blair Undsay, piano. The Amerlcan Spirltual Ensemble. Dir.: Everett McCorvey. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 5 d'agos1 del 2002 a l'esglèsia·monestir de Sant Feliu de Guixots. Xl FESTIVAL INTERNACIONAL DE LA PORTA FERRADA. (98m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 A LA MANERA DE.... Un convidat ens proposa I comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan Vives.Repetlció del programa emès dissabte passat. 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Repetició dels programes emesos la setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: RepeUcló dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. DiJous, Divendres, de 20:1 oa ~ -= ~ El ~' ;:::;· 216 ;:;I ;::¡ , EEl ~. ~ ¡¡ ê! E ~~~~bAPSA OE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous. DiVendres. de 10.03 a 13.00). DIMICRU, 23 D'OCIUBRE D0.2002 7:00 BUTLLETI DE NOTICIES 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTLLETf DE NOTICIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI HÀNDEL, GEORG FRIEDRICH: Glòria en SlbM per a soprano i corda. Gilllan Keith, soprano. Solistes Barrocs Anglesos. Dir.: John Eliot Gardlner. (17m). TOLDRÀ. EDUARD: Vistes al mar. Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra. Oir.: Gerard Claret. (16m). FRANCK, CESAR:. El caçador maleït. poema simfònic. 5 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Orquestra de Rladèlfla. Oir.: RICC3rdo Mut1.(16m). 10:00 AGENDA MUSICAl 10:03 CAPSA DE MÚSICA MOZART. WOLFGANG AMADEUS: "Hai gia vinto ra causa! • VedrO mentre io sosp1ro·. ària de l'òpera "Les noces de Fígaro•, KV 492. Thomas Ouasthoff. baríton. Orquestra de Cambra de WOrttemberg Hellbron. Oir.: JOrg Faerber. (5m). BRAHMS. JOHANNES: Simfonia n. 2, op. 73. Orquestra Simfònica de Xlcago. Oir.: Georg Solti. (45m). CORELLI, ARCANGELO: Sonata op. 5 n. 4. 216 6 Guido Balestracci, Paoto Pandollo, violes de gamba. Gaetano Naslllo, violoncel. Luclano Còntinl, arxillaüt. Masslmillano Raschletti. clavecf. (12m). SCHUBERT, FRANZ: Missa en La b M, D. 678. Deborah York, soprano. Sally Bruce Payne, mezzo. Neíll Archer. tenor. Mlchael George, baix. Cor Monteverdi. Orquestra Revolucionària i Romàntica. Dir.: John Eliot Gardmer. (43m). FRANCK, CESAR: Sonata per a violi i piano en La M. Midorl. violi. Robert McDonald. piano. (29m). IPPOLITOV·IVANOV.MIKHAIL: Marxa turca, op. 55. Orquestra Simfònica Nacional d'Ucraina Oir.. Arthur Fagen. (Sm). WEBER. KARL MARIA VON: Concert per a clarinet n. 1. op. 73. Janet H1lton. Orquestra Simfònica de la Ciutat de Birmingham. Dir.: Neeme Jàrvi. (21m). 13:00 NOUPUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarrla. 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:05 MÚSIQUES DEL MÓN 15:30 SO DE COBLA La música lles activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Plnot. 16:05 A FONS LA MÚSICA, ARA. L'espai temàtic de Catalunya Música. SetecciO: Maró Jané. Presentació: Eulàlia Benito. BRAHMS, JOHANNES: Trio per a violf, violoncel i plano, en Si M. n. 1, op. 8. Trio Valentia (Benjamfn Scherer. violí. Javier Gómez. violoncel. Jesús Gómez. piano). Enregistrament fel a la Sala "Paper de Musica" de Capellades. el dia 7 de maig del 2000. dins l'Onzè Concurs Paper de Musica de Capellades (sessió final). (32m). POUSSER, HENRI: "Vue sur les jardins interdits•. Quartet Alrodlsax. Enregistrament fet a la 5ala "Paper de Música" de Capellades. el dia 7 de maig del 2000, dins I'Onzê Concurs Paper de Musica de Capellades (sessió final). (11m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA CORAL Selecció I presentació a càrrec de MarO Jan6. BRAHMS, JOHANNES: Schlcksalslied (El cant del destf), op. 54. Cor de la Ràdio de Lelpzlg. Orquestra RlharmOnica de Bertfn. Oir.: Claudio Abbado. (16m). BACH. JOHANN CHRISTIAN: lntrortus i Kyrie de la Missa de Requiem. Gàchinger Kantorei. Bach-Collegium de Stuttgart Oir.: Helmulh Rilling. (1m). MARTIN. FRANK: Cors d'Ariel, de "La Tempesta• de Shakespeare. Cor de Cambra d'Estocolm. Oir.: Eríc Ericson (11m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Fantasia per a piano. cor i orquestra op. 80. Gerhard Oppitz, piano. Cor i Orquestra Simfònica de la Ràdio de Baviera. Oir. Colin Oavis. (19m). 20:00 BUTIJ.ETÍ DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAl 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Alfred Celaya. CHOPIN: Estudi op. 25. n. 7, per a violoncel i piano. Wolfgang Emanuel Schmidt, violoncel. Gerald Fauth, piano. (Sm). MUSSORGSKI, MODEST: Una nit a la muntanya pelada. Orquestra Simfònica de Montréal. Dir.: Charles Outoit. (11m). STRAUSS. RICHARD: "Frúhling", primer dels Quàlre últims lieder. Lucia Popp, soprano. Orquestra Filharmònica de Londres. Oir.: Klaus Tennstedt. (4m). GAYIPEPUSCH: "Would you have a young wgin". de l'òpera del Captaire. Patrízia Kwella, soprano. Paul Eliot, tenor. The Broadside Band. Oir.: Jeremy Barlow. (Sm) BACH, JOHANN SEBASTIAN I SCHONBERG. ARNOLO: Preludi I Fuga per a orgue en MibM, BWV 5S2 (arranjament per a gran orquestra). Orquestra Simfònica SWR de Baden· Baden i Freiburg. Oir.: Michael Gielen (14m). JOBIM. ANTONIO CARLOS: Wave (Arranjament de Bebu snvettí). Nikolaj Znaider. violi. Larry Combs, clarinet. Daniel Barenboim, plano. Robert Kassinger, contrabaix. Cyro Baptista, percussió. (Sm). MAHLER, GUSTAV: Tercer moviment de la simfonia n. t, "Tità". Orquestra Simfònica Russa. Dir.: Evgenl Svetlanov. (13m). MENDELSSOHN, FELIX: Allegro molto, tercer moviment del Concert per a violi, plano i orquestra Ronald Brautigam, piano. fsabelle van Keulen, violí. Nova Sinfonietta d'Amsterdam. Oir.: Lev Marl<iz. (Sm). POULENC, FRANCIS: Rag·Mazurl<a, tercer moviment de la suite "Les biches". Orquestra Nacional de França Dir.: Charles Dutoit. (6m). HILL, WARREN: "O ur first dance". W~rren Hill. saxo. Orquestra. (5m). HANDEL. GEORG FRIEORICH: Música aquàtica, suite n. 2. Academy ol St. Martin·in·the-Fields. Dir.: Neville Marnner. (11m). ANÒNIM: "The green groves of Erín" (Els verts bosquets de I'Erin). melodia tradicional americana arranjada per Edgar Meyer. Mark O'Connor. violf. Yo·Yo Ma. violoncel. Edgar Meyer, contrabaix. (3m) WEBERN. ANTON: "Cinc peces per a orquestra", op. 10. Orquestra Simfònica de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya Baden-Baden i Frelburg. Oir.: Mlchael Glelen. (5m). VELOSO. CAETANO: "Sou seu sabla". Marlsa Monte, veu. (3m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Temporada del Gran Teatre del liceu BERLIOZ. HECTOR: Rèquiem. Chartes Worlanan, tenor. Coro de la Comumdad de Madrid. Cor i Orquestra del Gran Teatre del Liceu. Oir.: Rafael Frúhbeck de Burgos. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 21 de setembre del2002 al Gran Teatre del Liceu de Barcelona. TEMPORADA 200213. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl Nn Repetició dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallolré. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de tes últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Repetició dels programes emesos la setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres. de 20:10 a • 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repebció dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00}. DUOUS, 24 D'OCIUBU DEL2002 7:00 BUTLLETI DE NOTICIES 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIY8S. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTLLETI DE NOTICIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI RODGERS, RICHARD I HART, LORENZ: "Zip", de la pet.lfcula "Pal Joey•. Rita Hayworth. Frank Sinatra Orquestra. (3m). DEBUSSY, CLAUDE: Danses per a arpa i orquestra. Vera Badings, arpa. Orquestra del Concertgebouw d'Amsterdam. Oir.: Bemard Haitink. (9m). BRAHMS, JOHANNES: Scherzo, op. 4. Julius Katchen, plano. (Sm). COUPERIN. FRANÇOIS: "El rossinyol enamorar. de les Peces de clavecí, vol lli. Frans Brúggen. flauta. Gustav Leonhardt. clavecí. (Sm). TURINA. JOAQUÍN: La oración del torero, op. 34. Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra. Oir~ Gerard Claret. (9m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Simfonia n. 32, KV 318. The English Concert. Oir: Trevor P10nock. (8m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA ELGAR. EDWARD: Serenata en mi m, op.20. La Sinfonietta da BournemouthOir.: George Hurst (13m). BACH.JOHANN CHRISTIAN: Trio per a llauta, violf I violoncel en Do M. Jean·Pierre Rampa!. lssac Stern. Mstlslav Rostropovitx. (1Om}. TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: Simfonia n.1 ''Somnis d'hivern•, op.13. Orquestra Simfònica de Boston. Dir.: Michael TIIson Thomas. (44m). BOU, VICENÇ: Angelina i Pescadors bons catalans, dues sardanes. Cobla Principal de la Bisbal. (Sm). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Concert per a piano i orq~estra n. 4, op. 58. Alfred Brendel. p!3no. ftlhaJmòníca de Viena. Dir.: Simon Rattle. (33m). SCARLATTI. DOMENICO: Sonata en re major. K 490. David Russell. guitarra. (Sm). TELE~.N. GEORG PHIUPP: "Borlesca de OuiXot • obertura suite, TWV55:g1G Acadèmia de Música Antiga (llim~ G,RANADOS, ENRIC: Dante, poema Simfònic. Orquestra Fílharmònica de Gran Canaria. Oir.: Adrian Leaper (31m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novelats discogràfiques aparegudes al me~t. a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarria. 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:05 MÚSIQUES DEL MÓN 15:30 SO DE COBLA La música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Pii\ol. 16:05 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. t:espai temàtic de Catalunya Música. Selecció: VICiilna Palma. Presentació: Eulàha Benrto. Karita Mattlla VILLA-LOBOS, HE!TOR: Ària, de "Bachianas Brasileiras n. 5" Karíta Mattila, soprano. Academy ol Sant Martin in the Relds. Dir.: Sir Neville Marriner. (Sm). REGER. MAX: "An die Hoffnung• (A l'esperança). op. 124. Karita Mattila, soprano. Orquestra Rlharmòmca de Berlín. 01r.: Claudio Abbado. (12m}. SffiAUSS, RICHARD: "Càcilie".lied op. 2.7 n. 2. "Waldseligkert" lled op. 49 n. 1 Karita Maltila. soprano. Orquestra Filharmònica de Berlfn. Oir.: Claud10 Abbado. (5m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "Communio", del Rèquiem, KV 626. Karlta Mattila, soprano. Cor de la Ràdio Sueca. Filharmònica de Berlin. Oir.: Claudio Abbado. (Sm). SCHUBERT: "Oer runde Sllberfaden·, introducció de l'acte ler de l'opera òpera heroico·romàntica en tres actes. Karita Mattila. Brigitte Pinter. Cor Arnold Schónberg. Orquestra de Cambra d'Europa. Oir.: Claudio Abbado. (Sm). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada apartir de les peticions dels nostres oients. . Presentació a càrrec d'Olga Cardus. .. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divUlgació muSical. GL'Ó' realització: Pere Surés 1Alex Rob'e$. 20:00 BUTLLETÍ DE NOTittES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de VICtòria Palma que presenta Alfred Celaya. VERDI. GIUSEPPE: "lngemiSCo", cre la Missa de Rèquiem. Gíuseppe di Stefano, tenor. Orquestta Simfònica de la NBC. Dir.: Arturo • Toscaninl. (3m). CAHN1STORDAHL: "I shouldcare • Oexter Gordon, saxo tenor. Hank..klnes, plano. George Ouvivier, contrabaiX. Oliver Jackson, bateria (5m). TOLDRÀ, EDUARD: "La mar estava alegre•·. tercer moviment de "Vistesal mar· Orqu~stra de Cambra Gonçal Comel~. Oir.: Gonçal Comelias. ~Smt· BIZET. GEORGES: •canllon I "Farandola", dues peces de la sulte "L'Artesiana·. Orquestra Filharmònica de Berlin. Oir.: Claudio Abbado. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ~ent fet a Berlin. el 31 de ~re de 1998. (7m). ~nandoah". cançó popular ~..ncana llll MorJison. veu. The Chletta1ns. ~~~ ~ CARL PHILI PP EMMANUEL Megro assai. tercer mov1ment del t¡¡1eert per a dos clavecins en Fa M. l'iq4ó. ron Koopman. Tinl Mathol. clavecins. &questia Barroca d'Amsterdam ()(;Ton Koopman. (6m). ~INI, GIACOMO: "Pfangl? Perchè?, l.lllbel dl vedremo", de l'acte llon. "Tu? w?plccolo lddio!, de l'acte lller, de r~ra ·Madama Butterfly". L!OO!yll8 Price, soprano. Orquestra de ròpera de lloma. Dir.: Ollvlero de fí!lntlls.(Bm). NORTH. ALEX: "Qui té por de Vlrglnla woolt?, tema principal de la pel.llcula. ih!IOOal Phflharmonlc Orchestra. Oir. Jerry Goldsmlth. (3m). PllOKOFIEV, SERGUEI: "Marxa I l:herzo• de la suite de "l'amor de les trts taronges•, suite op. 33a. Orq~estra Nacional Escocesa. Ot Neeme Jarvl. (3m). IIOZART, WOLFGANG AMADEUS: ~o. tercer moviment del quartet a:-11 pianO, KV 493. ,l.,"re.Jilrendel, piano. Quartet Alban Ï61-l1Dm). tEGRAND. MICHEL: "Ray Blues•. liot.eJ Legrand, piano. Mtchel Legrand ~&!nd. Oir.: Michellegrand. \ÏOI~ SOIUMANN, CLARA: Peça fugitiva, ep.l5n.3 ,;!ne Boschi, piano. (6m). WÉ, FERDE: 'The River" (El riu). de 2 'Hudson River Suite" (Suite del Riu ;;a,n). ~ Simfònica de Bournemouth. Cv:William Stromberg. (Sm). CHUECA, FEDERICO: Preludi, poca, ISWiill masurca de la sarsuela "El dlai~N:o blanco". •stra de Cambra Anglesa. l'li.. Anloni Ros Marbà. (7m). ltlfMANN, GEORG PHILIPP: "Grave", 31 mov. del Concert per a dues trompes lliMI bemoll major, del recull "Música !li !aula'. Capella lstropolítana. Dir.: Richard Eélln<,ier.(3m). 8.\RT, LIONAL: 'From Russia wlth ~.f, tema de la pel.llcula del mateix !lli. ~de Count Basie. (4m). ~.AZZOUA. ASTOR: Tango final del :r~ COilCert per a bandoneó I ~ ~~lli. bandoneó. Eduardo Isaac. ~ Orquestra Simfònica de ~ Oir.: Chartes OutOil. (7m). ~i. FERRUCCIO: "Berceuse ~· (Cançó de bressol eleglaca), ~;U!Sira Simfònica SWR de Baden~i Freiburg. Dir.: Mlchael Glelen 111111 tl:tl AGENDA MUSICAL ~ ElS CONCERTS DE CATALUNYA ICA ~~per Alfred Celaya. :lai i!mtt01ada del Gran Teatre dat Liceu Peter Salliert I Petra-Maria llzer ~I,GNER, RICHARD: Escenes de Rlenzl :!uSer i Lohengrin. BEETHOVEN, ' IG VAN: Adello. FLOTOW IRIEDRICH VON: Martha. KORNGOLD ~ WqLFGANG: Die tote Stadt. ' ~Mana &:hnitzer, soprano. Peter hi~ tenor. Orquestra Simfònica del ~..~~eatre del Liceu. Oir.: Sebastlan ~RT enregistrat per catalunya el dia 3 d'octubre del 2002 al Gran Teatre del Uceu TEMPORADA 200213 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'AHred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina. 1:30 A FONS ELS lNT~RPRETS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció: Raimon Colomer. Presentació: Eulàlia Benito. Repetició de l'espai emès divendres de la setmana passada. 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Repetició dels programes emesos la setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetrció dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:1 oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DIVENDRIS, 25 D'OCIUBRE DEL2002 7:00 BUTLLETI DE NOTICIES 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTllETf DE NOTÍCIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI XOSTAKOVITX, DMITRI: Extractes de la pel.llcula "Aione". Orquestra del Royal Concertgebouw. Oir.: Riccardo Chailly. (20m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "Dies Blldnis 1st bezaubernd schiln" (Aquest retrat és tan bonic). ària del primer acte de 'La Flauta Màgica". Fntz Wundertich. tenor. Orquestra Alharmònlca de Berlin. Dir.: Karl Biihm. (Sm). MOMPOU, FREDERIC: Cançó i dansa n. 7. Jordi Masó, plano. (3m). MASSENET, JULES: Fantasia per a VIOloncel i orquestra. Martin Ostertag. violoncel. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Berlin. Dir.. Roberto Patemostro. (18m) 10:00 AGENDA MUSICAl 10:03 CAPSA DE MÚSICA SARASATE. PABLO DE SARASATE: Caprici basc, op. 24 Maxlm Vengerov, violi. ltamar Gofan. plano. (7m). PRDKOFIEV, SERGUEI: Simfonia n. 1, op. 25 "Clàssica" Orquestra Filharmònica de Los Angeles. Dir.: André Previn. (15m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Quartet amb oboè, KV 370. Ray Silil. ltzhak Perlman. Lynn Harrell. Plnchas Zukerman. (16m). BARTOK, BELA: Dlvertlmento Sz 113. Orquestra de Cambra Orpheus. • (27m). STRAUSS. RICHARD: Quatre Ultims lleder, per a soprano i orquestra. Deborah Volgt, soprano. Orquestra Filharmònica de Nova York. Oir.: Kurt Masur. (21m) BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Sis bagatel-les per a piano, op. 126. Gianluca Cascioli. (22m). SIBELIUS, JAN: Simfonia n.2, op.43 Orquestra Simfònica de Londres. Oir.: Colin Davis. (47m). GASULL, FELIU: "Elegia" Montserrat Gascón nauta. Xavier Coll, guitarra. (Sm). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musicar. Realitzat per Xavier Chavarria. 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGE~OA MUSICAL 15:05 MÚSIQUES DEL MÓN 15:30 SO DE COBLA La musica i les activitats del rnón de la cobla. Realitzat per Ignasi Plllol. 16:05 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció· Raimon Colomer. Presentació: Eulàlia Ben ito. GERHARO, ROBERT: Cançoner de Pedrell Josep Benet, tenor. Orquestra de Cambra def Teatre lliure. Dir.: Josep Pons. (17m). MOMPOU, FREDERIC: Escenes d'mfants (orquestració de Tansman). Orquestra de Cambra Teatre LUure. Dir.: Josep Pons. (9m). GERSHWIN, GEORGE: "Porgy and Bess·. selecció (arranjaments a càrrec de Joan Albert Amargós i Lluis Vidal). Orquestra del Teatre Lliure. Dir.: Joan Albert Amargós i Llurs Vidal. (26m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a panir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 CICLE DE LIED Una selecció de Montse Agullera que presenta Eulàlia Benito. MAHLER, GUSTAV: "Das klagende Lled" (Cançó del lament). Mrlna Shaguch, soprano. Mlchelle DeYoung, mezzosoprano. Thomas Moser, tenor. Sergel Lelferkus, barlton. Cor i Orquestra Simfònica de San Franclsco. Dir.: Mlchael TiisGn Thomas. (67m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Alfred Celaya. VILLA·LOBOS, HEITOR: Ària, de "Bachlanas Brasileiras n. 5", versió per a soprano I 8 violoncels, oawn Upshaw. soprano. Orquestra de violoncels. (6m). MERULA, TARQUINO: Chlacona. Sonatori de la Gioiosa Marca. (3m). SHORTER. WAYNE: "Euryd1ce· Wayne Shorter. saxo. Joe Zawinul, teclats. Miroslav Vítous. baix. Alphonse Mouzon, bateria. Airto Morelra. percussió. (6m). MESSAGER, ANDRÉ: "Allegro glocoso·. dels Tres valsos. Duo Crommelynck, plano a quatre mans. (3m). MONTSALVATGE, XAVIER: Últim moviment del Concerto Caprlccio per a arpa i orquestra. Magdalena Barrera, arpa. Orquestra Simfònica de Barcelona I Nacional de C~talunya. Oir.: Lawrence Foster. (7m). HANDEL, GEORG FRIEDRICH: Fragment inicial del Dixit Dominus. HWV 232. Cor i Orquestra de l'Abadia de Westmlnsler. Dir.: Slmon Preston. • (6m). SCRIABIN, ALEXANDER: Ultlm moviment de la simfonia n. 2, op. 29. Orquestra Simfònica de l'òpera alemanya de Berlin. Dir.• Vladimir Ashkenazy. (Sm). CARYLL: Pmk Lady Waltz. The New London Orchestra. Dir.: Ronald Corp. (5m). VERDI, GIUSEPPE: "Miserandi avanzi""lme lungi ancor dovrei"- "Non di codarde lagrime·. escena i ària (amb cabaletta), de l'acte llon de l'òpera Alzira. Ramón Val'llaS, tenor. James Anderson. tenor. Cor d'homes de la Ràdio de Baviera. Orquestra de la Ràdio de Munic. Dir.: Edoardo Müller. (Bm). BLAVET: Primer moviment de la Sonata Terza. Oan Laurin, flauta de bec. Mogens Rasmussen. viola de gamba. Leif Meyer, clavecl. (4m). MENCHER, MURRAY I MOLL, BILLY: "I want a llttle giri". Oscar Peterson, plano. Clark Terry, trompeta. Ray Brown, contrabaix. Ed Thlgpen, bateria. (Sm). JANACEK, LEOS: "Déu del cel, Déu Immortal" I "El sol s'eleva", dues peces de fa versió anterior del cicle "Diari d'un desaparegut". Ruby Philogene, mezzosoprano. lan Bostridge, tenor. Diane Atherton. Oeryn Edwards i Susan Aannery, veus femenines. Thomas Adès, piano. (6m). RODRIGO, JOAQUIN: "Adagio", 2n mov. del Concert d'Aranjuez. Narclso Yepes, guitarra. Orquestra Ri harmònica d'Espanya. Dir· R. Frübeck de Burgos. (1Om). SAMPLE. JOE: "Put it where you wanr Jazz Crusaders (5m). BEETHOVEN.LUDWIG VAN: 'Meeresstille und glückliche Fahrt" (Mar en calma i pròsper viatge). op. 112. Cor de la ciutat de VIena de l'Associació de Concerts. Orquestra Alharmònlca de Viena. Dir.: Claudío Abbado. (Sm). LAMOTE DE GRIGNON, RICARD: Lent expressiu. Orquestra de Cambra Gonçal Comellas. Dir.: Gonçal Comellas. (6m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres d'ARCANGELO CORELLI, fRANÇOIS CDUPERIN, ANTONIO VIVALDI, ARNOLD SCHONBERG i EDUARD TOLDRÀ. Edmon Carner, violoncel. Sebastíen Walnler, violoncel. Orquestra de Cambra Reial del Conservatori de Brusel.les. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 27 de juliol del 2002 a l'Auditori Pau Casals. XXIIè FESTIVAL INTERNACIONAL DE MÚSICA "PAU CASALS" 2002. (84m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repettci~ dels últims programes 0:30 MUSICA CORAL Emès dimecres de la setmana passada. 1:30 MÚSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Dimarts a les 19:00h). 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Repetició dels programes emesos la setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres. de 20:10 a 2200). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels ¡;¡ S' = = '¡:¡ a f;;' ¡¡¡· 216 .... :J. """ ~ ~ ~ ;;¡ ...e... .- 7 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA programes de Dilluns. D1marts. Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). ......., ..¡;;o .:! a ~' ¡¡· 216 ;:;z ::;. ..., r: !!!! ::::a. ""' Q ~ i • DISSABTE, 26 D'OCTUBRI DEl. 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia prtSentaóa per Pilar Sub1rà. Recull d'obres breus. Inclou butlletí de noticies i agenda musical 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 10:00 CONCERT BARROC Una selecció de Joan Vives que presenta Pilar Sublrà. BARSANTI. FRANCESCO; Concerto Grosso, op. 3 n. 10. Maurice André, trompeta. WOrttemberglsches Kammerorchester Hellbronn. Oir,: JOro Faerber. (11m). VERACINI, FRANCESCO MARIA: Obertura n. 5 en Si M. Musica Antlqua de Colònia. Dir.: Relnhard Goebel (14m). BARSANTI. FRANCESCO: Sonata per a flauta de bec 1continu. op. 1 n 2. Arcadla. (1Om). VERACINI, FRANCESCO MARIA: Sonata accademica per a violi I baix conhnu op2 n.S. The Locatetn Trio. (20m). 11:00 M0SICA PER A COBLA Una selecció d'Ignasi P1ilol que presenta Ptlar Subtrà. VENTURA. PEP "los segadors", "Toc d'oració", sardanes. Cobla Marinada. (7m). OLTRA. MANUEL: Variacions característiques. Cobla Sant Jordi. Dir.: Manel Oltra. (7m). SALÓ, CONRAD: Millenari. sardana Cobla la Principal d'Amsterdam. (Sm). ACUÑA, VICENÇ: Poema urbà, glossa per a cobla Cobla Montgrins. (1Om). LLUNELL, PEPITA: El pati dels tarongers, sardana. Cobla Sant Jordi·Ciutat de Barcelona. (4m). SERRA, JOSEP: La Arleslana (polka). Cobla Mediterrània. Dir.. Jordi León. (2m). BORGUNYÓ. AGUST(: Et rellotge de l'avi I Et meu adéu, dues sardanes Cobla de Cambra de Catalunya. Dir.: Jesüs Ventura {10m). VIAOER, JOSEP: El pou de la roca, sardana. Cobla Princtpal de la Bisbal. (4m). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió t realització: Pere Burés I Àlex Robles.Repetició del programa emès dijous passat 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats discogràfiques aparegudes al mencat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de ta setmana. 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarria 15:05 MÚSIQUES DEL MON 16:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Aguilera que presenta Carmlna Matagarriga. MOZART. WOLFGANGAMADEUS: "Allegro maestoso", 1r mov. del Concert per a plano I orquestra n. 25, KV 503. Alfred Brendel. plano. Orquestra de Cambra Escocesa. Oir.. Chartes Mackerras (16m). GRIEG, EDVARD "lch llebe dich", op. S n. 3. Victòria dels Angels, soprano. Simfonia de londres. Dir.: Rafael FrOhbeck de Burgos (3m). GLINKA, MIKHAIL: Pas de quatre, dansa extreta de l'òpera ·una vida per al tsar". Orquestra Simfònica "Txa1kovslo- de la Ràdio de Moscou. Otr.: Vladimir Fedosseiev. (6m). ALBINONI. TOMASO: "Adagio" del Concert per a oboè en re menor. op.9 Paolo Grazzi. oboè. 11 Giatdino Arrnonico. Dir.: Giovanni Antoniní. (Sm). MERlZ. JOHANN KASPAR: "An die Entlemte" (A l'estimada lfunyana). del recull "Sons de bard", op. 13. Adam Holzman, guitarra (4m). CARTER, BENNY: "When lights are tow·. Scott Hamllton, saxo tenor. John Bunch, piano. Dave Green, baix. Steve Brown, bateria. (6m). GRANADOS, ENRIC: Sonata per a violf f piano. Membres del Piano Trio Salztlurg. (12m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró Jané. MONTEVERDI, CLAUDIO· Vespres de la Beata Verge. Ann Monoyíos, Marinella Pennlcchl. sopranos. Mlchael Chance. contratenor. Mark Tucker, Nlgel Robson. Sandro Naglia. tenors. Sryn Terfel, Alastalr Miles. baixos. Cor Monteverdi. Cor Junior "'The london Oratory". Solistes Barrocs Anglesos. Dir.: John Efiot Gatdiner. (105m). CHARPENTIER. MARC ANTOINE: Canhcum ad Beatam Virginem Mariam. le Concert des Nalions. Oir Jordi Savall. (75m). 