Revista Musical Catalana. Núm. 217 Novembre 2002
Editorial: Bruce Springsteen com a esquer de reflexió / PANORAMA En l'adéu de Lionel Hampton. Ricard Gili / Interès d'una cantata amb oboè obligat d'Emmanuel Gònima (1712-1729). Josep Julià i Josefina Rius / Frullato: vint anys obrint camí. Albert Torrens / Tangents: Fer bé les coses. Jordi Maluquer / L'Aula de Sons de Reus. Biel Ferrer i Puig / Les escoles de música comparteixen experiències. Pep Gorgori / Temporada plural de música a Terrassa. RRMC / Crítiques. J. Comellas, Albert Suñé, Lluís Trullén, Francesc Taverna-Bech i Robert Benito / Majoria d'edat del Festival d'Alacant. Martín Muriel / El Festival Pau Casals es consolida. José Guerrero Martín / TEMA Gaudí i la música / Antoni Gaudí i la música. Jordi Bonet i Armengol / Una visita d'Albert Schweitzer a la Sagrada Família / MUSICALIA Deborah Polaski. Una convençuda vocació wagneriana. Mònica Pagès i Santacana / Orquestra Simfònica de Viena, Yuri Termirkanov, Robert King. Lluís Trullén / Berio i Guinjoan amb l'OBC. Francesc Taverna-Bech / Don Giovanni. La versió com a factor determinant. Jaume Comellas / Temporada de dansa 2002-03. Sense sorpreses. Ester Vendrell / Discogràfiques a Catalunya. Aria Recording. Montserrat Puig / Música encreuada. Eduard V. Patsi / SCHERZANDO. Cesc / LLIBRES / DISCOS / CONCERTS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
aun a musica N~~~f~~ vis a usica ca a an Benvinguts al Palau de la Música, amics Avantatges de ser "Amic del Palau" Recepció domiciliària de les publkacions i programes de la Fundadó i del Palau. lliurament dc la Targeta d'Identificació com a 11Atnic del D escomptc del en 4 entrades per a un concert determinat, per la Fundació. Prioritat i reserva d'entrades en els concerts organitzats per la Fundació. V isitcs gratuïtes a Ics instal·lacions del Palau. Descompte del40% en la subscripció anual a "Catalunya Revista Musical Catalana". Assistència gratuïta a determinats assaigs generals. a la "Memòria" de la Fundació i al programa de cloenda. Descompte del 10% a la botiga " l es Muses del Quota per temporada (setembre-juliol): 40 € 11111111111111 Pt\!_t\l¿_ DE LA MúSICA CATALAN,\ Per a més informació: Tel. 93 295 72 00 <I Sant Francesc dc P.1ula, 2 08003 Barcelona www.palaumusica.org • e-mail: palau@palaumusica.org -------------------------------------------------------------------------------------------------· EDITORIAL O ............PAN6RAMA........... ... • A W A W Consell de Direcció: Pere Artís <ditor), Pere Surés (coordinació Liouel Hamplon A <:nb Catalunya Música}, Jaume W (direcció periodistica) i Lluís ~fillet (direcció musical) • • Disseny: Ferran Sendra Secretaria de Redacció: Teresa Martínez Publicitat: Couvert Park, S.L. Pg. de Sant Joan, 25, 3r 2a Tel.: 93 245 21 11 08010 Barcelona Preimpressió: Orq1ograf, S.A. Impressió: Agpograf, S.A. Distribució: Distribarna, S. A. Dipòsit legal: B-34.432/83 ISSN: 1136-7458 Col·laboren en aques t n úme ro: IDBERT BENITO, JORDI BONET I CESC, JAUME COMELLAS, ~""·"K" ... 1PUIG, RICARD cru, PEP GUERRERO MARTIN, JOSEP MALUQUER, MARTlN _......,.,,v."'tLAPAGÈS I SANTACANA, PATSI, MONTSERRAT PUIG, · RIUS, ALBERT SUÑt, FRANCESC ALBERT TORRENS, LLUÍS TRLlLÉN I ESTER VENDRELL. A/I!: revlsta@palaumuslc.1.org publicats a ''Catalunya Múslca/l~cvi•l·' ClCpresscn només l'opinió dels "Calalunya Música/Revista Musical no mantindrà corr~'Spondèncio ~mb els lll1rs d'originals no encarregat~ 1 enviats ¡, I!SJlOnLlniamcnt a la Red.lCCJó. los reproduccions autoriuadcs, VECAP, Barrelona 2002. "'~'muntatge de Don Ci<>mnm (foto: Bill Rafferty). per Josep }u/iil i Josefina Rius Frullato: vint anys obrint camí per A Iber/ Torreus Tangents: Fer bé les coses per jordi Mnluquer L'Aula de Sons de Reus per Bie/ Ferrer i Puig Les escoles de música comparteixen experiències per Pep Gorgori Temporada plural de música a Terrassa per RRMC Crítiques per f. Comellas, Albert Suñé, Uuís Trnllén, Francesc Tavema-Bech i Robert Benito Majoria d'edat del Fes tival d'Alacant W per Marlíu Muriel ..........~?~~~~-~~~!.~.'!-~~.:.~~ ~~~?.................. ....:;:.J.~~?~!!~J.~~!.~~~;!!!~~~--~~~~:~.i-~-~-·- ····Gaudí i la música • TEMA . · · · ·. -·. · · · Antoni Gaudí i Ja música par Jordi Bonet i Armengol • Una visita d'Albert Schweitzer a la Sagrada Família ~------ --- - ------- - ------------------ - - ------- - ------··· · ····---······························------ - -- --- - -- -- - --- - -- · · · ·· · ·· · ··-·- · ·····-····-------- - - MUSICALIA Deborah Polaski. Una convençuda vocació wagnerianê • . • Deboral1Po/aski per Mònicn Pagès i Santacana • • Sant Francesc de Paula, 2 \V\\'\\',pnlaumusica.org Interès d' una cantata amb oboè obligatd'Emmanuel Gònima (1712-1729) A liluya •ísira/re•ista DIIL~iral ralalana 08003 BARCELONA Tel.: 93 295 72 00 Fax: 93 295 72 10 • ' . . . . . . . . . . . . ..... .. . Bruce Springsteen com a esquer de reflexió ~~~i~~~·g7tP~~;¡·¡i~~¡;i·~~- $ W A W A W Orquestra Simfònica de Viena, Yuri Tennirkanov, Robert King per Lluís Trul/é11 Berio i Guinjoan amb l'OBC per Francesc Tavema-Beclr Don Giovanni. La versió com a factor detennina.nt per jaume Comellas Temporada de dansa 2002-Q3. Sense sorpreses per Ester Vendrell Discogràfiques a Catalunya. Aria Recording per Montserrat Puig Música encreuada per Eduard V. Patsi -··-·s-c:HïiRZANDo. . . . . . . . ~~~-c;~~---···········-···· LLIBRES DISCOS CONCERTS •• G . ····------············-----------·-······-..·----- 3 543 PAL~ U/ 1 0~ Xli TEMPORADA 2002/2003 Orquestres ORCH. SINF. Dl MILANO GIUSEPPE VERDI ORQUESTRA SIMFÒNICA DE VIENA THE KING'S CONSORT ROVAL PHILHARMONIC ORCHESTRA ORQUESTRA DE L'ÒPERA DE MUNIC ACADEMY OF ST. MARTIN IN THE FIELDS LONDON SYMPHONY ORCHESTRA ORQUESTRA FILHARMÒNICA DE BERLÍN ORQUESTRA I CORS DEL TEATRE BOLSHOI Directors RICCARDO CHAILLY VLADIMIR FEDOSEIEV ROBERT KING YURI TEMIRKANOV ZUBIN MEHTA MURRAY PERAHIA SIR JOHN ELIOT GARDINER MARISS JANSONS ALEKSANDR VEDERNIKOV So li stes Ml DORI MIKHAÏL PLETNEV UTE LEMPER KATIA & MARIELLE LABÈQUE Preus de localitats: a partir de 6 € Informació i venda: Palau de la Música Catalana. PATROCINA Te l. 93 295 72 00 FiJNDACIO ORFEÓ LATALA PALAU DE LA MUSICA - Amb el suport de CONSORCI DEL PALAU DE LA MÚSICA CATALANA scrivim aquest editorial el mateix dia que el músic pop nord-americà Bruce Springsteen ha d'oferir un recital en el marc del Palau Sant Jordi de Barcelona. I ho fem des de la perspectiva d 'un imaginari pont de relacions o concomitàncies entre el món de la música pop que representa aquest artista i el de la música culta al qual parem atenció especial en aquesta publicació. D'antuvi cal considerar el clímax comunicacional tan intens que ha provocat aquest esdeveniment, i de manera genèrica els que promouen d'altres semblants. Clima que, òbviament, no té res, o n1olt poc, a veure amb els propis de la música culta. En aquesta línia, i com a conseqüència inevitable, hom podria parlar de l'expectació desvetllada amb un procés de venda de localitats absolutament sobredimensionat -hi va haver qui fins i tot va haver de fer festa laboral per aconseguir el preuat i no gens barat tiquet-, en un context devocional igualment impropi en el món de la música culta. Hom observa també la magnificència que representa la concentració de més de 15.000 espectadors en un mateix concert, vector que també el manté allunyat dels propis de la música culta. I, finalment, i sense ànim d'esgotar el tema, el volum de negoci discogràfic que generen aquestes figures, rotundament allunyats dels de la música "sàvia", que en aquest aspecte viu un moment deflacionari més que vistent. No sabem si aquesta asimetria apuntada permet detectar fenòmens culturals i sociològics profunds. No pretenem anar més enllà. Però en tot cas sí que convida a una certa reflexió des del camp culte, sobre si la dinàmica actuacional, tan fidel a fórmules "de sempre", no exigeix un cert procés de reconversió i d'adaptació a uns temps, a unes formes d'actuació de la nostra societat i a unes volences culturals que són radicalment diferents d'aquelles en les quals aquestes fórmules van néixer. Com a postil·la, voldríem evidenciar que l'aHudida i espectacular xifra de 15.000 o 16.000 espectadors s'ha de ponderar amb el fet que aquesta setmana la música culta a Barcelona n'haurà aconseguit gairebé 10.000 i que això s'esdevé no de manera excepcional, com en el cas de] pop, sinó força regular. Amb el fet ponderador, tanmateix, que alguns o força hauran repetit presència en les diferents propostes que encabeixen aquests deu mil. ruce pringsteen om a esquer e reflexió 5 545 En l'adéu de Lionel Hampton ...I?.~E__~Ç-~__gg,_!__ AMB EL RECENT TRASPÀS DE LIONEL HAMPTON DESAPAREIX, SENS DUBTE, EL DAR- RER DELS GRANS DEL JAZZ, L'ÚLTIM o' AQUELLS QUE PROTAGONITZAREN L'ÈPOCA DAURADA o' AQUESTA MÚSICA. E / ;;;:¡ ¡;;;- = -~ = a !!:ii' ~· 217 .... = :::l • ..., ¡;;;- a ...., = ;:;· e:. ;;J s¡¡¡:;- ...= s una e-ndèndo unh•e=lment acceptada que el jazz ha deixat una prorunda empremta en les concepcions musicals que van anar sedimentant-se en el decurs del segle passat. Alguns dels principals representants d'aquest gènere poden ocupar, amb tota justícia. un lloc d'honor en la galeria dels anomenats "genis" de la música del segle xx. Els noms de Louis Armstrong i Duke Ellington ens vénen immediatament al pensament. Personalment crec, i n·estic convençut, que molts estaran d'acord amb mi que Lionel Hampton també mereix ocupar aquest lloc destacat, al costat dels que acabem d'esmentar. A més, el seu geni té quelcom de paradigmàtic del que ha estat el "fenomen jazz" en la música occidcntal. Al costat de la càlida humanitat i capacitat interpretativa de Louis ArrnstTong i del talent creatiu i innovador de Duke Ellington, Lioncl Hampton encarna una esclatant conjunció entre, d'una banda, l'extraordinària vitalitat i força primigènia del poble negre nordamericà i, de l'altra, les concepcions melòdiques i harmòniques més avançades i subtils del seu temps. Aquest còctel explosiu és un dels exponents més demostratius del que ha estat el fenomen jazzístic: una feliç confluència i síntesi d'estímuls musicals de procedència diversa, africana i occidental, duta a terme per una comunitat, l'afroamericana, amb total espontaneïtat i passant per sobre dels prejudicis i les restriccions exercits per la societat dominant. Veure i escoltar Lionel Hampton darrere el seu vibràfon o assegut a Ja batcria, era enfrontar-se amb la màxima expressió dc l'alegria de viure i, alhora, significava submergir-se en un món musical ric, exuberant, in1aginatiu, no exempt de fines subtileses, d"humor. de tendresa i dc troballes sorprenents. Produïa una sensació de plenitud com pocs intèrprets dalt de l'escenari arriben a produir. La seva generosa personalitat omplí l'escena del jazz durant més de seixanta anys i podem afirmar que aquesta llarga carrera ha estat una de les més fructíferes que s'han donat en la història d'aquesta música. La seva discografia, tant per la quan li tat com per la qualitat, n'és una bona prova. Nascut el 1909, a Louisville (Kcntucky), començà la seva carrera de músic a la ciutat de Chicago, tocant la bateria en una orquestra inrantil. Aquest fet, començar com a bateria, és determinant en la definició de la seva personaJitat com a intèrpret. El ritme, la qualitat rítmlca de la seva música, ha estat sempre la característica principal que ha configurat l'estil de Lionel Hampton, com a solista i com a director d'orquestra. Armstrong, q~e se l'escoltava, va percebre de seguida el talent del jove i¡¡ demanà que toqués la introducció del tema que anaven a enregistrar, Memories of You. Així es produí la primera aparició discogràfica de Hamp" com a vibrafonista i l'inici de la seva carrera com a intètpret d'aquest instrument. Uns quants anys més tard, ell936, el jove fenomen és descobert per Bennv Goodman, que el contracta per formar pa1t del que selia el seu famós trio, amb Gene .Krupa a la bateria, i que s'amplià a quartet amb l'addició del pianista Teddy Wilson. 4 F ins ol 1940, Hampton oon;.,¡ treballant en les petites formacions (sextet, septet} que suc· cessivament organitzava Benny Goodman, l'única mena de grups en què. pel nombre reduït de components, sm po.cuss;ó " ' d'una força, d'una precisió i d'una vies petmetia la barreja de músics blancs i negres. En aquesta època pogué tocar talitat que, segurament, ni els al costat de solistes tan importants com més grans bateries han arribat Charlie Chlistian, el "pare" de la guia superar. El seu swing com a acomtarra elèctrica. i Cootie Williams. el gran panyant era abassegador i un estímul trompetista que acairresistible per als seus bava de deixar l'or· músics i. com a questra de Duke solista, combinava Ellíngton. l'habilitat i el virUNA PERCUSParal·lelamenl, tuosisme d'un pres; dir, en el períoa és " tidigitador, amb el MISIO I UN de 1937-40, el sebatec rítmic més ' geli RCA el conTICS EN LA HISTOpoderós i subjutractà per enregisgant. Quan, amb RIA DEL JAZZ. trar una llarga sèrie els anys. el vibràde discos que, dirifon, l'instrument gits per ell mateix. que el pmtà a la fareunien a!guns dels ma, esdevingué el seu millors solistes del moment. Es una promitjà d'expressió habitual, en tots els ducció de gran qualitat en la qual ja seus concerts acostumava a reservar als'endevinen les capacitats de Hamp10n gun tema per recordar-nos el gran bacom a director d'orquestra i com a JnO: teria que sempre fou. tor i dinamitzador dels grups amb que En tot cas, aquell mateix virtuosistoca. A més, en aJguns dels temes enme i la força 1ítmica que exhibeix amb registrats (China Stomp, Piano Stomp. la bateria, impregnen el seu estil com a Central Avenue Breakdown, etc.} desvibrafonista. El vibràfon és un instrucobrim un altra faceta de Hampton.la ment d'unes característiques tímbriques de pianista d'una total originalitat ~r una mica boiroses, que tendeixen a la la seva forma pruticular de tocar ~I ptadeliqüescència. Però en les mans de no utilitzant tan sols un o dos d1ts de Hampton, gràcies a la qualitat dc la secada mà. amb un fraseig, una tècnica va percussió, adquirida en el seu aprei un nervi rítmic similars als que de· nentatge com a bateria, esdevé un insmostra amb el vibràfon. trument d'una claredat i d'un impacte Aquesta sèrie de discos per a la casa rítmic inaudits. RCA li donen suficient anomenada ~o~ Sembla cert que rou Louis Armsper decidí r-se, el 1940, a forman dt· trong el descobridor de Hampton com rigir la seva pròpia big band. Aquest~ a vibrafonista, quan el jove Lionel era formació se situà ben aviat entre les ml· el bateria del grup que acompanyava el llors d'aquells anys (Eilington, Basle. gran trompetista en la seva primera giLunceford} i, pel que fa al slViflg pur, ra per Califòrnia, el 1930. Eren en un era igual o superior a qualsevol de les estudi d'enregistrament i Hampton desaltres. Cal afegir que per aq~e~ta: cobrí en un racó un vibràfon. Es posà quest ra, hi desfilaren aJguns ¡o~ es· a practicar i a fer-hi provatures, i Louis L' swzng que ít> m. q(} e· ves afeccionats que aleshores el descobrien. Personalment, conservo alguns records de quan el vaig sentit en directe les pl'imeres vegades. Va ser el setembre de 1966 i. en la primera ocasió, actuava al Palau dels Esports de Bru-celona com a final de festa de l'aleshores tan famós Festival de la Canción Meditemínea, l'orquestra oficial del qual era la nostra Orquestra Maravella. Doncs bé, quan cap al linal del concert i al bell mig d'una interpretació, Han1pton s'adonà de la presència. en un escenari contigu, d'aquella gran orquestra que l'escoltava en actitud absolutament passiva. no ho pogué resistir -això és una bona mostra del seu temperament- i es plantà davant dels músics gironins, els començà a esperonar, a eng¡·escar-los i a indicar-los, cantussejant, el que volia que toquessin. Els de la Maravella no se'n sabien avenir, però no tingueren més remei que afegir-se, tan bé com pogueren, a l'huracà Hampton, davant la sorpresa i l'esclat d'aleg¡ia del públic. P listesque, amb el temps, havien d'arrioor aser grans estrelles del jazz, com dssaxofonistes illinois Jacquet i Arnett Cobb, els trompetistes Joc Newman i Wallace Davenport, els trombonistes Al Grey i Al Hayse, el pianista Milt Buckner. els guitarristes Billy Mackel i \Ve~ Montgomery, el contrabaixista Charlie Mingus, etc. )0· ~S· ¡rie iri· :ix, els f.'¡a .on l(} ¡uè !11· 1p. es· la ra~ ~e ica k F )lli ni· ;ta ni· ie. ur. les I t i ocs dies després i al mateix Palau dels Esports, donà un altre concert, ja fora del marc del Festival. A mesura que Ja seva actuació avançava, l'ambient s'anava escalfant més i més i, cap al final, l'entusiasme anibava a tal punt que ni el públic ni els músics tenien pressa per concloure el concert. Aleshores, els organitzadors, davant el temor que es pogués arribar a una situació incontrolable, optaren per desconnectar el sistema d'amplificació sonora, però Hampton i els seus músics continuaren tocant com si res i el públic demanantne més. Finalment, la força pública intervingué i diversos agents (els tristament famosos "grisos'') acordonaren l'escenari. Aleshores, es pogué veure com Lionel Hampton, sense perdre ni una mica el ritme, s'ajupia i amb les baquetes executava un magnílic solo sobre la gorra de plat d'un dels policies. L'explosió d'entusiasme fou general i el pobre agent va haver de refugiar-se en un lloc més segur. El concert acabà bé i en pau, però una intensa i benefactora sensació d'alliberament interior ens acompanyava en el camí de retorn cap a casa i a l'ordre... Lionel Hampton, una autèntica força de la naturalesa, un músic incomparable, ens havia donat una part d'aquest tresor que durant seixanta anys de carrera anà repartint pel món generosament. Si mai visiteu Nova York i us endinseu al barri de Harlem, us trobareu amb uns g¡·ans edificis d'habitatges socials que porten el seu nom i donen prova que la seva generositat havia anat, encara, més enllà de la música. Si no podeu fer aquest viatge, escolteu qualsevol dels seus discos i sereu també beneficiaris del seu g¡·an talent i del seu temperament generós. Adéu Lionel i... fins sempre! A mb la seva gran orquesh·a va efectuar nombroses gires per Europa durant els anys cinquanta i fou amb motiu d'a~uestes gires quan es produïren les seIts primeres actuacions a Barcelona, m-gnnitzades pel Hot Club de Barcelona ique tingueren Uoc al Cinema Wind!Or(1954. 1956). L'impacte que causà tn el nostre públic fou extraordinari i d•afortunats afeccionats que poguel!ll assistir-hi encara parlen de barrets, ~ricanes i abrics que volaven pels ai~ td'unfan esbojarrat ballant per sobre dc la barana de l'amliteatre. En una d'aquestes visites a Barcelona. concretament el 1956, Hampton ~obrí el nostre Tete Montoliu. que •.cshores tot just començava a desr;mar i. com a reconeixement del seu la~nt,el va invitar a tocar en un dels leU$ concerts i, poc després, a partici~ren una sessió d'enregistrament que ungué lloc a Madrid. b E~ co~cetts de Lionel Hampton amb le\~.br~ band constituïen sempre una ~nencta de gran intensit.at. Com no Xldta ser altrament, la seva orquestra !ra un ~del reflex de la personalitat exu:t'r.int I abassegadora del seu lídet: Sen- tir l'orquestra de Hampton executant algun dels seus famosos arranjaments (Fiying Home, Hamp's Boogie Woogie), amb les diverses seccions tocant a tota potència i amb un swing brutal, determinades frases molt rítmiques i repetitives (rifis), és una de les impressions més excitants que hem viscut en una sala de concerts. !, tot segu it, veure com Hampton, davant el públic desbocat com un temporal de mar, amb un simple arpegi de vibràfon imposava calma i silenci i deixava caure les primeres notes d'una coneguda balada (Stardust, Midnight Sun) que anava desgranant amb la sensibilitat i la delicadesa més exquisides, per seguir, després, creant les variacions més originals i encantadores fins a arribar gairebé a hipnotitzar tota l'audiència, completava l'expetiència, tot convertint-la en inesborrable. Lionel Hampton mantingué activa Ja seva gran orquestra fins al començament dels anys seixanta. En els trenta anys que seguiren va anar altemm1t èpoques en què actuava (i enregistrava) amb grups reduïts, amb altres períodes en què ho feia al capdavant de les successives big bands que temporalment organitzava. ornà a actuar a Catalunya en diverse~ ocasions dura~t e~ anys seixanta, setanta 1 vuttanta. La seva darrera actuació a casa nostra tingué lloc al Palau de la Música durant el Festival de Jazz de Barcelona de 1992 i, malgrat estar mancat de bona part de les seves facultats, anibà a entusiasmar i emocionar els jo- T 7 547 Interès d'una cantata amb oboè obligat d'Emmanuel Gònima (1712-1792) LA VOLUNTAT DE DIFONDRE LA MÚSICA CATALANA PER A OBOÈ, QUE VAM INICIAR AMB EL SUPORT DE LA "REVISTA MUSICAL CATALANA" -Tres se- gles i quatre estrenes de música catalana per a oboè, (NÚM. 125, 1995)-, I POSTERIORMENT Pere Soler i Soler, virtuós de l'oboè i compositor català (NÚM. 149, 1997), ENS HA ANIMAT A PARLAR D'UNA OBRA MUSICAL QUE DESTACA PER LA SEVA "SINGULARITAT". otser per a un músic alemany o italià, una cantata de cambra amb oboè pot tenir un interès relatiu si tenim en compte la quantitat d'obres que d'aquest tipus té al seu abast, però per a un oboista català pot esdevenir quelcom extraordinari, i més si l'obra atorga el protagonisme al seu instrument. A la Biblioteca de Catalunya, s'hi conserva una cantata (ms. 761/35) amb el titol: Cantàta a Solo con Obuè y Acompto/ Al SSmo. Sacramento./1 O Dívino jesus/ M.Gonima. L'autor és Emmanuel Gònima (Lleida, 1712-Girona, 1792), mestre de capella de la catedral de Girona del 17 35 al J 774. L'obra està datada el 1739 i s'hi poden trobar les parts de la veu a Solo (la clau en què està escdta: Do en la, i la tessitura: Do3- Sol4, ens indiquen que és per a soprano), d'Acompto Continuo, i la de l'oboè, on podem llegir clarament//Obuè Solo!