20:03 CATALUNYA JAn Un programa d'Albert Mafiofré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE..... Un convidat ens proposa i comenta la musica que li agrada Guió i presentació de Joan Vives. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE Nif Repetició dels últims programes 0:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emlls la setmana anterior. (Olssabte i diumenge a les 1O:OOh). 1:30 ENTRE CLASSICS Resum setmanal de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarria. (Repetició). 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 3:30 MÚSIQUES DEL MON 4:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00) DIUMENGE, 27 D'OCTUBRE DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Sobirà. Recull d'obres breus. Inclou butlleti de noticies i agenda musical. 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTfCIES 10:00 CONCERT BARROC Una selectló de Joan Vives que prtSenta Pilar Subirà. RUIMONTE, PEORO: De profundis ctamavi . Musica Acta. Oir.: Raúl Mallavibarrena. (9m). CAMPRA. ANDRt ·oe profundis" Solistes vocals. Cor i Orquestra le Concert Spintuel. Otr.: Hervé N1quet (17m). BRUHNS. NICOLAUS: Oe profundis, cantata. Max Van Egmond. Rfcercar Consort. (12m). ROSENMÜLLER, JOHANN· De profundls. Cantus KOin. Oit Konrad JungMnel. (12m) . • 11:00 MUSICA PER A COBLA Una selecció d'Ignasi Pfftol que presenta Pilar Sublrà. 12:17 GUIA MUSICAL La Informació ll lustrada sobre els concerts i l'activitat música! de la temporada. Un espai presentat per Pilar Subirà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat mus1cal. Realitzat per Xavier Chavarria. 15:05 MÚSIQUES DEL MÓN 16:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmina Malagarriga BEETHOVEN. LUDWIG VAN: "Allegro con brio", pnmer mOVIment del Concert per a plano i orquestra n. 2, op. 19. Maunzio Pollini, piano. Orquestra Filharmònica de Berlin. Oir.: Claudro Abbado. (14m). STANFORD, CHARLES VILLIERS: "The blue b1rd· (l'ocell blau). op. 119 n. 3. Cor de Cambra RIAS. Dtr.: Marcus Creed. (4m). GLAZUNOV. ALEXANDER Entreacte de l'acte primer de la música de ballet "Raymonda". Orquestra Nacional Escocesa. Oir: Neeme J3rvi. (Sm). MENDELSSOHN, FELIX: Quart moviment del quartet de corda n. 1, op. 12. Quartet Eroica. (Sm). DEBUSSY, CLAUDE: "En bateau" (En barco), de la Petita Suite per a dos pianos (Arranjament per a flauta I arpa). Janos Balln. flauta. Nora Mercz, arpa. (4m). SCHUBERT, FRANZ: Peça de concert per a violi I orquestra. 0.345. Gldon Kremer, violi. Orquestra de Cambra d'Europa. (11m). BACH. JOHANN SEBASTIAN: Sanctus, de la Missa en si m, BWV 232. Taverner Consort and Players. Oir.: Andrew Parrott. (Sm). 17:00 UNA TARDA A L'ÒPERA Realitzat per Jaume Radigales. 21:03 L" AUDIOVISUAL Un programa d'AielC Gorina. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musicals d'interès. Presentat I conduït per Joan Vives. I realitzat amb la colaboració del Consell Català de la Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a tes 10:00h). 1:30 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musical. Reahtzat per Xavier Chavarrla. (Repetició). 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mertat, a cà.rrec de Montse Agullera. Resum o:ts m1llors programes de la setmar.a passada. 3:30 M0SIQUES DEL MÓN 4:30 ElS GUSTOS REUliiTS PfOilrames emesos fa selmana a.~!erior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge ~e ' 14:00 a 17:00) 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos ta setmana aoteriot · (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dlmans. Dimecres. Dijous, Divendres, de10.03a 13.00). DILLUNS, 28 D'GaUIR.E DEL 2002 7:00 BUTLLETI DE NOTICIES 7:08 MATINAL Música per començar el diapreseotada per Joan Vlves. Recull d'obres breus. Inclou butlfetlns Informatius i agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTLLETI DE NOTICIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI SATIE. ERIK: Sis Gnossienoes. Jean-Jóel Barbier. piano. (16m). VIVALDI. ANTONIO: Concert per ados Violins en sol m. RV S17. Europa Galante. Dir.: Fabio 810fld1. (10m). FAURÉ. GABRIEL: Cantiqoe d1! J<Jn Racine per a cor mixt i orgue. op. 11• la Chapelle de Québec. Richard Paré. Oir.: Bernard labadle. (6m). SALIERI. FRANCESCO: Simfonia en S. b M "la tempesta di mare". I Sotisti Venetl. Dir· Claudio Scimone. (10m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA MENDELSSOHN. FELIX: Simfonia per a corda n. 3. Orquestra de Cambra Anglesa. Dlr.: William Boughton. (Sm). BACH, JOHANNSEBASTIAN: Magnificat en Re M. BWV 243. The Sixteen. Oir.: Harry Christophers. (27m). CHOPIN. FREDERIC: Scharzo n.2. op.31. Jean-Yves Thibaudet. plano. (9m). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: Serenala per a corda, op.48. Orquestra de Cambra Anglesa Oir,: Raymond Leppanl. (31m). BRITTEN, BENJAMIN: ACerallO!IY ol Caro ls. The Sixteen. Sioned Witnams. arpa. Dir.: Harry Christophers. (23m). RIMSKI-KORSAKOV. NIKOLAI: Cor.wt per a piano i orquestra. op. 30. . Jeflrey campbell RoyaJ PhllhallllOOlC Orchestra. Dir; Gilbert Levine. (18m). GRIVÉ, JOSEP: Nit de Nadal, sardana. Cobla Montgrins. (4m). ALFVEN. HUGO: Sunfonfan.1, en la '11. op.7. Orquestra AlharmOnica d'Estocolm. Dir Neeme Jarvi. (d1m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats dfscogràffques aparegudes al mareaL a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actuamat musical. Realitzat per Xavier Ghavarria. 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGJNDA MUSICAL 15:05 MUSIQUES DEL MÓN la 15:30 SO DE COB~ la musica i les activitats del món de cobla. Realitzat per Ignasi Piñol PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA tU5 AFONS ').'IOVA MúSICA. L'espai temàtic de C;t.a.'uf1Y3 Música. Selecció: Raimon ~er. p¡esentació: Eulàlia Benito. n':W\N. ANTON: Srmlon1a, op. 21. ~~~e Oresden. D1r.: Gruseppe St.OIJOfi. {9m). SIJÏN~'!TKE. ALfRED: Trio de corda. fèrr.bres del Quartet Tale. (26m). CASABLANCAS: "New Epigrams". LC(ldon Sinfonretta. Dir. Edmon Loklmar (10m) lltll LA TARDA DE L'OIENT ~ramació realllzada a partir de les pettions dels nostres oients. ~entació acàrrec d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA ANTIGA una selecció de Joan Vlves presentada per Pilar Sobirà. 1/ACHAUT, GUILLAUME DE: Ce qui soustlept moy m'onneur et ma vle. Ensemble Tre Fontana. (Sm). !t:OO BUTLLETi DE NOTICIES 21;04 AGENDA MUSICAL 21:10 ELS GUSTOS REUNITS UN selecció de Victòria Palma que ~nta Alfred Ceiaya. QfffNBACH. JACQUES: Obertura de (opereta ·orteu als Inferns". ~r;estra Filharmònica de Vlena. Dt: Lorm Maazel. (10m). tASTElNUOVO· TEDESCO. MARlO: '1$n1J110", del Concert per a guttarra i r~ op.99. ~ Romero. guitarra. The Academy I!St t.tartin-in·the-Relds. Dir.: Nevtlle umr.(7m). MGH, JIMMY I FIELOS, DOROTHY: 'Ol t!!6 sunny side ot the street•. lie lionft Hampton Outnlet (6m). ~BERT, FRANZ: "Agnus Dei", Mtssa !!!lab M, O. 678. Hll!n Danath, soprano. Francisco ~~lla. tenor. Cor I Orquestra Simfònica ~ela Ràdio de Bavfera. Dir.: Wolfgang S!\iallisch. (7m). R!SPIGHI, OTTORINO: "La fontana di Tr!lf', tercer fragment del poema ~!Onlc 'Fonis de Roma". O!quesua Simfònica de Boston. lir. StiP Ozawa. (4m). CllOPIN, FREDERIC: Balada n.4, op.52. fugen lndpc, plano. (11m). Y.ERN,JEROME: "Can'! help lovln' dat c~n·, de la comèdia musical "Show br. filderica von Stade. Teresa Stratas. ~ Hubbard. Ka ria Burns. Ambroslan OiaM. london Sinfonletta. Dir.: John li(Giinn.(Sm). fiRSHWiN. GEORGE: "Allegro", 1er ;;m ~Concert per a plano en FaM. fill Wild. plano. Orquestra Boston ~Du~ Arthur Aedler. (12m). &:.I.I!IATTI, DOMEN ICO: Sonata en do tl¡OI,K501 !.'!1-lRusseu, guitarra. (3m). lOCal¡MUNDY I YOUNG: "Trav'lin' it,l'. &:rcrt Rollms & Co. (4m). iíñDI, GIUSEPPE: "Tu punísclmi, o S;!ltte . Abrani, a bram. o perlido" hde I'ÒIJtra "Luisa Mtller", illrncra Fnnoli, soprano. lidar ~raukov, baix. Orquestra Simfònica ~rH. Oir.: Colin Davis (9m). NA, ERNESTO: "Locura", 'Romànhco• i "Poètlco•, tres valsos. llberal Herrera, plano. (11m). Gi!OSS I LAWRENCE: "Tenderly" 8'&! Eckstine, veu. ConJunt 'Sàllmental.(4~ lt:OO AGENDA USICAL CONCERTS OE CATALUNYA =JLS Te~porada OBC ~:~~pel.lfcules de JOHN ~Ira Simfònica de Barcelona ¡ •.Joy.al de Catalunya. Oir.: Rachael CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 25 d'octubre del 2002 a l'Auditori de Barcelona. TEMPORADA osc 200213 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels riltims programes 0:30 MÚSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat 1:30 CICLE DE UEO Emès divendres passat. 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes ai mercat, a càrrec de Montse Aguilera. Repetrció dels programes emesos la setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 20:1 oa 22:00). 5:30 CAPSA OE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 29 D'OCIUBRE DEl. 2002 7:00 BUTLLETI DE NOTICIES 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTLLETI DE NOTICIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI DELIBES, LEO: "Quand une femme est sl folie", quintet de l'òpera "Lakmé". Alain Vanzo, Gérald. Gwenyth Annear, Ellen. Claud Calès, Fnldéric. Josephte Clément, Rose. Monlca Slnclalr, Mistress Bentson. Orquestra Nacional de l'Òpera de Montecarlo. Oir.: Rlcl1ard Bonynge. (5m). COPLAND, AARON: "Connotations", per a orquestra. Orquestra Filharmònica de Nova Yort<. Dir Leonard Bernstein. (19m). DOWLAND, JOHN: ·come again. swaet love·. Alfred Deller, contratenor. Robert Spencer, llaüt (2m). ADAMS, JOHN: The Chalrrnan Dances, foxtrot per a orquestra. Orquestra Simfònica de la Ciutat de Blrmingham. Oir.: Simon Ratlle. (13m). TELEMANN, GEORG PHIUPP: Recitatiu i ària, de la cantata fúnebre "Du aber, Daniel, gehe hin". Cantus KOin. Dir.. Konrad JungMnel. (&m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA GRANADOS, ENRIC: "Valsos poètics" Javier Perlanes, plano. (13m). PROKOFIEV, SERGUEI: Simfonia n. 3, op. 44. Orquestra Nacional Escocesa. Dir.: Neeme Jarvi. (36m). TELEMANN, GEORG PHILIPP: "Suite Festiva". Orquestra de Cambra del Nordoest, de Seattle. Dir.: Alun Francis. (17m). SCHUBERT, FRANZ: Quartet de corda n.14 "La Mort i la Donzella", 0.810 (transc. per a orquestra de corda de Mahler). Solistes de Moscou. Oir· Yuri Bashmet. (42m). MARTINU, BOHUSLAV: Concert per a oboè i orquestra. Lajos Lencses. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Stuttgart. Oir.: Neville Marriner. (15m). SAMMARTINI, GIOVANNI BATIISTA: Simfonia en Si b M, J·C 66b. I Giovani di Nuova Cameristica. Riccardo Villanl, clavecí. Oir.. Daniete Ferrañ. (10m). BRAHMS, JOHANNES: Quatre quartets vocals op. 92. Cor Monteverdl. Robert Levin piano. Dir.: John Ellot Gardiner. (Sm). TIPPETT, MICHAEL: Fantasia concertant sobre un tema de Coralli. Academy of St. Martin·ln·the·Fields. Oir.: Kenneth Sillito. (19m) 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de fes ~llimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical Realitzat per Xavier Chavarria. 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:05 MÚSIQUES DEL MÓN 15:30 SO DE COBLA La música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Plñol. 16:05 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Raimon Colomer i Eulàlia Benito. 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA OE CAMBRA Una selecció de Raimon Colomer presentada per Pilar Sublrà. TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: Quartet de corda n.1, op.l1. Quartet Borodln. (30m). SZVMANOWSKI, KAROL: Sonata per a violi I piano en re m, op. 9. Lydia Mordkovltch. Manna Gusak·Grln. (22m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de VIctòria Palma que presenta Alfred Cetaya. COATES, ERIC: "The three bears" (Els tres ossos), fantasia. Orquestra Filharmònica de la BBC. Dir.: Rumon Gamba. (10m). ATTAINGNANT, PIERRE: Preludi, per a llaüt. Hopkinson Smith. (2m). CHOPIN, FREDERIC: Impromptu n. 2, op.36. Vladímir Ashkenazy, plano. (6m). KORNGOLO, ERICH WOLFGANG: "Les aventures de Robin HOOd", fanfàrria l escena d'amor. Orquestra Hollywood Bowl. Oir.: John Maucerl. (Bm). HOFMANN, LEOPOLD: "Andante poco tarde", del Concert per a violi , violoncel i corda en Sol M. Lorraine McAslan. violi. Tim Hugh, violoncel. Northem Chamber Orquestra. Dir.: Nlcholas Ward. (Bm). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "Adagio", 2n mov del Quartat amb flauta, KV 285 Ensemble Villa Musica. (3m). BRUFORD. BILL: "li summer had Its ghosts". Patrlck Clahar, saxo. Steve Hamllton, plano. Mark Hodgson, baix. Bill Brutord, bateria. Enregistrament fet al PizzaExpress Jazz Club de Londres, el 23 de juny de 2001 (8m). RUBINSTEIN, ANTON: "Melodia", en FaM. Balm Szokolay, piano. (4m). MARAIS, MAR IN: Rondeau, de ta Suite per a dues violes de gamba i b.c. en la m. (llibre Sè). Wieland KUI¡ken i Kaori Uemura, violes de gamba. Robert Kohnen, clavecí. (3m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "lntro1tus·. del Rèquiem. KV 626 Cor de Cambra d'Holanda. Orquestra del Segle XVIII. Oir.: Frans Brüggen. (Sm). WEBER. CARL MARIA VON: Obertura de l'òpera "Silvana" (arranjament per a plano a quatre mans). AJexander Paley, Brian Zeger, plano a quatre mans. (6m). BRETÓN, TOMAS: Preludi de la sarsuela "la verbena de la Paloma". Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.: Enrlque Garcia Asensio. (4m). STRAUSS, RICHARD: Romança per a violoncel! orquestra, en FaM. Steven lsserlls. violoncel. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Bavlera. Dir.: Lorin Maazel. (Bm). BACH, JOHANN SEBASTIANIGOUNOD, CHARLES: Ave Maria (arranjament per a violoncel i plano). Mlscha Malski. violoncel. Pavel Gilílov, plano. (Sm). HALFFTER, R.: "Para la tumba de 5ancho Panza", de "Tres epitafios·. Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana. Dír.; Jorid Casas. (3m). OFFENBACHIROSENTHAL Barcarola de la Gaité Parislenne. Orquestra Fílharrnòntca de Ràdio França. Oir.: Yutaka 5ado. (3m). GLINKA, MIHAIL: Kamarinslcala. Orquestra Simfònica de l'URSS. Dir.; Evgeni SveUanov. (7m). MOMPOU, FREDERIC: "Damunt de tu només les flors·. del Combat del somni. Victòria dels Angels. Gonzalo Soriano, plano. (4m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS OE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Festival Mozart 2002 HAYDN, FRANZ JOSEPH: Simfonia n. 95. MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Simfonia concertant per a Instruments de vent. KV 297b. HAYDN, MICHAEL: Rèquiem. Isabel Monar, soprano. Mansa Martlns, meuo. Joan Cabero, tenor. Klaus Mertens, baix. Dlsa Engllsh, oboê. larry Passin, clarinet. Sllvia Coriceili, fagot David B. Thompson, trompa. Coral Càrmlna. Orquestra Simfònica de Barcelona I Nacional da Catalunya. Oir.: Christian Zacharias. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 21 de setembre del 2002 a l'Auditori. FESTIVAL MOZART 200213. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Atlred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 A LA MANERA DE.... Un convidat ens proposa I comenta la música que 11 agrada. Guió i presentació de Joan Vives.Repetició del programa emès dissabte passat 2:30 HOU PUNT HOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Repetició dels programes emesos la setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. ¡;;z li»' ¡¡;;¡- ·!!! ou a f;;' ¡;;:r 216 ..... ::s ¡:;;· S' a ~. e. i 9 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA (Ordre d'emiss1ó: Repetició dels programes de D1lluns. Dimarts. Dimecres, Dijous. Divendres, de 10 03 a 1300). DIMECUS, 30 D'OCTUBRI DlL2002 7:00 BUTLLETI DENOTICIES 7:08 MATINAl Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius I agendes musicals 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTLlETI DE NOTICIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI STRAUSS, RIC HARO. "Als mir deln Ued erklang" (Ouan sento el teu cant). "Amor'', dos dels "Brentano-Ueder". op. 68 :: = .... 5I ·S! ........""' ;:;· 216 -. .., ..... ""' S' 5I e; ;¡· :: -= 10 Ed1ta Gruberova, soprano. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Mlchael TIIson Thomas. (7m). RAKHMANINOV, SERGEI: La Roca, fantasia op. 7. Orquestra FilharmOnica de Berlin. Dir.: Lorin Maazel. (13m). BLANCAFORT, MANUEL: Tres consejos de Tunna. Antoni Besses, piano. (9m). CHAUSSON, ERNEST: Poema per a violi 1orquestra. op. 25. Vadim Repm. violf. Orquestra Simfònica de Londres Dir: Kent Nagana. (16m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA STRAVINSKI, IGOR: Petruixka. Orquestra de la Suisse Romande. Dir.: Neeme Jarvi. (33m). HANDEL. GEORG FRIEDRICH· Te Deum d'Utrecht, HWV 278. Felicity Palmer, soprano. Mariana Llpovsek, contralt Philip langrldge, tenor. Kurt Equiluz, Thomas Moser, tenors. Ludwig Baumann, baix. Cor Arnold SchOnberg. Concentus musicus de Viena. Dir.: Nlkolaus Harnoncourt. (25m). MILHAUD, DARIUS: Saudades do Brasil, 4 danses. Orquestra Nacional de França. Dir.: Leonard Bernstein. (7m). SIBELIUS, JAN: Concert per a violi i orquestra op. 47. ltzhak Perlman. Orquestra Simfònica de P1ttsburgh. Oir.: André Prevín. (32m). DONIZffil, GAETANO: "Piangete voiT, "Al dolce guldami castel nalio", escena i cabaleta de l'acte 2n de l'Opera "Anna Balena·. Angela Gheorgiu, soprano. Cor de la Royal Opera House. Covant Garden. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Evellno PidO. {10m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Quintet amb clarinet. KV 581. Karl Leister. Quartet Prazak. (32m). GRIEG, EDVARO: Antiga romança noruega amb variacions, op. 51. Orquestra Simfònica de Goteborg Dir: Neeme Jàrvi. (22m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarrla 15:00 BUTLLETf DE NOT[CIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:05 MÚSIQUES DEL MÓN 15:30 SO DE COBLA la música lles actiVItats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Pillol. 16:05 A FONS LA MÚSICA, ARA L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció: Maró Janê. Presentació: Eulàlia Senito. HAYDN, FRANZ JOSEPH: Concert per a violí i orqueslia. Hob. Vlla:l. Felipe Rodriguez. violi. Orquestra de Cambra Gonçal Comellas. Dir.: Joan Lluís Moraleda. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 25 d'octubre del 2000 al Palau de la Música Catalana dins el cicle PRIMER PALAU. (19m). MONTSALVATGE. XAVIER: Cinc cançons negres. Gemma Coma-Alabert. mezzo. Anne La Bozec. piano. (13m). BARBER, SAMUEL: Adagio per a corda. Barcelona SinfonlettaDir.: Francesc Uongueres. Enregistrament en directe fet a l'Auditori Winterthur de Barcelona, al 21 de desembre de 1998. (Bm). SCARLATII, DOMENICO: Sonata K27. Rlcardo Gallén, guitarra. (4m). 17:00 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA CORAL Selecció i presentació a càrrec de Maró Jané. FAURE - MESSAGER: Messe des Pêcheurs de Villerville. per a veus lememnes. orquestra de cambra i harmonium. la ChapeHe Royale. Petits cantors de Saint-Louis. Ensemble Musique Oblique. Dir.: Philippe Herreweghe. (17m). CALDARA. ANTONIO: Crueiffxus. The Sixteen. Laurence Cummings. orgue D1r.: Harry Chñstophers. (Sm). GRAINGER, PERCY: Tres cançons. Richard Markham i David Nettle. piano. The City ol Birrningham Symphony Chorus. Dir.: Simon Halsey. (14m) STRAVINSKI, IGOR: Missa. Cor de cambra d'Holanda. Schónberg Ensemble. Dir.: Reinbert de leeuw. (17m). 20:00 BUTLLETI DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ElS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Alfred Celaya. ENZINA, JUAN DE LA: "Mas vale trocar", vlllancico. Marta Almajano, soprano. Ensemble la Romanesca. Dir.: José Miguel Moreno. (4m). PORTER, COLE: "What is this thfng called love?". André Prevín. piano. David Anck, contrabaix. Enregistrament fet a The Jazz Standard de Nova York, l'octubre del 2000. (4m). SAMMARTINI. GIOVANNI BATIISTA: Simfonia en DoM. J-G7_ I Giovani di Nuava Cameristica. Riccardo Viilani, ctaveci. Dir.: Oaniele Ferran. (9m). STRAUSS, RICHARD: Allemande i marxa final de la Suite de danses sobre peces de Couperin. Sinlonietta de Montreal. Dir.: Charles Outoit. (Sm). WEBER, CARL MARIAVON: "Alia Polacca·. del Concert per a clarinet n. 2. op. 74 Walter Boykens, clarinet. Orquestra Alharmònica de Rotterdam. Dir.: James Conlon. {Bm). GARCIA ABRiL, ANTON: Preludis de Mirambel. Rosa Maria Kucharski, plano. (1 1m). DURUFLÉ, MAURICE: Sanctus del Requiem, op. 9. Ambrosian Síngers. Orquestra Phllharrnonía. Dir.: Michel Legrand. (3m). STEINER: Tema de la pel.lfcula "Casa blanca" Naüonal Phílharrnoníc Orchestra. Dir.: Char1es Gerhardt. (9m). CONTE: Azzurro. Paolo Conte. (3m) WEBERN, ANTON· Moviment lent per a quartet de corda. Quartet ltaf~ . (11m). MUSSORGSKY. MODEST: "la gran porta de Kiev· dels Quadres d'una exposició. Orquestra SimiOnica de Xícago. 01r.: Cario Maria Giulinl. (6m). SAINT-SAÉNS. CAMILLE: Tema vanat per a piano, op. 97. Plers lane, plano. {7m). HANDY, GEORGE: "Awful lonely". Al Cohn i Zoot Sims, saxos tenor. Mose Alllson, plano. Major Holley, baix. Osle Johnson, bateria. (4m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Primer moviment de la Simfonia n. 39, KV 543. London Classlcal Players. Dir.: Roger Norrington. (10m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Badinerie de la suite n. 2. BWV 1067 (arranjament per a cor a capella). The Swingle Singers. (1m). GASULL, FELIU: Cançó de bressol. Maria del Mar Bonet, veu. Feliu Gasull, guitarra. (3m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ElS CONCERTS DE CATAlUNYA MÚSICA Presental per Alfred Celaya. Festlval Mozart 2002 MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Rondó per a piano en Fa M. KV 494. Duo per a violi i viola. KV 423. Quartet amb piano KV 493, en Mi b M. HAYDN, FRANZ JOSEPH: Trio amb piano en fa sostingut menor. Àngel Jesús Garcia, violi. Ashan Plllai. viola. DamiAn Martínez, violoncel. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya Dir.· Christian Zacharias. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 24 de setembre del 2002 a l'Auditori. FESTIVAL MOZART 200213. 23:45 NOCTURN Música per acabar et dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mailofré. Repetició del programa emès dissabte passat 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. Repetició dels programes emesos la setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Oljous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DIJOUS, 31 D'OC1'UBU DEL 2002 7:00 BUTLLETI DE NOTICIES 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou buUietlns Informatius 1agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTllETI DE NOTICIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLlETf DE NOTfCIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI BARTOK, BÉLA: Suite de danses. Orquestra filharmònica de Nova VOlt Dir.: Pierre Boulez. (17m). VERDI, GIUSEPPE: "Gualtier Maldè Caro noma·. de l'acte 1de RigolettoJoan Suthertand, soprano. Orquesua del Royal Opera House, Covent Garilen. 01r.: Francesca Molinari-Pradetrt. (Sm). VIVALDI. ANTONIO: Concert en Dom per a flauta de bec, corda i baix continu · Frans Brüggen, flauta debec. Concentus Musicus de Viena. Dír.: Nikolaus Hamoncourt i Frans Brüggen. (11m). TURINA, JOAOUIN: "Escenaandalusa• op. 7, sextet per a viola solista, plano¡' quartet de corda. Menuhln Festival Piano Quartet {11m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA PACHELBEL, JOHANN: "Cànon i giga· Hespèrion XXIDir.: Jordi Savall (4m). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: Simfonia n.4, op.36. Orquestra del Concertgebouw, Amsterdam. Dír,: Bemard Hartink. (43m). BACH, JOHANN SEBASTIAN Sonata pe¡ a dues flautes travesseres i baJx continu, BWV 1039. Hans Martin Unde, Christopher Huntgeburth, flautes. Pere Ros. l'iOla óe gamba. Christopher Hogwood, ctMd. (13m). STRAUSS. RICHARD: Ariadna aNaxos. (Pròleg). Anna Tomowa-Sintow. Kathleen Batlle Agnes Baltsa. Gary Lakes. Hennann Prey. Orquestra Filharmònica de Vtena. Dir.: James Levine. (41m). CASALS, PAU: ·sant Martl del Canigó', sardana. ( Versió concertant. de Jord1 León, per a tres tenores). Josep Gispert, Jordi Molina, Jaume Vilà, tenora. Santl Molas, percussió. Cobla Principal de la Bisbal. Dir.: Francesc Cassú. Enregistrament fet per Catalunya Música el dfa 23 d'octubre del 2000, al pavelló de la Draga, Banyoles. FESTES DE SANT MARTIRIA 2000. (Sm). SCHUMANN, ROBERT: Carnaval de Viena, op. 26. Alícia de Larrocha, piano. (23m). DEBUSSY, CLAUDE: Nocturns. Cor John Aildis. Orquestra New Phllharrnonla. Dir:: Pierre Boulez. (25m). MERTZ. JOHANN KASPAR. "Tarantel.la", del recull 'Sons de bard". op. 13. Adam Hotzman, guitarra. (4m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al me«:a~ a càrrec de Montse Aguilera 14:00 ENTRE CtÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical Realitzat per xavier Cllavatria. 15:00 BUTllETÍ DE NOTiCIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:05 MÚSIQUES DEL MÓN 15:30 SO DE COBLA la música i les actMtals del món dela cobla. Realitzat per Ignasi Piñol. . 16:05 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. L'espai temMiC de catalunya Música Seleccfó: V'~ttòria Palma. Presentació: Eulàlia Bemto. . Ramon Vargas VERDI GIUSEPPE· "Ella mi Iu rap¡ta!... Parrní ~eder le lagrlme", àriade l'Opera "Rlgoletto". Ramón Vargas. te11or. Orquestra dera Ràdio de Munte. Dir.: Marcello V!otb. • (Sm). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: Kuda, kuda, vi udalms· (On. on nau.~at?). ària de l'òpera •eugene Onegm PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ;.1{!'jjn vargas. te~or. Orquestra de la RiloOde Munic. Otr.: Marcello Vtotti. )li). 'tRill GIUSEPPEE: "I rne lung• ancor", ~ r$na segona, de l'acte segon de rt(lela AlZira p¡non Vargas. Torsten Ker1. t'Orll'JeSlli ~ la Suisse Rornande. ilL FabiO lutsi. (7m). &?.ANADOS. ENRIC: "Dúo de ~mor en ~,.,¡a·. de l'òpera 'Goyescas f1,aria Bayo, Rosario. Ramón Vargas, f!majldo. Orquestra Simfònica de !Adrid Dir.: Antoni Ros Marbà (9m). \ffiDI GIUSEPPE; Ohl fede negar paressi·, escena I ària de l'acte llon de ropm Lulsa Miller. Ramón Vargas, tenor. Cor d'homes de ~Ràdio de Bavlera. Orquestra de la Rióo de Munlc. Dir.: Edoardo Müller. (óm). OOHIZETTI, GAETANO: "Ed ancor la li'lroenda porta...Come uno spirto 110ellco", ària de l'Opera "Roberto oe.oereu~·. fOOlón Vargas, tenor. Orquestra de la ~de Munic. Oir.. Marcelio Viottl. ~~~). 11:00 LA TARDA DE L'OIENT ~ció realitzada a parttr de les ,;taons dels nostres oients. ~a càr1ec d'Olga Cardús. !~ PfHTAGRAMA de divulgació musical Guió l ~~t'latió: Pere Burés I Alex Robles. 1t10 BUTLLETI OE NDT[CtES 1tt4 AGENDAMUSICAL lt11 ELS GUSTOS REUNITS .,:;¡ selecci6 de Victòria Palma que 1!SeOta Alfred Gelaya. lff!HOVEN, LUDWIG VAN: "Andante", GIICoocert per piano i orquestra n. 4. :wvna (9. )8. S'ofan '/ladar, plano. Capella istlopolilana. Dir.: Barry Wordsworth. tim). lYAIKOVSKI, PIOTR ILITX: "Cançó mm', op. 40 n. 2. ll.lakD Nishlzakl. vio H. Jenó Jandó, ?ano (3m). BRUCH, MAX: Primer moviment del Goncert per avioli I orquestra n. 1. op. íS. l!zlia~ Perlman, vloH. Orquestra del ColitA~ebouw d'Amsterdam. Qr; Bemard Haitink (Sm). BERLIN: "A pretty giri rs like a melody", illlmuslcai"There's no business like llli!wbusiness". E':',¡¡ Merman I Dan Dailey. Orquestra. ~¡;Alfred Newman. ~'!;gi!trament de l'any 1954. (3m). l1HITING, RICHARD I MERCER. illii'.W: "Too marvelous for words". 1 -~ l<!um. piano. ~nt let a Beverty Hilfs ei1S !!Co'J ce 1950. (2m). ~- PAOLO: ·come dl". ~Conte. veu. Antonlo Marangolo. • ~ Turone. Jimmy Villoti. Ares :r.dmi. Eliade Bandim. (4m). ~!iOl. ANTONI O: Concert per a llaüt I 11ÜinS.RV93. 1Sardmo Armonlco. Dir : Giovanni 1::1ollini.(9m). II.'Wlt<, LEOS: "l'anell d'or", 'l'espero· i "Crist el Senyor és nat", li!IJ!ICeS per a plano. ~Adés, plano. (2m). ~DOH, H.: "Yukl no shiro". LI PING, lla 1\ai agu xiang•. ~O ~ada, piano. Cor Vlvaldi. " Star Boada. (9m). WOLFGANG AMADEUS: hlaoio-AIIegro splritoso", 1r mov. de ~~fonia n.36 "llnz", K.425. ~:a filharmònica de VIena. es Lev1ne. (11m). ¡:INI, GIACOMO: "Oh, sarò la plú (>' ·duet de l'Opera Manon lescaut. · T! kanawa. Josep Carre ras. !'fll.w, Orquestra del Teatre Comunale de Bolonya. Dir.: Ricardo Chailly. (9m). GAULT, WILLIAM: "Mode for Jay Mac". Gary Bartz. lea Konitz, Jackie Mclean í Charlie Mariano, saxos tenor. Joachím Kühn, piano. Palle Danielsson, contrabaix. Han Bennink, bateria. (10m). SERRA. JOAQU[M: Puigsoliu, poema per a cobla. Cobla Barcelona. Dir.: Antoni Ros Marbà. (Sm). ELGAR, EDWARD: "Nimrod", novena de les Variacions Enigma, op.3S. Orquestra Filharmònica de Viena. Dir.: Georg Solli. (3m). ALWYN, WILLIAM: "Tempo de Vals", "Poco allegretto e semplice" I "Allegro glocoso", tres de les Danses Elisabetianes. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Richard Hickox. (9m). XARHAKOS, STAVRDS: "HI haurà dies millors, fins I tot per a nosaltres". Agnés Baltsa, mezzo-soprano. Orquestra Experimental d'Atenes. Oir.: Stavros Xarhakos. (4m). 22:00 AGENDA MUSICAl 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Cetaya. Festival Mozart 2002 HAYDN. MICHAEL Simfonia en Sol M, p. 1S. MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Concert per a piano i orquestra n. 24, KV 491. HAYDN, FRANZ JOSEPH: Simfonia n. 99. en Mí b M. Christian Zacharlas. pfano. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Oir.: Christian Zacharias. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 2S de setembre del 2002 a l'Auditori. FESTIVAL MOZART 200213. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. ELGAR. EDWARD: Variacions sobre un tema origmal "Enigma·. op. 3S. Orquestra Filharmònica de Londres. Dir.: Bryden Thomson. (31m). FALLA. MANUEL DE: Dos homenatges. Rafael Orozco. piano. (Sm). SCHUBERT, FRANZ: Simfonia n.S 'Inacabada", 0.759. Orquestra Filharmònica de Berlin. Dir.: Daniel Barenboim. (27m). CORELLI. ARCANGELO: Sonata per a corda op. 2 n. 4 Quartet Purcell. (lm). MUSSORGSKI, MODEST: Tres cors simfònics, arranjats per Rimskl· Korsakov. Solistes vocals. Capella 1Orquestra Simfònica Estatal Russa. Oir.: Valéry Polyansky. (17m). LALO, EDOUARD: Concert per a vlolf I orquestra, op. 20. Thomas Christlan, violi. Orquestra de la Ràdio de la WDR. Dir.: Stefan Blunier. (25m). DURUFLE, MAURICE: Rèquiem, op. 9 Cecília Bartoli, mezzo. Bryn Terfel, baix barlton. Cor i orquestra deii'Accademla Nazlonale dl Santa Cecilla. Dir.: Myung· Whun Chung. (38m). 13:00 AGENDA MUSICAL 13:04 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera Resum dels millors programes. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmina Malagarnga. 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró Jané 20:0D AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmlna Malagarriga. HAHN. REINALDO: "À Chlorls" (Théodore de Viau). Susan Graham, mezzosoprano. Roger Vlgnoles, plano. (3m). PROGRAMACIÓ DE NIT DVORAK, ANTONIN: ''Allegro con Repetició dels últims programes fuoco", 4t mov. de la Simfonia n. 9 "Del 0:30 L'AUDIOVISUAL nou món", op. 95. Un programa d'ÀieK Gorina. Orquestra Simfònica de Xicago. 1:30 A FONS Dir.: James Levlne. (11m). ELS INTèRPRETS CATALANS. l'espai JOBIM I DE MORAES: "No more blues" temàtic de Catalunya Música. Selecció: (Chega de saudade). Raimon Colomer. Presentació: Eulàlia Dlzzy Gillesple Sextet. (1Om). Benito. Repetició de l'espai emès VIVALDI. ANTONIO: "Largo", 2n mov. divendres de la selmana passada. del Concert per a guitarra. RV 93. 2:30 NOU PUNT NOU Capella lstropolitana Oir. Jaroslav Presentació de les ultimes novetats Krechek. (4m). discogràfiques aparegudes al mercat, a GERSHWIN, GEORGE: "They can't take càrrec de Montse Agullera. Repetició that away from me• dels programes emesos la setmana Sarah Vaughan. veu. Orquestra. (3m). anterior TXAIKOVSKI. PlOTR ILITX: "Novembre· 3:30 ELS GUSTOS REUNITS (Allegro moderato), de "les estacions• Programes emesos la setmana anterior. (versió per a orquestra). op.37b. (Ordre d'emissió: Repetició dels Orquestra Simfònica de Detroit. programes de Dilluns, Dimarts. Dir.: Neeme Jàrvi. (3m). 01mecres, Dijous, Divendres, de 20:10 a RODGERS. RICHARD: "Do. Re, Mi". 22:00). "My favorites thlngs". dos temes del 5:30 CAPSA DE MÚSICA musical The Sound ol Music. Programes emesos la setmana anterior. Julie Andrews. veu. Orquestra. (Ordre d'emissió: Repetició deis Dir.: Jrwln Kostal. (9m). programes de Dilluns, Dimarts. SCHUBERT, FRANZ: "Andante con Dimecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a moto", 2n mov. del Trio amb plano op. 13.00). - 100, o929 Trio Borodln. (10m). D~NDRU,1DENO~ LECUONA, ERNESTO: "Preludio en la DEL 2002 noche", peça caracterlstica. Huberal Herrera, piano. (3m). 8:00 MATINAL FALLA, MANUEL DE: Dansa final de la Música per començar el dia. Recull suite "El sombrero de tres plcos". d'obres breus. Inclou butlletí de noticies Phllharmonia Orchestra. Oir.: Cario i agenda musical. Maria Giullnl. (6m). 8:30 AGENDA MUSICAL RODGERS, RICHARD: "The surrey wlth 9:00 BUTLLET[ DE NOT[CIES the fringe on top" del musical 10:03 CAPSA DE MÚSICA "Okfahomal" (orquestracions de J. ROSSINI, GIOACCHINO: "Che ascolto!", Wllliams i Sammy Nestico). ària de l'acte 2n de l'Opera "Otello". Boston Pops Orchestra. Dir.: Kelth Juan Dlego Flórez. tenor. Orquestra lockhart. (3m). Simfònica de Milà Gluseppe Verdi. USZT. FRANZ: "Allegro maestoso", Dir.: Riccardo Chailly. (7m). primer moviment del Concert per a plano i orquestra n. 1. Claudio Arrau. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Colin Davis. (Sm). STRAVINSKI, IGOR: "Scherzo a la russa· (versió orquestra simfònica). Orquestra Simfònica SWR de BadenBaden 1Freiburg. Dtr.: Michael Gielen (4m). SANDOVAL. ARTURO: "Mi Jugar". Arturo Sandoval, trompeta. Jorge Reyes, baix. Hilario Duran, piano. Jorge Luls Chicoy, guitarra. Bemardo Garcia, bateria. Relnaldo "Pichi" Valera, congas. (Sm). DEBUSSY, CLAUDE: "Andantino", del Quartet de corda op. 1o. Kodély Quartet. (Sm). IGLESIASIAMIGO: "Hable con ella", VELOSO: "Cucurrucucu paloma", IGLESIAS: "María Santrslma de Araceli", tres temes de la banda sonora. de la pel.llcula "Hable con ella", de Pedro Almodóvar. Vicente Amigo, guitarra. El Pele, veu. london Session Orchestra. I Caetano Veloso. Jaques Morelenbaum. Jorge Helder. Pedro Sà. llondon Session Orchestra. Dir.: Alberto lglesias. (9m). 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Festival Mozart 2002 HAYDN, FRANZ JOSEPH; Simfonia n. 31 "Hornslgnal". MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Concert per a piano i orquestra n. 22, KV 482. MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Simfonia n. 3S, KV 425 "Linz"• Chrlstian Zacharias, piano. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Oir.: Chrlstlan Zacharias. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 28 de setembre del 2002 a I'AUdllOrt. FESTIVAL MOZART 200213. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repellcl~ dels últims programes 0:30 MUSICA CORAL Emès dimecres de I& setmana passada. 1:30 MÚSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Dimarts a les 19:00h). 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Repetició dels programes emesos la setmana anterior 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres Dijous. Divendres. de 20:10 a 22:00) 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DISSABTE, 2 DE NOVEMBRE DEL2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Sobirà. Recull d'obres breus. Inclou butlleU de noticies I agenda musical. 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTfCIES 10:00 CONCERT BARROC Una selecció de Joan Vives que presenta Pilar Subirà. ARNE, THOMAS 3 cançons amb text de Shakespeare. The Foioer Consort. (7m). ¡¡ S' a= ...a Bi' ~· 216 ~ :::J . ..., S' e ~ ¡;¡· .... ¡;;¡ ........""' 11 \ 2 S" ¡;;•S! .... ...a , ~. Q 216 ~ :::;. ....., ¡¡;- a !!:1!. ¡¡¡ ;;a S" = 12 ARNE, THOMAS: Obertura de "La Màscara d'Alfred". Philarmonia Baroque Orchestra. Oir.: Nichotas McGeoan. (7m). ARNE, THOMAS: Concert per a piano en laM. The Partey ol Instruments. Sofista i director: Paul Nieho!son. (17m). ARNE. THOMAS: "Where the bee sucks" (Aità on l'abella xucla) de "la tempesta" Emma Kfrkby, soprano. The Academy ol Ancient Music. (2m). ARNE. THOMAS: Concert per a orgue i orquestra n. 3. Roger Bevan Williams. Cantilena. Dir.! Adrlan Shepherd. (18m) 11:00 MÚSICA PER A COBLA una selecció d'Ignasi Pinar que presenta Pilar Sobirà. SAOEARA I PUiGFERRER, MANUEL: la barca blanca, sardana. Cobla Blanes. (3m) BEUMALA, JOAN JORDI El chupito (xolls). Cobla Principal de la Bisbal. Dir.: Francesc Cassú. (4m). BERNAT, JOSEP MARIA Quatre moviments en forma de simfonia. Cobla de Cambra de Catalunya. Dtr.; Jesús Ventura. (38m). SERRA, JOAQUIM: Contrapàs xinxina (Senterada). Cobla Medrterrània. Otr. Jesús Ventura. (Sm). FONT, MARTIRIÀ: CornellA Dansa. sardana per a dues cobles i percussió Artur Sala. Cobla La Principal de La Btsbal. Cobla Selvatana. Dir.: Marti~ Font. (4m). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió í realitzacíO: Pere Surés I Àlex Robles.Repetlcló del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de fa setmana. 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarrla. 15:05 MÚSIQUES DEL I'IIÓN 16:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmlna Malagarriga. CILEA, FRANCESCO: "Ecco: respiro appena. lo son l'umlle ancella", ària de l'acte primer de l'Opera "Adrlana Lecouvreur·. Angela Gheorghiu, soprano. Orquestra del Royal Opera House, Coven! Garden. Dir.: lon Marín. (4m). SCARLATII, ALESSANDRO: Concerto grosso n. 2 en do m. L'Europa Galanle. Dir: fab1o Biondt. (Sm). MUSSORGSKl, MODEST: introducció i Polonesa de "Boris Godunov· (arranJament de Rimski·Korsakov). Orquestra Simfònica de l'Acadèmia de l'URSS. Dir.: Evgeny Svetlanov. (6m). GOULD. MORTON: "VIIIage Festival", de fa "Fester Gallery" (suite basada en cançons i danses de Stephen fosler). Orquestra Simfònica Nacional d'Ucraina. D1r.: Theodore Kuchar. (Sm). SCHUBERT, FRANZ: Benedlctus de la Missa Solemnls, O. 678. Cor Monteverdl. Orquestra Revolucionària I Romàntica. Oir.: John Efíot Gardlner. (Sm). BLISS, ARTHUR: Extractes del ballet "Adam Zero". Royal Liverpool Phllharmonlc Orcheslra. Oir.; Vernon Handley. (15m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Concert per a clavecr. BWV 1058. Richard Egarr, clavecL The Academy ol PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Ancient Music. Oir.: Andrew Manze. (14m). 17:00 GRAllS OBRES Presentat per Maró Jané. ELGAR, EOWARO: Caractacus. cantata op. 35. Judith Howarth. Arthur DaVtes. David Wilson·Johnson. Stephen Roberts. Alastalr Mtles. Cors i Orquestra Simfònica de Londres. Oir.: Richard Htclcox. (101m). BLISS, ARTHUR: Momlng Heroes. Brian Blessed, orador. Est London Chorus. Harfow Chorus. The Hertfordshire Chorus. Orquestra AlharmOnlca de londres. Dir.: Michael Klbblewhile. (58m). 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE.. ... Un convidat ens propose i comenta la música que 11 agrada. Guió I presentació de Joan Vives. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte I diumenge a les 10:00h). 1:30 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarria. (Repetició). 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera Resum dels millors programes de Ja setmana passada 3:30 MÚSIQUES DEL MÓN 4:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 3 DE NOVEMBRE DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pllar Sobirà. Recull d'obres breus. inclou butlletf de noticies i agenda musical. 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETf DE NOTICIES 10:00 CONCERT BARROC Una selecció de Joan VIVes que presenta Pilar Subirà. TELEMANN, GEORG PHILIPP: Suite (Obertura) en la m, TWV 55:a2. Marion Verbruggen. flauta de bec. Orchestra ot the Age ol Enlightenment. Dir.: Monica Huggett. (29m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Obertura (Suite) per a orquestra n. 2, BWV 1067. Barthold Kuljken, flauta la Petits Bande. Dif.: Sigiswald l<uijken. (21m). 11:00 MUSICA PER A COBLA Una selecció d'Ignasi Piñol que presenta Pilar Sublrà. 12:17 GUIA MUSICAL la Informació il·lustrada sobre els concerts Jl'activitat música! de ra temporada.un espai presentat per Pilar Sublrà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguifera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarrta, 15:05 MÚSIQUES DEL MÓN 16:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Al¡uilera que presenta Carmina Malagarrlga, MENOELSSOHN, FEUX: Simfonia per a corda n. 1. Concerto KOln. (10m}. CANTELOUBE, JOSEPH: Pastoral, de les cançons d'Aivèrnia. Oawn Upshaw, soprano. Orquestra de l'Opera de Lió. Dir.: Kenl Nagano. (Sm). GUÉORON, PIERRE: "Oessus fa rive de la mer, ya lrols belles filles" (A la vora del mar hi ha tres noies boniques), •J'alme la dlzaine" (M'agrada! la desena), dues cançons. Le Poème Harmonlque. Dir.: Vlncent Dumestre. (6m). KHATXATURIAN, ARAM: Adagio del ballet Spartacus. Orquestra Klrov. Dir,: Vaiery Gerglev. (9m). BRAHMS. JOHANNES: "Allegro mollo moderato", tercer moviment de la Sonata per a violi I piano, op. 78. Hya Kaler, violf Alexander Peskanov, piano. (9m). TELEMANN, GEORG PHILIPP: Concert per a dos chalumeaux, corda i baix continu en rem . Musica Ant1qua de Colònia. Oir; Relnhard Goebel. (12m). 17:00 UNA TARDA A L'ÒPERA Realitzat per Jaume Radigales. 21:03 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àlex Gorina. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musicals d'interès. Presentat i conduit per Joan Vives, i realitzat amb la colaboració del Consell Calalà de la Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 CONCERT BARROC Repetlcló del pfograma emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 1:30 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarria. (Repetició). 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de Ja setmana passada. 3:30 MÚSIQUES DEL MÓN 4:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repettcló dels programes de Dissabte I Diumenge, de 14:00 a 17:00) 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes da Dilluns, Dimarts. Dimecres. Oijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DILLUNS, 4 Dl NOVIMBRI DEL 2002 7:00 BUTLLETI DE NOTICIES 7:08 MATINAL Músloa per començar el dia presentada per Joan VIves. Recull d'obres breus Inclou butlletins Informatius I agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTLLETI DE NOTICIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI MORALES, CRISTÓBAL DE: •Parte mm¡ domine", del Officium defunctoru~ Jan Garbarek, saxo. The Hilliard · Ensemble. (7m). VILADESAU, RICARD: Tenores flamejant, sardana. Versió especia] per a SIS tenores solistes i PBrtuSSHí. Josep Gispert Jordi Parro~ Jord1 Molina. Josep Farras. Jaume~ ~ Anton S3nchez, tenores. Santi MÒfas percussió. Cobla La Principal de 1a · Bisbal. Cobla Selvatana Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona. Dir.: Fraocest Cassú. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 26 de febrer del 2000 a! Palau de la Música Catalana, de ' Barcelona. (6m). KORNGOLD, ERICH WOLFGANG: Straussiana. Orquestra Bruckner de Un~. Dir.: Caspar Richter. (7m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Sonata pet a flauta I baix continu. BWV 1034. Bart Kuijken, flauta. Gustav Leonhardt claveci. Wleland Kuijken. Vfoloncel. ' (15m). FINZI, GERALD; Eclogue. Martln Jones, piano. Orquestra de Cambra Anglesa. Dir· William Boughton (10m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BERLIOZ. HECTOR: Obertura "El corsari" Staatskapelle Oresden. Oir.: Sir Col n Oavis. (9m). VEROl, GIUSEPPE: Quatre peces sacres. Yvonne Minton. mezzo-soprano. Los Angeles Master ChoraJe. Orquestra filharmònica de Los Angeles. Dir.· Zubill Mehta. (38m). POULENC, FRANCIS: "Concert campestre", FP49 Slmon Preston, clavicèmbal. Drqueslr.i Simfònica de Londres. Oir.: André Previn. (24m}. MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Simfonia n.39, K.543. Orquestta de Cambra d'Europa. Dir.: Nlkolaus Harnoncourt. (31m). GIORDANO. UMBERTO: "'La mamma morta", ària de l'òpera "Andrea Chénler". Re nata Tebaldi, soprano. OrqueStra de l'Acadèmia de Santa Cecma. Roma Oir.: Gianandrea Gavaneni. (Sm). SMETANA. BEDRICH: Records de Bohèmia en forma de polka op. t2. Andras Schiff. piano. (10m). TXAIKOVSKI, PIOTR !UIX: Concert per a violi, op.35. M1dori. violi. Orquestra filharmòniCa de Berlin. Dir.: Claudio Abbado. (37m). GUZMAN. JOSEP LLUÍS: Un cant per Ariadna. sardana. Cobla Sant Jordi- Ciutat de Barutona. Oir.: Jord: León. (6m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novctats discogràfiques aparegudes al men:a~ 3 càrrec de Montse Aj¡uilera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical. Realitzat per l(avier Chavarria. 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:05 MÚSIQUES DEL MÓN 15:30 SO DE COBLA La música lles activitats del món dela cobla. Realitzat per Ignasi Plñol. , 16:05 A FONS LA NOVA MÚSICA. L'espai temàlit de Catalunya Música. Selecció: Raimon Colomer. Presentació: Eulàlia Benito. SCHNITTKE, ALFRED: Concerto grosso ~ha Rozhdestvenski. violi. Viktoria PostniKova, piano. Orquestra PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA f:l'lllònica Reial d'Estocol~. l'I!: Gennad• Rozhdestvenskl. {15m). ca/B.lÓ, JOROI: "Concerto grosso". ~e Orthestra • Camerata St. i't..'!S!lUrgOir: Alex•s Sonano (17m). ~· RICHARD: Concerto grosso !'!f atrio de metall i orquestra de ~ &e,estra Filharmònica de Londres. ~:Keíth Cfark. (13m). n:ta LA TARDA DE L'OIENT rrogramacló realitzada ~ partir de les •.¡f,llns dels nostres otents. ~ntació a càrrec d'Olga Cardús. 1to0 MÚSICA ANTIGA "·¿ sei9Ccló de Joan Vives presentada ¡;¡P~ar Subirà. tlflZASCHI, LUZZASCHO: Concerto ~~~ oame dl Ferrara. madrigals. llelell2 Alonso, Cristina Mlatello, VJMella Pennichl, sopranos. Sergio Vartolo, clavecl. (14m). 9E WERT. GIACHES: Tres madrigals: 'l'uzosi augelli (llibre VIII n. 4)", "lo ICIJS()n però morto (llibre VIII n. 1)", 'Nrosospirar, paslor llibre VIII n. 12) (;r.tusCOIIn. Dir.: Konrad Junghanel. j~~ VAAENZIO, LUCA: Se quel dolor. f!! Consort of Musicke, Oir.: Anthony fll!!¡(28m). ;tl\tllT, GIACHES: Tres madrigals: "1'!zmsi auge ili (llibre VIII n. 4)", "lo IQ'l~peròmorto(llibreVIIIn.1)", 'ttlsosoilar, pastor llibre VIII n. 12) i:OS C<IRn. Oir.' Konrad Junghanel. ··~ 1H11 BUTLLETI DE NDTfCIES !ti4 AGENDA MUSICAL lt19 B.S GUSTOS REUNITS l:a sr'ecció de Victòria Palma que ;r!Sef:ta Alfred Celaya. :m, GEORGES: "Au fond du temple ~lli'. lillet del temple (acte ler). de '!¡!;!a 'Els Pescadors de Perles·. itolal Gedda, tenor. Ernest Blanc, llriiDn. Orquestra de l'Òpera Còmica de ?zfs.Oir. Pierre Dervaux. (6m). MVlS, JESSE: "Líttle flowers•. ~ Davis, saxo contralt Peter lemstein, gu~arra. Brad Mehldau, P11110. Dwayne Burno, contrabaix. Leon ?ilir, bateria. (Sm). AA~OLD, MALCOLM: Divertlmento per ¡l¡u1a, oboè I clarinet, op.37 Ti!Na.sh Ensemble. (Sm). WJIMS, JOHANNES: "Allegro", 1r -tlt dEl Quartet amb piano, op.25. r.oBeauxArts. Walter Trampler, viola. ,:Jm¡, ~MANN ROBERT: "Erste .,uno•, "Liebesgram·, "Es ist 'e1!211", de les Cançons espanyoles. '74. ~e McGreevy, soprano. Stella :?:'eis. mezzosoprano. Adrian .:a:~. tenor. Stephan Loges, ~Grallam Johnson. p1ano. (7m). w~!(A, MIKHAJL: "Souvemr d'une nuit ,e:.aMadrid" (Record d'una nit ¡~a Madnd), obertura espanyola n. ~~monic. D1r: Vasslly "' •. (9m). ..-.R:SA. FRANCESC: Tango. ~so Yepes, guitarra. (4m). ~•11.01, ANTONIO "Berçeuse de •r.."'lle pour Diarmait", fantasia sobre ~!I de Vivaldi i música i textos ~. Arran¡ament de Courson 1 Le ~ ~yock, veu. Conjunt barroc "Le ~ delia Pleta". Solistes de ¡ celta. (6m). t~' RICHARD: "The lady is a ~·del musitai"Babes In arms" ~!aler, veu. Orquestra Simfònica ~{(sr· .letsey. Oir.: Hugh Wolff. (4m). 1,.. ·FugaI Concerto. op. 40 n. 2. : ,J!Stra de Cambra St. Paul. ~Dher Hogwood. (7m). BOWMAN, BROOKS: "East of the sun· Stan Getz, saxo tenor. Conte Candoli, trompeJa. Lou Levy, piano. Leroy Vinnegar, contrabaix. SheUy Manne, bateria. {6m). BOCCHERINI. LUIGI: "Cantabi!e", del Quintet per a guitarra, dos violins, Viola i VIoloncel, G. 445. Zolt~n Tokos, guitarra. Quartet de Corda Danubius. (4m). DVORAK, ANTONIN: Dos valsos, op. 54 {B.105). Quartet de corda de Praga. (7m). BEBEY; Sangara. John Williams, guitarra. Paul Clarvis, ampolla de cervesa. Richard Harvey, xlulets. John Etheridge, guitarra. Chrls Laurence, contrabahc. {4m). ELGAR, EDWARO: Somni d'Infants, op. 43. Orquestra Simfònica Anglesa. Oir.: William Boughton. (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22;04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Obres de LUDWIG VAN BEETHOVEN, FREDERIC MOMPOU, DIMITRI XOSTAKOVITX, JOHANNES BRAHMS í FREDERIC CHOPIN. Plamena Mangova. piano. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 4 de juliol del 2002 a la sala parroquial de Matadepera. XXIIè FESTIVAL INTERNACIONAL DE MÚSICA DE MATADEPERA. (68m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nil Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat 1:30 CICLE DE LIED Emès divendres passat Z:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mertat, a càrrec de Montse Agullera. Repetició dels programes emesos la setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:1 Oa 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 5 DE NOVEMBRE DEL 2002 7;00 BUTLLETI DE NOTICIES 7;08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTLLETI DE NOTÍCIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETf DE NDTfCIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI PIAZZOLLA, ASTOR: "Les quatres estacions" arranjament per a guitarra d'Agustrn Carl&varo. Jad Azkoul, guitarra (17m). VERDI, GIUSSEPPE: "Mia madre aveva", "Piangea cantando", "Ave Maria", de l'òpera Otello. Galina Gorchakova. soprano. Orquestra de Kirov de Sant Pelesburg. Dir.: Valery Gergiev. (12m). ARNOLD, MALCOLM: Concert per a dos pianos i tres mans. op 104. Oavid Nettle, Richard Markllam, pianos. violoncel, op. 104, Royal Philharmomc Orthestra. Maña Kliejjel, VIOloncel. Royal Oir.: Vemon Handley. {13m). Phllharmonic Orchestra. Oir.: Bany WOOOtMELLIN: "My one and only Wordsworth. (12m). love". BACH, JOHANN M!CHAEL: "Es íst ein Ray Brown, contrabaix. Cannonball grosser Gewinn• (Es un gran guany), Adderley, saxo. All-Star 81g Band. (4m). cantata. 