/. Consta de 4 moviments: una "Opertura" (andante-allegro) per a oboè i baix continu, una "lntroducción'' (largo) per a veu, oboè i b.c., un "Recitada'' per a veu i b.c., finalment una "Aria'' (andante) novament per a veu, oboè i b.c. A Europa la cantata de cambra, d'origen italià, per a veu solista, un instrument obligat i b.c., de contingut religiós o profà. tingué una gran acceptació en els diversos estaments musicals de l'època. En el camp de la cantata religiosa, cal destacar sens dubte el compositor alemany G. Ph. Telemann ( 1681-1767), que el l 725-26 publicà un recull de 72 cantates amb el nom Der llarmonische Gottesdienst, tretze de les quals eren per a soprano. oboè obligat i baix continu. Quant a la cantatn de temàtica profana, hem de fer esment de les cantate.s italianes deG. P. Handel (1685-1759), moltes per a veu, instrument obligat i baix continu i molt concrcunnent en una de les últimes que ja compongué a Anglaterra ( 17 11-13): Me palpita el cor, miginal per a soprano, oboè i b.c. L'interès de Handel per aquest gènere prové clarament de la seva estada a ltalia i concretament de la inOuència que sobre eU tingué A. Scarlatti (1660-1725): autor de més de 700 cantates. majoritàriament per P a veu i b.c. i algunes amb instrument obligat, com Clori mia, Clori bella ( 1699) per a soprano, oboè i b.c. L'estat de la música a Catalunya, on Gònima podia desenvolupar la seva feina, estava marcat per una situació politicosocial condicionada per la Guerra de Successió i el Decret de Nova Planta del 1716. Aquests fets comporten la manca de suport de les institucions públiques catalanes i de la noblesa, en una posició força dificil per poder crear una vida musical més europea -com per exemple, en el vessant de la música de cambra-, i deixen l'Església com l'única opció viable tant pel que fa als compositors com als instrumentistes, molts dels quals optaren fmalment per emigrar a altres indrets de la Peninsula i Europa. La influència que la música italiana tingué a Catalunya al principi del segle XVIII fou realment important amb la ubicació a Barcelona de la capella reial de l'arxiduc Carles d'Àustria, sota la direcció del músic napolità G. Porsile ( 16801750) i la coJ.Iaboració de cantors i instrumentistes italians. La nova situació possibilità un canvi en el pensament musical de la ciutat que, malgrat les dificultats socioculturals, es transformà, s'adaptà, però no es perdé. La música de Gònima no fou aliena a aquest influx, ja que una part de la seva formació musical tingué lloc a Barcelona amb el mestratge de Bernat Tria i Pau Llinàs. a cantata va ser durant la primera meitat del segle XV!ll a Catalunya i a Espanya un dels gèneres musicals mes receptius als canvis i a les innovacions. En l'esquema formal d'aquesta cantata, Gònima opta per un recitatiu secco i una ària da capo propis de Ja cantata italiana i a la vegada manté l'obertura instrumental i la introducció del villancet hispànic. L'obra de Gònima comença amb un veritable present per a qualsevol oboista: )'"Obertura n. Per la seva durada i dificultat tècnica, podria ser perfectament el primer moviment d'una sonata per a oboè amb b.c. D'una extensió considerable -116 compassos dividits en dues parts, amb les seves conesponents repeticions-, pennet al solista tocar 232 compassos amb nombrosos passatges virtuosístics, tot acabant amb un fragment cadencial sobre un baix tent~tto sobre la dominant i un calderó al final, que dóna a l'oboista la possibilitat del lluïment personal tant en l'aspecte tècnic com en el creatiu. A tall comparatiu cal esmentar que el primer moviment (allegretto) de la Sonara en Do menor per a oboè i b.c. dels getmans Pla té una durada de 64 compassos sense repeticions i amb uns requeriments tècnics lleument superiors als de l'obertura de Gònima. En canvi, en la Sonata en Sol menor Wq. 135 per a oboè i b. c. (c.l731) de C. Ph. E. Bach ( 1714-88), hi trobem en el L segon moviment un allegro en compàs 2/4 (igual que l'obertura de Gònimal tk 82 compassos, amb unes dificultats més assequibles en Ja part del solista. Un altre aspecte que cal destacar en l'obertu· ra és el gran nombre de modulacions que té: la tonalitat principal és Do major (principi i final). però hi trobem frag· ments escrits en Re M., Sol M., Dom., i Sol m., separats clarament amb la nova armadura. Aquests paràmetres donen a l'obertura de Gònima una idiosincràsia especial. F. Valls (c. 1671-1747), unadelesfl· gures més importants de la música ca· talana, escriu en el seu Mapa armónico· practico de 1742: "...En qualquier composición eclesiiística, o profana, hagase cargo el compositor, que lo principal de eUa son las veces, y que los instrumen~os no son mas, que un adorno, que~ le ~­ de: y en este supuesto no aconse¡o se Sl· ga la moda presente, qu~ es empe~r los instrumentes. con una mtroducc10n, o apertura muy larga, y las mas veces im· pertinente, y separada de la obra que se • ha de cantar... " (cap. XXVI- fl). En aquest primer moviment -i !amJ! en l'última ària-, hi podem "sentir"\ I· valdi i els fills de Bach (C. Ph. Emmanuel i )ohann Christian). Això ens mostra un dels trets principals de Gòni~a com a compositor: la combinació mag~stnl;IJu~ fa dels elements propis del barroc 1 e . del nou estil galant que en aquelltemp> ( 1739) sorgia amb gran força a tot Eu· ropa. Dos anys abans, el 1737. G. Ph..Te· lemann aconseguia a París el reco?axement com a compositor cosmopolita, no solament perquè "I 'estil francès" -e:t~va present en bona part de la seva must~: (prenguem com a referent la Taf~lmusl' del 1733, obra que tingué subscn~tars1: ciutats de tot Europa, com per exemp a Cadis!). sinó tam bé en ser reconegut com un dels "pares" de J'style IIOUt'eLJ· En Ja "introducció" el paper ent~ a veu i l'oboè queda compensat, pebrode l"' Ària'' fmall'oboè destaca· rmr so nred.t· la veu en quantitat i especta ment e m ¡¡.,Utat tècnica. Aquest fet contrasta claranent amb les cantates de Telemann esmentades anterior_!ll~nt. ,El ":l~st~e ale;n3l!Vvigilava moltlSSim I eqUJhbn entre rmstrUment i la veu ' fins al punt que ~eSta -eU mateix ho su~eria en el pròles cantates-. pod1a ser substituïdl per un altre instrument melòdic i inretar l'obra a mode d'una triosonafet, les habilitats que Gònima ~ana a la veu en aquesta cantata són menors si les comparem amb les que, ·om a solista, se li exigeixen en obres ~ngèneres dels .esmentats Telemann, Hfu¡del i Scarlatb. Tot això ens fa pensar que aquesta cantaiJI"amb", però clarament "per a., oboè, Gònima la va dedicar a un oboista molt e-pecial, fet que, en aquella època, no constituïa cap excepció: el mestre de capella de S. Antonlo de Pàdua, F. A. VaUotli (1697- 1780) dedicà els seus Solos d"oboè, com per exemple el seu Gloria Patri, per a sopran~, o~oè i b.c., al virtuós de l'oboè M. B1ssoh (c.l711-1780). La Sonata per a oboè i b. c. en Do meI!OTRV53 d'A. Vivaldi (1678-1741), una obra realment interessant pel seu compromís tècnic i l_a seva peculiar ~ext~ra musical, fou ded1cada pel compos1tor Italià al famós oboista J. Ch. Richter ( 16891744) quan aquest visità Venècia l'any 1116. !:observació i l'estudi d'aquests ldS ens porten a formular una pregunta ren lògica: qui era l'oboista d'en Gòni· :de nen de la família de les xirimies. Aquests no solament han coexistit sinó que han evolucionat i són plenament vigents al segle XXI. e) Una altra hipòtesi que cal no descartar, malgrat ser la més agosarada, és que Gònima conegués personalment algun vir· tuós de l'oboè català. Dos d'ells havien nascut al caient del 1720: Lluis Mison (concretament a Bar· celona) i Joan Pla. A l'any 1739, tot i la seva relativa joventut, podien ser perfectament el motiu principal que decidís el compositor lleidatà a escriure aquesta cantata. El que queda fora de dubte és que Gònima no hauria compost mai una obra d'aquestes cm·acterístiques si no hagués comptat amb la col·laboració d'un gran oboista, ja que els compositors d'aquella època, i en especial els mestres de capella, no componia música per ser guardada al calaix tot esperant d'estrenar-la. Volem fer una referència especial al virtuós de l'oboè barroc, pedagog i musicòleg Bruce Haynes, que en el seu llibre Music for Oboe 1650 to 1800 recull més de 10.000 obres "per a" i "amb" oboè, i que sens dubte constitueix el millor treball sobre bibliografia per a oboè que d'aquest període s'ha fet fins al morea? ment. Haynes esmenta la cantata de Gònima i hi afegei.,x un comentari personal: alauradament, per _contestar "un interessantíssim solo per a oboè en aquesta pregunta, 1a manca el primer moviment (obertura) amb de noves dades que ens perfreqüents modulacions". Aquí voldríem metin una resposta més conagrair-li personalment la informació que cloent, hem d'entrar en el terreny de la sobre aquesta cantata ha tingut l'amahipòtesi: bilitat de trametre'ns. a) El24 d'octubre dc 1733 (encara en Afegim-hi que la relació de Haynes temps de l'anterior mestre Tomàs Milans) amb la música catalana per a oboè ja té la Capella de Música dc la Catedral dc precedents: l'any 1979 fou el primer Girona es reforça amb la contractació oboista a enregistrar el Concert en Sol d'u nabueso (oboè) que tenia un pagamajor per a oboè i cordes dels Pla (Joan? ment anual de 20 lliures. Pla, segons l'edició recb)EI1737 la Capella tificada a cura de W. de Música tenia F. FiLebermann per a la gue~a~ <:Om a músic Schoott) tot i que delilnm1a. LA CANTATA DE d'una manera casual, L'oboè neix a GÒNIMA ÉS UNA DE LES França a final del seperquè en aquell gle XVII a partir de moment aquesta oÚLTIMES DE CAMBRA bra s'atribuïa erròl'emlució (c.1620QUE ES VAN ESCRIURE niament al composi00l i la metamorfosi A EUROPA. tor italià G. B. Platti '~l!i00-84) que la xi(c.1690-1763) ~a soprano expe(Ref.: RCA-SEON nmentà per adaptarRL 303 71· Bruce Hay>: ales necessitats estenes, oboè barroc; Frans Brüggen, direcli:omusicals de l'època. L'habitual en els tor.) A partir de les dades i dates que hem IIÚsics de les capelles de música era que extret del magnífic llibre de Haynes, con'lX¡uessin més d'un instrument. Per tant, trastant-les amb altres fonts, i amb l'anàcal tenir en compte la possibilitat que F. lisi de la mateixa cantata, podem arribar Rgueras fos també un intèrpret d'oboè a unes deduccions, amb totes les reserflcel·l~nt. Encara avui dia és freqüent ves d'una primera apreciació: en el gèI!Obar mstrumentistes que toquen indisnere de la cantata de cambra, el Solo per ';llt~e~t i segons les necessitats, la xia oboè que ofereix l'obertura d'aquesta nnua 1Ioboè barroc. obra, constitueix un fet excepcional. L'_aparició de l'oboè, que F. Valls ja fa Per altra part, la cantata de Gònlma Jervu l'any 1702 en la seva cèlebre ¡\IJisva ser una de les últimes o possiblement !Q~cala.~relina, no suposa en cap cas Ja l'última cantata de cambra que, per a desapanctó de la xi l'i mia, ja que a Cataaquesta formació, es va escriure a Eulunya aquests instruments renaixentistes ropa. Remarquem que estem parlant d'u~xisliren amb els "nous'' instruments na cantata de cambra completa, ja que rrocs, com ho demostra el fet docud'àries per a soprano, oboè i b.c., en po~n.tat que l'any 1743 joan Sarsanach, dem trobar nombrosos exemples durant lllúSJca Igualada, tingués l'obligació d'entot el segle XVIII. L'any en què està da!IJJy~r l'oboè, el fagot, la nauta travcsiera 1... la xirimia! tada la cantata ( 1739), }. S. Bach ( 16851750) escriu una deies àries més fantàsSempre és bo de recordar que en Ics tiques per a soprano i oboè: ·:Qui toll~s Mstres cobles de sardanes tenim uns inspeccata muncli~ en la seva M1ssa brmns tluments, el tible i la tenora, que prove- :ioe M bé ~ un 1a ue ~ IU· re- te- no N8 ca ·ik la Jle :ut u. la en de 1~ BWV 233. A. Tarchi (c. l760-l814) com- pon la seva àl'ia Troppo ingiusto amor tu sei per a soprano i oboè l'any 1799! Finalment, la datació, 1739, li atorga la possibilitat - força raonable- de ser una de les primeres obres escrites a Catalunya en què l'oboè adquireix un veritable paper de solista. Tot esperant noves recerques, aquests raonaments reforcen la nostra primera impressió sobre aquesta cantata: la singularitat que té. El que pretén aquest treball, i sempre des de la percepció de l'intèrpret interessat a tocar la música del seu país, és documentar una obra que vam interpretar en primera audició moderna el diu· menge 23 de desembre de l'any passat. a l'església de l'Esperança de Barcelona, en un concert que amb el títol ''La cantata amb oboè a Catalunya i Europa" va in· cloure també obres de Handel (Me palpita el cor), Telemann i A. Soler. L'estudi del nostre barroc musical i concretament l'obra musical de Gònima, compta amb un bon nombre de musicòlegs (F. Bonastre, J. Rifé, etc.) que. amb l'esforç de la seva tasca permanent, es· tan situant en el lloc que es mereix una part importantíssima de la història de la música a Catalunya. Bibliografia consultada Alcalà, C. ( 1994). La música a Cotalu11ya fa 300 a11ys. Barcelona: Tibidabo edicions. Baines, A. ( 1952). "Shawms of the Sardana Or blns". '11w Galpi11 Socíaty joumal n• V. Cambridge. Bemardini. A. ( 1988). "The oboe in the Vene· tian Rcpublic,l692-1797". Early Music, vol XVI n• 3. Oxford: Oxford University Press. Bonastre. F. ( 1989) "El barroc musical a Catalunya". En El barroc català. Barcelona: Quaderns Crema. Civil, F. ( 1968-69) "Lo ca pilla de música de la Cat~>dral de Gerona (siglo X'YUI)". Anotes de/lnstituto de E.~tudios Gerunde11ses, vol. XIX, Girona. Codina. D.; Dolcet. J.; Rifé. f.; Vilar, J. M. ( 1999) "Barroc i cla$sicisme". Història de la música catalana, t·alenciana i balear. volum 11. Bnr· cdono: Edicion~ 62. Gregori.J. M. (1981). "Lo cobla de músics d'I· guotado o la primera meitat del s. xvru-,/ Coll· gre~o Nacional de Musicologia. Saragossa: CSIC. I toyne~. B. ( 1992). Music for Oboe 1650 to 1800. {2nd editionl. Berkeley. Califomia: Fallen Lcnf Press. lloyncs. B. ( t 988). "Lully and the rise of the oboe as seen in works or art", Earlv Music. vol xvi n• 3. Oxford: Oxford UniversiLy Press. u:ón. F.J. (1974). La teoria espatio/a de/a música en los siglos XVII y xvm. Madrid: lnsLituto Es· pañol dc Musicotogfo. Murt!n, A. ( 1985). Historia de/a música es· pwiolt1. Siglo >Mil, Madrid: Alianza Editoria l. Querol, M. ( 1973) "Cantmasycanciones para voz solista e instrumt!ntos {1640-1760)", Músi· ca barroca espatla/a, voi.V. Barcelona: CSIC. Rifé, j. ( 1988) "Notes biogràfiques sobre Emmnnucl Ciònima". Rl'íwra Musirològim, VHJ. Barcelona; IUDIM. Rifé, j . ( 1989) "Aproximació a l'estudi dels lli1/allcicos d'Emmanuel Gònirna". en El barroc cataló. Barcelona: Quaderns Crema. 217 Frullato: vint anys obrint camí er ALBERT TORRENS _P._....---···············-------------------------- UN VINTÈ ANIVERSARI ÉS UNA EFEMÈRIDE PROU RE~!ARCABLE PER A QUALSEVOL FORMACIÓ QUE ES DEDIQUI AL CULTIU DE LA MÚSICA A CASA NOSTRA. PER A UN QUARTET DE BEC ESPECIALITZAT EN EL REPERTORI CONTEMPORANI , P ERÒ1 VI NT ANYS ESDEVENEN, A MÉS, UNA PROVA DE LA PERSEVERANÇA I VOLUNTAT DE SER DELS MEMBRES QUE L'INTE- rullato, mot italià que designa un dels molts recursos tímbrics dels instruments de vent emprats en música contemporània, és el nom que van escollir, el 1982, quah·e estudiants del Conservatori Supetior ~lunicipal de Música de Barcelona per tirar endavant un projecte que, encara avui, se1ia igualment aniscat. Ho llegim en el programa de mà d'un dels seus darrers concerts: 'Plantejar-se crear un quartet de flautes de bec dedicat exclusivamelit a la música contemporània, si no w1 disbarat, era una empresa complicada. " Vmt anys més tard, cada concert del Frullato continua essent un repte per als seus integrants: "És veritat que la nostra música és difícil d'escoltar, no és una cosa que la gent es deleixi per sentir", diu \laria Jesús Udina, membre del quartet. Des dels inicis, el Frullato ha hagut de Lluitar contra el desprestigi de la flauta dolça. "És un instrument que tothom creu que coneix, però que alhora és absolutament desconegut", ens diu Udina. "Té Jl/1 so molt versà fil, i fi ns i tot, com aguar/el, espectacular." A més, la manca d'un manual que descrigui les possibilitats d'aquest inshument ~que els compositors hagin de treballar colze a colze amb els flaulhtes. També és difícil convèncer F els promotors culrurals de l'atractiu d'aquesta música: '·Els mànagers que hem tingut s'han fet enrere. Vendre el quartet és difícil: t'ho has de creure molt. ., Avui, Udina constata que l'evolució del Frullato viu un cert estancament: "Al principi tocàvem moltissim, i els deu primers anys ens va anar bé. Després, però, ens ha estat molt difícil", es lamenta la flautista. ((Potser som en un moment que interessen. coses noves, a part que hi ha una crisi de la música de cambra bastant generalitzada i els grups toquen poc. I no es valora que un quartet faci vint anys." Aquest mes de novembre, el grup Fmllato celebrarà aquest aniversari amb un concert a la seu de la Societat General d'Autors i Editors (SGAE, pg. Colom, 6. 08002 Barcelona), on s'exposaran les obres que onze pintors han creat amb motiu de l'efemèride. "Es tracta de pintors que d'una manera o altra estan relacionats amb el quartet i han seguit la feina que hem fet fins ara", e>.-plica Udina. L'ex-posició s'inaugurarà el dia 7 de novembre, però es podrà visitar des del 4 i fins al 8 del mateix mes. n vint anys, havent encarregat i estrenat més de trenta obres, FTullato ha aconseguit consolidar-se com un grup estable i únic en la dedicació a la m(tsica contemporània. Els èxits de públic i crítica han possibilitat que el seu repertori se senti a tot Espanya i a alguns pàisos d'Europa. També ha estat guardonat en concursos. ha col·laborat amb orquestres de prestigi i ha enregistrat per a ràdio i televisió. Però, sobretot, ha reunit un dels repertoris otiginals per a quartet de bec més complets. ''És molt difícil, però, no tenir el camí obert", diu Udina. "Per això crec que la nostra feina té sentit i és important que es faci. ·• Al capdavall, com accepten els mateixos intèrprets, "la música que toquem no crida fort, no acull grans multituds, però és seriosa, sincera i necessària". E 217 El violer Guillem Gecubi construeix el Violí Gaudí S'exhibirà els dies 16 i 17 de novembre a l'Auditori mb aquest instrument Guillem Gecubi vol homenatjar l'arquitecte català en la commemoració del 150è aniversari del seu naixement. Es tracta d'un instrument en el qual ha intentat conjugar els avenços tècnics amb els guanys estètics. El violí recrea trets característics que defineixen el gaudinisme. La tapa posterior recrea les corbes planes, com els sostres ondulants en espiral; la voluta mostra la creativitat tridimensional, com les escales de cargol; i en les obertures dc les "ff" es recrea alhora el llangardaix i la creu. El color del vernís, creat expressament, dóna al violí una pàtina d'inici del segle passat. tot associant-se a l'època de Gaudí. La idea és poder situar l'instrument en la contemporaneïtat amb el tombant dels segles XIX i xx, tot coincidint amb el gran moment del modernisme. Amb el Violí Gaudí, que es va presentar al Museu Diocesà de Barcelona el passat setembre, el violer català ha volgut estudiar i materialitzar l'estètica i l'acústica gaudiniana, tinc! -diu el violer-, cal consen,ar l'esinspirant-se en la Pedrera i en la Sa- perit artesà", alhora que defensa el disseny propi. "Tothom voldria tocar amb grada Família. respectivament. La caixa de l'instrument és el re- un Stradivari, per exemple, perquè tesultat de tot un estudi acústic molt nen una garantia, però valen molts diacurat que permet que el so sigui bo. ners. Però Stradivari va fer més de mil "Aquest 11iolí conserva les tècniques violins i no tots perfectes. La majoria d'un violí convencional però amb les de luthiers copien els models antics fise11es característiques gaudinianes. delment. perquè, entre altres raons, Pel que fa al so. és com un violí nou- l'instrumentista pugui estar més còcentista. Està fet per tocar-lo i per- mode. jo faig violins amb pàtines anquè soni. És un violí molt pensat; hi tigues principalment per no tenir el xoc ha molt d'estudi arquitectònic i au- del nou, perquè el músic es trobi més ditiu. Espero que algun instrumen- còmode, tot i que no hi estic massa d'atista s'hi interessi. ., El Violí Gaudí cord. fo crec que un violí nou i modern és fet amb fusta d'avet dels Alps i és perfectament equiparable a un violí d'arç dels Balcans. antic. Cal que psicològicament canviï Guillem Gecubi començà els seus l'actitud del músic, perquè està deestudis dc luthieria a Màlaga. i apro- mostrat que acústica ment Uit instrufundí la tècnica a Cremona, on ha ment nou respon com un d'antic. Els viscut i treballat fins fa poc. "A Cre- violins moderns són excel·lents! ·• Resmona es respira luthieria, es respira pecte de les necessitats dels músics, Gefusta. L'intercanvi d'informació en- c ubi explica que "ara es demana un fre constructors és constant. Hi ha instrument amb potència }'fsica i reun ambient que 110 es dóna enlloc sistència de so; molts cops es demana més. " Gccubi defensa la luthietia o un resultat «modem>> amb un instruvioleria tradicional i artesanal: "No ment antic, però cal tenir en compte vull teballar amb ordinador; no en que les necessitats de quan es cons- A fruïren els instruments antics no eren les mateixes que les actuals." Guillem Gecubi construeix violins, vio· les i violoncels, "d'igual qualitat per a tothom''. Actualment ha instal·lat el seu taller i Ja seva residència a Bar· celona. uillem Gecubi destaca i la· menta la manca d'ensenya· ment reglat sobre luthieria a Espanya, tot i que va rebre l'encàrrec del Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya de con· feccionar un pla d'estudis s~~:~ aquesta matèria per als graus mitJa l superior "però encara, de moment. no hi ha res", diu el violer. El Violí Gaudi es podrà veur~ al vestíbul de l'Auditori els dies 161 17 de novembre durant els concerts de l'OBC, que interpretarà, entre d'~l· tres, l'obra Trencadís de Joan GUl~· joan, composició dedicada a l'arq~!