10:00 AGENDA MUSICAL Gérard Lesne, contratenor. 11 Seminano 10:03 CAPSA DE MÚSICA Musicale. (Sm). RIMSKI·KORSAKOV, NlCOLAI: Polonesa MERTZ, JOHANN KASPAR: "Sehnsucht" de "La nit de Nadal". (Enyorament), del recull ·sons de Orquestra Simfònica de l'Acadèmia de bard", op. 13. l'URSS. Dir.: Evgueni Svetlànov. (Sm). Adam Holzman, guitarra. (2m). BIZET, GEORGES: Simfonia en Do. MANCINI. HENRY I MERCER. JOHN: Orquestra Simfònica de Montréal. "Charade" Oir.: Chartes Dutoit. (33m). Johnny Hartman, veu. Conjunt FAURE, GABRIEL 3 melodies sobre Instrumental. (3m) poemes de Baudelaire. MARTINU. BOHUSLAV: Tres esbossos. Feliclty Lott. soprano. Graham Johnson, Emillelchner. plano. (6m). piano. (9m). SCHUBERT, FRANZ: "Gott lm DVORAK, ANTONIN: Concert per a violi Ungewitter" (Déu a la tempesta). i orquestra op. 53, en la m. quartet O 985. Josef Suk, violi. Orquestra filharmònica Elly Ameling, soprano. Janet Baker. Txeca. Dir.: V4clav Neumann. (32m). mezzosoprano. Peter Schreier. tenor. HAYDN, FRANZ JOSEPH: Simfonia n. Dietrich Flscher-Dieskau, bariton. Gerald 43 "Mercuri", Moore, plano. (Sm). Philharmonia Hungarica 01r.: Antal SCHEDRIN. ROOION Concert per a Dorati. (25m). orquestra n. 1 "Acudits entremaliats". SCHUBERT FRANZ. Sonata per a piano, Orquestra Nacional Russa. Dir.: Mikhail 0.784. Pletnev. {8m). Radu Luou. piano. (19m). RIMSKI·KORSAKOV, NICOLAJ: El vol del borinot (d'"EI conte del tsar Saltan"). MONTSALVATGE, XAVIER: "Part•ta 1958" Orquestra Nacional Escocesa. Dir.: Neeme Jarvl. (4m). Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Oir.; Edmon STRAUSS. JOHANN: "Motoren·, vals, Colomer. (20m). op. 265. BRmEN, BENJAMIN: Rejo1ce In the Orquestra Filharmònica de Viena. Oir.: Riccardo Muti. (lm). Lamb op 30. (Festival Cantata). ELUNGTON, DUKE I RUSSELL, BOB: Solistes vocals. James Lancelot. orgue. David Corkhill, percussió. Cor del Klng's ·oo nothin' till you hear lrom ma· Collejje Oir· Ph11ip Ledger (17m). Oscar Peterson. piano. Bamey Kessel, 13:00 NOU PUNT NOU gUitarra. Ray Brown, contrabaix. (3m). SUK, JOSEF: "Adagio", de la Serenata Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mertat, a en MlbM, op. 6. càrrec de Montse Aguilera. Capella lstropohtana. Dir.: Jaroslav 14:00 ENTRE CLÀSSICS Krechek. {1Om). El dia a dia de l'actualitat musical BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Varaició n. 33 de tes variacions sobre un vals de Realitzat per Xavier Chavarria Diabelh, op. 120. 15:00 BUTLLETI DE NOTfCIES Daniel Barenbolm, piano. (4m). 15:04 AGENDA MUSICAL SOROZABAL, PABLO DE: "No corté mas 15:05 MÚSIQUES DEL MÓN que una rosa" 1"Haca llampo que 15:30 SD DE COBLA vengo al taller", fragments de la La música i les activitats del món de la sarsuela La del manojo de rosas. cobla. Pilar Lorengar. Renato Cesari. Coro Realitzat per ignasi PiMol. Cantores de Madrid. Orquestra de 16:05 A FONS Conciertos de Madrid. Oir.: Pablo ROTA: ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espai La Oolce Vila nella villa dí Fregene, temàtic de Catalunya Música presentat tema extret de la peHicula "La Dolce per Raimon Colomer I Eulàlia Benito. Vita". 17:00 LA TARDA DE L'DIENT Orquestra dirigida per Cario Savina. Programació realitzada a partir de les (6m). peticions dels nostres oients. CHOPIN: ·Berceuse· (Cançó de Presentació a càrrec d'Olga Cardús. bressol). 19:00 MÚSICA DE CAMBRA Maria Joao Pires. piano. (6m). Una selecció de Ra1mon Colomer 22:00 AGENDA MUSICAL presentada per Pilar Subirà. 22:04 ELS CONCERTS OE CATALUNYA BRAHMS, JOHANNES: Sonata per a MÚSICA violoncel i piano, op 38. Presentat per Alfred Celaya Lonard Rose. Jean-Bernard Pommier. Festival Mozart 2002 (28m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: REGER, MAX: Serenata. op. 77. Quartet per a flauta. v•oli i violoncel en Peter·Lukas Graf, llauta. Sandor Vegh, Re M, KV 285. Quintet de corda n. 2 en violi. Rainer Moog, viola. (18m). sol m, KV 516. BRAHMS, JOHANNES: HINDEMITH, PAUL: Sonata per a fagot i Quintet de corda n. 2 en Sol M, op. 111. piano. Quartet Brodsky. Knut Sonstevold. Eva Knaroahl. (Sm). CONCERT enregistrat per Catalunya 20:00 BUTLLETf DE NOTICIES Música el dia 16 de setembre del2002 20:04 AGENDA MUSICAL a l'Auditori. FESTIVAL MOZART2002. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS (83m). Una selecció de Victòria Palma que 23:45 NOCTURN presenta Alfred Celaya. Música per acabar el dia. Presentació a WEBSTER I FAIN: "Secret love· (de la càrrec d'Alfred Celaya. pel.llcula "Calamity Jane") Earl Klugh, guitarra. Gene Dunlap, PROGRAMACIÓ DE NtT bateria. Ralphe Armstrong, baix. (7m). STRAUSS, JOHANN (fill): "Visca els Repetició dels últims programes hongaresos!", polca ràpida op. 332. 0:30 A LA MANERA DE.... Orquestra Alharmònica de Viena. Un convidat ens proposa i comenta la Oir.: Lorin Maazel (3m). música que li agrada. Guió i presentació DVORAK. ANTONIN: "Adagio ma non de Joan Vives.Repetició del programa troppo", 2n mov. del Concert per a emès dissabte passat. ... ~ e;- = ....a ._:::;! =¡;¡· ...... 216 ~ :::::;· s a ¡¡;; ¡¡;r ~ !i 13 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats dtSCOO~ftques aparej¡udes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera Repetició dels programes emesos la setmana anterior. 3:30 ElS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres. Otjou Otvendres. de 20:1 Oa 22:00). ' 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMECRES, 6 Dl NOYIMBRI DIL2002 si» ...== •.:;! e:;- sf 216 14 7:00 BUTllETI DE NOTICIES 7:08 MATINAl Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius 1 agendes musicals 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTllETI DE NOTICIES 8:30 AGENDA MUSICAl 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAl EL GRAN REPERTORI SRAHMS. JOHANNES: Rapsòdia per a contralt. op.53. Anne Sofie von Oller, mezzosoprano. Cor Arnold Schónberg. Orquestra Filnarmòniea de Viena. Otr.: James Levine. (12m). SCRIABIN, ALEXANOER: Sonata n. 10, op 70. Arcadi Volodos, piano. (12m). BOROOIN, ALEXANDER: El Prlncep lgor, obertura. Orquestra del Teatre Bolxol de Moscou. D1r.: Andrei Txlstlakov. (1 1m). 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA TELEMANN, GEORG PHILLIP: Concert per a trompeta I orquestra en Re M. Maurlce André. Orquestra Phllharmonla. Dir.: Rlccardo Muti. (10m). BEETHOVEN, LUDWIGVAN: Simfonia n. 9 ··coral", op. 125. Solle lsokoskl, soprano. Rosemarie Lang, contralt, Robert Gambill, tenor. René Pape, baix. Cor de l'Opera estatal de Berlin. L'Staatskapelle de Berlin. Dir.. Daniel Barenbo1m. (77m). PURCELL, HENRY: Chaconne, Z 730. Leonhardt·Consort. Dir.: Gustav Leonhardt. (5m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Concert per a piano i orquestra n. 15, KV 450. Alfred Brendel. Academy ol Sl. Martinin-lhe-Ftelds. Dir: Neville Marriner. (25m). SATIE, ERIK: "Gymnopédies" (orquestració de Debussy). Orquestra de cambra Orpheus. (Sm). SCHUMANN, ROBERT; Adagio i Allegro, op. 70. Mischa Malsky, violoncel. Martha Argerich, piano. (9m). BARTOK, BELA: Musica per a corda, percussió I celesta. Orquestra del Festival de Budapest. Oir.: !van Ascher. (30m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarrla. 16:00 BUTllETI DE NOTICIES 16:04 AGENDA MUSICAl 15:05 MÚSIQUES DEl MÓN 15:30 SO DE COBLA La música 1les activitats del món de la cobla Realitzat per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS LA MÚSICA. ARA. l'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció: Maró Jané. Presentació: Eulàlia Beni1o. BARRIOS, AGUSTiN: "La Catedral" Gustavo Them. guitarra. (7m). CERCÓS, JOSEP· "Escenes d'un Circ" (1980). Emili Blasco, pian<>. (20m). PASCULLI, ANTONIO: Gran concert sobre el tema de I Vespri Sicilíanl de Verdi. Juan Manuel Gonzalez, oboè. Carlos Roggan, piano. (14m). GERSHWIN, GEORGES: Summertime. Núria Rial, soprano. Bernat Vivancos, plano. (2m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA CORAl Selecció i presentació a càrrec de Maró Jané. BACH, JOHANN SEBASTIAN Kyrie de la Missa en Sl m BWV 232. Cor i Academy ot Sl Martin-in-theFields. Dir.: Neville Marriner. (10m). BARTÓK, BtLA: Quatre cançons populars hongareses. Cor de Cambra d'Estocolm. Dir.: Eric Ericson (12m). BRfmN. BENJAMIN: "Welcome Ode" (Oda de benvinguda), op. 95. Cors de l'Escola de noies de la ciutat de Londres. Orquestra Simfònica de londres. Oir.: Richard Hickox. (8m). GESUALDO, CARLO: Tres madrigals. Solistes Instrumentals. Cor Monteverdl. Dir.: John Eiíot Gardiner. (15m). FALLA - HALFFTER: "l'incendi dels Pirineus", fragment de la primera part de la cantata escènica "Atlàntida" Simon Estes (Corifeu). Coral Universitat de les Illes Balears. Cor polifònica Universitari de la laguna. Orteó Navarrès Reverter. Orfeó Universitari Simon Bolivar. PetHs cantors de València. Jove Orquestra Nacional d'Espanya. Dir.: Edmon Colomer. (7m). 20:00 BUTLLETr DE NOTiCIES 20:04 AGENDA MUSICAl 20:1O ElS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que pres~nta Alfred Celaya. SCHONBERG,ARNOLD:Obertura orquestral dels "Gurrelleder" Orquestra Filharmònica de Bertrn. Dir.: Sir Simon Ratlle. (7m). HAYON, FRANZ JOSEPH: "Allegro·, 1r mov. del Concert per a dos clarinets i orquestra en MibM. Dieter KIOcher. Waldemar Wandel, clarinets. Orquestra de Cambra de Pra¡¡a. (Sm). ANONIM: "Oown in yon forest", "The wraggfe taggle gypsies, o!". dues cançons tradicionals (Arranjaments de Craig Leon). Andreas Scholl, contratenor. Edin Karamazov, llaül Stacey Shames, arpa. Orquestra de Cambra Orpheus. (Sm). GUERE, REINHOLO: "Dansa xinesa i vals", dos fragments de "The Red Poppy" (La rosella vermella), suite op. 70. Orquestra Afharmònica de fa BBC. Oir.: Edward Oownes. (4,m). SMETANA, BIEORICH: "Vivace", 4t mov. del Quartet de corda n.1 "De la meva vida". Quartet Takacs. (Sm). PUCCINI, GIACCOMO: Manon lescaut, intermezzo. Orquest.Ja Simfònica de la Ràdio de Berlin. Dir.: Riccardo Challly. (Sm). GRYCE, GIGI: ·vou're not the kind". Benny Gofson, saxo tenor. lee Morgan. trompeta. Ray Bryant, plano. Percy Heath, baix. Phllly Joe Jones, bateria. (4m). BRAHMS, JOHANNES: Primer moviment del concert per a piano n. 2. op.83. Elisabelh Leonska¡a, piano. Orquestra de la Gewandhaus de Leipzig. Dir.: Kurt Masur. (18m). TU RUlL, XAVIER: Gneis. Eva León, violi. llorenç Reboud, piano. Enrejlistrament fet a la Sala "Paper de Música" de Capellades. el dia 7 de maig del 2000, dins l'Onzè Concurs Paper de Musica de Capellades (sessió final). (4m). MORRISON, VAN: "Have I tofd you lately?" (de la pel.llcula "One fine day"). Van Morrlson. Orqueslra. (4m). HOWARD, JAMES NEWTON I DENNIS, ALLAN: "For the first lima" (de la pel.lfcula "One fina day"). Kenny Logglns. Orquestra. (4m). XOSTAKOVITX, OMITRI: Danses (Polka i galop), de la suite de l'opereta "Moscou -Xeryomushkl", op. 105. Orquestra de Aladèlfla. Dir.: Riccan!o Chailly. (Sm). CORELU, ARCANGELO: Concerto grosso en FaM. op. 6 n. 12. Ensemble 415. Oir.: Chiara Banchini. Jesper Christensen. (11m). MOZART: "Nie werd' ich deine Huld verkennen· (Mal no entendré el teu favor·. finale. vaudeville de l'òpera rapte en el Serrall", luba Organosova. Cyndia Sieden. Stanford Olsen. Uwe Peper. Cornelius Hauptman. Cor Monteverdi. Sofistes Barrocs Anglesos. Dir.: John Eliot Gardiner. (Sm). LERNERILOWE: "l've grown accustomed to her !ace• (He crescut acostumat a la teva cara). Conjunt Instrumental liderat per Jesse Davis, saxo. (9m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Festival Mozart 2002 MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Sonata per a fagot i violoncel en si b M, KV 292. Quartet de corda n. 3 en Sl b M, KV 458 "La caça". BRAHMS, JOHANNES: Quintet amb plano en fa m, op. 34. Quartet Brodsky. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 17 de setembre del 2002 a l'Auditori. FESTIVAL MOZART 2002. (81m) 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. ·er PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 NOU PUNT NOU Presentació da fes últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. Repetició dels programes emesos la setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, DIJous, Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos fa setmana anlerior. (Ordre d'emissió: Repetició deis programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, 01jous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DUOUS, 7 DE NOYEMBu DEL2002 7:00 BUTlLETf DE NOTÍCIES 7:08 MATINAl Música per començar el dia p~ per Joan V~s. ~ecoll d'obres breus. Inclou butlletins Informatius 1agend~ musicals. 7:30 AGENDA MUSICAl 8:00 BUTllETÍ DE NOTÍCIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAl El GRAN REPERTORI HANDEL, 6EORG FRIEDRICH: "Zadok the príest", anthem de la coronació HWV258. Cor i orquestra The King's Consort. Dir.: Robert King. (Sm). RESPIGHI, OTIORINO: Adagio amb variacions. Han·Na Chang, violoncel. Phliharrnonia Orchestre. Dir.: Leonard Slatkin. (13m). GRANADOS, ENRIC: "Apariciones", valsos romàntics. Douglas Riva. plano. (11m). GAY/PEPUSCH: 'Would you have a young virgin", de l'òpera del Captaire. Patrizia Kwella. soprano. Paul Ehot, tenor. The Broadslde Band. Dir~ Jeremy Barlow. (Sm). FASCH: Quartet en fa M. Faseh\W IH2, per a dos oboès, fagot obligat i baix continu. Katharina Arfken. Ann-Kathrin Bniggemann. oboès. Don na AgreD, fagot Karf-Emst Schròder. llaüt David Sinclair. viola de camba. Jòrg-Andreas Bi!tticher. clavecí. Dir.: Katilatina Arl!!ct (10m). 10:00 A.GENDA MUSICAl 10:03 CAPSA DE MÚSICA BRUCKNER, ANTON: Psalm t 12. per a doble cor i orquestra. Corydon Singers. OrquesIra de Cambra Anglesa. Dir.: Malthew Best. (1Om). GRIEG, EOVARD: Danses simfòniques op. 64. Academy ot St Martin·ln·the-Fields. Dir.: Neville Marriner. (30m). SCHUBERT, FRANZ: Sonata "Arpeggione", 0.821. Yo·Yo Ma, violoncel. Emmanuel Ax, piano. (23m). VAUGHAN WILLIAMS, RALPH: Una simfonia pastoral. Yvonne Kenny, soprano. Orquestra Simfònica de Londres. Dir~ Bryden Thomson. (36m). HANDEL, 6EORG FRlEDRICH: Mli~ per als Reials Focs Artificials. The English Concert Dir.: Trevor Pinnock. (18m). JANACEK. LEOS: Mtadí (Joventut). Suite per a sextet de vent Orpheus Chamber Orchestra. (18m). ENCINA, JUAN DEL: Levanta PaSCtJòl Hespèrion XX. Dir.: Jordi Savall (Sm). MILHAUD, DARIUS: Concert per aarpa i orquestra. op. 323. Milena Sperfova. Orquestra Filharmònica Estatal de Bmo. Oir.: Franlisek JOek. (22m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de MontseAgullera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical Realitzat per Xavier Chavarrta 15:00 BUTLLETf DE NOTICIES 15:04 AGENDA MUSICAL 15:05 MÚSIQUES DEL MlfN 15:30 SO DE COBLA La música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi PlnDI. . 16:05 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. L'es¡¡altemA~ de catalunya Música. Sel~ó: VICI Palma. Presentació: EulàliaBenrto. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA =VEN. LUDWIG VAN: Sis lieder ¡~tm de Gellert, op. 48. ~ aar. bariton Geolfrey Parsons, ~(13m). ~ JOHANN SEBASTIAN: "Grosser ;oc, òstarl<er Kónig", ària de l'oratori j!¡¡¡¡ial. ¡t¡ 8àl baiX. Solistes Barrocs :.~Oir John Eliot Gardiner. (4m}. SCHW.IANN, ROBERT: Sis poemes "-;ls del cançoner d'un pintor, op. 36 (l;f sar. baríton. He!mut Oeutsch, pa¡10.(16m). SCHUSffiT, FRANZ: "El caminant a la 1ur.a' o870, "Només amb tu" D866, 'fixa' o880, "El missatge del colom" 0957, lieder sobra poemes de Johann Sa~(lel Seldl. llaf Bi.r, bar1ton. Wolfram Rleger, plano. !lngistrament fet per Catalunya ~slta el dla 21 de febrer del 2000 a IAud~ori Winterthur de l'lila Diagonal. ~UBERTIADA 199912000. (13m). 11:00 LA TARDA DE L'OIENT l'rog!amació realitzada a partir de les ¡etQonsdels nostres oients. p¡¡sentació acàrrec d'Olga Cardús. tt:tO PENTAGRAMA i'ri!¡OOJa de divulgació musical. Guió i I!Zillacíó: Pere Surés I Alex Rabies. 1tt0 BUTLLETf DE NOTfCIES Ml AGENDA MUSICAL lt18 ELS GUSTOS REUNITS !ra selecció de Victòria Palma que ~Alfred Celaya. seruus. JAN: ·ensam 1dunka lb;imas lamn" (Sol en l'abraçada l::sadel bosc). Ïll Jubilale Dir.: Astrid Rlska. (3m). >lY1JH FRANZ JOSEPH: "Adagio tllllbll". 2n mov. del Quartet de "l'alosa", op. 64 n. s. 1!-,¿'lel Kod~ly. (7m). SOOTT, TONY: "ls not all one?" Tooy S<:ott, clarinet. Shlntchl Yulze, koto t,ypa de taula). Hozan Yamamoto, R'<kubachl (flauta de bambú). (lm), MfllDElSSOHN, FELIX: Rondó ClfOOcioso, op. 14. Wdlail Pletnev, piano. (7m). SCI!UBERT, FRANZ: Obertura de la II)Jsl¡a lneldentai "Rosamunda". ~uesua del Royal Concertgebouw. C•i B~mard Haitlok. (10m). BilRODIN, ALEXANDER: "Allegro", 1r lVI. d~ la Simfonia n.2. C'1U!Stra Simfònica de GOteborg. Ct:Heema Jàrvi. (8m). !OBlf, RAY: "I hadn't anyone 'tlll you•. r~ Reeves. veu. Mulgrew Miller, illi'.O. Orquestra. (6m). r,'f!IDSfN· Romança per a violi, op. n. !. lel'etli Silirto, Violi. Conjunt de Cambra ~!~my ol Sl Martm·in·the·Aelds .,. 1ti((JVSK¡, PIOTR ILITX: Tres danses 21 Ci!!! 'Et llac dels cignes· op. 20 ~per a 2 pianos de -~). ~1.\arieilelabèque, pianos. (9m). 1~1. GIOACCHINO: "Ol tanti ~·. à1ia de l'acte primer de l'òpera ll'<.ledi". ~~'n Home. mezzosoprano. ~-del Teatre La Fen ice. Oir.: Rall rt(3m). 1\Jf¡fNO TORRO BA FEDERICD· 'I.Wroilos" ' · Ct!lld Russell, guitarra. (3m). ~.~NER, RICHARD: "Oich, teure Halle. ~.$Sichwieder", del segon acte de !li 'TannMuser". ~ltilsson, soprano. Phllharmonla !W Ira Dir.: leopold Ludwig. (Sm). ~'ICiiARD, TERENCE: , drtional". : : Bianchard, trompeta. Edward ~no. Chris Thomas, contrabaix. Troy Oavls, bateria. (7m). CHABRIER. EMMANUEL: Dansa eslava, de "Le Roi malgré lui". Orquestra de la Suisse Romande. Oir.: Ernest Ansermel (Sm}. LACHNER, FRANZ: Flnale del Septet en MibM. Consortium Classicum. (Sm}. GLINKA, MIKHAIL: "Wlegenlied" (Gançó de bressol). Oagmar Schellenberger, soprano. Semjion Sklgm, piano. (4m). 22:00 AGENDA MUSICAL 2.2:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. MENDELSSOHN, FELIX: Concert per a violr I orquestra en re m. BACH, JOHANN SEBASTIAN: Preludi partita n. 3, en Ml M. CASABLANCAS, BENET: Tres apunts per a orquestra de corda. BRITIEN, BENJAMIN: Simfonia Simple. Agustf Coma, vlolf. Jove Orquestra Camerata XXI. Oir.: Marc Moncusf. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 3 d'agost del 2002 a l'Auditori Pau Casals (Sant Salvador·EI Vendrell). XXIIè FESTIVAL INTERNACIONAL DE MÚSICA PAU CASALS 2002. (SSm). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nrr Repetició dels últims programes 0:30 L'AUDIOVISUA.L Un programa d'Àfex Gori na 1:30 A FONS ELS INTERPRETS CATALANS. L'espai temallc de catalunya Música. Selecció: Raimon Colomer. Presentació: Eulàlia Benito. Repetició de l'espai emès divendres de la setmana passada. 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a carrac de Montse Agullera. Repeticfó dels programes emesos la setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dllous, Divendres, de 20:1Oa 22:00). • S:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos ia setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00}. DIVINDRIS, I DE NOVIMIIRE DEL2002 7:00 BUTLLETI DE NOTfCIES 7:08 MATINAL Música per començar ei dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUnLETI DE NOTfCIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI HAMMERSTEIN, OSCAR/RODGERS, RICHARD: "My favourite things" (les meves coses preferides). Laura Simó, veu. Joan Vinyals, guitarres. Horaclo Fumera, baix. (4m). OU KAS, PAUL: La Péri, poema dansat. Orquestra Filharmònica de Nova York. Oir.: Pierre Boulez. (19m). HAYON, FRANZ JOSEPH: Quartet de corda op. 103 "Inacabat•. L'Archlbudelli. (11m). SCHUMANN, ROBERT: Fantasiestücke op. 73. Steven lsseriis, violoncel. Orquestra de Cambra Alemanya. Dir · Chnstoph P1etro Metlstasio i Giovanni Gualberto Eschenbach. (11m). Bottarelli. 10:1JO AGENDA MUSICAl Vaslljka Jezovsek, soprano (Diana). Ann 10:03 CAPSA DE MÚSICA Monoyios. soprano (Nice). Jórg DONIZETII. GAETANO: 'Favorita del Waschinski, soprano (Amare). Jórg rel... Spirto gentil". ana de l'òpera "La Henng. tenor (Endimione). Conjunt favorita". Vocal de Colònia. Gappella Coloniensis. Ramón Vargas, tenor. Orquestra de la Oir.: Bruna Weil. (107m). Ràdio de Munic. Oir.: Marcello V10tti. 19:00 CICLE DE LIED (Sm). Una seleccló de Montse Agullera que RAVEL, MAURICE: Rapsòdia espanyola. presenta Eulàlia Benilo. Orquestra Filharmònica de Berlin. KRENEK. ERNST: Llibre de viatge pels Dir.: Pierre Boulez. (17m). Atps austóacs, op. 62. MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Wolfgang Hotzmalr, bariton. Gérard Simfonia concertant per a oboè, Wyss, plano. (61m). clarinet, trompa i fagot, KV 297b. 20:00 BUTLLÈTI DE NOTfCIES Orquestra de Cambra de Lausana. 20:04 AGENDA MUSICAL Dir.: Armin Jordan. (32m). 20:10 ELS GUSTOS REUNITS MENOELSSOHN, FELIX Simfonia n. 5, Una selecció de Victòria Palma que op. 107 "La reforma" presenta Alfred Celaya. Orquestra Simfònica de Londres. DVORAK, ANTONIN: Allegro vlvace, Oir.: Claudi o Abbado. (31m). tercer moviment de la Simfonia n. 3, op. BACH, JOHANNSEBASTIAN: Sonata per 10. a violf I baix continu en sol M. BWV Orquestra Filharmònica de Berlin. 1019a. Oir.: Rafael Kubellk. (Bm). Georg Egger. violi. Ekkehard Weber, BIZET, GEORGES: "Les voicl, volci fe viola de gamba. Boris Kleiner. quadrilla". escena i cor de l'òpera fortepiano. (10m). ·carmen·. SCHUBERT, FRANZ: "An die Sonne" (Al Orfeó Donostiarra. Orquestra sol) O. 439, "Gondelfahrer" (El Filharmònica de Berlfn. Dir: Claudio gondoler)O. 809. . Abbado. (4m). Cor Monteverdi. Malcolm Bllson. forte· PACHELBEL. JOHANN: Trio Sonata n. 1 piano: Dir.: John Eliot Gardiner. (9m). per a clos violins, scordatura i baix. STENHAMMAR, WILHELM: Serenata en London Baroque. (Sm). FaM, op. 31. ROOGERS, RICHARD: "March of the Orquestra Simfònica de Gllteborg. clowns• del musical "Nursery ballet" Dir.: Neeme Jàrvi. (33m). (arranjament de Roy Bargy). TOLDRÀ, EDUARD: Danses de Vilanova, Boston Pops Orchestra. Oir: Keith glossa per a cobta. Lockhart. (3m). Cobla Sant Jordi. Oir.: Jordi León. (4m). BROTONS, SALVADOR: So d'onze i HINOEMITH, PAUL: Sonata per a dos percussió. pianos (1942. Nydla Cobla. Oir.: Salvador Brotons. Bernard Roberts David Strong. (7m). (19m). SPOHR, LUDWIG: "Adagio", del Concert 13:00 NOU PUNT NOU per a vlolf n. 7, op. 38. Presentació de les últimes novetats Uit Hoelscher. Orquestra Simfònica de discogràfiques aparegudes al mercat, a la Radio de Berlfn. Dir.: Christian càrrec de Montse Agullera. FrOhllch. (6m). 14:oo ENTRE ct.Asstcs GASULL, FELIU: "El Califa enamorat" El dia a dia de l'actualitat musical. Montserrat Gascón, flauta. Xavier Coll, Realitzat per Xavier Chavarrla. guitarra. (6m). 1S:OO BUTLLETI DE NOTICIES MORAES, VINICIUS DE: A Felicldade. 15:04 AGENDA MUSICAL Vlnlcius de Moraes. Maria Creuza. 15:05 MÚSIQUES DEL MÓN Toqulnho. (3m). 15:30 SO DE COBLA STRAUSS, JOHANN: "Veus de La música i les activitats del món de la primavera", vals op. 410. cobla. Orquestra Simfònica de la Ràdio del Realitzat per Ignasi Piñol. Sudoest d'Alemanya Baden·Baden i 16:05 A FONS Frelburg. Oir.. Mlchael Gielen. Enregistrament fet al Konzerthaus de ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció: Freiburg. el4 de setembre de 1998. (7m). Raimon Colomer. Presentació: Eulalia Benito. SCHUMANN, ROBERT: Adagio I allegro BRUCH, MAX: Concert per a violi i per a oboè i piano. op. 70. orquestra n. 1, op. 26. Douglas Boyd. oboè. Maria Joao Pires, piano. (9m). Jean·Jacques Kantorow. Orquestra de Cambra Holandesa. Oir.: Antom Ros· LAMOTE DE GRIGNON, RICARD: Marbà (23m). Allegro vivace, molta rítmic, tercer MORENO TORROBA. FEOERICO: Luisa moviment de "Monocromíes". Fernanda, extractes. Orquestra Nacional de Cambra Joan Pons. Ana Rodrigo. Placido d'Andorra. Dir.: Gerard Claret (4m). Domingo. Verònica Villarroel. Cor de la TXAIKOVSKI, PIOTR ILITJC "Elegia", de Comunitat de Madrid. Orquestra la Serenata per a corda, op. 48. Simfflnica de Madrid. Dir.: Antoni Ros Orquestra de Cambra de Viena. Marbà. (22m). Oir.: Phillppe Entremont. (9m). ROS·MARBÀ, ANTONI: "Porta ferrada", BACH, JOHANNSEBASTIAN: "Largo", "Barcelona 1957" sardanes. 