· tecte de Reus i que forma pati de Io· •. , pera Gaudí. El destí final del Violí Gaudt es d Museu de la Música de Barcelona. G Música Catalana a Nova York a soprano Rosa Mateu. la violinista Ala Voronkova i els pianistes Raimon Garriga i ~Iac McClure van oferir dos concerts a la prestigiosa fuilliard School of Music de Nova York; el primer amb un programa complet de música de Xavier Montsalvatge i el segon amb obres de Lleonard Balada, Jordi Cervelló, Moisès Bertran, Ricard Llorca, Albert Guinovar!, Salvador Pueyo, Guillermo lriarte, Ramon l-lumet, Ernest Borràs, Frederic Mompou i Xavier Montsalvatge. El concert monogràfic sobre l'obra de Montsalvatge va tenir lloc el dia 9 d'octubre a les 6,30 h de la tarda i hi van interpretar les obxes per a piano sol i per a quatre mans Elegia a Ravel. Berceuse a la memòria d'Oscar Esplà, Albarda ell Aurinx, Tres divertimentos; les obres per a violí i piano Siciliana Furtiva, Parcífrasis concertant; les cançons Sé d'un poble, lntermez:o Pasional-<le la qual es feia l'estrena mundial perquè s'havia mantingut inèdita-, Cancionci/la sevi- L llana, Paisatge del Montseny, Alelí, Cançó de l'Alguer (de l'òpera Babel 46), Canción de cuna para dormir un negrito i Canto negra. El concert va acabar amb l'obra Madrigal, sobre el tema musical del Cant dels ocells, en un arranjament per a veu, violí i piano. El segon concert sobre música catalana que van oferir a la Juilliard School de Nova York va tenir lloc l'endemà dia I Od'octubre a les 6 de la tarda i hi van estrenar les obres Agost de Ramon Humet, Cançó i dansa de Moisès Bertran, Cap el teu silenci de Salvador Pueyo, Poema V d'Ernest Borràs, Mar Manha de Guillermo lriarte. També s'hi van interpretar les obres per a piano St a Mompou i els Cinc ocells en llibertat de Montsalvatge, els Preludis obstinats de Lleonard Balada, la Sonata per a violí sol de Jordi Cervelló, la Fugue [rom Academic Pieces de Ricard Llorca, Si amanece nos vamos d'Albert Guinovart, i fina1ment les cançons La fausse mort i 0/as gigantes de Frederic Mompou. Escriptors amb l'Orquestra Simfònica del Vallès aria Barba!, Antoni Marí, Modest Prats, Baltasar Porcel, Enric Casasas, Ramon Pla i Arxé, Mercè lbars, Otiol Izquierdo i Antoni Dalmascs col·laboraran, la temporada actual, en el cicle Música de Paraules, conjuntament amb la Institució de les Lletres Catalanes, tot repetint l'experiència que es va iniciar la temporada anterior, amb les aportacions, entre d'altres, de Maria Antònia Olivet~ Narcís Comadira, Sergi Pàmies i Miquel Martí i Pol. Aquesta notícia es va donar a conèixer en l'acte de presentació de la nova temporada dc la formació vallesana, en la qual es va palesar el seu grau d'intensitat dc treball, ja que durant la campanya 2001-02 va realitzar gairebé l 20 actuacions. Com és sabut, l'Orquestra Simfònica del Vallès és l'únic conjunt simfònic privat que té forma de cooperativa, fet que exigeix que la seva supervivència recolzi de manera molt acusada en els ingressos inherents a la seva tasca directa. En el pla artístic, i ultra la renovada col·laboració amb escriptors catalans, destaca de manera predominant l'assumpció de la titularitat en el director Edmon Colomer. D'aquesta manera s'inicia una nova etapa en la línia ascendent que manifesta de manera ben clara la formació i que enguany compta com a atot amb la importància de la coJ.laboració de solistes del prestigi de Josep Maria Colom, joaquín Achúcarro, Lluís Claret i Gerard Claret. M .......................................................................... Guanyadors del58è Concurs Permanent de JJMM E l passat mes de setembre tingué lloc la 58a edició del Concurs Permanent de Joves Intèrprets de Joventuts Musicals d'Espanya, a Girona, amb els resultats que s'indiquen. Modalitat de guitarra í alires instruments de corda polsada: Rober/o Morón (guitarra), primer premi; 1\nabe/ Montesínos (guitarra). segon premi. En la moda/ilat d'arc: Jordcín Tejedor {lliolf), primer premi; Savva Fatkouline (violí), segon premi; Guíllem Calvo (violí), menció especial del jurat. , Els guanyadors obtenen com a premi diverses g!r~s de concerts per tot I Estat (per Ull valor de 6.000 euros el primer premz z de 2.400 eu ros el segon premi), a més d'altres activitats de promoció, beques, accés a cursos, recitals en festivals, etc. i l'enregistrament d'un CD dins la coJ.Iecció ''Ióvenes lntérpretes ", que ja té 8 volums publicats. Fer bé les coses o tot són grans instal·lacions ni magnes festivals. Un rector. una església i una organista poden protagonitzar una iniciativa rodona. A Cabrera de Mar el rector volia un orgue per a l'església. Malgrat que penso que també l'hauria encertada si hagués confiat en els bons orgueners d'aquí, es va decidir per un de suís i va tirar endavant. El resultat ha estat un orgue exceHent, adequat per a la mida de l'església. No podem comparar-lo, en registres i potència, amb el gairebé únic orgue simfònic de Ja contrada, el de Santa Maria de Mataró, que necessita més metres cúbics de nau per expandir-se. Quan es té un orgue, cal treure'n rendiment. A part de la utilització en les cerimònies religioses, hi han sovintejat els concerts. I de la mà de l'organista titular, Carme Godall, ha nascut la iniciativa de fer a final de setembre uns cursos d'orgue. Deixebla de Montserrat Torrent, ha aconseguit Ja participació d'aquesta com a professora principal. Enguany ja n'han fet la quarta edició. En el concert de presentació, el professor Antonio Duarte ens va atansar a alguns compositors portuguesos. El professor Guido Jotti ens va donar un tast dels italians àdhuc amb un recitatiu de contratenor. 1 el concert va esclatar amb la superba interpretació de Montserrat Torrent d'El triplico del Buen Pastor de Jesús Guridi. I no tot queda a l'aire, al record dels oients i a la positiva experiència dels alumnes. Per exemple, hi ha al mercat un disc excel·lcnt editat per Discant i tocat amb aquest orgue en què Montserrat Torrent i l'oboista Josep Julià interpreten obres de Vivaldi, Bach i HandeL Fruit, simplement, doncs, de fer bé les coses. N Primer enregistrament del pianista Daniel Blanch Cicle de Lied Català romogut per l'Associació Jov~ yeus. de la Lírica i pel seu màxim responsable, el pwrusta 1 pedagog Manel Cabero i Pueyo, el proper dia 8 de desembre començarà la tercera edició del Cicle de Concerts de Lied Ca: talà. Aquest cicle es du a terme paraJ.Jelament amb la també tercera edició del Curs d'Interpretació, igualment a redós dellied català; curs que imparteix l'esmentat Manuel Cabero. Els objectius d'aquestes dues manifestacions són: per un costat, treballar a fons amb professionals (pianistes, cantants, etc.) amants de la cançó culta catalana, i per l'altre, fer arribar al públic el repertori que li correspon basant-se en joves intèrprets de casa nostra, i encara, per últim, posar a l'abast del públic i intèrprets una completa informació sobre el material existent, ja sigui imprès o no. Hom oferirà sis concerts atenent a diversos aspectes del lied català. El primer tindrà lloc, tal com s'ha apunta t, aquest dia 8 dc desembre i correspon al titol -de fet, obligat- "Un segle de música catalana a través de Mn. Cinto Verdaguer", i serà interpretat pel tenor jordi Casa no vas acompanyat al piano per Manel Cabero. El segon es titula ''Els grans cicles clàssics - L'ombra del lledoner i La rosa als llavis d'Eduard Toldrà", en interpretació del tenor joan Cabcro acompanyat per Manel Cabero. El tercer concert serà un recital de cançons per a veu i guitarra que inclourà obres de diversos autors, amb el tenor Albert Albesa i el guitarrista Joan Vergés. El quart concert es titula ''La música vocal al País Valencià" i serà interpretat per la soprano María de los Llanes i el pianista josé Alfonso Dubón. "Montsalvatge i el seu entorn" és el titol del cinquè concert, amb obres de l'esmentat compositor i d'altres i interpretació de la mezzosoprano Elisabet Vilaplana i la pianista Clara Arbós. l el sisè concert, finalment, serà a cura dels participants en el Curs d'Interpretació acompanyats al piano per Montserrat Cabero. El curs es durà a terme entre el 7 de febrer i el 10 de maig vinents, en un total de sis sessions. Tant els concerts com el curs tindran lloc al Casal del Metge. Els concerts sempre en sessió de diumenge a les set de la tarda. P 217 ••··•·····•·····••·•••••••••··•············•••••········• Curs de formació pedagògica per a músics al Conservatori del Liceu l Conservatori del Liceu ha engegat aquest curs acadèmic el primer Curs de Formació Pedagògica del Mètode Cos-Art per a Músics, impartit per la pedagoga Yiya Díaz. creadora del mètode. La finalitat és la formació d'educadors corporals que ensenyin a prevenir i superar les patologies pròpies dels músics, i an·ibar a ser com una espècie de pont entre el músic i el metge. Amb el nou pla d'estudis que proposa la vigent LOGSE, l'assignatura d'Educació Corporal per a Instrumentistes (la redacció de la qual va ser encarregada a Yiya Díaz pel Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya ja fa uns anys) és una assignatura optativa en els conservatoris de grau mitjà (amb l'obligació d'oferir-la). Aquesta coJ.laboració entre la pedagoga i el Conservatori del Liceu, de grau superior, significa un nou projecte d'aquest centre en l'any del seu 165è aniversari, tot tancant l'antiga etapa del pla educatiu de 1966 i integrant-se ja plenament en la LOGSE. El Mètode Cos-Art es basa en la identificació cos-persona i en la manera dc connectar l'interior del cos amb l'exterior canalitzant les emocions a través de la musculatura, i comunicar-les als altres. El Curs dc Formació Pedagògica del Mètode Cos-Art per a Músics compta amb un estol de professors integrat, amós de Yiya Díaz, per M. Àngels Arnaus, Pere Mir, Mona Bclizón, Ramon 'forras, Lluís Orozco, Cori Casanova, Susana Volosín, Víctor Korman i Nelly Schnaith. Per a més informació: Escola de Treballs Corporals i Artístics dc Bar·celona. Tel. i fax: 93.210.18.30. Aie: ctcabcosart®terra.es. E 14 quest novembre apareix a/ mercat discogràfic el primer enregistrament del pianista barceloní Daniel Blanch. dedicat íntegrament a obres de Schumann (Estudis A Simfònics op. 13, Romança núm. 2 op. 28 i Carnaval de Viena op. 26). Aquest disc, editat per La Alà de Guido. va ser enregistrat el setembre de 200 I a l'Auditori Enric Granados de Lleida i va ser presentat en públic el passat 31 d'octubre a Barcelona. D'altra banda, aquest 23 de 11ovembre Daniel Blanch ofe· reix un recital al Casal del Metge de Barcelona, a les 2011, amb obres de Beetlzo¡ten, Liszt, Albéniz i Schumann. ........................................................... MANEL CAMP ACTUÀ A SANT PETERSBURG El pianista i compositor Manel Camp va oferir dos con. certs el passat octubre a la ciutat russa de Sant Petersburg convidat pel conservatori superior d'aquesta ciutat en el marc de la Setmana Internacional de Conservatoris de Música. Manel Camp actuà juntament amb el trompetista californià Mattbew Simon, músic amb qui ba col·laborat durant molts anys i amb qui va enregistrar el 1995 el CD Rosebud (editat per Fresh Souod). Aquests concerts formen part de la participació de l'Es· muc en aquesta Setmana Internacional. A més de Camp i Simon, hi van participar també l'acordionista basc Iñaki Alberdi i el tenora Jordi Figueró, ambdós professors de l' Esmuc. ........................................................... FESTIVAL DE MÚSICA CATALANA A UTRECHT En col·laboració amb el Projecte Internacional d'Influències Musicals, la Fundació Insomni d' Holanda organitzà el passat setembre el Festival de Música Catalana a la ciutat d' Utrecht. El conjunt lnsonmi ja va actuar dos cops a Barcelona l'any 2001 convidat pel Projecte i l' Associació Catalana de Compositors. Ara, conjunts i solistes catalans han anat a Holanda: Quartet Fumon, Trio Local, Paul Stouhmaer Trio, Ensemble Barcelona Novn Música, Ruth Lluis, Christiaan de Jong, i Jordi Molina. Aquests han interpretat obres exclusivament d'autors catalans: Gtílvez, Riu, Eroles, Gasull, Nuix, Casnblancas, Guinova{t, Citari es, Cnzurra, Sardà, de Jong, Llanas, Guinjoan, Mom· pou, Roger, Homs, Brncic, Rossinyol, Lewin Richter, Bengue· rel, Pndrós, Moraledn, Bou, Ventura, Casals, Serra, Blay i Vi· Iadesa u. També hi van actuar els holandesos Cobla la Principal d'Arns· terdam, Harry Sparnaay i el conjunt insomni. En aquest fe~ti· val hi han col·laborat nombroses institucions holandeses tel COPEC de la Generalitat de Catalunya. ........................................................... GIRA DE L'ORQUESTRA DE CADAQUÉS A ÀSIA Entre els passats dies 5 i 3 I d'octubre l' Orquestra de~· daqués va realitzar una gira a la X ina (Hong Kong i 1ianm), Singapur, Indonèsia, Tailàndia, Malàisia, Indonèsia, Corea, Brunei, Taiwan, Filipines i Vietnam, amb un total de do!ze concerts. Es tra cta d ' una iniciativa del poderós grup m· dustrial japonès Toyota, que des de fa dotze anys promou una sèrie musical de gran prestigi que s'escampa ~~u de! continent asiàtic. Des del 1990, el cicle Toyota ClassJcs, h1 ha convidat formacion s com la London Festival Orches· tra, Orpheus Chamber Orchestra, Reial Orquestra de Cam· bra de Suècia, Orquestra de Cambra Nacional de Tolosa, Orquestra Simfònica de l'Òpera de Viena i el New York Symphony Ensemble, entre d'altres. La formació catalana, de composició internacional, ha es· tat dirigida per Philippe Entremont, tot comptant amb la coHaboració del guitarrista José María Gallatdo .del Rey, com a solista d'El concierto de Aranjuez. Altres sohstes q~e han intervingut en Jo gira han estat Myung-Wha Chung (VJtr !once!), Leodegario B. del Rosario (tenor), Nguyen Ho~ Nguyen (violí) i Ma Mei (soprano). El programa ba in~los sen· gles revisions de Goyescas i d' Iberia, fetes, respecnvamenr, per Albert Guinovart i Jesús Rueda, i també obres de M~t salvatge (Sortilegis), Falla (El amor brujo) i de Hiindel, ozart, Rossini, Txaikovski i Saint-Saens. ' CONVOCATORIES CURSOS DE L'INSTITUT JOAN LLONGUERES. Ensenyaments Musicals Rítmica Jaques-Dalcroze. Cursos dirigits a professors i mesh-es de música. mestres d'educació general, professionals de la dansa. teatre, reeducació i altres pedagogs. Curs de Formació Musical en el Mètode Jaques-Dalcroze, d'octubre de 2002 a juny de 2003. Curs sobre La Flauta a l'Escola, dies 18 i 19 d'octubre de 2002, 17 i 18 dc gener de 2003 i 4 i 5 d'abril de 2003. Curs d'Aplicacions Terapèutiques de la Musicoteràpia, 22, 23 i 24 de novembre de 2002. Curs de Preparació Física i Memòria Musical, IO. 11 i 12 de gener de 2003. Curs de Formació en Educació Musical Willens, fmal de juny de 2003. Curs d'Expressió Rítmica Musical, 4, 5 i 6 d'octubre de 2002 (Educació Lnfantil), j l de gener i l i 2 de febrer de 2003 (Educació Primària, cicles inicial i mitjà). Curs de Tècnica de la veu. del 7 d'octubre de 2002 al 26 de maig de 2003. Més informació: Insti tut Joan Llongueres. Sèneca, 22. 08006 Barcelona. Tel.: 93.217.1 8.94. Fax: 93.4 16. 14.48. Tntemet: www.joanllongueres.com. A/e: info@joanllongueres.com. 40è CONCURS INTERNACIONAL DE CANT FRANCESC VINAS. Del 7 al 19 de gener de 2003, hi poden participar totes les cantants femenines entre 18 i 32 anys durant l'any 2002 i tots els cantats masculins entre 20 i 35 anys durant l' any 2002. Els concurs, que inclou les ca tegories òpera i oratori·lied (a més d' una sèrie de premis especials), consta de dues proves eliminatòries i una final . S'atorgaran una àmplia sèrie de premis, dels quals destaquen els principals, és a dir, primer, segon i tercer premis per a veus masculines i per a veus femenines, de 8.000, 5.000 i 4.000 euros cadascun. El jurat serà form at per: Joan Matabosch, Cario Bergonzi, Jrwin G age, Joan Holender, Enedina Lloris, José María Mielgo, Gérard Mortier, Rita Orlandi Malaspina, Lenore Rosenberg, José Manuel Serra Formiga! i Gerd Uecker. La data límit d' inscripció és el dia 25 de novembre de 2002. Més informació: Wè Concurs Internacional de Cant Francesc Viñas. Bruc, 125. 08037 Barcelona. Internet: www.francisco-vinas.com. A/e: info@francisco-vinas.com. 32ê CURSOS INTERNACIONALS D'INTERPRETACIÓ MUSICAL FRANCESC VlÑAS. Del 3 al 29 de gener de 2003, hi poden participar tots els cantants que ho vulguin. Curs d'Òpera Italiana i Interpretació Escènica de l'Art Líric, impartit pel baix Bonaldo Giaiotti, del 3 al l O de gener de 2003. Curs de Lied Clàssic Alemany, impartit per Dalton Baldwin, del 20 al 29 de gener. Més informació: 32è Cursos Internacionals d'Interpretació Musical Francesc Viñas. Bruc, 125. 08037 Barcelona. Lnternet: www.francisco-vinas.com. Ne: info@francisco-vinas.com. VCONCURS INTERNACIONAL DE COMPOSICIÓ PIANÍSTICA FUNDACIÓ MARCELINO BOTfN. Premi Manuel ValcarceJ. Hi poden participar tots els compositors amb obres d'estil lliure i inèdites, per a piano sol. S'atorgaran dos premis, de 9.000 i 4.500 euros. L'obra guanyadora serà estrenada durant el Festival Internacional de Santander l'any 2003. La data límit de lliurament d'obres és el dia 3 1 de gener de 2003. Més informació: Fundación Marcelina Botín. Pedrueca, 1. 39003 San tander. CONCURS MIRNA LACAMBRA. Per accedir al 7è Curs de Professionalització de l'Escola d'Òpera de Sabadell. dedicat a l'obra de Donizetti Lucia di Lammermoor. El concurs tindrà lloc del IO al 13 de febrer i el curs durant els mesos dc març, abril i maig (la representació de Lucia di Lammermoor dels alumnes serà el dia 29 de maig a La Faràndula de SabadeJI). Hi poden participar tots els cantants espanyols o estrange1·s residents a l'Estat amb la carrera decant acabada, i amb un màxim de 33 anys d'edat. No hi poden concursar els cantants que hagin debutat professionalment amb papers protagonistes. Els papers que ca l defensa r són els de Lucia, soprano: Em·ieo, baríton; Edgardo, tenor, i Raimondo, baix. Els papers de Lord Alturo, Normanno i Alísa seran atorgats entre els qui no hagin aconseguit el nivell per als rols principals a criteri del jurat. El jurat serà f01mat pe1· Mima Lacambra, Manuel Ausensi, Albert Argudo, Pau Nadal i Pau Monterde. La data límit d'inscripció és el dia 3 de febrer de 2003. Més informació: Associació Amics de l'Òpera de Sabadell. Pl. Sant Roc, 22, 2n 1a. 08201 Sabadell. Ne: aaos@sumi.es. Homenatge a Cecilio Tie les a R eu s E l passat dilluns 16 de setembre a les 21.30 h es va celebrar al Teatre Fortuny de Reus un homenatge a Cecilio líeles amb motiu del seu seixantè aniversari. Organitzat per un grup d'amics, admiradors i exalumnes, fou homenatjat un dels músics que, des del camp de la interpretació, ha fet més per difondre la música catalana contemporània. Tant en solitari com amb el seu ge1mà Evelio, Cecilio Jïeles Ferrer, nascut a Cuba fill de marc catalana i pare cubà, es va posar en contacte amb el món musical els anys vuitanta, i des de llavors la seva activitat com a pedagog, concertista i musicòleg ha estat molt important. Recordem que és autor del llibre Espadero, lo hispónico musical en Cuba, en què fa una semblança biogràfica i musical d'un dels més importants compositors cubans decimonònics. Van obrir l'acte els compositors Joan Guinjoan. Mestres-Quadreny i Domènec Gonzalez de la Rubia fent una al·lusió a les activitats del pianista. Després. alguns dels seus alumnes pertanyents a diverses generacions van oferir un recital pianístic i, finalment, el Cor Scherzo va interpretar una peça de Rossini. Especialment emotiva va ser la intervenció d 'Evelio Tieles, el seu germà, que va emocionar l'auditori amb una sentida interpretació del Cant dels ocells que volia ser la representació de la mare de tots dos artistes. Actualment Cecilio Tieles es manté en actiu professionalment com a professor de piano en els conscrvatotis dc Vila-seca i del Liceu de Barcelona. La seva àmplia activitat docent ha fet que en el decurs dels anys nombrosos deixebles repartits en diverses països puguin continuar la seva aplicada dedicació musical. El bar íton Enric Martínez-Castignani va en registrar el passat setembre l'obra de Xavier Montsalvatge El gato con botas per al segell Columna Música. Aquest octubre ofereix dos recitals a Bèlgica (Brussel·les i Mons) amb el programa titulat "La tradició en la música espanyola". Pels propers mesos de novembre i desembre té previst oferir tres recitals a T òquio, un dels quals acompanyat pel pianista Dalton Baldwin, i la participació, també a la capital japonesa, en el con cert commemoratiu del 70è aniversari de Dalton Baldwin. 15 555 •••§•·•••m•• L'Aula de Sons de Reus: un bon exemple d'escola de música tradicional A LA PALMA, UNA MENA D'OASI REUSENC RECUPERAT PER AL POBLE DESPRÉS D'HAVER ESTAT SEU D'UNA HOMÒNIMA ENTITAT POPULAR I CATALANISTA FINS A LA DESFETA DE LA GUERRA CIVIL, S'HI SENTEN, DES DE FA CINC ANYS, TOCS DE GRALLA I TIMBAL, CORNAMUSA I TAROTA, FLABIOL I TAMBORÍ. / s que els alumnes de rAu la de Sons de Reus estan assajant. Ferran Benach i Daniel Carbonell van ser dos dels fundadors d'aquest bon exemple d'escola de música tradicional, una de les primeres que han arrelat pel país els darrers anys. vist l'escàs ressò que als conservatotis ha tingut Ja gran revifalla de la música de gralla i timbal. Parlem amb ells dos sobre la formació d'un bon graller i sobre el projecte pedagògic de l'Aula. -A qui s'adreça la vostra escola, amb quins objectius i amb quina programació? -L'Aula de Sons és una entitat que ocupa un dels buits que en aquests moments té el món de la música tradicional: la formació dels músics. L'Aula s'adreça des de Les persones que només busquen introduir-se a la música popular fins a d'altres que volen dedicars'hi professionalment, si ho podem dir així. Fabricar Ull bon músic és molt lent i exigeix moltes hores i disciplina, i avui tothom està molt ocupat. El perfil dels alumnes és, doncs, molt variat, des de persones que es volen iniciar en algun dels instruments o que fins i tot no en saben res, de música. fins a músics experimentals que segueixen classes de perfeccionament. Aquest curs hem posat en funcionament l'aula dels petits, una experiència exitosa, fruit de la sensibilitat dels pares i mares. No obstant això, la gent jove configura el gruix d'ahimnes que s'interessen pels instruments de música tradicional, i aquesta és l'opció de futur de L'Aula. L'any passat es van oferir 80 places, i el creixement de l'alunmat ha obligat a seleccionar més profesliOrs: ja en són dotze, els docents que imparteixen les lliçons musicals. Aquesta experiència ens permet, a més de fer bandera del nostre compromís amb el llenguatge musical des de la música tradicional, treballar un mètode progressiu i w1s processos curriculars cada 11egada més E 217 16 556 adaptats a les necessitats dels alumnes. -De totes maneres, la vostra iniciativa pedagògica no és única: l'Escola de Música d'Instruments Tradicionals, a Vilanova i la Geltrú, l'Escola Superior de Música de Catalunya -on a partir d'aquest curs Daniel Carbonell impartirà classes de gralla- o els cursos de l'Aula de Música Tradicional de la Generalitat de Catalunya són ofertes reglades i no reglades d'ensenyament. Quin grau d'integració a l'ensenyament reglat s'ha assolit i quin creieu que fóra convenient? -Un músic tradicional pot arribar a la professionalitat per reconeixement social; en cap moment, però, pot equiparar-se amb cap altre músic, per la manca d'aquest vessant legal, per exemple, o de l'equiparamenl acadèmic. En aquest sentit, encara tenim un camp extens per córrer. Sense anar més lluny, al País Valencià, a la Catalunya Nord o a Euskadi els instruments tradicionals tenen un reconeixement molt més ampli que al Principat. Les relacions amb l'Administració de les escoles de música tradicional són amb el Depar- lament de Cultura, i la nonnatil•a del Departament d'Ensenyament sobre es. coles de música no preveu les assig110• tures dels instruments tradicionals ales escoles oficials. L'experiència d'aquest curs a l'ESMUC és un pas molt impor· tant i ens dóna esperances de futur, tot i que de moment La gralla hi serà com a segon instrument. -Amb motiu del cinquè aniversari de l'Aula de Sons, l'escola treballa en di· ferents projectes. Quins ens en podeu explicar? -En primer lloc, la reedició en disc compacte de gravacions de música tra· dicional que van fer un grup de reu· senes, els Grallers de Reus, l'any 198-1. i també es prepara w1 recull de les mú· siques de la festa major i /'organit:ació d'un concert de final de curs amb les diferents escoles de música tradicional del país per començar a buscar com· plicitats amb la gent amb qui campar· tim el neguit de l'ensenyament. També vam organitzar entre els dies 2-l i 26_~ maig les jornades d'Estudi de la Musi· ca Tradicional (Tastet 02), amb 1111 programa que incloïa conferències perd~· finir el futur de la música d'arreltradl· cional i tallers per superar la P~' escènica o per treballar la posturacr~ i la respiració, entre altres activit~ts 1 qüestions més concretes sobre els ms· "'de truments, sempre amb la intenciO poder obrir l'escola fent activitats que normalment durant el curs escolar mi es poden fer. Les escoles de música comparteixen experiències el ~s- ¡o- les •st ~r­ ol ·m .de ili- eu ·sc ra· EL SEGON FòRUM D'ESCOLES MUNICIPALS DE MúSICA, AMB EL TÍTOL "EDUCACIÓ I CULTURA PER A TOTHOM", VA ANALITZAR EL PASSAT MES DE SETEMBRE LA SITUACIÓ DE L'ENSENYAMENT MUSICAL A CATALUNYA. DESPRÉS DE LA REFORMA IMPULSADA PER LA LOGSE, ELS CENTRES EDUCATIUS AFRONTEN EL REPTE D'ATREURE MÉS ALUMNES I FORMAR PROFESSORS AMB UNS PLANTEJAMENTS PEDAGÒGICS RENOVATS. ÜRGANITZAT PER LA DIPUTACIÓ DE BARCELONA, AL fÒRUM TAMBÉ VAN SER CONVIDADES, PER PRIMERA VEGADA, LES ESCOLES PRIVADES. ~u- ~4. Ú· rió ~es al IIT· E bé !~ Iro- ~~ [di· oor ció IS i ·ns· de ¡ue 110 n el document d'anàlisi editat com a material de treball del Fòrum, 1 s'estableix una diferenciació en h-e el melòman del llOStre país i el melòman de l'Europa central. Així, el primer és una persona molt acostumada a escoltar música ia acumular coneixements sobre la història d'aquesta disciplina i els comJXlSilors més destacats. En canvi, el se~on va més enllà, i també toca algun !nstrument i forma part d'algun conJUnt estable que li permet ser "emissor en comptes de receptor" i desenvolupar "una capacitat crítica, fruit de Ja seva experiència". Cap aquí és cap on volen anar les escoles de música dc Catalunya, i per això demanen més finançament i busquen pedagogs capaças de transmetre coneixements i al~ra estimular l'afició a la pràctica muSICal. Després dc la LOGSE, els con~atoris han quedat reservats només per a aquells que, després d'haver entrat en contacte amb la pràctica musical, volen ampliar els seus coneixements amb la intenció de desenvolupar-sc professionalment en aquest àmbit. Carme Verge(, presidenta de l'Associació Catalana d'Escoles de Música, assenyala que per aconseguir aquests objectius cal una planificació conjunta per a totes les escoles de música de Catalunya que "no s'ba fet en cap moment'' i, a més, aconseguir més recursos del Departament d'Ensenyament de la Generalitat. Però amb això no n'hi ba prou. Per a l'Associació, "molts professors s'han estancat en l'ensenyament que van rebre, i són reacis a obrir-se el noves tendències". La relació entre les escoles i el municipi on estan també és un factor en què s'ha d'aprofundir. Per a Verge!, els centres educatius especialitzats en música Jsón un benefici per al municipi". Una de les múltiples pro- ves d'això que podem trobar aCatalunya és l'Escola Municipal de Santa Perpètua dc Mogoda, que dirigeix Jordi Umbert. ''Es busca -afirma Umbert/a implicació de l'escola e11 el municipi i la resposta, quan es fan les coses ben fetes, és molt bo11a. Per exemple, el concert dels alumnes de l'escola de música és un dels actes amb més públic de la Festa Major". tot això, les escoles privades també hi volen dir la seva. La presidenta d'EMIPAC (Escoles de Música d'Iniciativa Privada Associades de Catalunya), Elisabet Abelló, pensa que haurien de tenir més ajuts públics per tirar endavant la seva tasca, ja que les escoles privades "no s'han creat només amb afany de lucre, sinó també d'oferir un servei a la població". A més, afegeix: "Podríem dir que sen1im per omplir les places que no ofereixen les escoles municipals". A la pràctica, ja s'han dut a terme algunes experiències de concertació entre ajuntaments que no tenen centres públics de formació musical i escoles privades. Això és el que justifica la presència dc I'EMLPAC al Fòrum, segons el diputat d'ensenyament de la Diputació de Barcelona, Eduard Tortajada: "L'EMIPAC té interès de col·laboració municipal, i hi ha experiències de treball conjunt d'escoles privades amb els ajuntaments. '' D'aquesta manera, en la trobada es va voler "reflectir la pluralitat de maneres de gestionar que tenen els ajuntaments .,. Amb aquestes propostes, s'espera que durant els propers anys es puguin millorar les estadístiques que també es recullen en el document de treball. Només el 0.4 % del conjunt de la població estudia música. Per edats, els nens i els joves són els qui assisteixen a classes amb més assiduïtat, però a partir dels 18 anys, el nombre d'estudiants cau en picat. Una vegada més, el referent dc l'Europa central porta les escoles a intentar atreure també persones amb més edat que vegin en la música una bona manera de passar l'estona quan acaba la jornada Jabm·aJ. A 1. Escue/as municipales de música. Criterios para el desarrollo del nwdelo educativa y cultural en los municipios. Diputació de Barcelona, juliol de 2002. Temporada plural de música a Terrassa LA FUNDACIÓ CULTURAL CAIXA TERRASSA PROPOSA EN LA SEVA DISSETENA TEMPORADA DE MÚSICA VUIT CONCERTS EN ELS QUALS PREDOMINA LA MÚSICA VOCAL, AMB COR I ORQUESTRA, I LA DESTACADA PRESÈNCIA o' ARTISTES DEL PAÍS. mb la intenció de desmarcar-se de les anteriors temporades de caire més clàssic, amb una oferta més variada per atreure el públic (tenint en compte la gran oferta de música clàssica existent avui dia), la present temporada de música de Ja Fundació Cultural Caixa Terrassa és més eclèctica que mai; des de sarsuela, òpera, oratori, música simfònica i simfonicocoral i cant a cappella, fins a un recital de castanyoles. La temporada començà el passat 1J d'octubre (concert commemoratiu del 125è aniversari de Caixa Terrassa) amb l'actuació de l'Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya i I'Otfeó Català, que amb direcció de Salvador Mas oferiren la Simfonia núm. 9 de Beethoven. Actuaren com a solistes la soprano Alwyn Mellor, la mezzosoprano Raquel Pierotti, el tenor Markus Brutscher i el baríton Peter Mikulas. A a temporada continua aquest 21 de novembre amb l'Orquestra de Cambra de Granollers, dirigida per Francesc Guillén, que ofereix la versió de concert de la sarsuela de Martínez Valls Cançó d'amor i de guerra. Completen l'elenc a11ístic d'aquesta produc- L questra núm. 1 de Brahms amb ció pròpia de l'Orquestra, el Cor el pianista Fabio Bidini, i Ja Sim· de Cambra del Vallès Oriental, el fonia núm. 4 de Schumann. Cor de la Universitat Pompeu FaLa proposta més "exòtica'' sor· bra i la Coral Som. Les veus sotirà de les mans de José de Uda· listes són la soprano Rosa Mateu, eta, que el dia 13 de febrer ofe· el tenor Stanislav Anaez, el barírirà un recital de castanyoles amb ton Lluís Sintes, la soprano M. títol "Capricho Español". el EsManel baríton el i Teresa Vert recital ha estat una pro· Aquest teve. la mateixa Fundació Cul· de posta El elia 12 del proper mes de detural Caixa Ter· sembre, i en la lírassa amb la nia tradicional de consi· idea nadalenca, s'oles cas· derar fereix El MesMúSICA SIMFÒNICA, tanyoles com sies de Handel VOCAL, SIMFONICOCOun instrument de la mà de musical i in· RAL, ORATORI, SARSUEl'Orquestra i tegrar-les en Cor Bach de LA, ÒPERA I UN RECITAL tempera· una Budapest, diDE CASTANYOLES. musical. da per rigits Acompanya· Istvan Ella. Ja ran José de al gener de Belén Udaeta, 2003, el dia 30, castanyoles). i (ballarina Cabanes concretament, serà l'Orquestra Marina Rodriguez i Joan Josep Filharmònica de Westfàlia, amb Gutiérrez (pianos), Andreas M. la batuta del director convidat Germek (guitarra), Parrondo Toshiyuki Kamioka, qui oferirà (cantaor) i Alfons Roman (per· un programa clàssic: l'obertura cussió). de Les noces de Fígaro de MoEl 13 de març visiten Terrassa zart, el Concert per a piano i or- n josé de Udaeta (esquerra), acompanyat de Belén Cabanes, Marina Rodrfguez, ]oau josep Gutiérrez, Andreas M. Germek, Parrondo i Alfons Roman, oferirà el 13 de febrer de 2003 1111 recital de castauyoles. Per la seva banda, /'ONCA i el Cor Madrigal (dreta) estrenarau el10 d'abril de 2003la Passió de Jesucrist, l'etern vivent d'Enric Ferrer asi· as· )ffl ent ~" ~· ~ I. ;~ en :s), :ep M. do er· els britànics The King's Singers. Aquest grup vocal masculí oferirà un repertori a cappella que comprèn des de música antiga -del Renaixement, madrigals, etc.- fins a música contemporània i arranjaments de jazz, pop, rock, etc. El dia 1O d'abril l'Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra i el Cor Madrigal estrenaran l'obra Passió de Jesucrist, l'etern vivent d'Emic Ferrer (llibret d'Antoni Pera rnau). Les veus solistes seran la soprano Elena Copons i el tenor Marc Canturri, i dirigirà el terrassenc Jordi Casals. Aquesta obra, segons l'autor, planteja una passió impressionista, no narrativa, en la qual es tracten els moments més representatius de la Passió segons sant joan, amb text en llatí i en català. Posteriorment, aquesta obra serà interpretada a Andorra. T ancarà la temporada l'habitual representació d'òpera del cicle Òpera a Catalunya. Serà Lucia . dr Lammermoor de Donizetti, Ja darrera producció d'aquesta temporada de l'Associació Amics de l'Òpera de Sabadell, amb els canlants de l'Escola d'Òpera de Sabadell. Tots els concerts tenen lloc a l'auditori del Centre Cultural Caixa de Terrassa a les 21 h. El pressupost d'aquesta temporada musical és de 106.000 eures (30 .000 eures més que la temporada passada), i és prevista l'assistència de més de 4.100 espectadors, que representa el 71 %de l'aforament total. 217 THE STEIN GROUP FUNDACIÓ ORFEÓ CATALÀ- PALAU DE LA MÚSfCA CATALANA The Stein Croup s'ha incorporat com a MEMBRE D'HO 'OR de la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana per la temporada 2002-2003. El conveni de col·laboració ha estat signat pel Sr. David Franklyn Stein, President de The Stein Croup i el Sr. Fèlix Millel i Tusell, President de Fundació Orfeó Català - Palau de la Música Catalana. Amb aquest conveni The Stein Croup expressa una vegada més el seu ferm suport a la cultura. 19 --~ 559 foodac:l6 B~ es I aii!DIT fU('lOACIÓ SUISSE Wlnfertflur <> CAIXA CATALUNYA ~ gasNajural BBVA . Santander Central Hispano ~ Aulo¡>is1as E~ fecsa enctesa ~ undacl6 y Grup Set ·•· AGFA+ ~,........,. ; TPADROSA z"'"',t{. IBER/A lli ,/,/ ca re..~~ VIIVSA :Yif'tl";• SIEMENS ~ ..-=- CCA TV @rtve O R V ,. Grupo~Planeta ~ ,,.-.n•u.•Atl• DRAGADOS ASTRALPOOL ...-GJSA CANAL+ 0 Colonial Gràfiquesmmml ACCENTURE - AGROLIMEN • AGRUPACIO MÚTUA - ALMIRALL PRODESFARMA- ALTADIS- ASEPEYO - AUCAT, AUTOPISTES DE CATALUNYA- BAGUÉS • MASRIERAJOIERS BASF ESPAÑOLA • BTV, BARCELONA TELEVIStO • COBEGA • FUNDACION COCA-COLA ESPAAA - COPCISA - COTECSA - DAMM • DANDNE • DOM PÉRIGNON • M Otf CHANOON EPSON IBÉRICA · ERC ROS· ESPAIS D'OCI · EUROMADI - FCC, CONSTRUCCION - FERRERO IBitRtCA . FERROVIAL INMOBILIARIA • FIATC, ASSEGURANCES- FRIGO • UNILEVER FUNDACt0 PUIG· FUNDACION EPSON IBÉRICA · GRAFOS - GRAN CASINO DE BARCELONA, GRUP PERALADA . GRUPO URIACH - GRUPO VITA - HYMSA, GRUPO EDITORIAL EDIPRESSE • INDRA - KONSAC • LABORATORIOS INIBSA - M ICROSOFT IBÈRICA. M IELE . MITSUBISHI ELECTRIO EUROPE - MUSIN! - PANRICO • PEUGEOT ESPANA PHILIPS IBèRICA - PORT DE BARCELONA - PRICEWATERHOUSECOOPERS - RECOLETOS ORUPO EDITORIAL - SARA LEE - SOLVAY IBÈRICA • VISA ESPARA 1 ri I d. són part del Liceu i¡ Fundació Cran Tea tre del Liceu Generalitat de Catalunya, Ministerio de Educacíón, Cultura y Deporte, Ajuntament de Barcelona, Diputació de Barcelona, Societat del Gran Teatre delllceu i Consell de Mecenatge re Per a Informació sobm el programa de Mecenatge I de coJ.IatlO<ació empresattal. adreceu-I/OS al telèfon 93 485 99 25 o a l'e-mall meceoasoficeub¡¡rcelonacam ..••s•·••;•~'•• CRÍTICA Feliç pluriocupació mozartiana de Christian Zacharias festi,·al Mozart. Angel Jesús Garcia, violí. Asban Pillai, viola. l)aJnian Martínez, violoncel. Christian Zacharias, piano. Mowt: Rond6 per a piano K 494¡ Duo per a vio/f i viola K. 423¡ Quarfet per a piano, vioil, viola i violoncel K. 493. Haydn: Trio ptT 0 piano, vio/f i violoncel Ho b. XV, 26. L'Auditori. 24 de setembre de 2002. festival Mozart. OBC. Christian Zacbarias, piano i director. Haydn: Simfonia núm. 31 Hob. I: 31 " Hornsignaf •. Mozart: Concert per a piano núm. 22 K 482. Simfonia núm. 36 K. 425 •ünz". L'Auditori. 28 de setembre de 2002. . . l?..er LLUÍS TRULL~N__. oder escoltar Christian Zachatias en diferents facetes dc Ja interpretació musical esdevé un HtTactiu per al públic, C!,UC és coneixedor que el piamsta nascut a l'fndia. però de formació musical nttament germànica, és a hores d'ara una de les figures de més relleu del panorama clàssic. Zacharias va actuar amb I'OBC com a director convidat del Festival Mozart, amb el qual cada any s'inaugura la temporada dc l'Orquestra. Hem pogut escoltar Zacharias-que tomarà en les dues properes tcm(>?rades com a direetor convrdat per dirigir aquest festival-, com a director d'orquestra, solista concertant, com a intèrpret dc mú~ca de cambra, interpretant obres en solitari, i també en lo ~a faceta de compositor (autor d'unes interessants caden- P zas dins els dos concerts mozartians en els quals va actuar com a solista). Zacharias en l'apartat cambrístic va mostrar-nos el seu caràcter 1·eflexiu, contTolat, sempre en constant sintonia amb els músics. El seu estil és fruit d'un treball infatigable, i la seva musicalitat es reflecteix inevitablement en els músics que l'acompanyen. Si a això, hi afegim que va interpretar el meravellós Trio Hob. XV, 26 de Haydn al costat d'uns artistes de la vàlua d'Angel Jesús Carda i de Damian Martínez, o el Quartet per a piano, violí, viola i Pioloncel, al qual es va afegir Ashan Pillai, els resultats van arribar a les expectatives creades. La seva interpretació de la música de cambra clàssica -i la dels solistes de l'O BC que el van acompanyar- rau en Ja La por, amb música entra millor Poe. llibret: Joan lluís Bozzo. Música: Òscar Roig. Dramatúrgia: loan Lluís Bozzo, Anna Rosa Cisquclla, Miquel Periel. Intèrprets: Rosa Galindo, Roger Pera, Miquel Fernandez, Carlos Gramaje, Teresa Vallicrosa i Ferran frauca. Direcció musical: Gustavo Llull. Escenografia: Josep Roscll. Vestuari: Mercè Paloma. Producció: Dagoll-Dagom. Teatre Poliorama. 13 d'octubre de 2002. per J.C.C. D agoii-Dagom es manté fidel a una manera d'entendre el g<':nerc musical. Auna manera que ve de lluny i q~va tenir en la brillantíssima r~rsió d'El Mikado un punt dc ~f~ia cabdal. Després la trar«toria ha tingut el mèrit de la ~üência i, en definítiva, del que s'ha consolidat com un a~t~ntic segell propi o marca ind1Vtdualitzada, en un clar conli!Xt de teatre comercial. . En aquest sentit, Poe en cons:uue~ una enèsima constatació. a mes, una dc los més rotundament exactes a aquest segell, tpertant, també, una dc les més fltixides. Treballant amb un argument i llibret original. que signa Bozzo -hom recorre una vegada més a la casa al producte original, e.>: fiOI'o-, s'ha endinsat en el gratificant món del terror, prenent com a referent més o menys proper la figura del poeta i narrador romàntic nordamericà Edgar Allan Poe. Crec que el que menys ens ha de preocupar és el grau dc fidelitat al món literari estricte d'aquest escriptor i sí al de l'imaginari col· lectiu, obert i tòpic, que s'hi mou a redós, i, en definitiva. d'un tol en el qual tots connuïm. Amb Poe Dagoll-Dagom ha volgut instoJ.Iar el tema de la por, en un sentit terrorífic, damunt l'escenari i fer-ho amb el llenguatge propi del musical. I fer-ho, per descomptat, amb un claredat de l'exposició temàtica, en la naturalitat dc l'expressió, en el preciosisme del detall. Tot sembla moure's amb una sorprenent naturalitat. fruit d'un treball aprofundit, en el qual l'absència de frases pronunciades amb excés, de dinàmiques exagerades, dc contrastos plantejats amb excés de brusquedat, fan que les seves versions sempre posseeixin aquella naturalitat do dicció a què abans fèiem referència. Com a director va demostrar el seu talent amb la Simfonia f-Jomsignal dc Haydn i la Linz de Mozart. L'OBè, cada any sembla trobar-sc més còmoda en la interpretació del repertori clàssic, t més encara quan sembla sentir-se a gust amb un director. Zachurias va plantejar unes simfonies amb una clara exactitud de traç. d'una claredat estructural absoluta, en què l'evolució de la fonna sonata, la disposició intema dels darrers moviments, l'estructura ternària del minuet, tot, té com a basc unes lectures certament fluides i d'un atractiu sonor més que rellevant. Resulta pràcticament impossible referir-nos al planisme de Zacharias, sense fer esment de les seves recreacions de Schubert, Beethoven, Scarlatti i Mozart, autors dc qui ha realitzat versions de referència. El seu estil està basat en Ja nitidesa i claredat d'articulació. facett:s estretament relacionades amb Ics de les Sonates d'Scarlatti i que no dubta a manifestar amb ràpides articulacions quan per les seves mans passen obres de Haydn o Mozart. La seva versió del brillant Concert per a piano en Mi bemoll ma¡or, contenia aquella transparència musical tan necessària en la dicció, aquella netedat dc sonoritat que encara eleva cap a un estat més alt la puresa de la música dc Mozar·t. El seu Mozart pianístic és d'una qualitat màxima. Les seves versions d'obres concertants de Mozart porten a la memòria les de Pollini, per la seva pulcritud i control absolut del so; resten allunyades, però, d'un estil més imaginatiu, a tall d'una Mati a )oao Pires. de les frases que apareixen prodigioses que mostra un Brendel. o de l'objectivitat i a moments temperament vehement que és capaç de mostrar-nos d'una manera també admirable Barenboim. El seu Mozart ens atrau per la lògica i claredat formal, per l'elegància que mai cau en frases pronunciades amb un excés de sonoritat, i per sobre de tot per saber involucrar els músics que l'acomranyen en un treball en e qual per sobre dels artistes, l'obra que interpreten ha de convertir-se en únic protagonista. discurs d'una gran fiabilitat dramatúrgies i d'una plena conseqüència a les regles dc joc del musical. I entre aquestes, que l'espectacle és totalment cantat, que no hi ha diàlegs. que el cant -encara que en algun cas sigui en recitatius- envaeix cadascun dels segons que integren l'hora i mitja que dura l'espectacle. Hom destacaria la volguda insistència en els tòpics més manifestos del gènere de terror, amb una subtil guipada al còmic, en un deix irònic distanciat molt fi. Poe no és un espectacle per anar a passar por, sinó per gaudir amb la por. Que d'això es tracta. Molt ben equipat pel que fa a producció, compta amb un!l complexa i imaginativa ma· quinària escenogràfica que afavoreix un nuir natural de ta munió d'efectes especials, alguns d'impacte notable: recurs aquest, imprescindible en un producte d'aquesta naturalesa. Brillant i ric corn sempre el vestuari de Mercè Paloma i eficaç Ja partitura d'Òscar Roig, d'una lloable exactitud i funcionalitat d'acord amb les exigències del gènere. Com sempre en Dagoii-Dagom, la part actora i és servida per un equ ip compacte. en aquest cas de tall coral, sense el "gran paper'' estel·tar. Equip molt de la casa, també -Calindo, Cramaje, Vallicrosa, Fraucu-, amb la incorporació de Roger Pera i de Miquel Fernàndez, tots ells, insistim-hi, aportadors d'uns treballs d'una professionalitat impecable. 217 Una iniciativa problemàtica Festival Mozart. OBC. Coral Càrmina (direcció: Montserrat Rios). Isabel Monar, soprano. Marisa Martins, mezzosoprano. Joan Cabero, tenor. Klaus Mertens. baix. Disba Englisb, oboè. Larry Passin, clarinet. Sílvia Coricclli. fagoL David Thompsoo, trompa. Dir.: Christian Zacharias. J. Haydo, Mozart, M. Haydn. L'Auditori. 21 dc setembre de 2002. Festival Mozart. OBC. Ch ristian Zacharias piano i director. M. Haydn, Mozart, J. Haydn. L'Auditori. 