2n mov. del Concert per a clavecr, Cobla Sant Jordi Ciutat de Barcelona. BWV1056 (versió piano). Oir.: Antoni Ros-Marbà. (10m) Hae·won Chang, plano. Camerata 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Cassovia. Dir.: Robert Stankovsky. (3m). Programació realitzada a partir de les OFFENBACH, JACQUES: "Belle nult". peticions dels nostres oients. barcarola d'"Eis Contes de Hoffmann·. Presentació a Càrrec d'Olga Cardús. Edita Gruberova, soprano. Natela Nlcoll, BUXTEHUOE, DIETRICH: "Membra Jesu mezzosoprano. Orquestra de la Ràdio Nostri", cantata BuxWV 75. de Munlc. Dir.: Ondrej Lenard. (4m). Solistes vocals. Cor de nens de ANÒNIM: ·ceol cuaine·. música Hannover. Orquestra Amsterdam tradicional celta arranjada per Courson I Baroque. Oir.: Ton Koopman. Le Berre. (62m). Solistes de música celta. (4m). BACH. JOHANN CHRISTIAN LAMBERT. DENNIS I POTIER, BRIAN: Endimione, serenata sobre text de • Ain't no woman (like the one I got)". - ;3 = .:::: .... a ei" Sj' 216 ~ ....:::l. S' a ¡¡;g ¡¡· ...il. ...= ¡;¡;¡- 15 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Four Tops. (3m). MORENO TORROBA, FEDERICO: "Noctumo· David Russell, gu1tarra. (4m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de LLUISA CUNILLÉ. FELIP PEDRELL. ENRIC GRANADOS. MANUEL DE FALLA. FREDERIC MOMPOU, ROBERT GERHARD, MANUEL BLANCAFORT, MANUEL VALLS i PAU CASALS. entre d'altres Rosa Cadalalch, narradora Júlia Amó, soprano. Eladi Dalmau, piano. Àngel Soler, plano. CONCERT enregistrat per Catalunya Musica el dia 30 de maig del 2002 al Foyer del Gran Teatre del Lloeu. TEMPORADA 2001/2. HOMENATGE A CONXfTA BADIA I ANNA RICCI. (66m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dta. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. íi2 a ...a = .. ~ ~~- 216 .... ~ ;;:::· ¡¡:; êi. ê. ~ 5 PROGRAMACIÓ DE Nl1' Repeticl~ dels últims programes 0:30 MUSICA CORAL Emès di~ecres de la setmana passada. 1:30 MUSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Dimarts a les 19:00h). 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfoques aparegudes al mareal a càrrec de Montse Agullera. Repetoció dels programes emt >os 11 ~etmana anterior 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, DIJous. Divendres, de 20:10 a ' 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, DIJous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DISSABTI, 9 DE NOVIMBRI DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Sublrà Recull d'obres breus. Inclou butlleU de noticies i agenda musical. 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 10:00 CONCERT BARROC Una selecció de Joan Vives que presenta Pilar Subirà. CAMPRA, ANDRÉ: Dodo f Enees, cantata n.6. Conjunt vocal I instrumental les Arts Aorissants. Dir.: W11Jiam Christie. (15m). BOISMORTIER. JOSEPH BODIN DE: Sonata op. 34 n. 6. Quartet Amsterdam Loeki Stardust. (Bm). DAUVERGNE. ANTOINE: Concert de simfonies op. 3 n. 2. Cappella Coloniensls. Dir. William Christie. l21 m) 11 :00 MUSICA PER A COBLA Una selecció d'Ignasi Pinol que presenta Pilar Sublrà. PAU LIS, NARC[S: El monestir de Sant Cugat, sardana. Cobla Sant Jordi. (7m). PRENAFETA, JOSEP: Varlacions i fuga sobre un tema popular. Cobla Montgrins. (9m). MOUNA, JORDI: "Marinada", "Molt a prop de casa· i "J<aloc" sardanes per a dues cobles. Cobla Marinada (15m). GERSHWIN, GEORG: Rhapsocfy in blue (arranjament de Bernat Castillejo). Albert Guinovart, piano. Cobla Mediterrània. Dir.: Jesús Ventura. (18m). JUNcA, JOAN: Colla Cossetània, sardana. Cobla Marinada. Dir.: Francesc Benitez. (Sm). 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió I realització: Pere Burés i Alex Robles.Repelició del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programe~ de la setmana. 14:00 ENTRE CLASSICS Resum setmanal de l'actualitat musical Realitzat eer Xavier Chavarria. 15:05 MUSIQUES DEL MÓN 16:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Aguilera que presenta Carmina Malagarriga. ANÒNIM: "Aux marches du palais" (A les escales del palau), cançó. Le Poème Harmonique. Dir.: Vincent Dumestre. (4m). LITOLFF, HENRY: "Scherzo•, del Concert simfònic n.4, op.102. Misha Dichler, piano. Philarmonia Orchestra. Dir.: Neville Marriner. (7m). RODGERS, RICHARD: "I have dreamed" del musical "The king and I" (arranjament de Don Sebesky) . Jason Danleley, veu. Boston Pops Orchestra. Dir.: Keith Lockhart. (4m). TELEMANN. GEORG PHILIPP: "Sinlonia spirituosa• en Re M, per a dos violins, viola i baix continu. Musica Antiqua de CotOnia. Dir.: Reínhard Goebel. (Sm). ALB~NIZ, ISAAC: "Sevilla", tercera dansa de la Suite Espanyola, op. 47. Allcia de Larrocha, plano. (5m). GLAZUNDV, ALEXANDER: Poema lfric, op. 12. Orquestra Simfònica de Bamberg. Dir.: Neeme Jarvi. (11m). CAHN I CHAPLIN I ZARET: "Oedicated toyou". freddie Hubbard, trompeta. Curtls Fuller. trombó. Eric Dolphy, flauta. Wayne Shorter, saxo tenor. Cedar Walton, piano. Reggie Workman, baix. Louis Hayes. bateria. (3m). BRIDGE. FRANK: Scherzo Phantasück. Northem Sintonia. Oir.: DaVid Uoyd· Jones. (Sm). LULLY, JEAN·BAPTlSTE: "Le perfide Renaud me fuit", ària de l'òpera Armida. Patricla Petibon, soprano. Les Folles Françolses. Dir.: Patrick Cohèn-Akenine. (Sm). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró Jané. 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE.. ... Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan Vives. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE Nl1' Repetició dels liltims programes 0:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior (Dissabte I diumenge a les 10:00h). 1:30 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarrla. (Repellcló). 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 3:30 MÚSIQUES DEL MÓN 4:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA OE MÚSICA Programes emesos ta setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 10 DE NOVIMBU DEL 2002 8:00 MATINAl Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlletl de noticies I agenda musical. 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETf DE NOTICIES 10:00 CONCERT BARROC Una selecció de Joan Vives que presenta Pilar Subirà. PURCELL, HENRY· Dido 1 Enees, Opera en tres actes. Ann Murray. Anton Scharinger Rachel Yakar. Trudellese Schmidt. Cor Arnold SchOnberg. Concentus Muslcus de Viena. Dir.: Nlkolaus Harnoncourt. (53m). MONTECLAIR, MICHEL: La Mort de Didon, Cantata n. 6 del llibre ter; per a soprano, violi, flauta I b.c. Les Arts Florissants. Dir. William Christie.L14m) 11:00 MUSICA PER A COBLA una selecció d'Ignasi Piilol que presenta Pilar Subirà. 12:17 GUIA MUSICAL La informació il·lustrada sobre els concerts tl'activ1tat música! de la temporada. Un espai presentat per Pilar Subirà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarria 15:05 MÚSIQUES DEL MÓN 16:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmlna Matagarrlga. SCHUBERT, FRANZ: Polonesa per a violf I orquestra, D.580. Gldon Kremer, violf. Orquestra de Cambra d'Europa. (6m). HANDEL, GEORG FRIOERICH: "S¡¡¡ge Seele. Gatt zum Preise", atia atemarrfo. Emma Kirkby. soprano. London Baroque. (4m). STRAUSS, JOSEF: "Vorwàrts!" (Endavant!), polka ràpida op. 127 Orquestra Filharmònica de Viena Dir.: Riccardo Mutti. (3m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Fragment !mal de "la Victòria de Wellington• ep • . 91. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Baviera Dir.: lorin Maazel. (7m). BACH, JOHANN SEBASTIAN. Concert per a clavecf n 5 en la m. BWV 1056. Murray Perahla, plano. Academy of St Martin In the Fields. Oir.: Neville Marríner. (9m). SMETANA. BEDRICH: Dansa txeca n. 10. Orquestra Simfònica de Praga Dir.. Pell Altrichter. (5m}. PIAZZOLLA, ASTOR: Tema d'amor de Leonora. Astor Plazzolla, bandoneó. Fernando Smlrez Paz. violf. Pablo Zinger, piano. Paquito D'Rivera, saxo i clarinet. Arnly Gonzélez. contrabaix. Rodolfo Alchourrón, guitarra eléctrica. (4m). MEYERBEER. GIACOMD: "Pays merveilleux...6 paradis", ària de l'Africana Ben Heppner. tenor. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Myung· Whun Chung. (6m). ROSETTI; Primer moviment de la simfonia en Re M "La caça·. Concerto Kòln. (Sm). WllLIAMS, MARY lOU: "Club Frai1Ç2!S blues•. Mary lou Williams, piano. (3m). 17:00 UNA TARDA AL'ÒPERA Realitzat per Jaume Radlgales. 21:03 l'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorlna. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes m~slcals d'Interès. Presentat i conduit per Joan Vives, I realitzat amb la colaboreciO del Consell Català de la Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMÀCIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior (Dissabte i diumeoge a les 10:00h). 1:SD ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musital. Realitzat per Xavier Cflavama (Repetició). 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últ1mes novetaiS discogràfiques aparegudes al mmat a càrrec de Montse Agui~ra. Rewm deiS millors programes de la setmana passada. 3:30 MÚSIQUES DEL MÓN . 4:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana antenOI (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenoe. de 14:00 a 17:00). • . 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana aotenor. (Ordre d'emissió: Repetl~fó dels programes de Dilluns, D1marts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03a 13.00). t>l·:1't(](ONS I>E Lo\ 1'\IW \ llE l:(llhN1': T•IHon: 93-202-35-35 Fax: 93-306-92-01 ~I: tltrilndrlilif"nl l~¡·ntr~d.io.rorn 16 B · Camp• flaix e •· · 1r C•• , .. t\IU)' O M l''rt'q\1··~ nrtl'!ll' [}Jgt.. \ .p,o..d<·· I ""'''. ftt"l' rtUUIU"t¡ut•,. (FM). RRi11: F.hN", !\tontMiÏt i RUw,.. d'Ebrrt 102.5. 1't-rra AhAI 97.:S. r rjor,.tz 92.2. Ah DJJlfl. aa. 001 ~'1'b dr t:uura dr Uorl><·rlt I 'l'arra¡~<>nl·<: lOS.l. Bah l'cnt..t¡.~, 105.9. Garri¡lues. 1\'o~urra, Piu d'llri(PII, St·~'"''"· St·tcrlit I llr¡¡eD: 91.9. CarraC: 91.9. All Pt•nedio•. i llt·r)(ut'<l~: 102.1. Unix UubN"•at, Uarrelon1·•, Vallb Occidental i Y..Uèo Oriental: 101.5. l\lnrt••mN 96.·11101.5. O•uua: 100.5. Sol"'ni'<: 89.7. Gir<oa~J<I..,,., · I'E.taut: 9(>,7. l.n l>rhao 96.7/88. 7. Bah Empordà: 87.8196. 7. Alt Empordà i R-dlóo 90.11/117.6193.7/96.7. Carro"'" 97.1. RipoU<...: 100.5/IOS.B. 88. t. \lt l r~t•llo 116.1>. l'aitan Ju,.•io I Pallo111 S<>birà: 88.6. \'al d'Aran: 92.8/101.2. a le ¡ l J OVENTUTS MUSICA LS Cinquanta anys de Joventuts Musicals nguany es compleixen cinquanta anys de presència a casa nostra d'una institució amb una histò.-.- • ria tan gloriosa com és Joventuts Musicals. La importància de l'efemèride obligava a dedicar-hi aquest Tema. Per mitjà de tres treballs, hom ha pretès oferir una panoràmica que va des dels antecedents històrics i el substrat -històric- que en van afavorir la implantació fins a la realitat actual, passant per unes pinzellades sobre la seva tasca més pregona: la promoció de la música entre els joves, tant en la qualitat d'intèrprets i con1positors com en la d'espectadors. Directius, històrics i actuals, i joves intèrprets tenen ocasió de manifestar-se i deixar ~onstància del que ha estat i del que es avui dia Joventuts Musicals a Bar- celona i de la validesa de la seva obra. Tanmateix, ni que sigui entre línies, hom pot observar també fins a quin punt el desgast del pas dels anys i d'unes circumstàncies tan diferents d'aquelles al·ludides en què va néixer l'entitat, li han fet perdre grans dosis de protagonisme en la vida musical barcelonina i catalana en general. En aquest context semblaria oportú, doncs, que hom albirés una reflexió profunda amb vista a fer front a un segon mig segle, ara per ara obert a molts i molt seriosos interrogants. Ens sembla una conseqüència raonable a la vista del que mostra el contingut del Tema, perquè en això, molt probablement hom s'hi juga quelcom tan important com la justificació social i, de retruc, la seva permanència. 27 507 L'entorn social i polític en el naixement de Joventuts Musicals a Espanya LES CIRCUMSTÀNCIES SOCIOPOLÍTIQUES SÓN FONAMENTALS PER COMPRENDRE LES CONDICIONS EN QUÈ ES CREÀ UNA ORGANITZACIÓ QUE PORTA TREBALLANT PER PROMOURE LA MÚSICA DURANT MÉS DE MIG SEGLE. sistència, un moviment social d'oposició al règim de vital importància, i també uns canvis en el g0. vem que pretenen donar una imatge de normalitat i democràcia davant la comunitat internacional i davant l'amenaça de les tropes aliades que es tt·0. ben a Berlín. L es conseqüències en la cultura en general i en la música en particular en aquest perío· de de "tolerància tàctica" -denominat així I fet d'apropar-nos als origens de Jovenper Glòria Casals en el volum 8 de la Històtuts Musicals des del punt de vista del ria de Barcelona dirigida per Jaume Sobrequés i ea. context històric no només ens proporUicó- són fonamentals perquè es creï el clima en el ciona la visió de l'actuació d'aquesta orqual és permissible que s'odgini Joventuts Musi· ganització en el panorama musical nacional, sinó cals. A Catalunya el primer resultat d'aquests pe· que ens mostra com participa en els moments en tits canvis és Ja reobertura el 1946 de l'Orfeó Ca· què es comença a prendre consciència de la detalà, el primer programa de concert del qual és ex· Franco. cadència del règim del general clusivament d'obres en llatí arran de la censura del Aquesta exposició es divideix en dos períodes: govem. Cinc anys més tard es funen primer lloc de 1940, any en da simultàniament amb seus a Ma· què es crea Joventuts Musicals, drid i Barcelona, Joventuts Musi· fins a 1951, any en què es funGANITOR UNA cals d'Espanya. Al govern de la da a Espanya, i en segon lloc de EN NASCUDA ZACIÓ dictadura, que aprova els estatuts 1951 a 1960, any en què neix Jod'aquesta organització el1952, li ventuts Musicals a Catalunya. Ó OCUPACI PLENA oportú per a aquella falsa sembla D'aquesta manera es descriuen NAZI A B ÈLGI CA. de democràcia permetre imatge arn b més clarividència les cirl'establiment a Espanya d'una or· cumstàncies per les quals és ganització cultural de caràcter in· possible que s'estableixi a l' Espanya de la dictadura una organització cultemacional. D'altra banda, Joventuts Musicals s'a· dequa perfectament a tres dels objectius de la re· tural internacional i més tard una seu a Barcelosistència: acabar amb una cultura folklòrica i na amb una transcendental activitat musical. populista que res no tenia a veure amb les mesures Quan l'exèrcit nazi ocupa Bèlgica, el 1940 Marque Europa i els Estats Units estan posant en pràc· cel Cuvelier funda una organització per iJ.lusiotica per donar sortida a la desil·lu· nar amb la música la contrariaD'apaís. sorgida de l'última guerra ~un: seu sió del da joventut dial, recuperar el prestigi soc1al1 questa manera sorgeix Joventuts JovENTUTS Musrcultural que s'havia perdut amb la Musicals, una associació per al cALs VAN FER UN ESvictòria franquista i salvar i crear foment de la música amb una rèFORÇ PER SITUAR LA de cultura més relle· institucions plica de característiques similars, REALITAT BARCELONImanera, Jove.n· D'aquesta vants. però nom diferent que neix a NA EN ELS PARÀMEtuts Musicals compta amb el \~S­ França el 1941. TRES EUROPEUS. tiplau del govern i el suport social Mentre que a Brussel·les, gràdes del començament de la seva tas· cies a la col·laboració de les entitats francesa i belga, al final de la Segona Guerra ca cultural, i així pot programar quelcom més que Mundial es crea el 1946la Federació Internacio, . òperes alemanyes i sarsuela. Entre 1951 i 1960 se succeeixen circumstancies nal de joventuts Musicals, a Espanya comença la sociopolltiques que fan possible la fundació de Jo· vertebració i posterior consolidació de la re- E ~~~ ~ aet in pol de ca el~ ral qu ve 1·e l'o1 ba ha 50 ve tall 1 ci ~ cu leg sa o dri de n 1-entuts Musicals de Catalunya i posteriorment, el 1963, Joventuts Musicals de Barcelona, amb una gestió cultural que posa les bases de moltes de les activitats musicals que s'organitzen per múltiples institucions actualment a tot Catalunya. nització en cinc zones a les quals es dotava de més autonomia per a Ja seva gestió cultural i per la qual es permetia la fundació de Joventuts Musicals de Catalunya i Joventuts Musicals d'Andalusia sense oposició del govern de la dictadura, i d'un altre, sense precedents, el trasllat de la seu central de Madrid a Barcelona, tot partiBARCELONA I CAcipant en la històrica rivalitat TALUNYA ES VAN BEentre les dues ciutats. a vaga general de 1951, a més de fer trontollar l'estructura del govern, va mostrar al règim que el NEFICIAR DE TENIR LA poble, davant el descontentament de lasituació del país, podia aixeSEU ESTATAL A LA atalunya i sobretot la car-se i unir-se sense distinció de ciutat de Barcelona saCIUTAT CoMTAL. classe social. En el terreny cultuben beneficiar-se d'aral, les mesures que després d'acollir la seu de Jovenquesta significativa data adopta el gotuts Musicals d'Espanya en la revern de l'Estat, afavoreixen els interessos de Jopresentació del Dr. Jordi Roch i Manuel ventuts Musicals de Catalunya. La seu central de Capdevila. l'organització, com no podia ser altrament, es troDes de la Ciutat Comtal no només s'organitba a Madrid, des d'on a mitjan anys cinquanta hi zen activitats per fomentar la cultura musical ha presència més gran de catalans ocupant càn·ecs, entre els més joves mitjançant audicions per sobretot econòmics i d'obres públiques en el goa la iniciació musical d'escolars, ajudar els joves vem, i guanyant-se el qualificatiu per a tots els caintèrprets gràcies al Concurs de Cant Francesc talans de ser persones serioses i treballadores. Viñas i les Vetllades del Barri Gòtic, o portar També l'acció de l'alca lde Josep Maria de Porfigures de prestigi mundial al Festival Internacioles a Barcelona inaugura un moment de gran dicional de Música de Barcelona i el Festival namisme a la ciutat que fomenta una imatge molt Intemacional de Cadaqués, sinó que amb aquespositiva, sobretot intemacionalment. Aquestes cirtes activitats Joventuts Musicals fomenta cumstàncies, juntament amb el restabliment del diàdins i fora de Catalunya perspectives de futur: legenh·e intel·lectuals catalans i castellans i la senJa idea de més autonomia cultural i una projecsa~6 de la incompetència de la gestió des de Mació internacional amb una certa independència dnd, fa que el 1960 es reuneixin les diferents seus de la resta de l'Estat i al mateix temps la particide Joventuts Musicals d'Espanya per refonnar els pació per recuperar per a tot Espanya des de ~tatuts. Aquesta sessió va tenir dues conseqüènBarcelona una imatge de prestigi cultural CJes fonamentals: d'un costat, la divisió de l'orgaperduda al final de la guerra. L C Innovació constant, evolució permanent per ~_LBERT TORRENS A DIFERÈNCIA D'ALTRES EFEMÈRIDES, EL CINQUANTÈ ANIVERSARI DE JoVENTUTS MuSICALS n'ESPANYA NO ÉS UN ESDEVENIMENT QUE ES FONAMENTI EN LA MIRADA CAP AL PASSAT. BEN AL CONTRARI, L'ENTITAT APROFITA L'OCASIÓ PER MOSTRAR-SE COM UN ORGANISME VIU, EN CONTÍNUA EVOLUCIÓ, EN EL QUAL LA CLÀSSICA DISJUNTIVA ENTRE RENOVAR-SE O M ORIR ESDEVÉ NO NOMÉS UNA MÀXIMA SINÓ UNA VERITABLE FILOSOFIA DE VIDA. Antoni Ros Marbà en una foto de l'~oca de la seva relnci6 amb Joventuts Musicals (foto: Bosch) rector general de Belles Arts, que durant l'ocupació alemanya va tenir la idea que els joves anessin, simplement, a escoltar música." Al final de la guerra, les organitzacions d'aquests dos països es van unir i va néixer la Federació Internacional de Joventuts Musicals que avui aglutina més de seixanta països. A Espanya, aquest moviment va arribar l'any 1952. Després d'uns primers anys en què Ja seva activitat va estar dirigida des de Madrid, el doctor Roch, envoltat d'un reduït equip de músics i afeccionats, va trasUadar Ja seu central de l'entitat a Barcelona. I currículum que ha aconseguit confegir Joventuts Musicals d'Espanya durant aquests cinquanta anys que enguany es commemoren impressiona fins i tot el més escèptic. Reconegut com el moviment cultural juvenil més important del món dedicat a la difusió de la música i a l'ajuda dels joves músics, membre de la UNESCO i declarada d'utilitat pública per l'Estat espanyol. la seva trajectòria es presenta sembrada dels màxims premis i reconeixements i orgullosament coronada per Ja Presidència n dels homes que va acom· d'Honor de S. M. la Reina Sofia. Un panyru· Roch en aquests pri· historial, sens dubte, fruit d'una acmers temps és Xavier Ben· tivitat destacada i incansable, semguerel. El compositor català, pre desenvolupada amb la bandera J o VENTUTS acabat d'arribar d'un prolongat exili de la innovació. MusiCALS VA SER xilè, va trobar a Barcelona '·un autèll· És per això mateix que aquest cintic desert musical. Els Pirineus, llavors, quantè aniversari pretén defugir l'esUNA EINA I M PORmolt alts i aquí no arribava pràceren sovintan que enrere tricta mirada TANT PER ALS JOVES ticament res". n Era una època -afeteja en aquest tipus d'ocasions i, en geix Jordi Roch-. que si un senyor arri· tot cas, intenta complementar-la amb MÚSI CS. bava de París amb un disc de Bela el ventall d'activitats presents i fuBartók, hi havia una reunió expectures de l'entitat; activitats que no tant." Per això, Roch i els seus col·ladesmereixen, d'altra banda, aquest pasboradors de Joventuts Musicals d'Espanya no van trigar sat brillant. ''S'ha de generar il·lusió constantment, inposar-se a treballar. "El primer que vaig fer -diu el doc· a de president Roch, Jordi diu interessos'', ventar nous tor-, va ser proposar als alemanys un intercanvi asimè· Joventuts Musicals d'Espanya. Vicepresident, també, trie: ells vindrien a actuar aquí i els nostres músics pode la Unió Europea de Concursos de Música per a la drien anar a tocar al seu país." La proposta va resultar Joventut i expresident del Consell Internacional de la tot un èxit, fins al punt que músics que se'n van benefiMúsica i de la Federació Internacional de Joventuts Muciar i que avui ja han acabat la seva carrera, encara re· sicals -posteriorment rebatejada com Joventuts Musicorden com "gràcies a joventuts Musicals, vam poder sor· cals Internacionals, de la qual encara avui és president tir de l'àmbit musical d'aquí, que en aquella èP_oca era d'honor-, el doctor Jordi Roch, metge de professió, ha molt reduït". Ho explica Salvador Gratacós. flau~sta bar· estat -tot i no ser-ne membre fundador- una de les perceloní a qui l'entitat va concedir una beca que h va_per· sones decisives a l'hora de dibuixar les línies d'actuametre, primer anar a estudiar a França amb Jean-P•erre ció de l'entitat a casa nostra i de decidir el paper que Ram pal i, més tard, fer diverses gires de conce!ts ~ Aleha tingut en la vida musical del nostre país. Avui, doncs, manya. Avui no dubta a afirmar amb contundencrn _que és encara una de les referències obligades per a tot aquell "per a nosaltres, joventuts Musicals ho va ser tot. Es el que vulgui fer-se una idea del que ha estat i és Jovenmillor que ens va passar als joves d'aquella època, per: tuts Musicals d'Espanya. què sense ells ningú no s'hauria ocupat de no~alt~es. S'imposa, però, una certa visió restrospectiva per enQuan li demanem que ens descrigui l'experiència ~,~~u· tendre. en tota la seva dimensió, la tasca que ha dut a da amb el mestre Rampa! ens diu, senzillament, que va terme aquesta entitat a casa nostra. A partir del 1940, ser increible. A França, vaig començar a aprendre de itO!/, Bèlgica i França van començar a organitzar concerts amb ta garantia que ja sabia tocar." Gratacós ~~corda per a nens i joves. Es tractava d'expetiències poc usuals també, és clar, les dificultats pròpies del moment: No. em i molt emotives en el context d'una Europa encara en volien deixar marxar perquè tenia un contracte amb I ~r· plena guerra, amb missatges d'alegria per la vida que questra del Liceu, a la qual havia tingut la sort de P~ .e.r van marcar uns valors que van perdurar amb el pas del incorporar-me. Però jo ho vaig deixar tot." Malgrat a_.xo. temps. "L'ideòleg d'aquesta iniciativa - explica Jordi les traves no eren només professionals: "En aquella epo· Roch- 110 ser Marcel Cuvelier, un pedagog, llavors di- E U va an aal p~ 19' llllj fl31 1 to ro~ di I (1(¡ se1 m~ ra pa IUI ¡. 11 r- I· lr ~- :· I a més, era en molt bona època, al principi de la tardor, quan la gent tenia moltes ganes de música, perquè encara no existien tants festiPals d'estiu.·· Festival 11 internacional de música en Barcelona l•H OCTUBRE 1964 ¡ . . ".................... K .....,........ <.... ca, no podies aconseguir un passaport per passar un any fora del país. Te'l donaJien per tres mesos, i després hal'iesde demanar permisos o visats", explica el flautista. A mb tot, les fites que ha assolit Joventuts Musicals en la seva lluita per a la innovació constant van més enllà: els ptimers concerts per a escolars a Barcelona -··el primer concert el vaig comentar jo", recorda Jordi Roch-. la creació de la primera Orquestra Mundial amb joves músics d'arreu, l'obertura de nous camins en el món dellied i la creació de la primera escola de gestió musical molt abans que les universitats entressin en aquest àmbit en són només algunes altres. [ és que. "en el món de la cultura -diu Roch-, el que té valor són les idees. S'han de fer coses noves, s'ha d'anar sempre evolucionant." Malgrat tot, en un sector -el de la promoció musical- que a casa nostra sembla que ha trigat massa a despertar-se, la tasca titànica que ha fet Joventuts Musicals com a entitat pionera encara no ha estat igualada per ningú. "Els compositors que encara avui figu- ren com a innovadors en una programació de l'Orquestra Ciutat de Barcelona, per exemple, 11an sortir de nosaltres -diu Roch, que hi afegeix-; per tant, tant en el sentit pedagògic com en el de dinamit:ador cultural, nosaltres hem fet molt. 1 des del punt de vista de promoció de la música contemporània, fins avui no hi ha qui ens guanyi. " L'experiència que il-lustra Salvador Gratacós és la confirmació patent que l'ajut que Joventuts Musicals va vokrproporcionar als joves músics amb talent del moment Enguany Joventuts Musicals d'Espanya celebra cinl"aser autèntic i eficaç. Encara avui, com fa cinquanta anys, l'entitat continua donant prioritat quanta anys d'innovació i evolució aaquesta missió per mitjà del Concurs constants. Per celebrar-ho s'han Permanent de Joves Intèrprets, creat el programat una sèrie d'activitats 1978 i celebrat des de llavors ininterd'interès indubtable, des de l'estreEL FESTIVAL DE na a Madrid d'una obra d'encàrrec rompudament. És l'únic concurs d'EsBARCELONA VA panya que abasta tots els instruments al compositor Antón García Abril fins a un Concurs Europeu en què itotes les disciplines. "El nostre és un MARCAR UNA COl/CUrs de tipus pedagògic -explica Jorparticiparan tots els primers premis ÈPOCA GLORIOSA dels diversos concursos nacional s di Roch-,ja que si bé, per a mi, els cond'Europa, passant per la celebració rursos són un mal necessari, perquè les DE L'ENTITAT. d'un Congrés Nacional a Sevilla. seves circumstàncies condicionen el També s'ha creat un Patronat músic, que 110 pot expressar-se com fóra desitjable, el nostre jurat selecciona d'Honor integrat per personalitats del participants, no fa cas 110més del guanyador." món de la cultura espanyola, i el Comitè Musical d'Honor, que reuneix tots aquells músics que en algun erò aquesta no ha estat l'única àrea d'actuació de moment han col· laborat amb l'entitat. Amb un panorama com aquest, sembla difícil que hom es pugui planJoventuts Musicals en la vida musical del nostre país. [és que ;<Joventuts ha estat sempre innovatejar el paper d'una entitat com Joventuts Musicals en la vida musical del país no només en l'actualitat sinó, dora" -insisteix Roch. "Els joves de llavors, per sobretot, a mitjà i llarg termini. "Hi va haver una èpoexemple-explica Benguerel-, defensàvem la música contemporània que arribava d'Europa i crèiem que aquests ca perillosa -diu Roch-, quan, amb la Transició a la P s 'havien d'incorporar al llenguatge MIIS!cal. El descobriment del serialisme de Schonberg i la !tl'? ~scola va suposar a Barcelona un gran terratrèmol corr~11ts renovadors tl!~ltc. h Gran part d'aquesta renovació es va articular nut¡ançant el que es va anomenar Festival Internacional de Música de Barcelona, que es va celebrar entre 1976 i 1984 i '·va ser d'ww importància decisiva per a la vida ~tltu~al de la ciutat··. Qui ho descriu així és Antoni Ros .•tarba,_un altre dels músics catalans que va bew·e, en els reus on?ens, de Joventuts Musicals i que, posteriorment, ba segut t. una de les trajectòries professionals més reco~~udes mternacionalment. "En aquest festival. que va ~1e1~er una mica de l'eufòria i de la rauxa, molts joves mte:JJrets del moment vam tenir les primeres grans oportun~tat.s", explica. "Per a mi, també va representar molt ~omctdeix Benguercl-. Crec -afegeix- que vam estrenar lots els compositors d'aquella època.·· Ros Marbà recordaque "aquest festival va generar autèntiques passions. democràcia, molta gent que era al món de la cultura va passar al de la política. Però actualment toma a haver-hi una generació de joves que garanteix la continuïtat de la nostra tasca." "A mi -diu Ros Marbà-, m'agradaria que aquest cinquantenari servís perquè Joventuts Musicals rellancés aquest inconformisme dinàmic del qual ha de continuar essent sinònim el nom de l'entitat. Que Joventuts Musicals -afegeix-, sigui l'espoleta que faci que aquest esperit d'innovació i renovació constant sigui un fet del dia a dia." Si hem de jutjar per la bona estrella amb què el destí ha premiat l'esforç de tots els qui en un moment o altre han integrat la gran família que és Joventuts Musicals, l'èxit marcarà també, ben segur, aquest cinquantè aniversari. Un cinquantenari que ha de ser, com diu el mateix Jordi Roch, "sense cap dubte, el pri- mer dels que vindran". 50 anys d'una tasca encomiable _____eer O~OL GRAS i MONTOLIO SOM ÉSSERS FINITS I COM A TALS TENDIM, PER SISTEMA, A GLORIFICAR QUALSEVOL TIPUS DE DATA QUE ENS CERTIFIQUI UNA CONTINUÏTAT VITAL. ¿No DEU SER, PERÒ, UN MÈRIT LLEUMENT SOBREDIMENSIONAT? CoMPLIM ANYS I UN SOMRIURE FORÇAT ENS DELATA PER SEMPRE MÉS EN EL SÈPIA DE LA FOTOGRAFIA. gural de la ptimicera entitat presidida llavors per Antoni Ciadeli as se celebra el 12 de desembre de 1952 al Palau de Ja Música Catalana. i suposa el punt de partida d'una institució que de llavors ençà haurà de fer mans i mànigues per deseixir-se d'un context politicosocial ben concret. I és que com recorda Joan Millà, president de Joventuts Musicals de Barcelona des del 1977, "llavors es partia de zero, tan sols hi havia l'Orquestra Municipal, el Liceu i l'Associació de Cultura Musical. Calia canalitzar d'una forma o altra tot el pote11cial endormiscat.·· El local social s'establí en un pis que llogaren al número 139 del can-er de Pau Claris. ''Recordo que les primeres reunions de la funta Directiva les férem asseguts a terra, mentre no ens portaven els mobles que havíem comprat", escriu Manuel Capdevila en el seu llibre, tot recordant els seus anys com a president de la institució (196376). Un.a èr:oca, difícil, en la qual fins i tot.arreu de Catalunya moltes mstttuc10ns culturals -no pas estnctament musicalssemiclandestines pogueren viure aixoplugades en l'escut protector de les Joventuts, entitat més immune a desconfiances del règim per la seva pertinença, des del 1953, a la federació internacional. algrat l'abrusador pas del temps, la realitat és que el fet biològic -també l'ens artificial-, quan inicia una existència, sembla lògic que per la simple inèrcia del part aquesta es pugui prorrogar, més o menys extensament, durant un temps. Quin rònec matrimoni no ha celebrat, amb grans ornaments i pompa el cèlebre natalici? Quin banc hi ha, club de futbol, negoci de compravenda de cotxes usats o empresa de productes camis que defugi cerrs excessos de melangia en ixí les coses, l'engranatge, amb il·lusió i modèstia, tan assenyalades dates? Si fins i tot, com si ja ho veiéses posa a rutUar. Es comença llavors a entrellaçar sim. els .. Amics de la baldufa'' o )"'Associació de jocs de una xarxa per tot el país -i també a l'Estat esrol Cordura O" ja deuen amenaçar amb fastuosos i panpanyol- d'institucions paral-leles encaminades a estagruèlics actes en què la impostada alegria general regtablir entre elles una complicitat i col·laboració que postenarà pels segles dels segles ... riorment esdevindrà coixí i plataforma al jove músic per voNo és aquest, però, el cas de Joventuts Musicals de Barlar alt. El 1960 es crearà Joventuts MusicaJs de Catalunya, celona. Entitat sorgida en els erms i eixorcs paratges d'un i durant el 1963, ja amb Manuel Capdevila de presidení. i franquisme mediocre i mediocritzant. aviat es postuJà com com aquest explica detalladament en el seu llibre, s'esdevé l'alambí que propagà a les noves generacions la creació un fet sorprenent, i si no, jutgin vostès mamusical; l'orfebre pacient que dotà el teiteixos; arran de la desgana amb què Maxit social del país de més sensibilitat drid representa fins al moment joventuts i més coneixements envers la poesia Musicals espanyoles en els fòrums anuals feta so. Els Concerts de Joves IntèrI MPORTANT TASeuropeus, des de Barcelona es propow prets, l'Audició per a la Iniciació Muel canvi de seu a favor, naturalment, de sical dels Escolars, la fundació de l'OrCA EN LA PROMOCIÓ la Ciutat Comtal. Si una demanda d'a· questra Ciutat dc Barcelona o el quest caire ja sona utòpica en els temps DE LA MÚSI CA ENFestival Internacional de Música a Baractuals, imaginin com devien ressonar a celona, per posar alguns exemples, teTRE ELS ESCOLARS. la capita] de l'Espanya franquista els ecos nen, han tingut els darrers cinquanta de la proposta. MaJgrat tot, i després de anys un únic culpable: l'endevinen? no poques gestions i entrebancs, el can··El moviment cultural juvenil més vi es consuma. important de/món", segons la UNESArn b tot això, les Joventuts ja feia anys CO, l'embrió del qual neix. a Bèlgica el que duien a bon port la seva tasca. L'estructura jer~rquica 1940 i que postenorment s'estengué per sòl europeu i del rovell de l'ou era simple: una junta directiva, reum~a setacabà abastant gairebé tots els continents, en pocs anys manalment, prenia les decisions, i corresponia al prestdent, se sola parà no sense esforç a la inquietud creativa del mon en aquella època Manuel Capdevila. d'executar-les. Amb la musical barceloní i català, tot retroalimentant-se mútuaperspectiva del temps, hom es pregunta com pogueren doment. Què és doncs, Joventuts Musicals? Gilles Lefebvre, nar tant de si un president, la seva secretària i la col·l~~ president d'honor de la Federació Internacional de Joració puntual d'un comptable, en una associació que vma, ventuts Musicals ho expressa així: "és el moviment dedipotser, els seus millors anys, amb una activitat ef«:rvesc~~t cat a descobrir l'univers dels sons, descobriment que peri una eufòria incontenible que viurà en bulimica t mentomet una comprensió millor de la creativitat humana i una . ria hiperactivitat. Fem-ne cinc cèntims. compenetració més àmplia amb tots els pobles, com si En aquestes que, decidits a segar la lassitud IJ!Ustc~l de la música trenés uns vincles d'amistat que possibiliten la l'època per l'arrel, les JMB inicien l'any 1962 el Ctcle dAureunió d'esperits afins. El seu paper és el de servir els dicions per a la Iniciació Musical dels Escolars. que sor~ joves i la música. " sament ha an-ibat fins als nostres dies. En paraul~s de~ Endinsem-nos un xic, però, en la gènesi del moviment; nuel Capdevila, ''preteníem iniciar els infants mustcalmenl, com ja s'ha dit, tot té el seu origen a Bèlgica el 1940, quan despertar el seu interès cap a la música, i crec que aquesta Marcel Cuvelier funda una societat musical. Un any després fou la tasca més importa11t que duguérem a terme aquells és René Nicoly qui fa el mateix a França i la mimesi arri. . ba a Luxemburg. De la posterior cooperació entre aquests anys". Igualment, amb els entrebancs habituals i les limJ~actons tres moviments, en naixerà la Fédération lnternationale pressupostàries acostumades es tirà endavant un Festtvall~­ des feunesscs Musicales (FLJM), creada el17 de juliol de 1945 a Btussel·les, on queda establerta la seu. Des de llaternacional de Música a Barcelona, que amb ~I s.updrt 1t~~ o menys convençut de l'Ajuntament aconsegu.1 pten re '~it vors l'expansió és imparable i al principi dels anys noranta ma -malgrat l'estultícia burocràtica del.rêgim-.amb e fija trobem Joventuts Musicals plenament integrades en el indiscutible, tot combinant-hi l'assistència de pnmeres Ó discón-cr cultural de més d'una cinquantena de països d'agurcs de nivell internacional amb la presència de jove~m ·~ t'l'eu del món. sics del país amb una projecció que el pas del temps avt A Espanya Joventuts Musicals (JJMM) arriba simultàniament a Barcelona i Madrid, el 1951. El concert inaud'amplificar i justificar a bastament. M A e ) També es va poder reflotar una pàl·lida Orquestra Municipal gràcies a una forta embranzida ara com a Orquestra Ci~tat de Barcelona, i es va iniciar un cicle de Serenares al Barri Gòtic que es proposaren i aconseguiren, durant ~guns anys, omplir de màgia innombrables i suggerents 13cons de Ja Barcelona antiga. La brillant idea, en unes mans oalttes, ha prosperat fins avui dia i sembla tenir corda per estona... Totes aquestes i altres activitats, com el Festival Internacional de Cadaqués o el Concurs Internacional de Cant Francesc Viñas ajuden a perfilar els millors anys d'una institució ja consolidada, amb una reconeguda i valorada activitat arreu però el discórrer d~ la qua} s~bsisteix pendent ~'un fiL _L'obligada dependència economica de les subvenciOns oficials, primer Ajuntament i després també Generalitat, per bé que indispensables, llimen a voltes l'abast d'acció de les fovenwts. El1975. en un context polític bel·ligerant -darrers afu!dlaments, boicot internacional a Espanya ...-, les JMB pareixen una crisi de relació amb les institucions que provoca ¡ma divisió interna. Algunes veus fins arriben a qüestionar!!elacontinuïtat. Sortosament, s'aconsegueix superar lacri!iiel1977 Joan Millà agafarà les regnes de la institució fins al'actualitat. n els seus primers anys de presidència caldrà bregar en un context inestable, metàfora del vertigen social que provoquen els primers passos d'una dubitativa Transició democràtica. Nogensmenys les Jovenruts, ben assentades, són una realitat incontestable integrada perfectament en els seus equivalents d'àmbit català, espao¡ol i europeu. Simultàniament se celebren congressos mundials, d'on surten, per exemple, l'Orquestra Mundial o el Concurs Intfmacional de Belgrad. A l'Estat e~a nyol. tres quarts del mateix: el Concurso Petmanente de Jóvenes lntérpretes n'és dpunt de llança, encara que després vindrà La Tribuna de Interpretes Jóvenes i d'altres ... En els millors moments, totesaquestes entitats, des de Ics més locals, com les JMB fins ales supranacionales, estan interrelacionades i s'intercanlienjoves músics, per als quals, és clar. l'experiència és impagable... Arribats aquí sembla incontestable que la feina feta és moltz, però les mancances estructurals dilueixen sovint les sir.;rgies del més optimista. Manuel Capdevila en fa un diagnòsoc ~~e~l: "Un país, en fi, que oficialment no desconeix ftx~stenc1a d'un fenomen anomenat música, però que en el :i4.~e la realitat no s'ha preocupat de fomentar la seva di'ISloperquè no ha entès la significació cultural que pot te·¡drntre de la nostra societat." En tot cas, el context social que Joan Millà es troba a mit,.nanys setanta té poc a veure amb vint anys enrere. "L/a'0~ es partia de zero, tot estava per fer, la gent potser era ~es generosa, la professionalització no era prioritària i fins 110 1.alg!fns locals ens eren cedits gratuïtament." L'any 1977 totes diferent i, per tant, les JMB hauran d'adaptar-se als OOus temps, reduir si cal el marge d'acció al que és l'axioma ~laseva existència; ajudar els músics joves a fer-se un nom lllll~ carrera, i deixar -dolorosament- en un segon pla altres pro¡~ctes i idees per a un altre moment. l aquest ha estat, i»~r, el pols íntim de la institució de llavors ençà ... \!iJJàrtament, les coses han canviat. En aquest sentit, Joan Ba posa un exemple definitiu: "Ara es fan més concerts a lla~~/oua en un mes que fa mig segle en un any." DemosSoeibpalpable que el broix paratge dels inicis ja és histò1ia. • 0 stant aLxò, si hom desglossa el projecte d'activitats de E les JMB per a l'any 2002 es fan evidents a l'instant dues premisses, l'una conseqüència de l'altra. I és que si l'encaix de la institució als nous temps no es pot negar, encara és menys discutible l'absoluta vigència de l'entitat. Per corroborar-ho. donem d'una vegada la veu als qui són el veritable pal de paller de les JMB: els joves músics. "Per a nosaltres, quan ets jove. et faciliten la possibilitat de tocar en públic. Amb això i la difusió dels concerts et donen Ull bagatge que et pennet iniciar la carrera d'intèrpret, fer el salt definitiu", ens comenta la pianista Esther Vela. El procés és ben senzill. Agafem, per exemple. el cas del pianista Emili Blasco. Després de finalitzar els estudis al Conservatori i d'un primer contacte amb Joventuts en el qual els ofereix el cu rrículum, fmalment podrà acabar tocant diverses vegades a la Casa Elizalde i en altres sales. "M'ha permès promocionar-me, tocar i donar a conèixer obres de compositors catalan$", sintetitza Emili. El suport tampoc no és unidireccional i sovint des de la institució es toquen també altres tecles que no fan si no emfatitzar l'ajuda al músic jove. En aquest sentit, Esther Vela reconeix que ''ells em van facilitar adreces de compositors, i també solien con11ocar mitjans de comunicació (RNE i Ràdio 4, entre d'altres) que difonien i enregistraven els recitals. Una vegada, em van contractar a Granada després d'haver-me sentit per ràdio." ParaHelament al Concurs per a Joves Compositors, l'activitat de les Joventuts avui dia inclou altres facetes. com els Cicles de Nous Repertoris. Música XXII -enguany se'n celebra la 3a edició-, concerts que tenen per objecte la presentació d'obres editades per compositors catalans contemporanis. També cal fer esment de la ja històrica coJ.Iaboració anual amb el Festival de PeraJada, en què Joan Millà ens recorda que aquest mateix estiu hi han col· laborat dos músics joves: David Sanz a la guitarra, i Blai Soler al violí. e vegades, igual es pot donar el cas que els joves músics del passat, ja amb un nom i prestigi, tomin a col·laborar amb les JMB. En aquests casos la seva participació -ja com a músics professionals- es remet a qualsevol dels altres cicles que la institució organitza. Aquest seria el cas d'Emili Blasco, el qual, després d'un parell d'anys d'estudi a Polònia, el1996 torna a Barcelona i es posa, novament, en contacte amb JMB. D'aquesta nova etapa en la seva relació, en sortiran coJ.Iaboracions en el cicle de l'SGAE ( 1999-2000) o a l'Ateneu Barcelonès (2000). Una altra activitat fonamental són les Audicions Musicals per a Escolars. "L'any passat vam tenir 11.721 escolars que van assistir a les sessions", explica amb orgull Joan Millà. I enmig de tota aquesta tasca multidireccional, hi trobem l'obligada i més que merescuda celebració del SOè aniversari de les Joventuts. En aquest sentit, Joan Millà té diferents projectes, el més entranyable dels quals pot ser un concert al Palau de Ja Música que commemori aquell altre que, al fmal del 1952, se celebrà al mateix emplaçament i que protagonitzà Alícia de Larrocha. "També volem crear la figura del mànager que només es dediqui a la gent jove, com també l'edició d'un llibre que inclogui tota la història de la institució", ens diu un iJ.lusionat Joan Millà. En el fons del fons, es tracta dc refermar encara més la volada d'una institució que, per motius diversos, no té potser la projecció pública que mereixeria. Que les noces d'or, en tot cas, no ens amarin de cofoia gaubança sense més. El batec de la institució aquests darrers cinquanta anys, la singularitat de la seva obra, ens obliguen també a una reflexió. Es tracta que l'arbre no ens tapi el bosc, i a banda de celebrar-ho com escau, de reflexionar-hi des de tots els sectors a fi que la unió de forces peimeti trobar els mecanismes necessaris per lubrificar al màxim els engranatges d'una labor que mereix de totes totes un nom amb majúscules en el panorama musical del nostre país. D EUGENIE GRUNEW ALD TEMPORADA 1999-2000. FA UN ANY VA PARTICIpAR EN LA MARATÓ EL SEU DEBUT A EUROPA ES VA ESDEVENIR LA TEMPORADA 1992-93 DEL GRAN TEATRE DEL VERDI I EN Aida. AQUESTA PASSADA PRI- LICEU INTERPRETANT GIOVANNA SEYMOUR EN Anna Balena. LA MAVERA HEM POGUT RETROBAR LA SEVA VEU EN La favorite. És UNA VAM PODER TORNAR A 1995 EN La forza del destino I, MÉS DE LES MEZZOSOPRANOS MÉS PREUADES DELS EsTATS UNITS I ES CON- ESCOLTAR EL RECENTMENT, EN EL Don Carlo I EN Lohen- 216 FIRMA COM UNA DE LES gnn, PROGRAMATS LA MILLORS VEUS ACTUALS. Una veu transfronterera -La seva mare és russa i va arribar als Estats Units quan tenia vint-i-un anys. i el seu pare prové d'Alsàcia. Vostè que ha crescut a Ohio, de quina manera s'aproxima al món europeu de Ja lírica? 34 514 -Setzs dubte, les arrels directament europees de la meva família m'han influenciat molt. Els meus pares són uns grans amants de les arts. La meva germana és violinista. Sempre ens van portar al teatre, a concerts simfònics, al ballet... A mi, de molt petita, ja m'agradava cantar. Escoltava molt la ràdio i cantava tot allò que m'agradava. Quan tenia cinc o sis anys, la meva mare em va portar a veure un musical, i aquell dia vaig descobrir el que volia fer en la meva vida. Em va impactar moltíssim! Llavors encara noconeixia l'òpera, però aquell espectacle em va impressionar i atraure molt. Sobretot, escoltar i veure les veus a l'escenari. Quan va arribar el moment, vaig decidir estudiar cant i em vaig llicenciar a La Universitat d'Ohio. -Què és el que recorda més especialment de la seva etapa de formació? -Precisament, dues setmanes abans de venir a Barcelona, vaig tornar a la meva universitat i vaig cantar en un concert d'homenatge per al meu mestre, /im Callager, que es retirava. Va ser un concert molt emocionant: vaig cantar Brahms i Mahler... i em vaig poder retrobar amb molts amics. Després vaig completar els meus estudis amb Eline Da11is. -Què és el que destacaria més dels seus mestres? -Sempre em van donar m?lt de suport. EL més important es adquirir una bona tècnica, sobretot si comences de seguida una car· rera que t'obliga a viatjar mol!. com és el meu cas. fo encara l'alg a classes, sempre que puc, sem· pre que vaig a Nova York., en~a­ ra que m'hi estigui nomes CIIIC dies. Em combino l'agenda per poder fer les classes. Has de pen· sar que passes tant temps tota. so; la, que sempre necessites temr I referència que et guiï adequ~df; ment pel camí de la teva prop veu. La resta és aprendre el!e': ofici. Simplement "actuar · ). )S ,- s s. aprenc de cada director, de cada pianista, de cada cantant. EL maestro Bonynge ha estat una persollO molt important per a mi. Quan vaig debutar aquí, al Liceu amb Anna BoJena, va ser merarel/ós tornar a treballar amb ell. És un autèntic director de cantants. .¿Creu que és fàcil trobar el que 1·ostè anomena un "director de cantants"? .No. No tants com voldria. Però Jrede dir que he tingut sort, en aquests últims anys. He pogut treballar amb directors que saben què passa a l'escenari, que saben connectar bé amb el cantant, que saben demanar-li el que volen. Això és el més important. .En aquest mateix sentit, també deu ser molt im portant saber escollir bé el repertori quan es comença una carrera. Vostè ha destacat amb un repertori molt ampti, tant amb bel canto, com Verdi, com Wagner. ·Tots els cantants que conec escullen les obres amb les quals se senten més còmodes. fo canto IVagner amb la mateixa tècnica que canto Verdi. Donizzetti et porto directament a Verdi. Trobo que les primeres òperes de Verdi, com Oberto, sonen com les de Doniz:e/li. I Verdi també et porta a Wagner. En aquest sentit, el maestro Bonynge també ha estat decisiu per a mi. Aquesta ha estat la meva primera Favorite, i no penso que hi hagi ningú millor amb qui poder-La fer. -Vostè es va donar a conèixer amb el primer premi del Concurs Internacional de Cant Enrico Caruso... :Co~n a membre del jurat hi ha- 110 GIUlietta Simionato, que em molt de suport. Va ser Ulla de les persones més imporumts de la meva vida. Quan vaig fere/ meu debut aquí, que va ser un any i mig després d'haver glfanyat aquest premi, em va enl'Ulr una carta molt afectuosa amb u.na foto d'ella can.tan f amb Mana Cal/as, i la nit de L'estrena em vaes_criure un telegrama. És el meu rda/. Quan algú d'aquest nivell. et diu que tens el que has de te~ur, llavors penses "potser sí que rot anirà bé!" ·Què va significar per a vostè, el fet de debutar a Europa al Teatre del Liceu? l'a donar El més important és adquirir una bona tècnica, sobretot si comences de seguida una carrera que t'obliga a viatjar molt, com és el meu cas. -EL Liceu sempre ha estat molt bo amb mi. Estava tan emocionada de fer el meu debut en un dels vells teatres d'Europa ... Mai 110 oblidaré la primera vegada que vaig caminar per aquest escenari. Havia sentit parlar d'aquest teatre i quan hi vaig entrar per primera vegada el vaig trobar tan bonic... Va ser molt especial. I hi ha11ia de tornar La temporada següent amb Don Cario, però quatre setmanes abans de venir es va produir l'incendi. Va ser terrible. No et pots imaginar La sensació que vaig tenir. Vaig tornar mentre l'estal'en reconstruint, quan feien les temporades al Teatre Victòria. I quan vaig tornar a trepitjar-lo, ho vaig agrair, a tothorn. L'han fet renéixer. Es meravellós. Penso que fins i tot han tomat els vells fantasmes dels grans cantants que hi han passat. -Vostè ha interpretat la Santuzza de Cavalleria rusticana, Fricka de La Valquíria, la bruixa de 1-Jéinse/ i Gretel, Orttud en Lohengrin, Ubica d'Un ballo in maschera, Prezjosilla de La forza del destino, Venus de Tanhéiuser, Amneris d'Aida i altres grans papers del repertori per a mezzosoprano. ¡;;¡ : ~ ~' ENs coSTA ASSOCIAR LA MODERNITAT n'AMÈRICA AMB EL PERFUM ENCARA DECADENT DE L'òPERA. EUGENIE GRUNEWALD ENS DEMOSTRA QUE L'ART DEPASSA LES FRONTERES I ARRELA NOMÉS EN LES PERSONES, MÉS ENLLÀ DE LA SEVA LLENGUA I DE LA SEVA CULTURA, PER DIFERENT QUE SIGUI. DES D'ÜHIO, VERDI I WAGNER ES PODEN ESCOLTAR AMB NOVES VEUS COM LA SEVA. GRUNEWALD ÉS UNA PROMESA JA FETA REALITAT I QUE ARA ESCAMPA LA SEVA PRESÈNCIA PER GAIREBÉ TOTS ELS ESCENARIS DEL MÓN. ENCARA NO HA ARRIBAT A ~1n.À, NI A VIENA, PERÒ EL CAMÍ ÉS CURT I LA VEU GENEROSA. EL SEU EXEMPLE DEMOSTRA QUE ES PRODUEIX EL RELLEU GENERACIONAL NECESSARI ENTRE ELS CANTANTS PER MANTENIR LA FIDELITAT DEL PÚBLIC ENVERS EL GRAN REPERTORI. ~· Com valora cadascun d'aquests personatges? -Me'ls estimo tols. El fet curiós és que vaig començar com a soprano, cantant papers com Dorabella. Sempre he treballat molt la colora tu ra. En passar a aquest registre, arribo al meu agut amb molta més facilitat, mentre que en el repertori de soprano em trobava cantant massa amunt, per a la meva tessitura. No era la meva veu. Ho vaig descobrir per mi mateixa. En fer aquest canvi, la meva veu va créixer. Quan vaig anar a estudiar amb Arthur Levy, m'ho va confirmar. Encara continuo estudiant amb ell. A poc a poc vaig entrar en el repertori verdià i wagnerià i vaig aprendre el més difícil: resistir moments de gran intensitat orquestral amb fragments més pianíssims sense comprometre la )leu. Això és el més difícil. -També ha destacat en el repertori simfònic. 36 -He cantant cançons russes, com les Cançons de foc, que són impressionants. He cantat molt Mahler, i també Beethoven. No sé amb quin em quedaria. Són obres immenses. S'ha de ser capaç de cantar qualsevol obra. -En tant que cantant americana, quina és la seva perspectiva dels teatres europeus? Quina diferència creu que hi ha respecte dels americans? -Potser hi ha alguna diferència en la manera com es treballa en els teatres, com estan dirigits els teatres. Està en funció de les dintensions de cada teatre, de la quantitat de produccions que s'hi facin. En aquest sentit hi ha diferències tècniques, en l'organització, sempre en funció de La direcció del teatre. -¿Troba que el públic cada vegada s'assembla més a tot arreu? -Als Estats Units s'ha creat un nou públic els últims deu o quinze anys. Gent que abans no anava a l'òpera. Ara cada vegada hi ha més gent que hi va. La diferència amb Europa és que no hi ha tanta tradició operística, és clar. Abans eren molt pocs els qui podien anar a escoltar una òpera. No podies portar-hi els nens. I això feia que ho haguessis de conèixer de més gran. Ara està molt més a l'abast de tothom. El públic als Estats Units s'ha incrementat enormement. -També deu dependre dels estats ... -Sí, és clar. Però també s'està estenent tota una pedagogia de la música que abans no existia. Fins i tot companyies de cantants més petites i modestes arriben. a les escoles i tenen suport per donar-se a conèixer. Els joves cantants te· nen més oportunitats per ca· mençar la seva carrera. S'ha fet una gran tasca per educar el pú· blic, per crear-lo. I ho han aconseguit. Tothom se'n beneficia. d'això. -Penso en un estat com el d'Ohio. -A Ohio tenim l'Òpera de Cin· cinnati, que fa una temporad~ de primavera i estiu. També 111 ha l'Òpera de Columbus a I~ cfutat de Mince. Cleveland tambe te u~a companyia ... N'hi ha ch!c o srs. només en aquest estat. Es ~uol~. Florida encara en té més: Mwmr, Sarasota, Orlando... -¿És difícil mantenir I~ v~u am~ el ritme de vida que s'eXIgeiX avut dia a un cantant sense parar de viatjar de contine~t en contúlent? -Fem el que podem. Cada cal~· tant té els seus trucs per protegrr la veu. El més important és pro· curar no sentir-se cansat. Quan et recuperes del jet-lag, ja l'eus les coses d'una altra manera. Riccardo Chailly obre una temporada espectacular de Palau 100 Palau 100. Orquestra Simfònica di Milano Giuseppe Verdi. Nelson Freire, piano. Dir.: Riccardo Chailly. Concert per a piano i orquestra núm. 2 de Rakhmàninov. Romeu i Julieta de Prokófiev. Palau de la Música Catalana. 14 d'octubre de 2002 (2 1 h). a XII temporada de concerts de Palau 100 inaugura la seva trajectòria amb la presència a l'escenari del Palau d'una de les orquestres italianes més representatives, com ès InSinfonica di Milana Giuseppe Ver~. dirigida pel titular, Riccardo Chailly, iamb l'actuació com a solista del piamsta Nelson F'reire interpretant el celebèrrim Concert per a piano núm. 2 ci? Rakhmàninov. L'orquestra de Milà va ser fundada !any 1993 per Vladimir Delman i al cap de poc temps ha esdevingut una de bfom~acions més destacades d'Itàlia. Actuacions amb Mullava, Argerich, Thibaudet, Accardo, RostTopòvitx; amb directors com Prêtre, Gergiev, Barshai aMaag, i per sobre de tot de Riccardo Chailly, que actualment n'és el direc!or titular. l'octubre de 1999 es va inaugurar 'Auditori de Milà -seu de l'orquestra-, 1mb la direcció de Chailly interpretant I3Simfonia núm. 2 de Mahler. La interpretació del cicle complet de les simfonies del compositor de Bohèmia, concerts de Cap d'Any en què s'interprewlaS/mfonia Coral de Beethoven, els oonccrts dc Setmana Santa en els quals ¡'ofereixen la Passió segons sant Ma•mde Bach i el Requiem de Verdi for"1eel part de Ics aportacions de Chailly L Riccardo Chailly a aquesta orquestra, que a més compta amb Cario Matia Giulini com a director emèrit i Luciano Bcrio com a director honorarL La presència de Chailly al capdavant dc tota orquestra significa un impuls decisiu per a una brillant trajectòria artística, uns plantejaments dc programació plens d'originalitat i una qualitat interpretativa capaç de situar una formació entre les més destacades del món. Chailly va ser nomenat titular de l'orquestra de Milà l'any 1999. Entre els anys 1986 i 1993 havia estat al capdavant del Teatro Comunalc de Bolonya, i el mateix 1986 titular dc In Royal Concertgebouw Orchcstra , de la qunl en l'actualitat és el director emèrit. A partir de l'any 2005 serà titular dc la Gewandhausorchestcr i director musical de l'Òpera de Leipzig. Condecoracions de pl'imer ordre rebudes a Itàlia, Londres i Holanda avalen la trajectòria d'una de les batutes més aclamades als escenaris i els festivals més rellevants del món dels darrers vint anys. El concert inaugural de Palau 100, que a més presenta en el programa la interpretació de la bellíssima suite Romeo i julieta de Prokófiev, també tindrà sobre l'escenari una de les figures mítiques del piano de les darreres dècades. Nascuda al Brasil l'any 1944, amb només cinc anys va fer el seu primer recital. La innuència dc Maria Branco, que havia estudiat piano amb Arthur de Greef - un deixeble directe de Franz Liszt- va ser decisiva per a la seva tTajectòria. Als quinze anys es traslladà a Viena, i ràpidament començava a aconseguir premis en concursos com el Vianna da Molta o la Medalla Dinu Lipatti. Gires per tot el món, concerts amb les simfòniques i filharmòniques de més rellevància, actuacions amb els més grans directors de les darreres quatre dècades han situat Nelson Freú·e com un dels més grans pianistes del segle XX, i molt concretament com un dels més destacats intèrprets del piano romàntic, especialment Chopin, Liszt, Brahms i, per descomptat, Rakhmàninov, de qui interpretarà al Palau el meravellós Concert per a piano núm. 2. a, L)Orfeó Català amb la Resurreció de Mahler i la Novena de Beethoven el ~I· 'de I¡a lat UJ ·s, /t. I, p~ We lt? '/1- ~r ·o· 7/1 res Ten~porada OBC. Orfeó Català. Isabel Monur, soprano. Chariklia Mavropoulu, mezzosoprano. Oir.: Franz-Paul Occker. Simfonra núm. 2, "Resurrecció" de Mahler. L'Auditori. 4, 5 i 6 d'octubre de 2002 (2 1 h. I 9 h i 11 h, respectivament). Temporada OBC. Orfeó Català. Oir.: Salvador Mas. Simfonia núm. 9 de Beethoven. L'Auditori. 12 i 13 d'octubre de 2002 (19 hi li h, respectivament). per LL.T. ·····--····------··········· a temporada de I'OBC, iniciada amb el ja habitual cicle dedicat a Mozart, enguany amb el P!Otagonisme de Christian Zacharias • t' d In rà en els seus dos primers pro~mcs del mes d'octubre la presènaadestacada de l'Orfeó Català que ~ pd ca avant de dues batutes prou co;egudes del públic català com són ranz-Paul Decker i Salvador Mas Jerirà. respectivament, la Simfonia L I mím. 2 de Gustav Mahler i la Simfolzia núm. 9 de Beethoven. Al costat de l'OBC, el cor que dirigeix Josep Vila tindrà l'oportunitat de demostrar la seva vàlua amb ducs obres de les més celebèrrimes del llegat simfònic. No cal presentació d'aquestes obres; la Nove11a, amb prop de J 80 anys des de la seva estrena, ha extrapolat el fet musical. i la Segona de Mahler -la Simfonia "Resurrecció"- segueix com a idea el problema de la vida i la mort, resolt finalment amb la resutTecció -que el compositor de Bohèmia va escriure entre 1888 i 1895 i que el mateix autor va estrenar a Berlín el desembre de 1895. Es tracta dc dues obres d'una magnitud inqüestionable que ens permeh·an escoltar novament el sempre esperat Mahler en les mans de Decker, i en el cas de Salvador Mas, ja programat la temporada 1994-95 de l'Orquestra, dirigint els mateixos intèrprets, i la sempre esperada Nol'ena de Beethoven. .t,.......... PR EC R Í T I C A Midori, vint anys de triomfs ininterromputs Palau 100. Midori, violí. Robert McDonald, piano. Recital "Twenty years on stage". Palau de la Música Catala. na. 23 d'octubre de 2002 (21 h) . ..... P.~!..~-~:.T.... anitdeCapd'Anyde 1982debutà professionalment una de les violinistes més aclamades de les dues darreres dècades en un concert dirigit per Zubin Mehta al costat de la Filhannònica de Nova York. Nascuda a Osaka l'any 197 J, va estudiar violí amb la seva mare. Quan tenia onze anys Zubin Mehta la va escoltar i arran de la impressió que li va produir, no va dubtar a presentarla per sorpresa en el concert de Cap d'Any a què fèiem referència. A partir d'aqueU moment grans directors (Abbado. Ashkenzay, Ax, Barenboim, Bemstein, Davis, Jansons, Masur, Rattle, Slonen), les orquestres més rellevants d'Alemanya, Anglaterra, els Estats Units, els festivals de més rellevància intemacional -entre els quals cal destacar la seva habitua l presència a1 Marlboro de Vermonthan pogut fruir d'un dels fenòmens musicals més extraordinaris de les dues darreres dècades. L 216 Midori, que toca un violí Guamerius del Gesu "exHubeman", cedit de manera vitalícia per la Fundació Hayashibara, posseeix una discografia extensíssima, i pràcticament totes les obres de gran rellevància del repertori clàssic han passat per les seves mans. A més de prodigar-se com a solista, destaca la seva aportació cambrística, i cada any dedica bona part dels seus concerts a aquest gènere musical. Als vint-i-un an)s va crear l'organització sense ànim de lucre Midori & Friends, destinada a l'ensenyament musi· cal als nens. D'una tècnica prodigiosa, d'una musicalitat sublim, d'una capacitat absoluta per endinsar-se en els connotacions musicals i estètiques de Ics obres, ara Midori oferirà al Palau, al costat del pianista Robert Mc· Donald, -amb qui ja ha ofert nombroses gires internacionals- un con· cert de commemoració dels seus primers vint anys de trajectòria professional. Al Ayre Español interpreta Júpiter i Semele de Literes Euroconcert. Al Ayre Español. Dir.: Eduardo López Banzo.fúpiter i Semele d'Antoni Litcres. Palau de la Música Cala· Jana. 22 d'octubre de 2002 (21 h). .....P~!-~~:.?:':.... undat l'any 1988. el grup vocal i instrumental Al Ayre Español va ser reconegut internacionalment per la seva tasca en la interpretació de la música de barroc espanyol. Amb un treball dut a terme pel director del conjunt, Eduardo López Banzo, les seves interpretacions sempre vénen avalades per una exigència tècnica que té com a complement la més acurada vinculació amb l'estètica de l'obra en qüestió. Interpretant amb instruments originals i criteris històrics, el reconeixement F del conjunt ha vingut avalat amb actuacions a escenaris, festivals i ciutats de tant de prestigi musical com el Musikverein et Konzerthaus (Viena), festivals de Música Antiga d'Utrecht, Stuttgart, Caen, Saintes, Lió, Fontevraud, Ambronay, Beaune, Pontoise. Opera Comique et Festival d'Art Sacré de París, Barcelona. Lufthansa Festival (Londres}, Auditoria Nacional de Madrid, Festival Monteverdi (Cremona), festivals de Tel Aviv et jérusalem, Festival Cervantino (Mexica), Library of Congress (Washington), entre d'altres. Enregistraments per a la ràdio i televisió dels Països Baixos, Alemanya, i Espanya, es complementen amb una intensa tasca discogràfica, que des dels seus inicis van vincular la formació d'una manera netament especialitzada amb el barroc espanyol i que els ha valgut un reconeixement unànime de la cñtica i del públic. El director del conjunt és Eduardo López Banzo. Nascut a Saragossa. ra estudiar a l'edat de divuit anys a Arns· terdam amb Gustav Leonhardt. Cla1i· cembal-lista i organista, és un dels im· pulsars de la recerca de la música bar· roca hispànica, molt especialment ~n ~I camp de l'òpera i de la sarsuela h1~to: rica. En la seva tasca de recuperaciÓ I interpretació d'obres, hi sobresurt la tasca dedicada a Antonio Literes (\1a· llorca, 1675c.-Madrid, 1747). Baixdt viola de la Ca pilla Real de Madrid.~ partir de 169 3 Literes, al costat de ~oi<' de Nebra. va encarregar-se de la reor· ganització de la Capilla Real. desp~ de l'incendi de 1734. Entre elllegnt dobres de Literes destaquen 13 misses, magnificats i òperes, com Els, elements o Dido i Aenees. Eduardo Lopez _Ban· zo va enregistrar l'any 1999 AcísI O~· · · os fcsu· lat, va interpretar en prestigiO~ vals dc música antiga l'interludi a~-~~~ ric Los Elementos, i ara ofcnr¿ 8 Palau de la Música Catalana /uP'';3' i Seme/e, obra que va ser estrena l'any 1718. G -~ D e ~m••••••• PRECRÍTICA eus a 1ere Als nys Ravel i Montsalvatge, exponents de la contemporaneïtat mediterrània ~:.!.~~~~~.~5~~.. per ......... ......... 'or· AQUEST CONCERT ESTAVA PRO- len- JECTAT COM A CELEBRACIÓ I llu- CONSEGÜENT HOMENATGE A XAVIER MONTSALVATGE EN EL SEU NORANTÈ ANIVERSARI. PERÒ LA SEVA MORT, ESDEVINGUDA EL PASSAT MES DE MAIG, ATORGA AL CONCERT, JUNTA~!ENT AMB EL CARÀCTER EVOCADOR, UN TO VALORATIU DE L\ TRAJECTÒRIA CREATIVA D'AQUEST PERSONALÍSSIM COMPOSITOR GIRONÍ. '& ~ti1Se- ¡usi!ns. lica sa, ca- ren JUes ¡Pa. Mc- om- ¡on ¡,eus !)l'O- ") om es posava de manifest en la informació prèvia de la temporada, I'OBC desitjava oferir a Montsall'atge dos presents d'aniversari: l'un era confiar la direcció del concert a Franz-Paul Decker, bon amic i gran divulgador de la sel'a obra simfònica. El segon, consistia en la interpretació del poemaLa Va/se de Maurice Ravel, una de les obres preferides i més laiOI-ades per Montsalvatge... Cerlament, hauria estat una bella fesla musical, però la realitat serà una altra i malgrat Ja trista circumstància, el programa no deit.ade tenir el seu pes, tant des de ~perspectiva històrica com des de l'evolució estètica. D'alguna manera i sense entrar i'llcomparacions estilístiques, podem considerar que tant Ravel lum Montsalvatge són uns exponents d'aquella idea de Mom pou: 'tomar a començar de nou, però omb tot allò que ja sabem". No ~·doncs, una posició iconoclàs~ de h·encament amb el passat, nJ tampoc és el propòsit d 'innovara ultrança, sinó que tant en Ravel com en Montsalvatge, l'afany de novetat, Ja solució que de11\~~ava al principi de segle XX, la :11s1 de l'hatmonia tonal o bé fins 1 lotellògic conflicte generacional entre els postulats romàntics C i els que se susciten als enh·ants de la tot just passada centúria, se sintetitza en un llenguatge més sensual que no intel·lectual, en què els principis de l'harmon ia tradicional semblen renovellar-se amb sonoritats més acolorides i transparents i la melodia, sense abandonar, però -quan cal-, el dramatisme, sembla aprofundir en facetes menys transcendents i que tanmateix pouen en les essències més vitals de l'home. ins a cert punt, en ambdós compositors la música sembla un joc que, en el bon sentit de Ja paraula, s'alambina fins a límits insospitats. Amb tot, en escoltar-la i reflexionar-hi, comprovem que és l'expressió més humanament reflect ida dels sentiments, de les emocions i les sensacions que els suscitava tot allò que els envoltava. Ben cert, ni en els Valsos nobles i sentimentals ni en La Valse de Ravel, hi podem trobar l'esperit de magnificència tan propi dels balls vienesos, més aviat en Ravel Ja imatge és un pur joc absh·acte de lluminositats. Com tampoc en les personals Cançons negres, ni en Ja Simfonia da Requiem de Montsalvatge, s'hi suggereix la poètica sentimental del lied romàntic, més aviat l'antillanis~e -aquí molt incipient- ens descnu ambients sensuals. ni tampoc en la Simfonia da Requiem, la idea se centra en la reflexió de la mort, sinó en la tristesa que se sent davant la provisionalitat de la vida humana. F VI CERTAMEN DE MÚSICA '~VILA DE SALOU" 15, 16 i 17 de novembre de 2002 Especialitats i participants: • Piano Categoria A: fins a 21 anys Categoria B: fins a 15 anys • Violí Categoria A: fms a 21 anys Categoria B: fins a 16 anys • Guitarra Categoria A: fins a 21 anys Categoria B: fins a 16 anys • Violoncel Categoria A: fins a 21 anys Categoria B: fins a 16 anys Lloc: Escola Municipal de Música de Salou Inscripcions: Per a ser admès en el concurs, el candidat haurà de formalitzar la butlleta d'inscripció a la qual s'adjuntarà: fotocòpia del DNI o del llibre de família o una partida de naixement; i 2 fotografies mida DNI El període d'inscripció f'malitzarà el 29 d 'octubre de 2002 Informació: Escola Municipal de Música de Salou Tel. 977 38 lO 08 // Fax. 977 38 l3 29 E-mail: emu,sa!ou@altanetorg www.sa!ouweb com AJUNTAMENT DE SALOU Orquestra Simfònica de Barcelo· na i Nacional de Catalunya. Franz· Paul Decker, director. Maurice Ra· vel, Xavier Montsalvatge. L'Au· di tori. 19 i 20 d'octubre de 2002 ( 19 h i 1 l h, respectivament). Regidoria d'Ensenyament I Serveis Educatius ~&•••••wtwwwj• PRECRÍTICA Ariadne auf Naxos Molt més que un brillant exercici d'estil LA PALETA OPERÍSTICA DE RICHARD 5TRAUSS TRANSCEN- DEIX DE LLARG ELS CLIXÉS I ELS TÒPICS D'UN POSTROMANTICISME PREEXPRESSIONISTA EN QUÈ MASSA SOVINT s'HA ENCASELLAT EL CONJUNT DE LA SEVA litat ben transcendent significada en la relativització dels tòpics que defineixen, de manera insatisfactòria, els dos contextos. En definitiva, els autors mostren com allò que compta, no és tant l'aparença com el substrat real autèntic. En definitiva, Ariadna i Zerbinetta, vénen a dir-nos els autors, no són dos tipus oposats, sinó dos éssers capaços de tenir els mateixos sentiments i d'actuar semblantment. Que Zerbinetta accepti Arlequí i Ariadna, Bacchus, és la mateixa cosa, encara tot en l'aspecte expressiu; en el de Ja captació dc l'autèntic esperit, a cavall de l'espurna i de la densitat, que presideix aquesta òpera. Edita Gruberova podrà lluir en el paper de Zerbinctta les qualitats que tan bé coneixen els liceistes. El paper~ en aquest sentit, tan al límit de les possibilitats humanes, li escau idealment. Adrianne Pieczonka, una excel·l.ent cantant, serà Ariadne; Heidi Brunner, el compositor; Robert Dean Smith, Bacchus, i Wojciek Drabowicz, Arle- que els camins i el rerefons ambiental hagin estat ben altrament. quí. La producció és del Théatre de la Monnaie de BrusseJ.Ies amb dramatúrgia d'Uwe Eric Laufenberg i la direcció musical del ben conegut Richard Haider, una batuta normalment eficient sense més. que té en els grans poemes simfònics -especialment Així parlà Zaratrusta- i en òperes com Sa/orne, Elektra o Die Frau olme Schiitten uns referents especialment significa- I tius. Tanmateix, al costat d'aquest con- tm identificador hi ha "altTes" Strauss, rom serien en el cas de la lírica, Rolenkovalier i de manera especial AriadnaaufNaxos, l'òpera que del19 d'octubre al12 de novembre es representarà al Gran Teatre del Liceu un total de nou vegades. lmmmediatament posterior a la cabdal trilogia Sa/ome ( 1905), Elektra !L909) i Rosenkavalier ( 191 I), compta, igualment que les dues últimes, amb ffibret d'Hugo von Hofmannsthal, amb clqual encara reincidí amb Die Frau ohne Schiitten i Die Aegyptische He/ena. Això, malgrat que la sintonia enl!eels dos grans creadors no va resultar ni molt menys plena en l'obra que msocupa. En la versió inicial es va esiiel\ar a Stuttgart el 25 d'octubre de 1912 dirigida pel mateix compositor. Ien la versió definitiva a Viena el dia ld'octubre de 1916. En una primera aproximació, Ariad~eau[Naxos ofereix la imatge d'un exercici d'estil, en el qual llibretista i compositor es complauen en un brillant joc d'inten-elació dc dos mons rotundament contraposats. D' una banda elde l'opera seria, de tall eminent~en~ clàssic, inspirada en el mite dAriadna ftlla de Minos rei de Creta· ~onatge molt vinculat, pel que fa ~ rcl'erents propers, a la figura de Sal~~or Espriu. I d'altra banda, el món ~¡ogassa.t i aparentment frívol de la ommed1a deli' Arte. El J. oc de conl!apo. '6 SICI , tanmateix, amaga una rea- ofmannsthal i Strauss juguen, entrelliguen aquests dos mons recorrent a l'artifici del teatre dins del teatre, o més ben dit del teatre dins l'òpera, resolt amb gran intel·ligència, fins a convertir aquesta òpera en una autèntica delícia. En un joc també de subtileses, de gran frondositat de matisos i, consegüentment, de gran dificultat per als intèrprets. Musicalment complexa, amb recurrències estilístiques servidores dels dos àmbits descrits, això li atorga un encant molt particular però al mateix temps una gran exigència des del punt de vista interpretatiu, tant en el vessant actora! com en el vocal. Especialment explícita pel que fa al paper de Zerbinetta i també en el de Bacchus. I, en definitiva, de H Ariadne auf Naxos de Richard Strauss. Adrianne Pieczonka, Edita Grubcrova, Heidi Brunner, Robert Dean Smith. Orquestta Simfonies del Gran Teatre del Liceu. Dir. musical: Friedrich Haider. Dir. d'escena: Uwe Eric Laufenberg. Escenografia: Tobias Hoheisel. Producció: Théí'itre de La Monnaie. Gran Teatre del Liceu. 19, 23, 27 ( 17 h) i 3 J d'octubre (20,30 h) i 4, 6, 8, JO (18 h) i 12 (20,30 h) de novembre de 2002. _.ijMWWWtMMWj• BALLET Dansa al Festival de Peralada __p~~-~~-~~_y~~~!"::!"::_ , Angel Corella, imatge cabdal de l'escola americana fer de Corella un dels "Corsarisfl que no tenen res a envejar a l'emblemàtic intèrpret d'aquest paper: Nureiev. Un paper que només se'l poden atribuir "grans estrelles". e la resta de les peces, en des· tacaríem pel seu contrast i in· terpretació, la seductora i fe. lina ballarina de color Sheri Williams, interpretant Growth i Ol/ering to }FI, amb una personalitat de gran presència i força escènica, i amb unes qualitats físiques atlètiques que accentuen i denoten la contemporam~ïtat de les coreografies per la diver· si tat de qualitats de moviment utilitzades. La primera peça plasma core· ogràficament Ja influència de la dansa minimal i és interpretada amb un toc d'estil: A. Ailey, i la segona molt més actual, en què s'evidencia la fisicalitat de la dansa postmoderna americana.{abulah va ser de les peces més aplaudides i que va connectar més amb el pú· blic per la familiaritat del seu clímax: música d'inspiració celta, pas a dos a l'estil Kylian-Duato amb una fluïdesa~ plasticitat de moviment lírica, i vestuan modern d'inspiració mediterrània. Who cares, interpretada per Carmen Corella, també va ser ovacionada amb motiu, perquè és una gran mostra de la genialitat de Balanchine en crem: un estil neoclàssic amb ritmes i movunents del swing purament americans. El !Dés fluix de la nit van ser le$ interpretacions dels pas de deLIX més clàssics, no perquè el nivell dels ballarins fos dolent (malgrat no ser stars com A. Corella!. sinó per la posada en esc~na e~ gcn~­ ral: qualitat acústica defictent, tHU~I· nació poc encertada, i descontextu~ht­ zació de la coreografia resp~cte. d un tot, que li féu perdre intens1tat Interpretativa. En definitiva, una nit que va acomplir els objectius: presentar el gran fenomen de la dansa Angel C01·eUa, donar a conèixer la qualitat de l'escola americana de ballet, mostrar.un. pro¡ grama variat de la dansa cl~sslca, seduir públic, institucions 1 fu.turs mecenes perquè confiïn e~ ~n ~ntd~~ futur... El temps, els pohhcs 1e 5 sal ners (factors aliens a l'art de la dan decidiran. D l passat dia li d'agost es presentà a Peralada el gran ballruí espanyol de I'American Ballet Theatre, Angel Corella, i no ho féu en el marc d'aquesta companyia, sinó amb un programa concebut a mode de "gala d'estrelles'', amb la finalitat de presentar el seu projecte: la Fundació Àngel Corella. Una fundació que té com a objectiu crear una escola internat d'alt rendiment i una companyia de dansa clàssica al nostre país. Per tant, des del principi de la nit. l'objectiu de la proposta estava clar: mostrar les grans qualitats d'aquest ballarí i convèncer el públic que no és incompatible ser ballarí espanyol i gran estrella internacional de la dansa clàssica; ara bé. fora del nostre país. La nit la va obrir Ainhoa Arteta dedicant unes càlides paraules per enaltir la gran personalitat humana i artística d'aquest jove "Angel" i servint d'amfitriona i principal avaladora d'aquest gran i ambiciós projecte. El programa constava exclusivament de Pos de deux i solos, i va fer un recorregut pel repertori més conegut del ballet clàssic del segle XIX i XX: Raymoneia (A. Glazounov), La Sylphide (A. Bournonville) , El Corsari (M. Petipa), Grand Pas Classique (V. Gsovsky) i Flames a Paris (V. Yainonen), neoclàssic del segle XX Txaiko11sky Pas de deu.