26 dc setembre de 2002. per F. TAVERNA-BEÇH_ a s'ha dit en altres ocasions, la música inst rumental del període ciàs. o sigu i la dc Mozart, Haydn, com també la dels seus contemporanis, és una base fonamental per confirmar el nivell d'una orquestra. Des d'uns pocs anys ençà I'OBC, abans d'iniciar la seva tmdicional temporada i amb bon i elogiable criteri, dedica una sèrie de concerts a aquest repertori. Ve- l ritablement és, doncs, una encertada manera de començar. Tanmateix, insistirem que tot i el seu caràcter monogràfic i el fet de confiar la direcció a especialistes famosos, la tanda concertística queda ben lluny del que s'entén com a veritable festival. Fins a cert punt, la dotzena d'obres que s'hi interpreten, el fet de concentrar en uns pocs dies les actua- cions d'un director i uns pocs solistes del conjunt simfònic -malgrat l'entusiasme i la vocació que s'hi palesa- obliga gairebé només a embastar les lectures i a confiar en l'eficàcia d'una conscienciosa professionalitat. Efectivament. almenys en els dos concerts que es comenten. es va palesar una certa manca de profunditat en la interpretació dels textos, ja que al costat de moments de veritable inspiració traductiva, es van produir incidències en l'equilibri de la sonotitat, o bé en coordinació del fraseig. O bé, fins i tot la correctíssima i inspirada tasca de Disha English, Larry Passin i Sílvia Coricelli, com les brillants col·laboracions del baix KJaus Mertens i de la Coral Càrmina. Ben cert, Christian Zacharias és un gran pianista; amb tot, Ja direcció és una assignatura en la qual Zacharias, malgrat la seva admirable musicalitat, com també la seva capacitat comunicativa. sembla actuar un xic encotillat. Fins a cett punt, sense restar aspectes suggestius de les seves traduccions, hi ha aspectes que impedeixen l'ab. soluta identificació del pen· sament amb el gest directiu, amb la qual cosa la interpretació perd una certa dosi d'efusivitat i espontaneïtat en el diàleg que es produeix entre ell i l'orquestra, i igual· ment en l'alloració de la mà· gia comunicativa, que no acaba de concretar-se entre el seu piano i el conjunt acompanyant. D sica pas I qual vol ~ wrt mem; Sim~ de ~~ l~na¡ ~eJ ~~' b~tl' de\ del' Cari traf( malil Honestedat del Ballet Gulbenkian que ropa <egl Ballet Gulbenkiao. Direcció: Iracity Cardoso. Coreografies de Didy Vcldman, Cesc Gelabcrt i Mauro Bigonzetti. Gran Teatre del Liceu. 26 dc setembre de 2002. per J. COMELLAS res coreografies dc característiques força diferents fan molt di llei I sintetitzar la proposta amb la qual el Ballet Gulbenkian ha obert aquesta parcel·la de la programació liceista. En tot cas. encara que sigui forçant una mica l'àmbit inclusiu del concepte, o dels conceptes, hom podtia centrar la proposta de la companyia portuguesa en un marc, conceptual, presidit per termes com vitalitat, llum, frescor, ingenuïtat... O sigui, si ho mirem per la banda contraposada, res que tingui a veure amb transcendència premeditada. intel·lectualisme, formalisme endogàmic, etcètera. I això, naturalment no és bo ni és dolent en si mateix. No es tracta dc valors que prejutgin res ni positivament ni negativament. Perquè allò que importa és que el que va st.:r cs correspongués amb els objectius pretesos. I en aquest sentit la cosa va resultar prou rodona. L'es- T pectacle mai no va pretendre oferir més que allò que va oferir. La inicial coreografia See Blue Through ens va situar en el món d'una imatgeria pretesament marina, o ingenuàment marina, polida, endreçada, amb una gran fluïdesa en el discurs coreogràfic. però sense pretendre elevar-se vers res que no superés l'aparença immediata. Cesc Gelabert va fer front a una papereta molt compromesa: coreografiar música de Frederic Mom pou; tasca en la qual, per cert, i encara que sigui força desconegut. no és el primer a aplicar-se. D'antuvi cal remarcar l'encert de triar una parceHa de l'opus de Mompou molt específica; Ja que correspon de manera més essencial al món pru.isenc en què va viure els anys vint. Gelabert -rnètit afegit i cabdal- ha sabut no pretendre anar més enllà d'on portava Ja música i comptant amb el suport d'un disseny de vestuari exceHent de Lidya Azzopardi, va assolir transmetre amb notable precisió A IOfllL l'encant, la charme -valgui la recurrència al títol de la coreografia de l'obra del mateix Mompou- d'una música, deliciosa però plena de matisos. Treball honest, no gens pretensiós, no gens egòlatra i això resulta especialment d'agrair. Amb Cantata. el Ballet Gulbenkian va tenir oportunitat de lluir dc manera més intensa Ics seves capacitats. El coreògraf Mauro Bigonzetti penetra en el món de la cultura popular contemporània més genuïna, més autèntica. Aquell que Fellini afirmava que havia estat Ja base d'una gran part del millor cinema italià de sempre. Cantata és, bàsicament, una explosió lúcida, sensible i directa d'antropologia social italiana contemporània, passada pel sedàs del baUet. I amb uns resultats exceJ.lents. Comptant amb una interpretació convençuda, aquesta c~reo: grafia va omplir de VJ~ 3 • 1 d'autenticitat l'e.sceoan h· ceista. La Companyia del Gulbenkian no és una companyia rutilant, excepci~nal, però té u~ alè d'.energt~, d: joventut 1 de g01g per I ofi ci, que Ja fa molt adequada per a un tipus de repertori com el que ens acaben d'oferir. i4Zl A te~ qual tl Kra~ un s1¡ la, fr fred, que fi ala S¡ Tal ocasi acom mat~ bater ~( leriot Falla puja a escena a la Corunya lA lido Breve/EI amor brujo dc Manuel de Falla. María Rodríguez, francisca Beaumont, Cannen linares, Elisenda Arquimbau, luis Da1111!0 AJbcrto Feria, Jo~é A. López, José Fcrrero. Ballarins: Nuria Po1111,~. Nuria Castejón. Primitiva Da:r.a, Antonio Manioez. Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana. Orquesta Sinfóniea de Galícia. Dir. musical: Víctor Pablo Pérez. Dir. C!>ci:níea: José Antonio Pla. 1.1. Producció: Teatro Lirico di Cagliari i Festival d'Òpera de A CorulÏJ. Palacio de la Ópera (la Corunya). 2 1 de setembre de 2001. p~ROBERT BENITO el mestre gadità Manuel de Falla s'interpreta prou la seva música instrumental, però no pas la música escènica, per la qual cosa és d'agrair qualsevol iniciativa perquè es converteixi en habitual als coliseus operístics. Tot com~morant els deu anys de la Simfònica de Galícia, i dins de la celebració del cinquantenari del Festival d'Òpera d~ A Coruña s'ha posat en rscena com si es tractés d'un diptic l'Amor brujo i La vida brere. Amb direcció musical de Víctor Pablo Pérez, titular de I'OSG, i escènica de José Carlos Plaza. se'ns va mosuar des d'una proposta minimalista la visió de Falla del gue estava succeint per l'Europa musical del principi del segle xx des del prisma d'un D nacionalisme andalusisme tocat de verisme i hereu de la influència Pedrell-Wagner. Amb el protagonisme absolut de la dona, hi trobem, sense caure en els tipismes d'antany, una lectura actual. plena dc força del maltractament de la dona, del desamor i de l'ús sexual de la femella pel mascle junt amb una societat excloent de classes i races. Com a fil conductor d'aquesta doble proposta, una mateixa escenografia, amb tres grans panells sobre els quals -a tall d'insinuació omrica- s'anaven reflectint les idees que música i drama van inspirar Enrique Marty i Francisco Leal en unes projeccions plenes de bellesa i evocació. Sense abocar-se a un realisme absolut, la direcció escènica de Plaza, acompanyat per les coreografies de Goyo Montero i el vestua- ri de Pedro Moreno. van recrear basant-se en dos colors, negre per a l'Amor brujo i blanc per a La l'ida breve, la llum i les ombres d'aquestes històries amb fi. nal tràgic motivat per l'amor desesperat de les protagonistes. Víctor Pablo va triar per a l'Amor brujo la versió cambristica de 1915. per bé que una mica ampliada en els efectius de corda. tot aconseguint la levitat d'una agrupació petita i la força necessària en les danses més intenses. La veu dc Carmen Li· nares va servir de nexe entre les dues històrics, en fer del seu esquinç i el seu cant una veritable lliçó d'aquest repertori, tant en la Veu de l'Amor brujo com en la Cantaora dc La vida breve. María Rodríguez. soprano de carrera ascendent, va encarnar el paper de Salut en La vida breve tot dotant-la d'un dramatisme i una força inusitada tant en l'aspecte canor, amb una veu de gran versatilitat i matisos, com en l'aspecte interpretatiu, passant d'una impacient enamorada a una embogida víctima del desamor. Va destacar igualment la mezzo Francisca Beaumont com a Àvia, amb una veu poderosa i de gran segu- Una meravellosa manera d'entendre els estàndards Diana Krall Quartet. Diana Krall, piano i veu. Anthony Wilson, guitarra. Pierre Boussaguct, contrabaix. Jeff Hamilton, bateria. L'Auditori. 3 0 de setembre dc 2002. per ALBERT SuNÉ E n el passat Festival de Jazz de Barcelona, va quedar ben clar que Diana Krall era una pianista i cantan I que cal tenir molt en compte. Gairebé un any més tard, i en la seva actuació a i'Auditori, Diana es va tornar aposar el públic a la butxaca llnb una facilitat extraordinà:ia·l ,és que ratificà que el seu ja2Z es de gran volada. Avui dia, en què molts voten a favor del jazz força dc quals~vol estil, poder escoltar elswmg de cambra de la noia t;ran és un autèntic plaer. És un swing pulcre, sense màcu~. fresc, intimista, no gens fred, que arriba ben endins i que fa gaudir el públic gràcies ala seva categoria. Tal com passà en l'anterior ocasió, Diana Krall va ser ICompanyada per un trio for~~ ~r guitarra, contrabaix i tena. Però tots tres homes ~diferents respecte dels anteriors. Això sí, van estar tan bé o millor que els qui els van precedir. Envoltada d'un combo que viu per ella, Krall es llançà a fer feliç la gent amb una sèrie d'estàndards que anaren des de l'inevitable i swingant tema Lel 's fall inlove, fins al de propina, un magnífic i líric S'wonderful. Enmig, una sèrie de temes en què Diana briJJà a gran nivell com a pianista. En alguns, fins i tot entrà a fons en acords i escales que implicaven un risc molt més elevat. Però se'n sortí a la perfecció i palesà una total tranquil·litat d'esperit i una confiança cega en les seves possibilitats. En aquest aspecte va estar més valenta que en l'anterior sessió. Però, tal com succeí aleshores, no en va fallar ni una. I tampoc no fàllà en la veu, que ara és un xic més modulada. És una veu que afina perfectament, que llança un esgarip momentani i ,que tot seguit s'amoroseix. Es una veu estudiada però de la qual extreu molts registres. Una veu que manté una línia de gran coherència conceptual. Una veu swingant i enjogassada, una mica queixosa. Però que no pretén res més que fer-ho bé i arribar al públic. I, en part, en aquesta manca dc pr-etensions, hi ha molt del seu encant. La sèlie de temes que eixiren de l'escenari van visitar gent com el seu admirat Nat King Cole -de qui és una deixebla a distància, ja que sempre s'ha considerat fan del seu famós trio-, Frank Sinatra, Irving Berlin, George Gershwin, Surt Bacharach i I lai David, entre d'altres. Al seu costat, Diana Krall tingué Anthony Wilson (guitarra). Pierre Boussaguet (con- retat escènica. El Cor de Cambra del Palau, dirigit per Jordi Casas, va limitar les seves intervencions a La vida breve, en la qual va demostrar novament la seva ductilitat per a l'escena, com també la tècnica, la força i l'empastament que el caracterit-za en el musical, tol destacant-hi Ics veus masculines en el primer acte i tot el cor en l'escena de la boda del segon acte. Mereixedors de la fama adquirida en aquests deu anys, l'OSC va saber adaptar-se als tempi i dinàmiques canviants de la partitura i exigits per Víctor Pablo: en va destacar la secció de vents per la seva exactitud, afinació i riquesa dinàmica. En resum, va ser una vetllada en què tradició, modernitat i amor pel nostre patrimoni es van donar cita amb equilibri, correcció i bellesa. trabaix) i )eff Harnilton (bateria), tan pulcres, swingants i efectius com la mateixa Jí. der. Però, això sí, amb la lliçó ben apresa, perquè allà tothom sabia qu~ havia de fer i com. Es a dir, es va demostrar que el quartet havia assajat a consciència les entrades. sortides i solos respectius. Wilson és un músic que extreu de la guitarra un so esplèndid, molt blanc, però que és farcit d'idees clares i concretes. A Boussaguet el coneixíem de veure'! per aquí en manta ocasions i, com sempre, el contrabaix francès no decebé gens. Emparat en una tècnica molt respectable, es convertí en un magnífic pilar. I Hamilton és un bateria que extreu contínuament diferents sons de les seves pells o plats. Posseïdor d'un tempo perfecte, és un músic enjogassat i no gens enfarfegat. Que, a més, oferí solos esplèndids. Presenciar un concert de Diana Krall i la seva gent en aquests temps que coJTen, va de meravella per al repòs dels sentits. Si toma a venir -no ho dubtem, perquè és un autèntic trumfo-, ben segur que hi tomarem a ser. 23 Majoria d'edat del Festival d'Alacant EL FESTIVAL INTERNACIONAL DE MúSICA CONTEMPORÀNIA D'ALACANT HA ARRI BAT A LA SEVA MAJORIA D'EDAT, ÉS A DIR, A LA SEVA 18 EDICIÓ, LA QUAL COSA NO DEIXA DE SER EN SI MATEIX UN ESDEVENIMENT SI ES TÉ EN COMPTE LA DIFÍCIL MATÈRIA QUE EL MANTÉ EN PEU: LA MÚSICA DEL NOSTRE TEMPS. n el seu segon any de direcció, el compositor Jorge Fernandez Guerra ha bastit dotze jornades en què, amb el títol de "La mirada del món", s'ha ofert música simfònica i de cambra, electrònica i radiofònica; òpera i parformance; improvisació i creacions de joves talents del món; estrenes i aniversaris; noves presències i vells amics amb propostes ben allunyades dc Ja rutina. En total, 11 estrenes absolutes -8 de les quals, encàrrecs del Centro para Ja Difusión dc la Música Contemporíinea- i 21 estrenes a Espanya. Tot això assaonat amb un alt nivell de qualitat i amb una acceptable presència de públic, assignatura aquesta que continuarà pendent fins que al nostre país la música sigui considerada més seriosament en els plans d'estudi, als conservatoris. en el si de les famílies i en tota la societat. L'Orquestra Nacional d'Espanya, amb direcció d'Arturo Tamayo, es va encarregar dels dos primers concerts del Festival. Una batuta especialitzada per a dur bon terme tres estrenes mundials: Estampas de lberia de l'alacantí Rafael Rodríguez Albert (Alacant, 1902-Madrid. 1979); L'image del català José Luis de Delas (Barcelona, 1928) i Las /ras miradas del alma de l'argentí Daniel Zimbaldo (Rosaria, 1955). L'invident Rodríguez Albert, des d'un nacionalisme de Llevant pròxim al d'Óscar Espia, va anar avançant per camins propis amb intenció renovadora però lligat a la tradició. La seva Es/ampas de lberia, escrita el 1958, incomprensiblement inèdita durant més de quaranta unys i estrenada ara, en el centenari del seu naixement, ofereix en les seves quan·e visions (Galícia, Castella, València i Andalusia) colors na- E L'ONE, dirigida per Arturo Tamnyo, va estrenar tres obres, de Rodrígue:: Albert, Deltís i Zimbaldo cionalistes matisadament personals, nir en el pianista Sebastian Mariné. el quatre temes simfònics íntims i efusius clarinetista Rafael Albert. els violinis· que, tanmateix, no superen altres obres tes Víctor Martín i Manuel Guillén. el de semblant concepció i estructura ja viola Emilio Mateu i el violonceJ.Iista conegudes. Amb L'image, obra per a Angel Luis Quintana com a esplèndids violoncel i orquestra, Delas es manté intèrprets, que van posar en relleu la fidel a la seva estètica de primera línia, bondat i el refinament de la música de sempre alerta i sense concessions, múcambra de l'autor homena~at, que amb sica tensa, dura, ben travada, i que té l'homogení i equilibrat Quartet (en ver· en el violoncel (esplèndidament tocat sió joiosa del Quartet Diotima i la gui· tarrista Carolina Delume) per la jove alemanya Kaassoleix elevats graus tharina Deserno, en la d'intensitat i bellesa. El seva primera actuació Quartet Diotima, creat amb orquestTa) el bell i DESTACAT a França el 1996, va difícil contrapunt d'un oferir a més a més una discurs que parteix de HOMENATGE A peça de Suzane Giraud Samuel Becket! i desRODRÍGUEZ (Envolltements ~).una emboca en el concepte aconseguida i interes· d"'imatge del pensaALBERT. sant incursió en la gui· ment" de Walter Benjatarra contemporanis min. Zimbaldo, en re(Biack ink) i un carac· sum, traça un camí interístic quartet de cordes de Helmutb trospectiu amb les seves tres mirades Lachenmann, Reigen seliger Geister. en sonores -la pensant, la que sent, i la què la seducció inicial de xiuxiueigs. conscient- amb un atractiu resultat somurmurris, alens, sons gairebé imm~· nor que s'alimenta de fonts heterogèterials, alens insinuats (no sé per que. nies ben aprofitades. Tamayo i I'ONE em va venir a la ment algun quadre de van afegir-hi en les seves dues actuaFema nd o Zóbe]) perden eficàcia en la cions, pàgines de Messiaen, Hosokawa, segona meitat de la partitura pe~ !a ~e· José Luis Turina, Stravinsky i Xenakis, mora, l'allargament i Ja reiteracto de· unes més ben resoltes que d'altres. fectes sonors. L'estTena mundial de l'òpera de cam· I record de Rodríguez Albert es bra en un acte El viatge circular de va completar. dies després, amb Tomas Marco (Madrid, J 942), funda· una semblança del desaparegut dori director en les seves primer~s on· compositor a càtTeC del seu biòze edicions del Festival JnternacJOnal graf josé María Vives i la interpretade Música Contemporània d'~la~ant. ció dels Quintets en La menor (per a es va resoldre amb un èxit de pubhc l'I!' clarinet i corda) i en Re a l'estil contund. En sis escenes i cinc intennedts certant (per a piano i corda) i del Quarcorals -una hora de durada en total-. tet en Re major. Els dos primers van te- E i l'O m utilil pliaj qua elèc¡ sintè pora ten~ bica' sa ut gene tualj ra té Eus mag! Hera oonv una na. naI l!an~ 196~ di1·e¡ per cent ~~~] ronl text, win. Fun e presi Com den L'cslrr!!Uimrmdial dl! l'òpt'ra de cambra dr• Tomtis Marro El viatge circular ~!arco escriu un text basat en episodis de L'Odissea. tot accentuant el caràcter inicià tic del viatge, un viatge sms 6 i amb una estructura circular que dma d'una partitura que segueix la seva idea que "una òpera avui només pot ser una proposta teatral contada per miqà de la música, en la qual els molts ilYiriats elements que comporta han de ser còmplices de la mateixa idea". Hi utilitza modes grecs, superposats i ampliats, i una música -quatre saxòfons, quatre percussionistes, una guitarra elèctrica, un baix elèctric, un piano i un sintetitzador- que en la seva contemporanertat no impedeix que el text s'entengui (l'escriptura vocal és sovint sil·làbica). El tractament de Ics veus suposa un avenç respecte de la monotonia general que sol regnar en les òperes nctuals i estem segurs que l'autor encara té molt a dir en aquest camp. José de Eusebio (Madrid, 1966) signa una magnífica direcció musical i Ouillenno Heras (Madrid, 1952) fa el miracle de OOill<ertir un pressupost insignificant en una moderna i eficaç posada en escena. Magnific el Sax-Enscmble, funcional el Cor de la Societat Brahms i bri:!ant la soprano Pilar Jurado (Madtid, I~) -que resol a la perfecció els seus d1versos papers i posa punt final a l'òpera amb un net i rotund Mi que accentua el Do previst per l'autor-, ben aco~panyada per Ja mezzosoprano Mana José Suarez i el baix baríton Alfonso Echeva l'ría. L es estrenes absolutes de les dues creacions radiofòniques de l'argentí Marcelo Toledo (De qué modo en lo anónimo, sobre un te~t de )uan José Saer) i d'A nd rés Le'llln-Richter (director executiu de Ja Fundació Phonos dc Barcelona i vicepresident de l'Associació Catalana de ~mposito~s) aporten sengles intents e renovar 1potenciar el gènere. Més el del segon, Caminando ... , en què el cubà Nicolas Guillén i la seva poesia ens artiben -tot entenent el text- efectivament i màgicament per mitjà de les manipulacions sonores de l'autor. Finalment. Diapasó (concert per[orman- ce per a veu sola) ens va fer arribar Ja gran dimensió de l'artista de Salamanca Fatima Miranda, ja un valor internacional, investigadora de l'expressió i de la música vocal, que conté paròdia, crítica social, interès humà. tendresa, humor, poesia... Amb la qual cosa aconsegueix sorprendre i desvetllar emocions. Una visió desperta del món actual. La segona meitat del Festival va oferir les òperes La professió d'Emique lgoa i L'òpera de quatre notes de Tom fohnson; un concert de música electrònica; l'actuació del grup TAíMAgra11ada; un homenatge a Tàrrega en el seu ISOè aniversari; un homenatge a la finlandesa Kaija Saariaho en el seu SOè aniversari (a càrrec de Martínez Izquierdo i Ja seva formació Barcelona 216, concert que es repetirà pròximament a la Ciutat Comtal); música d'improvisació; actuació del Trio Bemaola; el li Fòrum lntemacional de Joves Compositors; i un homenatge a josé Luis Turi na i Santiago Lanchares en el seu SOè aniversari. Una trobada necessària el 27 al 29 de setembre, i emmarcat en el XVIU Festivallntemacional de Música Contemporània d'Alacant, va tenir lloc una Trobada sobre Musicologia i Música Contemporània, en la qual van participar musicòlegs, crítics, periodistes, compositors, intèrprets. etc. Organitzada per la Sociedad Española de Musicòlogía. la secció espanyola de la Societat Internacional de Música Contemporània i el Centro per a la Difusión de la Música Contemporanea. i amb el patrocini de l'Organització Nacional de Cecs Espanyols, aquesta Trobada suposa un abans i un després en deixar establert que la musicologia, a més del passat, haurà d'estudiar també el present i el futur. Mentre esperem les actes corresponents, podem avançar algunes de les conclusions sorgides en els tres fòrums de discussió, moderats respectivament per Angel Medina (catedràtic d'Història de la Música de la Universitat d'Oviedo). }on Bagüés (director d'Eresbil. Arxiu de Compositors Bascos) i Ramón Barce (compositor), després de vius. intensos i contrastats debats: I fòrum.- Pertinença i necessitat de la musicologia contemporània. Reforç del contacte personal i crític amb els compositors. Evitar l'aversió a allò oral. Extrema cura en els suports d'emmagatzemament de música i sons. Digitalització de tots els arxius sonors d'Europa. Atenció a Ics noves grafies i notacions. Perfil adequat (i nou) del musicòleg, que acari les noves músiques. 11 fòrum.- Atenció als nous fons, fonnes i suports, diferents dels convencionals. Atenció als arxius específics per a cecs. La documentació sonora com a ajuda per al compositor. Atenció al punt de vista del compositor respecte de la documentació i l'arxiu dels materials sonors. Importància de la documentació de tota mena generada pel compositor. Invertir la tendència segons la qual a Espanya Ja demanda de materials dc música contemporània és supetior a l'oferta de les editotials. 111 fòrum.- Necessitat d'unes adequades cultura, formació, ètica, moral professional i independència del crític. Estudi de la influència del crític en la societat. Utilitat de la crítica com a testimoni puntual i ajuda per a la musicologia. La c1itica com a notícia més valoració i opinió. Dificultat d'enfrontar-se a una obra nova. Reflexió sobre ducs qüestions fonamentals: què esperen, el compositor i l'intèrpret, del crític? Per a qui escriu el crític: per a ell, per a la història, per rebutjar o confirmar corrents, per al seu periòdic, per als seus caps, per al públic... ? En resum, un treball vast i útil, eficaçment coordinat per Alfredo Aracil i Begoña Lolo. D 1 25 565 El Festival Pau Casals es consolida ARRIBAT A LA SEVA XXII EDICIÓ -ENTRE EL 13 DE JULIOL I EL 24 o' AGOST-, EL FESTIVAL INTERNACIONAL DE MúSICA PAU CASALS MOSTRA SENYALS EVIDENTS DE CONSOLIDACIÓ I D'HAVER TROBAT UN LLOC AMB PERSONALITAT PRÒPIA ENTRE ELS FESTIVALS MUSICALS D'ESTIU A CATALUNYA. delssohn). Una programació eclèctica -per poder satisfer l'heterogeni públic local i turístic- ha fet coexistir la música de cambra (cap a la qual sembla tendir l'especialització del festíval), la simfònica, el recital, la música tradicional catalana i, per primera vegada, el gospel. ixí doncs, després de la inauguració van seguir. a més dels esmentats: l'Orquesh·a Simfònica del Vallès, amb Salvador Bro· tons com a director i Jordi Camell al piano (Brahms i Beethoven); la Kamerorkest Koninklijk Conservatorium Brussel, amb els violonceJ.listes Edmond Car· lier i Sébastien Walnier (Corelli, Couperin, Vivaldi, Schonberg i Toldrà); The Jackson Singers (espirituals i balades); la Jove Orquesh·a Camerana XXI, amb Marc Moncusí dirigint i Agustí Coma al violí (Mendelssohn, Ca· sablancas i Britten); la Cobla Mediterrània, amb Jesús Ventu· ra com a director (sardanes. balls de la darreria del segle XIX i peces recents); la soprano búl· gara Tatiana Davidova i el pia· nista de Vitòria Aurelio Viriba) (Handel, Purcell, Puccini, Pou· lenc, Fauré, Delibes, Rodrigo. Montsalvatge i Turina); l'Or· questra de Cambra de la Ciutat de Praga, amb la batuta de Petr Vronsky, el violoncel·lista Ma· rek Jerie i el violinista Cenek Pavlik (Mozart, Dvorak i Beet· hoven); i l'Orquestra de Cam· bra de la Filharmònica de Sant Petersburg, dirigida per Gr~g~· ri Penteleitxouk i amb el v10h· nista Vadim Tsibuleski (Bach. Corelli Tartini Chausson i Suk). Tot sembla ben encarrilat t promet més èxits encara. A El vio/once/-lista Aleksandr Rudin i el pinnista Vladimir Kraineu tvlll inaugurar el Festival Pau Casals d'engumzy L a qualitat i l'ah·actiu que per als intèrprets suposa tocar al Vendrell, on va néixer un dels músics més celebrats del segle xx -si bé l'Auditori Pau Casals està situat al barri marítim de Sant Salvador, davant del magnífic Museu recentment reformat a la vil·la que el violoncel·lista va bastir al costat de la platja-, han afavorit que en pocs anys la programació hagi guanyat en atractiu fjns al punt que en els onze concerts i recitals d'enguany es va arribar a una mitjana d'ocupació de gairebé el cent per cent de l'aforament de les 404 butaques, que semblen ja poques per a aquest esdeveniment estiuenc. Des de la inauguració, amb el violoncel·lista de Moscou Aleksandr Rudin -no hi pot faltar pas, el violoncel, a Ja temt de Casals- i el pianista siberià Vladimir Krainev, els quals van fer gaudir el públic amb un programa integrat per una Suite de Bach, i tres Sonates de Xostakóvitx, de Schubert i de Brahms, respectivament, el nivell ja no va baixar en les sis setmanes restants, i de vegades el nivell quedà a una gran altura, com en els casos de Ja pianista georgiana Elisso Virsaladze (amb un recital Schumann-Chopin) o de la Camerata Lysy (amb obres de Vivaldi, Bach, Locatelli, Suk, Bruch, Bloch i Men- ' ' o PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA DIUUNS, 11 DE NOVEMBRE Dll2002 ¡:te &UTtLETi DE NOTICIES 7:11 MATINAL IJ!jsi;a per començar el dia presentada ¡er Joall\frves. Recull d'obres breus L'idOU butlleuns informatius I agendes ll'JSk;als· 7:38 AGENDA MUSICAL BUTLLETÍ DE NOTICIES t38 AGENDA MUSICAL t90 BUTtLETÍ DE NOTICIES t:86 MATINAL EL GRAN REPERTORI 10:00 AGENDA MU~ICAl 10:03 CAPSA DE MUSICA pOULENC, FRANCIS: "Sinfonletta", fP141 0r11uestra Nacional de França. Dir.: Cilarles Dutoll. (28m). USZT, FRANZ: Concert per a plano I orquestra n. 1. Joroe Bolet. Orquestra Filharmònica de fklehester. Dir.: David Zinman. (20m). CERVELLÓ, JORDI: "Un cant a Pau Casals'. I.IUis Claret, violoncel. Violoncel.llstes del!artelona. (10m). BRAHMS. JOHANNES: Simfonia n. 4, C<p98 lkQuestra de Cleveland. Dir.: Vladlmlr tto J.s!'~.(41m). SI.OW, JOHN: Oda per a la mort de Mr. ~.;my Portell, amb text de John Dlydetl. René Jacobs, James Bowman, !IWlllatenors Ricardo Kanjl, Marion 'lertlruggen. flauta de bec. Anner &¡lstna, violoncel. Clavicèmbal. Gustav tmnlian!t. Dir.: Gustav Leonhard. 125m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Concert per a flauta, arpa i orquestra, KV299. COelaval. L. Ca bel. Orquestra Nacional de Ulle. Dir.: Jean-Ciaude Casadesus. (29m). fOURNIER, MARCEL-LUCIEN: "Allò que canta la pluja ~e tardor'', peça per aarpa. J~tta Zolf, arpa. (4m). JARVLEPP, JAN: Tarantel.la. Mal1< Friedman, vlolf elèctric. Jan .!Wepp, guitarra elèctrica. (3m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a r.!rrec de Montse Aguilera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS eda adta. de l'actualitat w"~.Realitzat per Xavier Chavarria. 15:00 BUTLLET[ DE NOTICIES 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES P!.a'•tzal per Jordi Rou ra. 15:30 SO DE COBLA 13 múSica lles acllvitats del món de la COòla. Realitzat per Ignasi Piñol. I&:CS AFONS lA NOVA MÚSICA. l'espai temàtic de Calatunya Música. Selecció: Raimon Colomer. Presentació: Eulàlia Benlto. MARTIN, FRANK: "Pavana couleur du l<mps• per a orquestra de corda. Camerata Bern. Dir.: Ana Chumachenko. (7m). POIJLENC, FRANCIS: Sextet per a Plano, flauta, oboè, clarinet, fagot i ~om pa. The Nash Ensemble. (18m). I.IARTIN, FRANK: "Pavana couleur du l!mps• per a orquestra de corda C!~rata Bern. Dir.: Ana ~machenko. (7m). .RiiOLD, MALCOLM: Tno per a flauta, ·IOla I fagot. op. 6. Judilh Pearte. Roger Chase. Brian Wightman. (11m). ARNOLO, MALCOLM: Trio per a flauta, viola i fagot, op. 6. Judith Pearce. Roger Chase. Brian Wightman. (11m). BENEJAM, LLUIS: Tres peces per a oboè i quartet de corda op. 7. Cayetano Castailo, oboè. Quartet de corda de Barcelona (19m). 17:00 LA TARDA OE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA ANTIGA Una selecció de Joan Vives presentada per Pilar Sublrà. DESPREZ, JOSOUIN: Missa Hercules Dux Ferrariae. A Sal Voci. Maitrise Nolre Dame de Paris. les Saqueboutiers de Toulouse. Ensemble labyrlnlhes. Dir.; Bernard Fabre-Garrus. (31m). OCKEGHEM, JOHANNES: Missa Au travail suls. The Tallis Scholars. O!r.: Peter Phitlips. (21m). 20:00 BUTUETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Alfred Celaya. SUNAZAKI, TOMOKO: "Tegoto•. Tegoto (13m). BERLIN, IRVING: "They say ifs wondertul". Johnny Hartmann, veu. John Coltrane, saxo. McCoy Tyner, plano. Jimmy Garrison. baix. Elvin Jones. bateria. (Sm). AMARGÓS, JOAN AlBERT: ' lntermezzo". (Sm¡. RODRIGO, JOAQU N· Homenaje a la Tempranlca. Orquestra de ta Ràdio de Berlfn. Dir.: Hans-Dieter Baum. (Sm). PACHELBEL, JOHANN: Trio Sonata n. 1 per a dos violins, scordatura I baix. London Baroque. (Sm). MOZART, WOLFGANGAMADEUS: Rondo en La m, KV S11. Paul Badura-Skoda, pianoforte. (1Om). DONIZETTI, GAETANO; "l'Olimpíade", escena I duet. Susanna Rigacci. Oanlela Broganelli. Orquestra de cambra de l'Associació fn Canto de Terni. Oir.: Fabio Maestri. (9m). SCHUBERT, FRANZ: Ballet de "Rosamunda. princesa de Xipre". D.797. Orquestra de Cambra d'Europa. Oir; Ctaudío Abbado. (7m). FALLA. MANUEL DE: El gran teatro del mundo. VIctòria dels Angels. Cor lieder Carnera. Orquestra de cambra Teatre Lliure. Dir.: Josep Pons. (10m). PUCCINI, GIACCOMO: "Vissl d'arte. vissi d'amare· de l'acte 11 de Tosca. María Callas. Orquestra de la Société des Concerts del Conservatori. Dir.: Georges Prêtre. (3m). PURCELL: Sonata n. 13 en do m, Z 798. Quartet Purtell. (7m). LEKEU, GUil lAUME: Adagio, per a quartet d'orquestra. Ensemble Musique Obliqua. (10m). HARTY, NICHOLAS: Polka de la "Suite sobre John Field". Orquestra de I'Úister. Dir.: Bryden Thomson. (Sm). "Himne a l'amor". Edith Plaf. (3m). 22:00 AGENDA MUSICAl 22:04 ELS CONCERTS OE CATALUNYA MUSICA LINOBERG: Feria. MAURICE RAVEL: Concert per a piano i orquestra en sol. ROBERT GERHARD: Aleorías. ballet. ALBERTO GINASTERA: Estancla, ballet Albert Guinovart, piano. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Oir.: Ernest Martlnez lzquierdo. CONCERT enregistrat per Catalunya Música et dia 8 de novembre del 2002 a l'Auditori. TEMPORADA 200213 de I'OBC. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat 1:30 CICLE DE UEO Emès divendres passat. 2:30 HOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Repetició dels programes emesos la setmana anterior 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: RepetiCió dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMAR1'S, 12 Dl NOVEMBRI DEL 2002 7:00 BUTLLETI DE NOTICIES 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius I agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAl 8:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETf DE NOTÍCIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MUSICA MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Concert per a flauta n.1. K.313. Emmanuel Pahud. flauta. Orquestra Filharmònica de Berlin. Dir.: Claudio Abbado. (25m). GRANADOS, ENRIC: "Valsos poêt1cs" Antoni Besses, piano. (15m). SIBELIUS, JAN: Escenes hiStòriques. suite n.2 op.66. Orquestra Nacional Escocesa. Dir.: Alexander Gibson. (18m). SAINT-SAENS, CAMillE: ''Calme des nuits", op. 68 n. 1. Cor Monteverdl. Dir.: John Eliot Gardiner. (Sm). TX'AIKOVSKI, PIOTR IUTX: Concert per a violi, op.35. ltzhak Perlman, violi. Orquestra de Filadèlfia. Oir.: Eugene Ormandy. (37m). PACHELBEL, JOHANN; Canon i Giga. 11 Giardino Armonico. Dir: Giovanni Antonini. (4m). BORTNIANSKI, DM ITRI: Concert n. 4, per a cor. Cor estatal Glinka de Sant Petersburg. Oir.: Vladislav Txemutxenko. (Sm). COUPERIN, FRANÇOIS: Concert n. S d~Eis gustos reunits". Les Talens LyriquesOir.; Christophe Rousset (12m). GERHARO, ROBERT: "Fantasia". Julian Bream. guitarra. (4m). SVENDSEN, JOHAN SEVERIN: Romança en SolM, op.26. Gil Shaham, Violi. Orquestra de cambra Orpheus. (7m). BERLIOZ. HECTOR: Obertura "Benvenuto Cefllni". Staatskapelle de Dresden. Oir.: Collin Davls. (10m). COURSON - LE SERRE I VIVALDI, ANTONIO; "Estro-Reel", fantasia sobre Vivaldi lla música celta. Conjunt barroc "Le Ortanelle delia Pleta•. Solistes de música celta. (3m). 13:00 HOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats dlscogràtlques apareoudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musicai.Realitzat per Xavier Chavarria. 16:00 BUTLLET[ DE NOTICIES 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA la música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Pii'lol. 16:05 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. l'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Raimon Colomer i Eulàlia Benito. 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de fes peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA DE CAMBRA Una selecció de Raimon Colomer presentada per Pilar Sublrà. BEETHOVEN, LUDWIGVAN: Sonata per a violoncel i plano n. Sen re M. op. 102. n. 2. Lynn Harrell, violoncel. Vladimir Ashkenazy. piano. (20m). HUMMEL, JOHANN NEPOMUK: Quartet de corda op.30 n.1. Quartet de corda Oelmé..i[Sm). 20:00 BUTLLETI DE NO CIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:15 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE DES DEL GRAN TEATRE DEL LICEU Temporada 2002-2003 STRAUSS, RICHARD: 'Ariadna a Naxos", Opera en un pròleg i un acte. Adrianne Píeczonka. Edita Gruberova. Heídi Brunner. John Horton Murray. Wolfgang Brendel. Orquestra Simfònica del Gran Teatre del liceu. Oir.: Friedrich Haider. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 A LA MANERA DE.... Un convidat ens proposa i comenta la música que 11 agrada. Guió i presentació de Joan Vives.Repetició del programa emès dissabte passat. 2::JO HOU PUNT HOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Repetició deis programes emesos la setmana anterior. ;¡ E. c::a ....e ~ eil' ;::;· .... 217 ........,. :::9. ~ s la. i!t ¡¡;;z E:. E 1 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres. Dijous. DIVendres. de 20:10 a 22:00). • 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DIMICRU, 1:a Dl NOVEMIRI DEL 2002 ;¡ = E> - .:::! = ~' ¡;¡· 217 ~ ::5. a = ..., = sr ~ E: ¡ 2 7:00 BUTLLETI DE NOTICIES 7;08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius I agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTLLETI DE NOTICIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA FALLA. MANUEL "El sombrero de tres picos·, ballet en dues parts, amb text de Gregorio Martfnez Sierra. Consuelo Rubio, meuo-soprano. Orquestra de la Ràdio Francesa. Oir.: Eduard Toldrà. (34m). SCARLATII, ALESSANDRO: Concert en Do M. ·sonata vigesima terza·, per a flauta, dos violins i baix continu. Ensemble Fête Rustlque. Dir.: Giorgio Matteoli. (7m). GRIEG, EDVARD: Concert per a piano i orquestra, op. 16. Garrlck Ohlsson, plano. Academy ol St. Martin·ln-the-Relds. Dir.: Nevllle Marrlner. (31m). POULENC, FRANCIS: Sonata per a piano a quatre mans. Jacques Févrler i Gabriel Tacchlno, piano. (7m). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Trio amb piano n.36, Hob. XV:22. Patrick Cohen. Erich HObarth. Christophe Col n. (21m). BACH, JOHANN SEBASTIAN· "Wiederstehe doch der SOnde" (Resisteix al pecat), cantata BWV 54. Henri ledroit. Rlcercar Consort. (14m). ELGAR, EDWARD: "La neu·, op.26 n.1. Cor Filharmònic de liverpool. Reial Orquestra Filharmònica de Liverpool. Oir; Chartes Groves. {6m). CHOPIN, FREDERIC: Balada n.4, op.52. Vladimir Horow1tz, piano. Enregistrament fet al Metropolitan de Nova York, 1'1 de novembre de 1981 . (10m). GLAZUNOV, ALEXANDER: "Stenka Razin" (Stepan Razin). poema simfònic op.13. Orquestra Simfònica de londres. Dir.: Yondani Butt. (15m). CORELLI, ARCANGELO: Concerto grosso op 6 n.8, "Fet per la Nit de Nadal". Europa Galante. Dir.: Fabio Blondi. (13m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarrla. 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBlA La música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piilol. 16:05 A FONS LA MÚSICA, ARA l'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció: Maró Jané. Presentació: Eulàlia Benito. BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Simfonia n. 2 op. 36. Jove Orquestra Simfònica de Catalunya Dir.: Josep Pons. Enregistrat per Catalunya Música a la Sala Simfònica de l'Auditori el dia 26 de stembre de 1999 en el concert de presentació de la JONC. (31m). NAVARRETE: "Aurea aetas" (l'edat d'or) i •·cantus Medeae• (El cant de Medea), dues peces de "Les Metamorfosis d'Ovidi''. Claudla Schneider, veu. Conjunt instrumental encapçalat per Olvido Lanza. violi. Cor dirigit per Agnès Mlralbell. (9m). PIAZZOLLA, ASTOR: Verano Portefto. Gustavo Them, guitarra (5m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga cardús. 19:00 MÚSICA CORAL Selecció i presentació a càrrec de Maró Jané. PROKOFIEV, SERGEI: "Alexander Nevski", op.78. Larissa Avdeeva, meua-soprano. Conjunt coral de la República de Rússia Orquestra Nacional de l'URSS. Dir.: ~· Svetlànov. (38m). SCHUlZ, HEINRICH: Magnificat alemany, SWV 494. The Sixteen. Paul Nicholson, orgue. Dir.: Harry Christophers. (7m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: "Meeresstille und glückllche Fahrt" (Mar en calma i pròsper viatge), op. 112. Cor de la ciutat de Viena de l'Associació de Concerts. Orquestra Filharmònica de Viena. Dir.: Claudio Abbado. (Bm). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Alfred Celaya. AU AKHBAR KHAN: "Journey". "Anticipation·. (3m). SOROZABAL, PABLO: "En un pals de tabula" i " "Marola. yo deseo...". dues romances de la sarsuela La tavernera del Puerto. Placido Domingo. Maria Bayo. Orquestra Simfònica de Galícia Dir.: Vlctor Pablo Pérez. (10m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Fragment Inicial del Magnificat, BWV 243. Cor i orquestra de I'Academy ol St. Martin in the Flelds. Dir.: Neville Marriner. (3m). DVORAK, ANTONIN: Capriccio per a violi i plano, (B.B1). Qian Zhou, violí. Edmund Battersby, plano. (1Om). DEBUSSY, CLAUDE: Danses per a arpa I orquestra. Vera Badlngs, arpa. Orquestra del Concertgebouw d'Amsterdam. Dir.: Berllard Haitink. (9m). LISZT: 2 lleder "Es Rauschen die Winde" I "Die Loreley". Magali Damonte, meuo·soprano. Cyrii Huve, piano. (1Om). BASIEIGIBSONIRUSHING: "l left my baby" Mark Whitfield, guitarra. David "Fathead" Newman, saxo contralt Craig Handy, saxo tenor. Curtis Fowlkes. trombó. Conjunt instrumental. (7m). BASIEILIVINGSTONJDAVID: "Biue and sentimental" Guy Lafitte, saxo tenor. Geo Daly, vibràfon. Raymond Fol, plano. Jean Bona!, guitarra. Afix Bret. contrabaix. Bernard Planchenaull, bateria. (7m). VIVALDI, ANTONIO: "Cessats, omai cessate", cantata RV 684 Gérard Lesne. contratenor. 11 Semlnario Musicale. Dir.: Fablo Blondl. (12m). CHOPIN, FREDERIC: "The Ring" (l'Anell), "A young glrl's wlsh" (El desig d'una joveneta), dues cançons de l'op. 74. VIctòria dels Àngels, soprano. Manuel Garcia Morante, plano. (4m). GLINKA. MIKHAIL: Obertura en ReM. BBC Philharmonlc. Oir.: Vassily Slnalsky. (Sm). RAMIÓ, CONCEPCIÓ: Fantasia per a quatre tenores. Jordi Figaró, Josep • S4nchez, Joan· Jordi Beumala, Marià Franco, tenores. Cobla Sant Jordi Ciutat de Barcelona. Dir.: Concepció Ram ió 01umenge. {7m) ABEL, KARL FRIEDRICK: Simfonia op. 17, n. 5, en Sib M. The Hanover Band. Oir.: Anthony Halstead. (12m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. HYACINTHE JADIN: Quartet op. 1, n. 3, en fam . FRANZ SCHUBERT: Quartet op. post n. 168, en Sl b M. FRANZ JOSEPH HAYN: Quartet op. 74, n. 4, en Si b M "L'albada". Quartet Albada. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 13 de novembre del 2002 a l'esglèsla de Santa Maria de Vllabertra. X SCHUBERTIADA A VILABERTRAN. (68m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Repetició dels programes emesos la setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres. Dijous, Divendres, de 20:1 O a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Olmarts. Dimecres, Dllous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DUOUS, 14 Dl NOVEMBRE DEL2002 7:00 BUTLLETI DE NOTICIES 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres brellS Inclou butlletins informatius i aQerló~ musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTllETÍ DE NOTÍCIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA MEOTNER, NICOLAI: Sonata per avio!f i plano en sol M. n. 2, op. 44. Alexander Labko, violi. Evgeni SveUanov, piano. (39m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Concert per a oboè i orquestra KV 314. Gerhard Turetschel<, oboè. Orquestia Alharmònlca de Berlín. Dir.: Karl Bohm. (24m). VIVALDI, ANTONIO: Motet per a la solemnitat de Sant Antoni Cecilla Gasdla. soprano. I Solistl Veneu. Dir.: Claudio Sclmone. (15m). XOSTAKOVITX, DIMITRI: Concert per a piano, orquestra de corda i trompela n. 1, op. 35 en dom. Vladimir Krainev, plano. Vladimir Kafelnikov, trompeta Orquestra de Cambra Els Virtuosos de Moscou. D1c Vladimir Spivakov. (23m). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Simfonia n. 59. "Foc". Academy of Sl Martin-in·the-Fields. Oir.: Neville Marriner. (16m). MENDELSSOHN, FELIX: Octet de corda Academy of St. Martin·in·tlle-Fields. (Conjunt de cambra). (30m). ROSLAVEC, NICOLAI: "En les hores de la lluna nova·. poema simfònic. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Saarbrücken. Dir.: Heinz Holliger. (13m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse _Agullera. 14:00 ENTRE CLASSICS El dia a dia de l'actualitat muslcai.Realitzat per Xavier Chavarrla. 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Plñol. 16:05 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. l'espai temàtic de catalunya Música. Selecció: Victòna Palma. Presentació: EulàfJa Benito. SAINT·SAÉNS, CAMIUE: "la Cloche", melodia per a soprano i orquestra. Nathalie Dessay, soprano. Orquestra Nacional d'file de France. (Sm). GRANADOS, ENRIC: La maja Yel ruiseñor. Natalle Oessay, soprano. Orquestra Simfònica de Ber1ln. Oir.: Michael Schónwandt. (6m). RAKHMANINOV, SERGUEI: VocaliSe. op. 34, n. 14 (Transcripció feta pel mateix autor per a veu i orquestra). Natalie Oessay, soprano. Orquestra Simfònica de Bertfn. Dir.: Mlcllael Schonwandl (Sm). GLIÈRE, REINHOLO: "Andante". del concert per a soprano coloratura I orquestra, op. 82. Natalie Dessay soprano. Orquestra Simfònica de Berlin Dir.: Mlchael Schonwandt. (9m). PROCH, HEINRICH: "Deh torna mlo ben e". air i variacions op. 164 Natalle Dessay, soprano. Orquestra Simfònica de Berlín. Oir.: Mlchael SchOnwandt. {1m). BftE ~ ~ ~~ ftlu UAI 'Ui bief PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA !J'..UBES. LEO: "D'ou viens-tu? Que eux-tu1". duet de l'òpera en tres ast.akmé. !Qltò Dessay. Lakmé. Gregory (C~Xfe, Gerald. Orquestra del capitoli de ToloSa. Oir.: Michel Plasson. (Bm). rA~DEL GEORG FRIEDRICH: Escena ~I¡ XlV (recHatiu i ària), de l'acte ter, aAicina", òpera en tres actes amb lòrel anònim adaptat per Ricard o 5roSChl, sobre "Orlando furiosa" de iJJdoViCO Ariosto. Na1alie oessay, soprano. Timothy RDbinSon. tenor. Les Arts Ftorlssants. [~(.:William Christie. (6m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: "Der l!ólle Rache kochtln meinem Herzen", iria de la Reina de la nit, de l'òpera La làula màgica. Halalle Dessay, reina de ta nit. Les Arts Rorissants. Oir.: William Chrlstie. (3m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les pe!kions dels nostres oients. Pmentacló a càrrec d'Olga Cardús. ttOO PENTAGRAMA l'loqrama de divulgació musical. Guió , rea!rtzacló: Pere Surés I Àlex Robles. !l:tltl sunLETí DENOTICIES !tt4 AGE.NDA MUSICAL !t1D ElS GUSTOS REUNITS IN selecció de Victòria Palma que ;resenta Alfred Cetaya SlRAUSS, RICHARD: Scherzo de la ¡i¡¡looja domèstica, op. 53. ~tra Filharmònica de Viena. Oir.: lOOn Maazel (7m). I.AGUIUO, EOUARDO: "Hay algo en el 1 a:e·. 'Hay algo en el aire". (6m). aoRODiN, ALEXANDER: Danses polovtsianes del Princep lgor. Rayal Pllnharmonlc OrcheSlra. Oir.: Slr Thomas Beecham. (12m). HONEGGER, ARTUR: Pacific 231, mGViment simfònic n. 1. ~queslra Simfònica de la Ràdio de Baviera. Oir.: Charles Oulolt. (6m). lli.NOEL, GEORG FRIEDRICH: Trio Sollilta op. 2 n. 3. london Baroque. (10m). BEETHOVEN, LUDWIGVAN: Obertura Cortolà, op.62. Orquestra del Segle XVIII. Dir.: Frans Bl\iggen. (7m). SAirff·SAENS, CAMiLLE: Sonata per a ~i piano. op. 168 l3ureoce Perklns. Michael Hancock. 