\· (G. Balanchine), \Vho cares (0. Balanchine), Romeu i ju/ieta i Manon (K. MacMillan), incloent-hi peces con- E temporànies de creadors americans: Growth (D. Rhoden), jabulah (N. Weir), Offering to /FT (K.Ward) i l'últim gran exponent d'aquesta tradició: W Forsythe amb fn the middle. La mateixa estructura de la gala va determinar que el ritme de l'espectacle fos un mica lent i interromput. L'interès de les peces, malgrat ser ballades totes amb una tècnica brillant, que mostrava el gran nivell dels ballarins i l'estil de l'escola americana, caracteritzada per l'amplitud dels moviments, l'altitud de les cames i els cossos allargats i prims, va ser d'interès desigual, i, en el fons, tots esperant els coneguts fragments que interpretava Corella. Les seves tres intervencions van deixar constància de l'ampli registre interpretatiu que fan d' Angel un dels solistes i ballarins principals de I'American BaUet (i estrella invitada en companyies com el Royal Ballet, Scala de Milà, Ballet de Tòquio): credibilitat, sensibilitat i teatralitat en el "pas a dos'' del balcó del Romeu i julieta. Un fragment de In the middle de W. Forsythe en què Corella va convèncer els més contcmpOI·anis amb aquest estil en el qual velocitat, articulació, desequilibri i fluïdesa de moviment són els trets principals. El millor va arribar al final de la nit, quan es va poder lluir amb la gran interpretació dc la variació del Corsari. La flexibilitat de cames i potència per als "grans salts··, la velocitat i seguretat en els girs i el temperament van I)() à ~ ~ m1 na nal tu ~m••••••• B A LL E T .. Excepcional actuació d'Eva Yerbabuena ra una freda nit d'estiu, amenaçava tutmenta però finalment aparegueren les estrelles. La més gran estrella de la nit té nom i cognom: Eva la Yerbabuena, Amb el seu art i magnetisme es va entarregar d'escalfar l'ambient i va pro¡x¡rcionar una nit de calidesa malgrat bllassades que dúiem els espectadors. la gran ballarina, una de les més g¡ansexponents del flamenc actual va ¡:resentar a l'Auditori dels Jardins del CJSteU de Peralada un programa doble: >mujeres 5 i Flamenco de la Cava. El fiÍlller muntatge, li va valer el premi al clillorespectacle i bailaora en la Biennal de Sevilla 2000. i el Premi Nacionalde Dansa 200 I del Ministeti de Cultura i Esports. E Un programa contrastat que deixa veure les diferències coreogràfiques i interpretatives entre un flamenc coreografiat i dramatitzat fruit de l' influx de la coreografia de dansa del segle xx, i la coreografia abstracta del més pur flamenc: ball, música i emoció. Tal com s'ha esmentat anteriorment, el muntatge 5 mujeres 5 està estructurat sobre un concepte més dramatúrgic en què es fa un viatge emocional per diverses facetes de la dona: amot~ ambició, soledat i bogeria. Per tant, la coreografia i la dansa es veuen subordinades a la plasmació i transmissió d'una idea sentiment. Eva la Yerbabuena surt com a principa l, acompanyada d'una "companyia" mixta que malgrat presentarse impecable, tècnicament i interpretativa, i dominant l'estil de la creadora, no desborden com eUa. Ella és única: sigui quina sigui l'emoció que transmet. Posseeix la força camaleònica de transformar-se i cavalcar per diferents registres amb gran contundència. La companyia, acompanya. Des del primer quadre de l'amor, traduït en el blanc dels vestits, la Yerbabuena sedueix, amb subtilitat, Litisme, harmonia. El seu moviment té l'exclusivitat no tipificada de la saviesa dels grans genis, mostra la inteJ.Iigència i el domini corporals, utilitzant un moviment contemporani i ondulat de braços que la fan absolutament femenina, sensual i seductora. Cada quadre alterna els solos d'ella amb la coreografia de grup i el contrapunt grup-solista. En funció de l'emoció que plasma utilitza figures coreogràfiques simples però molt expressionistes, com el cercle per a l'embruix i la bogeria. Genial en la interpretació de la soledat de la mare! L'espectacle està concebut com un tot amb la trinitat música-movimentemoció. S'ha de destacar la gran aportació de la formació musical. com també la composició. L a segona part de l'espectacle, Flamenco de la Cava, malgrat no estar recolzat sobre una idea d ramàtica, és una pura exhibició d'emoció abstracta intrínseca del flamenc. És, alhora, una demostració de virtuosisme del flamenc actual, però a diferència de la tendència d'a lguns contemporanis/ànies d'Eva d'abusar de la velocitat i del zapaleao, ella mostra magisteri, domini del ritme. Marca la diferència entre el ball masculí i el femení sense decaure en els moments corals, en què balla ella amb els homes. Obren la peça unes bulerías interpretades pels ballarins amb gran tigor, masculinitat i austeritat. I com a contrast, tanca la gran Eva amb una soleà magistral. en què hi ha concentrada tota la passió, la jondura, l'ancestralitat hindú i gitana, i la modernitat d'aquesta grandíssima flamenca ... La gran "Carmen" ja té successora. Som davant d'una ballarina que marcarà un punt d'inflexió en la dansa flamenca femenina. 'a· Íi· ~- r~ @ Cmn Tealn· dl'l Lit•t•u Bl lti La Fundació del Gr an Teatre del Liceu convoca audicions per a les següents places a I' en :r· P.' J). ORQUESTRA SIMFÒNICA I COR DEL GRAN TEATRE DEL LICEU (Direct o r musical: Bertrand de Billy) Assistents Director Musical Preseleccío per CV Data llmlt de presentació de candidatures: 1 de maig de 2003 ORQUESTRA COR Da tes de les audicions Dates de les audicions 1 Concertino: 2 de desembre de 2002 2 Assistents de Concertino: 2 de desembre de 2002 Violi i tutti: 3 de desembre de 2002 Violi li tutti: 3 de desembre de 2002 Ajudant Violi li: 3 de desembre de 2002 1 Viola tutti: 4 de desembre de 2002 1 Flauta 11: 6 de desembre de 2002 1 Clarinet baix: 6 de desembre de 2002 1 Fagot 11: 7 de desembre de 2002 1 Trompa 11 i IV: 8 de desembre de 2002 1 Trompeta lli: 8 de desembre de 2002 Tenors: 4 de gener de 2003 Baixos: 11 de gener de 2003 Sopranos: 13 i 14 de gener de 2003 El formulan d'Inscripció 1el CV s'han d'adreçar com a maxlm 15 d1es abans de cada audició a la Fundació del Gran Teatre del L.iceu (Direcció musical) La Rambla, 51·59. 08002· Barcelona Informació: Tel: 93 485 99 60 Fax: 93 485 99 97 wwwliceubarcelona.com g .... = = ~ = ¡:;;' i5' 2 16 CA T A LU NYA A DISCOGRÀFIQUES ····· ................................................. ................................................................. A favor de les acústiques naturals Anacrusi Anacrusi, SL. Carrer de la Font, 5. 17143 Jafre. Tel. i fax: 93 310 67 33. A/e: rogerk@grn.es Internet: www.anacrusi.com Discogràfica fundada l'any 1998 amb capital català. Produeix compactes, bàsicament de música clàssica i contemporània. Edita de 4 a 5 originals l'any. El director general és Miquel Roger. M iquel Roger, compositor i responsable d'Anacrusi ens explica les seves dues grans línies de treball. "Nosaltres disposem d'un estudi que hem batejat com L'Auditòrium, equipat amb la més moderna tecnologia digital; hi tenim un piano Steinway de gran cua i treballem només amb acústiques naturals; els discos que produïm aquí molts són d'iniciativa dels intèrprets. Fins ara hem exclòs tots els gèneres musicals que no treballen amb acústiques naturals, com poden ser el pop, el rock, etc." I l'alt-ra linia és la col-lccció "Fetmata Contemporània". També li hem demanat sobre el tema de la distribució. '"D'entrada tenim problemes amb les grans superjides; ells volen productes més mo- vibles, no volen massa temps un determinat producte a les seves prestatgeries. Nosaltres sabem que els nostres CD són selectius, i per tant hem buscat botigues especialitzades a la ciutat de Barcelona. Sabem que el nostre és un client que busca l'establiment; ara bé, també és trist que ni a Lleida, ni a Bilbao ni a València hàgim trobat la botiga especialitzada. L'altra via que ens funciona prou bé és la compra per lnternet. També tenim distribuïdors a França, Holanda i Alemanya." A l'hora de comentar què en pensa, de les subvencions a la producció discogràfica, afronta el problema des d'un vessant més ampli; Miquel Roger diu: "A mi el que em dol és que si agafem el total d'ajut a la música veiem que la distribució és desequi- librada, algun intèrpret s'emporta la part del lleó i els altres ens quedem amb els serrells. D'altra banda, un af. tre criteri és que la Generalitat dóna prioritat a les obres amb text cantat; per tant, la música instrumental sempre està en inferioritat de condicions. Caldria que tothom fos valorat d'i· gual manera. La subvenció cobreix e/ 50% fins a un màxim de 3.000 euros. Per tant, no té influència en la decisió d'editar aquesta obra o aquella." A la pregunta de si Anacrusi fa dL-e d'encàrrec, és molt espontani: "Nosaltres tenim uns músics que ens trien perquè els agrada el nostre sistema d'enregistrar. Treballem en un espai de 900 metres cúbics amb acústica natural, que és l'espai del nostre es· tudi L'Auditòrium. És una manera d'enregistrar poc comuna, ja que l'habitual és fer-ho en espais molt re· duïts i amb un so poc real; i a més disposar, en el cas de la música en què intervingui un piano, d'un piano Steinway de gran cua, és de/tot ex· cepcional, sobretot aquí a Espanya. També vull aclarir quina és la nostra peculiaritat; en l'aspecte de perso11al, el tècnic és músic. Hem ajuntat/es dues figures dels estudis nord-ameri· cans, el tècnic i el productor musical en una, però cal dir que és un pro· ductor també músic." Respecte de les vendes, quan li de· manem quina és la sortida al mercat, Miquel Roger, sentencia: a Es ren poc. La música clàssica representa el fOl'o de les vendes discogràfiques; per tant, crec que la contemporània deu ~er el 0,2%. És evident que em referezxoa compositors i intèrprets poc coneguts que estan al començament de la se· va carrera. El gran avantatge ~s que abans no s'editaven les partitures, perquè no es coneixien, les dis.co_grà· fiques tampoc volien entrar-hi, 1 ~ra crec que hem obert una escletxa. La conclusió és evident, en aque~· ta feina hi ha molta vocació; el dt· rector d'Anacrusi ens ho confirt?a: "Hi ha una part cultura/mo/tlfll· portant, en quatre anys hem tret!? CD de la col·lecció «Fermata Con· temporània>> i 9 CD més. Sense per·. t. 11 anu e dre diners o 'arruïnar-nos 1el per donar a conèixer els nous com· positors i intèrprets." 6 lO 11 ca.' 9.B 10. 11. Ver So E_er~duard V. Patsi Música encreua a Horitzontals ~I; 1. La de Vivaldi o Ja del Cmte Inglés. Do. 2. Del dret és l'autor del Bolero amb una E de més, i del revés és aixecar. L'orquestra nacional de cambra d'AndotTa. 3. Escoltaven missa. Al revés del bé del revés. El més famós és el d'oros. 4. Acompanya les obres de Mozart. Gralla valenciana. 5. Joaquín Rodrigo en va ser membre i director cultural. El primer nom de Magdalena, esposa de Bach. Cinquanta romans. 6. Erra, o compon El sombrero de tres picos. És l'hora d'aquests quan marxem. 7. Figures de vint cares. 8. Mi. Marxar del revés a Salaman- isc ~S· ~n r'~ .ca lliI ~S· rra ue ~; ~/I no 'X· )a. tro al, re~ ·n· ~al ~o- le- a!, ~-,o ca. Tinc cinc bicis, vint-i-sis minidiscs i mil vicis. Antoni Nicolau. 9. Ellimit dels instruments de vent. Res de res. Famosa va ser la seva venjança. 10. Quin honor més desordenat (no pas deshonrat)! Els darrers compassos despullats del minuet. 11. Trompa. A un to i mig del Si. El final de la missa. Verticals I. El pare d'en Pere (i també del llop). Cent romans. 1. Trocar fent Ja verticaL Redoble de timbales propi de la tempesta. i. Al beU mig de l'hivern. Companya de Daphnis. Au. t i.:autor de l'Escocesa, la Italiana i la Reforma. HI que tenen en comú Albinoni, Altissent i Almodóvar. Sols componc dos tons: Do o Sol. El nom de Copland. 6. Escola antiga, no per això menys bella. El cap de l'eiMúsica encreuada de setembre 2002 (núm. 215) raoels peus de la Remei. Metall lluent. 1.Mi. Ball cap per amunt i amb Ç (ho indico perquè el ~tor m'ho posaria amb S). Montsalvatge, Mozart o Maladona. El que més tenen les terres de l'Ebre. 8. Es quedarien al seu lloc. 9.Antoni, Anna, Anastasi a o Andreu. lsabelle vocàlica. Si clcantant en té un a la gola, malament. 10. Repetit és un ball francès. Utilitzades. Il. Músic català nat a Sant Salvador (el Vendrell). Element lílnor dei llenguatge musical. Solucions en el número següent ~ ""' .... .:;;! a ls.!:' ~- 216 'Ji l r. t , f , ¡, ."' 216 Ell .l ll I li li - ¡, No volem gat per llebre A Catalunya tenim les eines per viure el consum amb totes les garanties. Ens donen seguretat i ajuden a resoldre conflictes i a harmonitzar les relacions de consum. Els nostres drets Les nostres eines lla protecció de la salut i la seguretat • Servei d'Inspecció de Disciplina de Mercat i Consum lla protecció dels Interessos econòmics • Junta Arbitral de Consum lla informació i l'educació en matèria de consum • Ajuts per a organitzacions de consumidors i usuaris l la protecció íurldica i la reparació de danys • Informació sobre etiquetatge, garanties, facturació, publicitat enganyosa, reparació de béns i irregularitats en la compravenda l l a defensa de l'ambient i de la qualitat de vida Són eines per a tothom, com els drets i els deures, i mi lloren la nostra qualitat de vida. Mol-t per- .PerMol-t per- vi ur-e ~ ~ mm l1w Generalitat de Catalunya www.gencat.net BARCELONA (BAilCELONèS) 20CI1JBilE 19,30b Palau BCN Sinfoniena. Josep Domènecb, oboè. Femando Castellano piano Joan Marc Pino, percussió. David Apellaniz, violoncel. Dir.: r:.ao~ Llongueres. Lebrun, Mozart, Rosauro, Saint-Saens. (El Primer Palau). 3 OcnJBilE 20,30 b Liceu Concert Peter Seiffert, tenor, i Petra-Maria Schnitzer, soprano. ~estra Simfònica del Gran Teatre del Liceu. Dir.: Sebastian Weigle. agner. • Beethoven, von Flotow, Korngold. 21 ,30h PaJau Paco lbóñez. 2 1h Auditori OBC. Orfeó Català (dir.: J. Vila i Casaíias). Isabel Monar, soprano. Cba. riklia Mavropoulou, mezzosorcrano. Dir.: Franz-Paul Decker. Simfonia nam. 2 "Resurecci6" dc Mah er. 2 1,30 b Palau Paco lbóñez. S OcnJBilE 19 h Auditori OBC. (Segona audició). 60CI1JBilE li h Auditori OBC. (Tercera audició). 70CTUBilE 21 h Monestir Pedralbes La Risonanzs. Emanuela Gslli, soprano. Andrea Mion, oboè. Fabio Bonizzoni, clavicèmbal. Vivaldi, Handel, Mancini. (Euroconcert). 80CTUBilE 21 h Monestir Pedralbes Ls Risonanza. Emsnuels Galli, soprano. Andrea Mion, oboè. Fabio Bonizzoni, clavicèmbal. Vivaldi, Handel, Mancini. (Euroconcert). 90CTUBilE 19,30 h Palau Javier Arocena, acordió. Àlex Al~acil, piano. Bach, Ganzer, Derben· ko, Angelis, Nagayev, Precz, Alberúz, Prokófiev. (El Primer Palau). tlOCTUBilE 21 ,30 h Palau Nos. U OCTUBRE 19 h Auditori OBC. Orfeó Català (dir.: J. Vila i Casañss. Patrocinat per Fundació Caixa Penedès). Solistes vocals. Dir.: Salvador Mas. Simfonia núm. 9 op. 125 de Beethoven . 130CTUBilE ll h Auditori OBC. (Se.gona audició). 140CTUBilE 21 h Palau Orchestra Sinfonica de Milano Giuseppe Verdi. Nelson Freire, piano. Dir. titular: Riccardo Chailly. Rakhmàninov, Prokófiev. (Palau HlO). 10 1 160CTUBilE 19,30 h Maria Figa Vaello, piano. Póvel Gomziakov, violoncel. Plameaa Man· ~ova, piano. Villa-Lobos, Bertran, Montsalvstge, Granados, Beethoven, chumann, Martinu. {El Primer Palau). 111 40CI1JBilE ......= ...., .::;! oi a s;l' sr 216 ... ... = :s . ..... l9 ~ 31 ~ .. 4N -, 5 6N IN tN Palau a !!:; ¡¡¡· íi1 ¡;¡ 170CTUBilE 20,30 h Liceu ...= Recital Teresa Bal'!fanza, mezzosoprano. Cecilia Lavilla Berganza, soprsno. Joan Antomo Alvsrez PsreJo, piano. 121 190CTUBilE 19 h Auditori OBC. Solista vocal. Dir.: Franz-Psul Decker. Ravel, Montsalvatge. 131 20,30 h Liceu Ariadne auf Naxos d'Strsuss. Dir.: Friedrich Haider. 22 h Sta. Maria del Mar Cor de Cambra del Palau de ls Música Catalana (patrocinat per Fun· dació Caixa Catalunya). Dir.: Jordi Casas Bayer. Nicolau. 200CTUBilE 11 h Auditori OBC. (Segona audició). 210CTUBilE 21 h Auditori Cor Jove de l'Orfeó Català (patrocinatc;r l'Aliança). Corals Joves de Catalunya. Dir.: Guerassim Voronkov. rmina Burana d'OrfJ. 220CTUBilE 21 h PaJau AJ Ayre Español. Dir.: Eduardo López Banzo. Júpiter y Semele d'Antoni Literes. (Euroconcert). 230CTUBilE 20h Catedral Jordi Vergés, orgue. Bach, Mendelssohn, Frsnck, Duruflé. (L'orgue de la Catedral de Barcelona. Euroconcert). 20,30 h Liceu Ariadne auf Naxos d'Strauss. Dir.: friedrich Haider. 21 h Palau ;;:> 14¡ Midori, violí. Robert McDonald, piano. Recital Twenty years on sta· 161 171 181 ge. (PaJau 100). 240CTUBilE 25 OCTUBRE 260CTUBilE 48 528 270CTUBilE 20,30 h Liceu Alvin Ailey American Dance Theater. 191 21 h Palau Chamber Orchestra o f Europe. Gisnluca Cascioli, piano. Oir.: Paavo Berglund. Txaikovski, Mendelssohn, Dvorak. {lbercamers). ltr 20,30 h Liceu Alvin Ailey Americsn Dsnce Theater. 21 h Auditori OBC. Dir.: Rachael Worby. Música de pel·lícules de John Williams. 121 17 h Liceu Alvin Ailey Americsn Dance Theater. l3J 19 h Auditori OBC. (Segona audició). 21,30 h Liceu Alvin Ailey American Dance Theater. llh Auditori OBC. (Tercers audició). - l(! !SJ 17 h Liceu Ariadne auf Naxos d'Strauss. Dir.: Friedrich Haider. 19h Auditori Winterthur Cor Vivaldi-Petits Cantors de Catalunya. Música antiga hispana i d'autors catalans. 22 h Palau Gran Aplec de Tardor de Barcelona. Cobles La Principal de la Bisbal, Els Montgrins i coral Polifònica de Puig-reig. 28 ()C11.1BIU! 20,30 h Liceu Alvin Ailey American Dance Tbeater. l9 ()C11.1BIU! 20,30 h Liceu Alvin AiJey American Dance Theater. 30 QCI'UBIU! 19,30 h Palau OSV. Juan Carles Rodríguez, piano. Àlex Vicens, tenor. Elena MikhaïJova, violí. Dir.: Guerassim Voronkov. Beethoven, Donizetti, Verdi, Puccini, Sibelius. (El Primer Palau). 20,30 h Liceu Alvin Ailey American Dance Theater. 20,30 h Liceu Ariadne auf Naxos d'Strauss. Dir.: Friedrich Haider. 21 h Auditori Royal Orchestre de Chambe de Wallonie. Marc Grauwells, flauta. (Con· certs a Barcelona). i NOVEMBRE 20,30 h Liceu Ariadne auf Naxos d'Strauss. Dir.: Friedrich Haider. SNOVEMBRE 20,30 h Liceu Recital Felicity Lott, sobano. Gra bam Johnson, piano. Ravel, Mahler, Bizet, Nick, Berlioz, De ussy, Vaughan Williams, Strauss. 6NOVEMBIU! 20,30 h Liceu Ariadne au{ Naxos d' Strauss. Dir.: Friedrich Haider. 21 h Palau Alfred Brendel, piano. Haydn, Mozart, Beethoven. (lbercamera). 20,30 h Liceu Ariadne au{ Naxos d'Strauss. Dir.: Friedrich Haider. 21 h Auditori OBC. Albert Guinovart, piano. Dir.: Ernest Martínez lzquierdo. Lindberg, Ravel, Gerhard, Ginastera. 19 h Auditori OBC. (Segona audició). 20,30 h Liceu Reci1al Ramón Vargas, tenor. Mzia Bactoridze, piano. Schumann, Moreno. Auditori OBC. (Tercera audició). 18 h Liceu Ariadne au{ Naxos d'Strauss. Dir.: Friedrich Haider. UNOVEMBRE 21 h Palau Los An~eles Jubilee Singers. Dir. i fundador: Albert McNeil. Música gospel, esptrituals i afroamericana. Concert extraordinari. (Palau 100). UNOVEMBRE 20,30 h Liceu Ariadne auf Naxos d' Strauss. Dir.: Friedrich Haider. UNOVEMBRE 20 h Catedral Pierluigi Comparin, orgue. Bach. (L'orgue de la catedral de Barcelona. Euroconcert). ltNOVEMBRE 21 h Palau Orquestra Simfònica de Viena. Hector McDonald, trompa. Dir.: Vladimir Fedoseiev. Strauss. (Palau 100). 16NOVEMBRE 19 h Palau OSV. Solista vocal. Dir.: Uwe Mund. Wagner, Garhard, Liszt. (Concerts Simfònics al Palau). 19 h Auditori OBC. Christian Lindbetfu trombó. Dir.: Ernest Martínez lzquierdo. Rossini, Beric, Guinjoan, ussorgski/Ravel. 11NOVEMBRE llb Auditori OBC. (Segona audició). 19 h Palau Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana (patrocinat per Fundació Caixa Catalunya). Jordi Armen~l , piano. Dir.: Jordi Casas Bayer. Dvorak-Janacek, Saint-Saens, Fauré, icolau, Brotons. 2th Palau Homenatge al mestre Burrull. 21 h Palau Orquestra de Cambra de la Filharmònica de Berlín. Bartók, Elga.r, Txaikovski. (Euroconcert). 21 h Auditori Winterthur Angeles Blancas, soprano. Patrícia Burton, piano. Recital d'òpera. (Lírica Privanza). 21 h Palau Festa de la Música Catalana. Concert amb clsfe]anyadors d'El Primer Palau 2002. Orquestra Filharmonja de Cambra e Barcelona. Cristo Barrios, clarinet Dir.: Miquel Ortega. Copland, Weber. (El Primer Palau). 21 h Auditori OBC. Magdalena Barrera, arpa. Dir.: Edmon Colomer. Ginastera, Re· vueltas, Suriñach. 19 h Auditori OBC. (Segona audició). 11 h Auditori OBC. (Tercera audició). 49 21 h Palau The King's Consort. Orfeó Catalil (patrocinat per Fundació C8ixa Penedès). 529 illO. :est IU). stra Der, :ba. •nia 3tOCTUBKE bio ~i o r O· SNOVEMBRE leió 1.9 tNOVEMBKE filO. l [an· ren, !O NOVEMBRE llh so- UO· ¡;¡ s¡¡;;- -== toi a ...¡¡;¡·...., , ..... = ::s. ;; a = ~. é!. ~ ... ~ ••i§IMMtWW • Solistes vocaJs. Dir.: Robert King. Elies de Mendelssohn. (Palau HlO). 30 NOVEMBRE 20,30 h Liceu Don Giovanni de Mozart. Dir.: Bertrand de Billy. Paper de Música Jaume Torrent, guitarra. Ludovica Mosca, piano. Església Sta. Maria Orfeó Català (patrocinat per Fundació Caixa Penedès). Mercè Sanctm ' piano. Dir.: Josep Vila i Casañas. CAPELLADES (ANOIA) 190CJ'UBRE 21 h IGUALADA (ANOIA) 30 NOVEMBRE 22,30 h SABADELL (VALLÈS OCCIDENTAL) 230CJ'UBRE 21 h La Fat:àndula Madama Butterfly de Puccini. (Òpera a Catalunya). 25 OCJ'UBRE 21 h La Faràndula Madama Butterfly de Puccini. (Òpera a Catalunya). 270CJ'UBRE 18 h La Faràndula Madama Butterfly de Puccini. (Òpera a Catalunya). Ateneu Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana (patrocinat per Fundació Caixa Catalunya). Dir.: Jordi Casas Bayer. Música a cappeOa i per a cor i piarn TÀIUlEGA (UilGELL) 270CJ'UBRE 20 h TERRASSA (VALLÏ!S OCCIDENTAL) 110CJ'UBRE 21 h Centre Cultural OBC. Orfeó Català (dir.: Josep Vila i Casañas. Patrocinat per Fundació Caixa Penedès). Solistes vocals. Dir.: Salvador Mas. Novena simfonia de Beethoven. ~ ----------------------------------------------------------------------- - ---- ---- ------------ -- catalunya música 1revista musical catalana CATALUNYA MUSICA I REVISTA MUSICAL CATALANA CI Sant Fanceac de Paula, 2 - 08003 Barcelona Butlleta de domiciliació bancària Senyors, els agrairé que amb Clirrec al meu compte/llibreUI atenguin els rebuts que els presenUirà el Consorci del Palau de lo Música Callllana, pel pa¡ament de la meva subscripció a ~Catalunya Música/Revista Musical Catalana". Oooo DOoo Do òdOooooooo Titular compte: -·--··-···· · · · - - - - - · - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - · - - - - Banc/Coilco: _________,__ -·-·--------~----Agência: ____ Signatura: Adreça agència·~-------------------Codi postal i població: _ (cal omplir les dades correctament) Butlleta de subscripció Nom i cognoms del subscriptor: Adreça: ----··-·--·:.·~ · - - - · - - - - - - -- · - - -- - - · Telèfon: .~--·--·---·--------·-----·-----------·---· ----- - - -- - -.. - · - -·----------·-·--·..-· Codi posUII i població: Professió: _ _ _, _ I I I 50 530 ~e> _ _ . Desitjo subscriure'm o partir del número: Amb la quota anual de 25,24 eu ros. Faré efectiu l'import mitjançant domiciliació bancària (o bé taló bancari adjunt, a (avor de -Catalunya M vista Mwic:al Catalana•). Per subscripcions o l'estranger, consulteu el preu. Lq 5eftS dades seran incotporades als liiXtrs del Grup Palau de la Música (Orfeó C.tall, fundxió Orfeó CataJi.Pabu de la Música I Coasord del P~.!f_ t.~ na). &~!';b. seu A! ~r de Sant Francesc de Paula. 2, de Ban:dooa, C1' 0800l, per ftr-Dt la catió~. i eu aquesta adleça pot eurci.r tots ds drets , ccH ac:ió • opos~c:ao. .r- ~------------------------------------------------------------------------------------------- : : : : 1 .--·' a lleida , un "instrument" incomparable ... bís. • I • I !lciiÍ ~ e nric 1de granado s ___, I li I I I I ..... I I I I I I I I !p· : I I I I I I I ' I I I I I I -I I I I I I I I I I I I I I I I I I I Re- : + LA PAERIA