113m). &ICH, JOHANN SEBASTIAN: ik'r.ment de concert. BWV 1045. l'l.1o Beznosiuk, violí. The ~burg Consort. Dir.: Roy ~-(Sm). ~IAGNER, RICHARD: Cor de l'acte !f de ròpera en tres actes, 'tttoenonn· C« de l'òpera Bavaresa de Munic. (}:questra de l'Estat de Baviera. Dir.: !\obert Heger. (5m). PllBERTS: "Whales from the orient". Ma:cus Roberts, piano. Stephen Rlley i ls¡ Abdui·Hamid, saxos. Vtncent Gardner i Ronald Westray, trombons. llan:us Printup I Ran dall Haywood, ~petes. Roland Guerin, baix. Ali 2Ciison, bateria. (Bm). imEL, JACOUES: "Les chanson des ~amants•. ~ues Brel amb Gerard Jouannest i RJ orquestra. Dir.: François u r.~Sm). UAAQU S, PEDRO MIGUEL: ~;nas mías", de "El anillo de S: Teresa Berganza, soprano. Gran ORquestra Simfònica. Oir.: Benito Laurel. (4m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Dlvertimento n. 2. KV 155. Orquestra Pro Arte de Munte. Dir.: Kurt RedeiJm). TOLD • EDUARD: "Lluna plena", sardana. Cobla Sant Jordi Ciutat de Barcelona. Dir.: Antoni Ros-Marbà. (3m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Cetaya. OBRES de RICHARD WAGNER, GAETANO DONIZffil, GIUSEPPE VERDI, WOLFGANG AMADEUS MOZART, GIOSCCHINO ROSSINI i VICENZO BELUNI. Stefaoia Bonladelli, soprano. Kaí Gleusteen, violi. Orquestra Simfònica del Gran Teatre del Liceu. Dir.: Ellsabeth Attl. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 26 d'abril del 2001 al Centre Cultural Caixa de Terrassa CONCERT LÍRIC. TEMPORADA 200011, al Centre Cultural ca.ixa de Terrassa. (BOrn). 23:45 NOCTURN Musica per acabar el dia Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nif Repetició dels liltims programes 0:30 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina. 1:30 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya MOsica. Selecció: Raimon Colomer. Presentació: Eulàlia Benito. Repetició de l'espai emès divendres de la setmana passada. 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de tes últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec do Montse Agullera. Repetició dels programes emesos la setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 20:1 o a 22:00). 5:30 CAPSA DE M0SICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emiSSió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIYINDRD, 15 DE NOVEMIRE DU. 2002 7:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUnLETÍ DE NOTÍCIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BOROOIN, ALEXANDER: Simfonia n. 2 "Èpica". Orquestra Simfònica de l'Acadèmia de l'Estat de l'URSS. Dir.: Evgueni Svetlanov. (31m). TXAIKOVSKI, PIOTR IUTX: Concert per a piano n.1, op.23. Vladimir Ashkenazy, piano. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Lorin Maazel. (35m). STRAUSS. JOHANN: "Veus de primavera", vals op.410. Orquestra Johann Strauss de Viena. Dir.: Willi Boskovsky. (6m). MENDELSSOHN, FELIX: Quartet de corda op. 13 en tam. Quartet Mosaiques. (32m). LULLY, JEAN-BAPTISTE: "Les piaisirs de l'ille enchantée", comèdia-ballet {extractes). Solistes vocals. Les Musictens du Louvre. Dir.: Marc Mlnkowskl. (Bm). BEETHOVEN, LUDWIGVAN· Preludi I fuga en DoM, Hess 31. Mendelssohn-Quartett. (Sm). CASALS, ENRIC: •suite en re per a violoncel sot• (Homenatge a Pau Casals). LLuls Claret, violoncel. (14m). BACH, JOHANN SEBASTIAN; "Sel Lob und Ehr dem hóchsten Gut" (Lloança i glòria al bé suprem), cantata BWV 117. M.Georg. A.Kraus. A.Schmidl. Gachinger Kantorei Stuttgart. Württembergisches Kammerorchester Heilbronn. Bach-Ensemble. Dir.: Helmut Rílling. {22m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de tes últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical.Realitzat per Xavier Chavarria. 1S:OO BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 15:30 SO DE COBLA La música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Pinot. 16:05 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'~spal temàtic de Catalunya Música. Selecció: Raimon Colomer. Presentació: Eulàlia Benito. MASSENET, JULES: "li faut nous séparer". duet de Werther. Agnes Balisa. Josep carreras. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Placido Domingo. (11m). BERNSTEIN, LEONARD: "Maria", "Tonight", "America", tres temes del musical "West Sid e Story". Josep Carreras. Kiri te Kanawa. Tatiana Troyanos. Louise Edeiken. Orquestra Simfònica de Londres. Oir.: Leonard Bemstein. (14m). LEONCAVALLD, RUGGERO: Cinc cançons. Josep carreras. tenor. Lorenzo Bavaj, piano. (11m). DONIZETI, GAETANO: Dues cançons. Josep Carreras. Martin Katz. piano. (6m). BIZET, GEORGES: "C'est toi!", "C'est mol!". duet de l'òpera carmen. Agnes Balisa. Josep Carreras Cor de l'Opera de Paris. SchOneberger Sàngerknaben. Orquestra Alharmbnlca de Berlin. Dir: Herbert von Karajan. (10m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 CICLE DE LIED Una selecció de Montse Aguitera que presenta Eulàlia Benito. RAVEL, MAURICE: Cançons populars. Dietrich Fischer-Dieskau. Harmut H611. (12m). TU RULL, XAVIER: S1s cançons per a orquestra. Montserrat Alavedra. soprano. Weiner Chamber OrchestraDir.: Richard Weninger. (15m). MONTSALVATGE, XAVIER: "Danse d'escaroles", "La vierge couronnée", ·Nana•, "Aiheli". quatre cançons. Angelica Kirschlager, mezzosoprano. Melvyn Tan, piano. Enregistrament fet per catalunya Música el dia 20 d'abril del 2001 a t'Auditori Winterthur dins del marc de la Schubertlada a l'Illa Diagonal. (11m). MOMPOU, FREDERIC: Combat del somni. Anna Ricci, mezzosoprano. Àngel Soler, piano. {16m). 20:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Alfred Cetaya. TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: Marxa eslava. op. 31. Orquestra Filharmònica de Los Angeles. Oir.: Zubin Mehta. (9m). NOBLE. RAY: "The very lhought of you· Shiriey Horn. veu. Shirley Horn Trio. {Sm). TURINA, JOAQUÍN: "La oracíón del torero" (versió per a orquestra d'acordions). Orquestra de Càmara "Ciaroscuros". Dir.: Angel Huidobro. (Bm). HONEGGER. ARTHUR: Rapsòdia per a dos nautes, clarinet i piano, H 13. Alain Marion. Ashildur Haraldsdottir. Michel Arrignon. Pascal Oevoyon. (9m). BAX. ARNOLD: Lullaby, berceuse. Eric Parkin, piano. (4m). BRAHMS. JOHANNES: Cant fúnebre, op.13. Cor I Orquestra Simfònica de la R.àdio de Bavlera. Dir.: Bernard Halllnk. (Sm). GLUCK, CHRISTOPH WILUBALD: "Le perflde Renaud me fuit", ària de l'òpera Armída. Janet Baker, mezzosoprano. Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.: Raymond Leppard. (Sm). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Toccata en ml m, BWV 914. Bob van Asperen, clavecí. {6m). COUPERIN, FRANÇOIS: Concert n. 12 per a violes de "Les Goüts Rèunis". Wietand KUijken. Kaori Uemura. Robert Kohnen. (9m). BEETHOVEN. LUDWIG VAN: Primer moviment de la Simfonia n. 2, op. 36. Orquestra del Segle XVIII. Dír.: Frans Brüggen. {11m). BROUWER. LEO: Temes i aires populars cubans Jorge Oraison. guitarra. (10m). STRAUSS, JOHANN: "Acceleracions•. vals op.234. Orquestra Johann Strauss de Vlena. Dir: Wllli Boskovsky. (Bm). BRIDGEWATEAIPAPADIAMANDIS: ''Heartache caravan". Dee Oee Bridgewater, veu. Conjunt instrumental. (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. JOHN ADAMS: "Short rlde in a fast machlne•, fanfàrria per a orquestra. ANTON GARCIA ABRIL: •Juventus", concert per a dos pianos i orquestra. IGOR SlRAVINSKl: "Petrushka", suite per a orquestra. ~ .... e ..!:;! ei' ¡:¡· 217 ;;! :::::!. ....., sEil e; ¡¡¡· ~ = 3 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Jove Orquestra Nacional de Espanya (JONDE). Dir.: Josep Vtcent. CONCERT enreoistrat per Catalunya Música el dia 30 de setembre del 2002 al teatre Fabià Puigserver (Teatre Lliure). SOÈ ANIVERSARI JOVENTUTS MUSICALS D'ESPANYA 1952·2002. (64m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NfT ¡¡¡¡ ..... ~ .!!;! El el' ¡¡;¡· 217 3o::;· ¡¡;¡- Iii ~ i3' ...... ~ E 4 Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA CORAL Emès dimecres de la setmana passada. 1:30 MÚSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Dimarts a les 19:00h) 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de fes últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Repetició dels programes emesos la setmana anterior 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DIUAaTI, 16 Dl NOVEMBRI DIL2002 8:00 MATINAL Música per començar el dta presentada per Pilar Sublrà. Recull d'obres breus. Inclou butlleU de nolfcles i agenda musical. 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI OE NOTICIES 10:00 CONCERT BARROC Una selecció de Joan Vives que presenta Pilar Sublrà. CAMPRA, ANDRÉ: "L'Europa Galant", ballet per a veus i orquestra. Rachel Yakar i Mari¡anne Kweksilben, sopranos. René Jacobs, contratenor. La Petite Bande. Dir: Gustav Leonhardt. (48m{. CAMPRA. ANDR : "Salve regina", motet Jacqueline Nlcolas. soprano. AnneMaria Lasla, batx de viola William Chrislie, C!fOUB. (Sm) 11:00 MUSICA PER A COBLA Una selecció d'Ignasi Piñol que presenta Ptlar Subtrà.. 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Gutó i realització: Pere Burés i Àlex Robles.Repetició del programa emès di!ous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats dlscogràliques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat muslcat.Realitzat per Xavier Chavarrla. 15:06 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmina Malagarriga. MERULO, TAROUINIO: Toccala quarta dei sisè to. Massimiliano Raschietli, orgue. (6m). GÓRNER: "Die Nacht". Andreas Schotl, contratenor. Markus Màrkl, clavecí. Karl Emst Schróder, llaüt. Alix Verzier, violoncel. (6m) WAGNER, RICHARD: Obertura de "Els mestres cantaires·. Thomas Trotter, orgue. (1Om). VIVALDI, ANTONIO: Sonata op. 1 n. 1, RV73. Salvatore Accardo, Franco Gulli, violins. Rohan de Saram, violoncel. Bruna Canina, clavecf. (Bm). TUBIN, EDUARD: Vals trist Orquestra Simfònica de GOteborg. Oir.: Neeme Jiirvi. (4m). GRANADOS, ENRIC: Allegro de concert. Alfcia de Larrocha, piano. (Sm). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Simfonia en Re m, KV 74c. The Academy ol Ancient Music. Dir.: Jaap Schróder. (4m). DVORAK, ANTONIN: Dumka, segon moviment del sextet de corda. op. 48. Components de l'octet de la Filharmònica de Berlin. (7m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró Jané. SCHUBERT. FRANZ: "Die schóne Mullerin" (La bella molinera), O.795. Matthias Goerne, barilon. Eric Schneider. piano. (71 m). BERUOZ, HECTOR: Béatrlce et Bénédict Janet Baker. Robert Tear. Chrisliane Eda·Pierre. Heten Watts. Thomas Alien. Cor John Afidis. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Colin Oavis. (98m). 20:03 CATALUNYA JAZ1. Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 AGENOA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE..... Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió i presentaoió de Joan Vives. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NfT Repetició dels últims programes 0:30 CONCERT BARROC RepetJciO del programa emès la setmana anterlor. (Dissabte i diumenge a les lO:OOh). 1:30 ENTRE CL.ASSICS El dia a dia de l'actualitat musical.Realitzat per Xavier Chavarria. (Repetició). 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 3:30 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 4:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la se1mana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, 17 DE NOVEMBRE DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà Recull d'obres breus. Inclou buUietl de notícies i agenda musical. 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETf DE NOTICIES 10:00 CONCERT BARROC Una selecció de Joan Vives que presenta Pilar Subirà. BLOW, JOHN: Chacona en Fa M. Bradford Tracey, clavicèmbal. (7m). BLOW, JOHN: Oda al casament. Alfred Deller i Mark Oeller, contratenors. Philipp Todd, tenor Maurice Bevan, baríton. Orquestra de Cambra del Festival de Stour. Dir.. Alfred Deller. (14m). BLOW, JOHN: Anthem "Lord, who shali dwell in thy tabernacle?". Robin Blaze, contratenor. Joseph Cornwell, tenor. Stephen Varcoe, barflon. The Parley oflnstruments. Cor de ta Catedral de Wlnchester Dir.: David Hill. (10m). BLOW, JOHN: "Mark how !he lark and linnet slng", oda per la mort de Henry Purcell. Rogers Covey·Crump. Charles Daniels. The Parley oflnstruments. Oir.: Peter Holman (20m) 11:00 MUSICA PER A COBLA Una selecció d'Ignasi Pinol que presenta Pilar Subirà. 12:17 GUIA MUSICAL La informació illustrada sobre els concerts I l'activitat música! de la temporada.Un espai presentat per Pilar Subirà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musicai.Realltzat per Xavier Chavarria. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmina Malagarriga. SCRIABIN, ALEXANOER: Sonata per a plano n. 4, Op. 30. Evelyne Dubourg (Sm) SANZ, GASPAR: "Canción", del tractat "lnstrucción de música sobre la guitarra española" (1674·75). Orphénlca Lyra: José Miguel Moreno, gUttarra barroca. Eliglo Oulntero, tiple. Juan Carlos de Mulder, tiorba. Pedra Estevan. percussió. Dir.: José Miguel Moreno. (1m). CHABRIER, EMMANUEL: Les cigales. Gérard Souzay, baríton. Dalton Baldwin, piano. (3m). RAKHMANINOV, SERGEI: Tres preludis op 23. John Brownlng, piano. (13m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Te Deum laudamus. KV 141 . Cor Arnold Schonberg. Concentus muslcus Viena. Dir: Nikolaus Harnoncourt. (7m). ARNOLD, MALCOLM: Concert per a flauta i orquestra de corda, op. 45 Karen Jones, flauta. London Muslci. Dir.: Mark Stephenson. (11m). BERNSTEIN, LEONARD: "Make our garden grow" (Fes crèixer el nostre jardij, de "Candida" (arranjament de John Corlgllano). Joshua Bell, violi. Phllharmonia Orchestra. Dir.: David Zinman. (t!m). 17:00 UNA TARDA A L'ÒPERA Magazine operístic realitzat per Jaume Radigales. Inclou l'audíció integral de: VERDI Giuseppe: Macbeth. òpera eo quatre actes. Maria Callas, Enzo Mascherini 11;00 Tajo, Gino Penna. Orquestra í Cor de la Scala de Milà. Dir.: lfiCtrlr de Sabata. Enregistrament !et a la Scala de Mlla e! 1952. (139m). 8DC21635 21:03 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àlex Gorina. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musicals d'interès. Presentat i conduit per Joan lfiVeS, i realitzat amb la colaboracl6 del Consell Català de la Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ Dl Nif Repetició dels últims programes 0:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 1:30 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actuali1at musicai.Realitzat per Xavier Chavarna. (Repetició). 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al merca~ a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de ta setmana passada. 3:30 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 4:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dilous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DILWNS, 18 DE NOVIMIRI DIL2002 7:00 BUTLLETf DE NOTICIES 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus Inclou butlletins informatius i agendes musicals 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 8:30 AGENOA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA RUBBRA, CHARLES EOMUND: "Un tribut•, op.56 Orquestra Nacional de la BBC de Gal.les. Dir.: Richard Hlckox (4m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Simfonia n. 29, KV 201. Orquestra Reial del Concertgebouw. Dir.: Nikolaus Harnoncourl (30m). RAHKMANINOV, SER GEl: Concert per a plan.o núm. 3 Víctor Eresco. Orquestra Simfònica de l'Estat de l'URSS. Dir.: G. Provatorov. (44m). ALBENIZ, ISAAC: "Evocación", deller llibre de la suite Ibèria. Rafael Orozco, piano. (6m) GRIEG, EOVARD: Danses simfòniques op. 64. Reld Academy ot Sl Martin~n·the- s. Oir.: Neville Marriner. (30m). PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ooPARC. HENRI: "La vie antérieure" 5a1a11 Walker, mezzo. Roger Vlgnoles, ~11110. (Sm). ANTEGNATI, COSTANZO: Canzona d!t1à 'La Martlnenga". "La Solda" I "La Secta' i rlcertars del primer I segon 10•del rvcuii"L'Antegnata: lntavolatura d!lfl:ercari d'organo' , op. 16. Pad Kenyon. orgue. (13m). WESS!AEN, OLIVIER: "L'ascensió", ~.aire meditacions simfòniques per a ~JeStra. ~estta de la Ràdio del sud-oest de Slden-Baden i Freiburg. Oir.: Sylvain trnbrekng. (26m). A~ONIM; El rossinyol, cançO popular llltmonltzada per Antoni Pérez Moya 1>Jr lleder Càmera. Oir.: Josep Vila. ~m~ 1!:00 NOU PUNT NOU presentació de les últimes novetats diSCOOràliques aparegudes al mercat, a cirec de Montse Agullera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS Odia adia de t'actualitat ~lSlCai.Reahtzat per Xavier Chavania. 1)11 BUnLETf DE NOTICIES 15:15 UN MON DE MÚSIQUES l!t.;llzal per Jordi Roura. 1~38 SO DE COBLA LI música lles activitats del món de la tObla. Realitzat per Ignasi Pinol. 15:05 AFONS LA NOVA MÚSICA. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció: Raimon Colomer. Presentació: Eulàlia Benito. COPLAND, AARON: Concert per a ~I orquestra. AlrOO Copland, plano. Orquestra ftambniea de Nova York. DIT.: lmard Bemsteln. (16m). &\1\BER. SAMUEL: Hermit songs. op. zg C!le!yl Studer, soprano. John BwNlllng, plano. (19m). PISTON, WALTER: Concert n. 1 per a 110111 orquestra. Jalmes Buswell, violi. Orquestra Simfònica Nacional d'Ucrarna. Dir.: 1lieodore Kuchar (22m). 11:00 LA TARDA DE L'OIENT Vtogramació realitzada a partir de les ~s dels nostres oients. i'Rsentac.i6 a càrrec d'Olga Cardús. ltll MUSICA ANTIGA t::a selecció de Joan Vives presentada I! Plial Subirà. OOIVAJSE: Oanceries, suite n. 4. t~mble Musica Antlqua. Novus hss Ouartet. Dir.: Christian Mendoze. 114m). ATTAiGNANT: Quatre danses. l.ccadernla del Rlceroare. Oir.: Pfetro &Jsta. (10m). ~DERNE: Oanseryes. lliSíca Antiqua Oir.: ChrlsUan ~ze.(6m). ~SATO: Danses del renaixement. lnr London Consort. Dir.: Philtp l'clttt.(24m). ltt8 BUTLLETI DE NOTICIES 1114 AGENDA MUSICAL lt18 ELS GUSTOS REUNITS ·J~ selecció de Victòria Palma que lf!Senta Al1red Celaya. lltNNiS I ADAIR: "Everythlng happens torne·. :~lng Cole, veu. Quintet de George ,,. rlng. 1 Orquestra de corda. Dir.: '"''lh Carmtchael. (3m). \alot, GIUSEPPE: "Vienli t'affretta... ~br~~rgete•, ària de l'acte primer "' .,.... "Macbeth". ~ Callas. soprano. Orquestra de la Jde Roma. Dtr.: Olivi ero de Fabritiis. Enregistrament fet a Roma, el18 de febrer de 1952. (6m). STRAUSS, JOHANN (11): lnvitatfon à la Pofka Mazur, op. 277. Orquestra Filharmònica Eslovaca (Kosice). Dir.: Alfred Walter. (5m). VIVALOI, ANTONI O: Concert per a violí op. 4 n. 7, RV 185 Slmon Standage. The English Concert Oir· Trevor Pmnock. (Sm). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: "Andante", del Concert per piano i orquestra n. 4, op. 58. S1efan Vladar, p~ano. Capella lstropofitana. Oir.: Barry Wordsworth. (6m). COAlES, ERIC: "Cinderella", fantasia. Orquestra Filharmònica de la BBC. Dir.: Rumon Gamba. (15m). LISZT. FRANZ: Concert per a violi op. 4 n. 7, RV 185. Arcadi Volodos, plano. (6m). WIENIAWSKI, HENRYK: llegenda, op. 17 Anne-Sophie Muller, violi. Orquestra Filharmònica de Viena. Dir.: James Levine. (Sm). FAURÉ, GABRIEL Dues cançons: "Mandolina·, "Les Roses d'Hispahan". Kathefeen Batlle, soprano. James Levine, plano. (6m). BERLIOZ, HEITOR: Obertura "Benvenuto Celllnl". Orquestra Simfònica de Boston. Dir.: Charles Munch. (11m). BRAHMS, JOHANNES: "Tros! In Wnen", op. 48 n. 5. Dietrich Flscher·Dieskau, barfton. Daniel Barenbolm, plano. (4m). FASCH. JOHANN FRIEDRICH: Sonata per a flauta de bec i continu. op. 1 n. 4. Katharina Arfken. Ann·Kalhrin Bruggemann, oboès. Donna Agrell, fagot. Kari·Ernst Schròder, llaüt David Slnclair, viola de camba JOrg·Andreas BOttlcher, ctavecr. Dir.: Katharina Arfken. (10m). HANDEL, GEORG FRIEDRICH: Sonata per a flauta de bec I continu, op. 1 n. 4. Camerata de Colónla. (10m). COLTRANEIMONTOLIU: "Some other blues·. Trio Tele Montoliu (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA GIOACCHINO ROSSINI: La gazza ladra. LUCIANO SERIO: Concert per a trombó i orquestra. JOAN GUINJOAN: Trencadls. MODEST MUSSORGSKI/MAURICE RAVEL: Quadres d'una exposició. Christlan Llndberg, trombó. Orquestra Simfònica de Barcelona I Nacional de Catalunya. Dir.: Ernest Martínez lzqUterdo. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 16 de novembre del 2002 a l'Auditori. TEMPORADA 2002fJ de l'OSC. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT RepeticiO dels últims programes 0:30 MÚSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat. 1:30 CICLE DE UEO Emès divendres passat 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. Repetició dels programes emesos la setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 20:1 O a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Proorames emesos Ja setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Otjous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 19 DE NOVEMBRE DEL2002 7:00 BUTLLETI DE NOTICIES 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTLLETI DE NOTICIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUnLETf DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA PRAETORIUS, MICHAEL: Dues nadales. El Cor de ta Catedral de Westminster. The Parley ot Instruments. Dir.: Peter Holman 1Mark Caudle (9m). HAYDN. FRANZ JOSEPH: Simfonia n. 103 "Redoblament de timbales". Orquestra Reial Concertgebouw. Dir.: Nikolaus Hamoncourt (30m). KOOALY, ZOLTAN· SUite H~ry J~nos. Orquestra Slmfòn1ca de Baltimore. Dir.: S. Comissiona. (25m) MAHLER, GUSTAV: 5 ROckertlleder. Janet Baker. New Phllharmonla Orthestra. Dir.: John Barblrolli. (20m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Dues contradanses KV 609, n. 1 I n. 3. Orquestra Filharmòmca de Viena Claudio Abbado. (2m). BIBER IGNAZ FRANZ VON: Sonata per a vlolf i baix continu n. 15, "Sonates del Rosari". Susanne Lautenbacher. Rudolf Ewerhart. Johannes Koch. (14m). LISZT. FRANZ: Grans estudis de Paganíni. Cécile Ousset. piano. (26m). DVORAK, ANTONIN: Quartet amb piano, op. 23. Domus. (34m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat muslcai.Realitzat per xavier Chavania. 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:05 UN MON DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música f tes activitats del món de la cobla. Realitze! per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Raimon Colomer I Eulàlia Benlto. 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació neahtzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA DE CAMBRA Una selecció de Raimon Colomer presentada per Pilar Sublrà. MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Quintet de corda n.4, K.516 Quartet Afban Berg Markus Wolf, viola. (34m). MENDELSSOHN, FELIX: Quartet en Ml bM. Quartet Eroica. (23m). 20:00 BUTLLETf DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Alfred Celaya. COLLIGAN. GEORGE: "First kiss goodbye• George Colligan, piano. Perico Sambeat, saxo soprano. Marlo Rossy, contrabaix. Marc Miralla, bateria (9m). HOUGH. STEPHEN Vals enigmàtic n 1. Stephen Hough, plano. (2m). MENDELSSOHN. FEUX: Obertura, op. 21. de fa música d'escena "El somni d'una nit d'estiu", op. 61. Orquestra Simfònica de Londres. Oir.: André Previn. (13m). LALO, ~DOUARO: "Allegro-presto•, 3r mov. de fa "Fantasia Noruega·. Phílllppe Graffin, violi. Orquestra de I'Úister. Dir: Thlerry Fischer. (5m). SIBELIUS, JAN: Vals cavalleresc, op. 96c. Orquestra Simfònica de GOteborg. Oir.: Neeme Jarvt. (4m). VAzOUEZ I FUENLLANA: ''Duelete de mi. seilora•, "De los élamos vengo madre". Carlos Mena. contratenor. Núria Rial, soprano. Orphénica Lyra. Oir.: José Miguel Moreno. (8m). JOEL. BILLY: "New York state on mínd" Tony Bennett I Billy Joel, veus. The Rapfh Sharon Quartet. (Sm). HAYON, FRANZ JOSEPH: Sonata per a piano Hob. XVI:51. Alfred Brendel. (Sm). WAGNER: Obertura Faust. Orquestra Simfònica del Sudwestfunk Baden Baden. Dir.: Bruno Madema (10m). VENTURA. JESUS: Camins. esbós simfònic. Cobla Sant Jordi. Dir.: Jesús Ventura. (Sm) SCHUMANN, ROBERT: "Allegro briilante", I r mov. del Qumtet amb piano, op. 44 Quartet Schldlof. Bernard d'Ascoli, plano. {9m). WALDTEUFEL, EMIL: Solitude, vals op. 174. Orquestra Filharmònica Eslovaca de Kosice. Oir.: Alfred Walter. (10m). BACKER, DAVIES, COOK, GREENAWAY.: El mOn seria. Maria Barbena. nena solista, Daniel AnglèS. Pili Capellades i Manu Guix, veus. Cors "El somni de Mozart".Raul Lorenzo, bateria. Christlan Bermell, baix. Roger Rodés, Jordi Roquer, guitarres acústiques. Manu Guix, piano. (3m). RESENOE, MARCOS: "Adrlana" Marcos Resende, plano. Orquestra. (4m). SATIE: "Les Pantlns dansant• (Els putxinel.lis ballen) Pascal Rogé, plano. (2m). OLTRA. MANEL: "Muntanyes regalades·, de les Deu Cançons Tradicionals. per a cor i guitarra. Cor de Cambra del Palau de la Música s PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Catalana. Cartes Trepat. gUitarra. Oir.: Jordi Casas. (3m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. LUDWIG VAN BEETHOVEN: Simfonia n. 2. en Re M, op. 36. FRANZ JOSEPH HAYON: Missa en Si b M, "Harmoniemesse·. Marta Muntada, soprano. Ricard Bordas. contratenor Joan Cabero, tenor. Pau Bordas, baix. Coral Cantiga. Orquestra Simfònica del Vallès. Oir.: Edmon Colomer. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 2S de setembre del 2002 al Palau de la Música. CONCERTS SIMFÒNICS AL PALAU. (73m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. ...... s- - ~ a ..., ""'' §i' 21 7 ~ :::!. ...., ~ e ...., j5' i- 6 PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels tillims programes 0:30 A LA MANERA DE.... Un convidat ens proposa ' comenta la música que tl agrada. Guió I presentació de Joan Vives. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Repetició dels programes emesos la setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Ollluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMICRU, 20 Dl NOVIMBRI DIL 2002 7:DD BUTLLETI DE NOTICIES 7:08 MATINAt Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius I agendes musicals 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA CHOPIN, FREDERIC Impromptu n.3. Marizio Pollini, plano (Sm). BACH, JOHANN SEBASTIAN: "Was Gott tul, das ist wohlgetan• (El que Déu fa, està ben fet), cantata BWV 100. A.Auger. J.Hamari. A Kraus. Ph.Huttenlocher. Gachlnger Kantorei Stuttgart WOrttemberglsches Kammerorchester Hellbronn. Bach· Ensemble. Dir.: Holmut Rllllng. (22m). MOZART, WOLFGANGAMADEUS: Fantasia sobre "La Flauta Màgica" (transcripció per a violi I plano de Pablo de Sarasate) Gil Shaham, violi. Akira Eguchl. plano (12m). HAYON, FRANZ JOSEPH: Quartet de corda op. 20 n. 2, Hob. 111:32. Quartet Mosaiques. (25m) VIVALDI. ANTDNIO: Concert per a flauta de bec, oboè, violi, fagot! b.c., RV 95. "la Pastorella". The Chandos Baroque Players. (11m). BAX, ARNOLD: Simfonia n. 2. Orquestra Filharmònica de Londres. Dir.: Bryden Thomson. (42m). BRITTEN. BENJAMIN: A Ceremony of Caro ls Sioned Williams, arpa. Cor de la Catedral de Westminster. Oir.: David Hiil. (24m). LOCKE. MATTHEW: Suite n. 3 en Do M. The Locke Consort. (7m). ORTIZ, OlEGO: Romanesca (Recercada Vil). Hespèrlon XXI. Dir.: Jordi Savall. (3m). BERLIOZ, HECTOR: Carnaval romà, op. 9. Orquestra del Conservatori de Música de Quebec. Dir.: Raffi Armenian. (9m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musicai.Realitzat per Xavier Chavarria. 15:00 BUTLLET[ DE NOTICIES 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA la música i les activitats del món de la cobla. Realrtzat per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS LA MÚSICA. ARA l'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció: Maró Jané. Presentació: Eulàlia Benito. ROS-MARBÀ, ANTONI: Fragment de la cantata •Asr como el viento y el mar". Núria Rial, soprano. Cor Vivaldi. Orquestra Barcelona Sinfonietta. Dir.: Francesc Llongueres. (4m). CERCÓS, JOSEP: la utilitat de les flors. Emili Blasco, plano. (7m). SCHUBERT. FRANZ: Simfonia n. S, O 759 "Inacabada". Jove Orquestra Nacional de Catalunya. Dir.: Jan Caeyers. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia S de gener del 2002 a l'Auditori de Barcelona.CONCERTS JONC 2002. XVIIIe ENCONTRE: ROMANTICISME. (24m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA CORAL Selecció i presentació a càrrec de Maró Jané. ANÒNIM: CINC CANÇONS TRADICIONALS CATALANES. Orfeó Catal~ Dir.: Jordi Casas. (14m). LIGETI, GVORGY: Lux aeterna. Cor de la NOR, Hamburg. Dir.: Helmut Franz. (Sm). PURCELL, HENRY: My heart is inditing, Anthem. Cor del King's College, de Cambridge. Leonhardt-Consort. Dir.: Gustav Leonhardt. (17m). HAYON, FRANZ JOSEPH: Missa brevis "Jugendmesse", Hob. XXII:1. Cor de nens de la catedral d'Augsburg. Orquestra de Cambra de Munic. Oir.: Relnhard Kammler. (14m). 20:00 BUTUETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAl 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Alfred Celaya. PERAMO, TULIO: "Junto al mar" de "En tardes de lluvia". Johannes Tonio Kreusch, guitarra. (4m). KETELBEY: In a Monastery Garden. (Al jardl d'un monestir). Ambrosian Singers. Philarmonia Orchestra. Dir.: John lanchbery. (6m). VIVALOI: Sonata per a violi i baix continu, op. 2 n. 10, RV 21. Salvatore Accardo, violi. Rohan de Saram. violoncel. Bruna Canlno, clavecl. (9m). BERNSTEIN, LEONARD: "Lonely town", del musical ·on the town· (arranjament fet per David Brohn). Joshua Bell, violf. Philharmonia Orchestra. Dir.: David Zinman. (4m). TOLDRÀ: "Nocturn". de "Vistes al mar". Jove Orquestra Nacional de Catalunya. Oir.: Josep Pons. Enregistrament fet per Catalunya Música a la Sala Simfònica de l'Auditori el dia 26 de setembre de 1999 en el concert de presentació de la JONC. (7m). SMETANA, BIEDRICH: Del meu pals, duo per a violi i piano. Josef Suk. Jan Panenka. (13m). ALB~NIZ, ISAAC: Nocturn de "Pepita Jiménez• Orquestra Filharmònica d'Espanya. Dir.: Rafael Frühbeck de Burgos. (Sm). VILADESAU, RICARD: A Lloret de Mar, sardana. Cobla Montgrins. (4m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: El rapte del serrall, obertura. Israel Sinfonietta Dir.. Mendl Rodan. (Sm). ELLINGTONIRUSEL: Prelude to a kiss. Sax 13. Quim Soler, bateria. Josep Mensa, contrabaix. Dir.: Miquel Bofill. (4m). BRAHMS, JOHANNES: "Scherzo", 2n mov. del Sextet de corda n.2. op.36. Membres del Quartet Alban Berg i de l'Amadeus Ensemble. Enregistrament fet a la Konzerthaus de Viena, el 30 de gener de 1990. (Sm). SAINT·SA~NS, CAMILLE: "Andante", 2n mov. del Concert per a plano n. 4, op. 44. ldil Blret. plano. Philharmonia Orchestra Dir.: James Loughram. (3m) VERDI, GIUSEPPE: "Tu punisclmi, o Signore... A bran i, a bran i, o perfido", ària de l'òpera "Lulsa Miller·. Barbara Frittoll. soprano. lidar Abdrazakov, baix. Orquestra Simfònica dE!_ Londres. Oir.: Colin Davis (9m). HANDEL, GOERG FRIEDRICH: "Da Tempeste", ària de l'òpera "Giullo Cesare· Maria Bayo, soprano. Capricclo Stravagante. Oir. Skip Sempé. (Sm). GLAZUNOV, ALEXANDER Vals de concert n.1, op.47. Orquestra de la Sulsse Romande. Dir.: Ernest Ansermet (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. OBRES de FRANZ SCHUBERT, GABRIEL FAURt HECTOR BERLIOZ I LUDWIG VAN BEETHOVEN. Yamel Yu, violi. Wolfram Rleger, plano. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 24 d'agost del 2002 a l'asglèsla de Santa Maria de Vilabertran. X SCHUBERTIAOA A VILABERTRAN. (73m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia Presenlacíó a càrrec d'Alfred Celaya PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAil. Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès dissabte passat 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al merr.a~, a càrrec de Montse Agullera. Repetici6 dels programes emesos la setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repet~ió dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DUOUS, 21 DE NOYEMIRI DEL2002 7:00 BunlETÍ DE NOTíCIES 7:08 MATINAL Música per començar el dia presem.lda per Joan VIVes. Recull d'obres breus Inclou butlletins informatius i aoendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUnLETÍ DE NOTÍCIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:DD BUTLLETÍ DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA FRANCK, CESAR: Coral n. 3. André lsoir, orgue. (13m). BRAHMS, JOHANNES: Sonata per a violi i plano op. 7S. Rosario Hemandez. Mac McLure. (26m}. NIELSEN, CARL: Obertura Hèlios, op. 17. Orquestra Simfònica de la Ràdio Sueca. Dir.: E·P. Salonen. (1 Dm). HANDEL, GEORG FRIEDRICH: Mi palpita il cor, cantata HWV 132c. Paul Eswood, contratenor. Gseperke Falvay, violoncel. Peter Ella. clavecí. Pal Nemeth. flauta. (12m). HAYON, FRANZ JOSEPH: Concert per a oboè i orquestra en Do M. Vllg:Cl. Pierre Pierlot. Orquestra de Cam!ila Franz Uszt. Oir.: Janos Rolla>(23m). KHATXATURIAN. ARAM: Spartacus. ballet (extractes). Orquestra Filharmònica de Viena Du; A. Khatxatúrian. (23m). MOZART. WOLFGANGAMADEUS: Divertimento KV 137. Academy Chamber Ensemble. (15m). BLANCAFORT, MANUEL: 'Al jardr, Els joiosos companyons" i "Record d'infantesa" de les Notes d'Antany. Antoni Besses, plano. (Sm). . PARRY CHARLES HUBERT: Simfoma n. 5 ''F~ntasia SlmfOnlca 1912'. Orquestra Filharmònica de Londres. Dir.: Matthias Bamert. (27m). BRUCKNER. ANTON: Antifona: Tota pulchra es. Motet. Philip Sal mon, tenor. Corydon slngers. Thomas Trotter. orgue. Oir.: MallheW Besi. (6m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats Un pre 00 ~11 Or¡ Ru IX. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA diSCOIIràfiques aparegudes al mercat, a càrreC de Montse,Agullera. 14:00 ENTRE CLASSICS 8 dia adia de l'actualitat f"'JSical.Realilza~ per Xavi~r Chavarria. !5:00 BUTLLETI DE N.OTICIES 15~ UN MÓN OE MUSIQUES Real1tzal per Jordi Roura. t5;3C SO DE COBLA t.a música i les activitats del món de la cobla Realitzat per Ignasi P1Mo1. 16:05 AFONS LES VEUS DEL SEGLE L'espai temàtic de catalunya Música. Selecció: Victòria Palma. Presentació: Eulàlia Benlto. VERDI, GIUSEPPE: "Ella ml fu f11lilai ...Parml veder le lagrlme", escena la de l'acte li on, de l'òpera en tres actes "Rigoletto" Roberto Alagna. Orquestra del Teatro alfa Scala. Dir.: Riccardo Muti. (6m). SCHUBERT, FRANZ: Ave Maria. Roberto Alagna, tenor. The Cholr ol Sl Jo~n·s, The New London Chlldren's Clloir, Tlle London Oratory School C11olr I SmHhllls School Junlor Choir. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Robin Smíth. (5m). BIZET. GEORGES: "La fleur que tu m'avals jelée", ària de l'òpera 'Carmen". Roberto AJagna. Orquestra fllarmònica de Berlin. Dir.: Claudlo ~do.(4m) SffiUOZ. HECTOR: "Te ergo quaesumus·, (pregària), del Te Deum, op. 22. Roberto Alagna, tenor. Marie-Cialre Alam. oroue. Cor de l'Orquestra de Palis. Cor de nens de la Unió Europea. ~uestra de Paris. Dir.: John Nelson. (Tm). CURTIS, ERNESTO DE: Quatre melodies: "Torna a Surrlento", "Senza nlscluno·, "Canta pe' me" I "Tu, ca nun dllagnel" (arranjament de D. i F. Alagna). Roberto Alagna, tenor. David Alagna I fredenco Alagna, guitarres. (12ni). BERLIOZ, HECTOR: "Natura Immensa", de la Damnació de Faust. ROberto Alagna, tenor. Orchestra ot the Royal Opera House, Coven! Garden. llu. Bertrand de Billy. (4m) BERNSTEIN, LEONARO: "Only yoo ...Tonight", de l'acte Ier de ·west Slde Stnry•. Anoela Ghorghiu. Robert o Alagna. Orquestra de la Royal Opera House, Covent Garden. Dir~ Richard 1-nnstrong. (4m). l!ASStNET, JULES: "Ah! mon courage !!iibandonne!","Oul, c'est moll Je ~nst·, de l'acte lller de l'òpera en ~actes "Wherter" ~.~!la Gheorgiu. Roberto Alagna. llrQ<JeStra Simfònica de Londres. Dir.: A.1tomo Pappano. (6m). 11:00 LA TARDA DE l 'OIENT Prooramació realitzada a partir de les Pf'Jeions dels nostres oients. P!esenlacló a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA ~oorama de divulgació musicat. Guió I rtalització: Pere Burés 1Àiex Robles. 2D:OO BUTllETi DE NOTICIES 211:04 AGENDA MUSICAL 211:10 ElS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que Presenta Alfred Celaya. COATES, ERIC: "The dam busters" (Els ~rencadors de barreres), marxa. ~IQuestra Filharmònica de la BBC. Oir.: urr.on Gamba. (4m). lXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: Adagio cantabile e con mot. segon moViment del Sextet "Record de Aorència", op. 70 (versió per a orquestra de corda). Academy of St Martin in !he Fields. Dir.: Neville Marriner. (8m). LASSO. ORLANDO Dl: "La nuí! froide et sombre• (La nit freda i fosca). de les ·cançons franceses· Die Singphoniker. (2m). OONIZETII, GAETANO: "11 dolce suono...Ardon gli in censi", ària de l'acte tercer de l'òpera "lucia di Lammermoor". Maria Callas, soprano. Orquestra de la RAl de Roma. Dir.: Olivlero de Fabritiis. Enregistrament fet a Roma, el 18 de febrer de 1952. (13m). STANFORD, CHARLES VILUERS: "The blue bird" (L'ocell blau), op. 119 n. 3. Cor de Cambra RIAS. Dir.: Marcus Creed. (4m). SIBELIUS, JAN: "Adagio di molto", 2n mov. del Concert per a violi i orquestra, op. 47. Isaac Stern, violi. Orquestra de Filadèlfia. Dir.: Eugene Ormandy. (Bm). KAUNNIKOV, VASIU: Segon moviment de la simfonia n. 2 en La M. Orquestra Simfònica de l'Antiga Unió Soviètlca. Oir.. Evgeni Svetlanov. (9m) BOCCHERINI, LUIGI: "Amoroso", darrer moviment del Divertimento Terzo en La M. Piccolo Concerto Wten. (Sm). ROSSINI, GIOACCHINO: "Di tanlí palpiti", cavatina de l'òpera "Tancredi" (Versió per a flauta i arpa). Albert Mora, flauta. Abigail Prat, arpa. (5m). PURCELL, HENRY: Obertura i dansa de l'acte tercer de l'òpera "Dido i Eneas". Le Concert Spirituel. Dir.: Hervé Nlquet. (3m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "Agnus Del", fragment de la Missa de la Coronació, KV 317. Oonna Brown, soprano. Gachinher Kantorel. Bach·Colleglum Stuttgart. Dir.: Helmuth Rllling. (6m). BAX, ARNOLD: Obertura per a una Comèdia P1caresca. Orquestra Alharmònica de Londres. Oir.: Bryden Thomson. (11m). COLTRANE, JOHN: "The lasi blues• John Coltrane, saxo. McCoy Tyner, plano. Jimmy Garrison, baix. EMn Jones, bateria. (4m). COLTRANE, JOHN: "The lasi blues· John Cottrane, saxo. McCoy Tyner, piano. Jimmy Garrison, llaix. EfVin Jones, bateria. (4m). HENDERSON/SCOTT/ROBBIN: "I Miss You So" (T'enyoro tant) Diana Krall. veu i piano. Russen Malone, guitarra. Chrisban McBride. contrabaix. (Sm). BRUBECK, DAVE: "Bessie". The Oave Brubeck Quartet (8m). ADDINSELL, RICHARD: Tema de la pel.licuia "Goodbye Mr Chlps". Orquestra de la BBC. Dir.: Kenneth Alwyn. (3m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. JOSEP VILA: Te Deum, per a cor mixt, mezzoso~rano i orgue. MAURICE DURUFL : Rèquiem op. 9, per a cor mixt, orgue, mezzosoprano i violoncel. Montserrat Bertral, soprano. Mercè Sanchis, orgue. Ferran Bardolet, violoncel. lieder Càmera Dir.: Josep Vila. CONCERT enregistrat per catalunya Música el dia 6 de setembre del 2002 a la basflica de Montserrat. GOIG I DOLOR EN LA MÚSICA RELIGIOSA. Concerts d'estiu a Montserrat. (57m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a carrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina. 1:30 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció Raimon Colomer. Presentació: Eulàlia Benlto. Repetició de l'espai emès divendres de la setmana passada. 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Repetició dels programes emesos la setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:1 O a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetlció dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DIVENDRES, 22 Dl NOVEMBRE DEL 2002 7:00 BUfiLETi DE NDTfCIES 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius I agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTLLETI DE NOTICIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA GAOS, ANDRES: Simfonia n. 2 "En las montañas de Galícia" Orquestra Simfònica de Galícia. Dir.: Víctor Pablo Pérez. (31m). MENDELSSOHN, FEUX: El somni d'una nit d'estiu. Judith Blegen, soprano. Florence Ouivar, mezzo-soprano. Cor i Orquestra Simfònica de Xicago. Dir.: James levine. (39m). WEBER. CARl MARIA VON: Quintet amb clarinet. op. 34. Melos Ensemble. (24m). SCRIABIN, ALEXANDER: Prometeu. el Poema del Foc, op. 60. Vladimir Ashkenazy, piano. Ambroslan Singers. Orquestra Filharmònica de Londres. Dir.: Lorin Maazet. (20m). BACH, CARL PHILIPP EMANUEL: Concert per a clavicèmbal I orquestra H405 (Wq 3).: Concert per a clavicèmbal i orequestra H 405 (Wq 3). Miklós SpAnyi. Concerto Armonlco. Dir.: Péter Szuts. (20m). MúSICA VOCAL ITALIANA.: Mús1ca vocal Italiana. Catherine Boti. New London Consort. Oir.: Philip Pickett. (16m) CHOPIN, FREDERIC: 4 masurques op. 33. Vladímír Ashkenazy, piano. (10m). .\ 13:00 NOU PUNT NOU PresentaCió de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarrla. 15:00 BUTLLETI OE NOTÍCIES 15:05 UN MÓN OE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 15:30 SO DE COBLA La música í les activitats del món de la cobla. Realitzat per lgnasl Piñol. 16:05 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció: Raimon Colomer. Presentació: Eulàlia Benito. GRANADOS, ENRIC: "Valsos poètics" Jordi Camell, plano. (15m). MUSSORGSKI, MODEST: "Quadres d'una exposició", per a piano. Jordi Camell, plano. (36m). 17:00 LA TARDA OE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 CICLE DE UEO Una selecció de Montse Aguilera que presenta Eulàlia Benito. SCHUMANN, ROBERT: Cinc lieder sobre textos extrets del danès I del grec modern, op. 40. Olaf Bàr, baríton. Helmut Deutsch, piano. (11m). MAHLER, GUSTAV: RückerHieder. Anna Sofie von Oller, mezzo Orquestra Simfònica de la NDR. Dir.: John Eliot Gardiner. (20m). STRAUSS, RICHARD: Quatre últims lieder. Karita Mattila, soprano. Orquestra Filharmònica de Berlin. Dir.: Claudio Abbado. (19m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una seleocló de Victòria Palma que presenta Alfred Celaya. BRUBECK, DAVE: "Day afler day". The Dave Brubeck Quartet. (7m). CAHN, SAMMY I STOROAHL, AXEL: "I should care". Nat Adderley, corneta. Julian "Cannonball" Adderley, saxo contralt Horace Silver, plano. Paul Chambers. contrabaix. Roy Haynes, bateria. (4m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Toccata en sol m, BWV 915. Glenn Gould. plano. (9m). SCHUBERT, FRANZ: Segon moviment de la simfonia n. 8, D. 759 "Inacabada". Orquestra Simfònica de la Ràdio de Colònia. Dir.: Gúnter Wand. (12m). VIVALDI, ANTONIO: Concert per a dues flautes de bec, dos oboès, fagot, dos vrolins i corda, RV 566. The Klng's Consort. Dir.: Robert King. (8m). DEBUSSY, CLAUDE: Slrinx, per a flauta sola. Wolfgang Schulz. (3m). SARRO: Sonata per a flauta, corda i continu. Ugo Gianl. Orquestra de Cambra In canto. Oir.: Gabriela Cataluccí. (9m). LISZT I WEBER: Polonesa brillant, op. 72, adaptació per a piano i orquestra. Mlchel Bérotf. Orquestra de la Gewandhaus de Lelpzig. Dir.: Kurt Masur. (1Om). ELGAR, EDWARO: "Allegro. Moderato. Allegro ma non troppo", quart moviment del Concert per a violoncel i ¡¡;¡ &"' e= ...e ~' ;:r ;::¡J ::s. ,... 5:3.. 1!51 ~ ¡,¡· ~ E 7 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ~ ...... -... S' ~ El ;::::;· 217 ~ :s. se el ~ ¡¡ g E orquestra. op. 85. Jaquehne du Pré. violoncel. Orquestra de filadèlfia. Dir.: Daniel Barenbo1m. (12m). MOZART: "Alcandro. lo confesso·· "Non so d'onde viene·. recitatiu i ària KV294. Julie Kaulmann. Orquestra de la Ràdio de Munic. Dir.: Jòrg-Peter Weigle. (10m). PURCELL, HENRY: I was glad when they sald unto me. Solistes vocals. Cor del King·s Consort. Cor del New College, Oxford The King's Consort. Dir · Robert King. (4m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: la consagració de la llar, obertura op. 124. Orquestra Filharmònica de Viena. Dir.: Claudio Ab bado. (1Om). PRESLEY, ELVIS: Love me tender. Elvis Presley. (3m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA M0SICA Presentat per Alfred Celaya. MONTSALVATGE, XAVIER: "la Milonga•, "Havanera", "R1tmes", "Cinco canciones negras·. ·una voce in oW (versió concert). Enrique Pérez Guzm!n, plano. Cor i Orquestra del Gran Teatre del Liceu. Dir.: Antoni Ros Marbà. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 2 de novembre del 2002 al Gran Teatre del Liceu de Barcelona. CONCERT MONTSALVATGE. (Om). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl Nif Repetició dels últims programes 0:30 MOSICA CORAL Emès dimecres de la setmana passada. 1:30 M0SICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Dimarts a les 19:00h). 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Repetició dels programes emesos la setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana antenor. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:10 a 22:00) 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: RepetiCió dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DISSA81'I, U Dl NOVIMIIU DIL 2002 a 8:00 MATINAL Mús1ca per començar el dia presentada per Pilar Sublrà. Recull d'obres breus. Inclou butlletf de noticies I agenda musical. 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTllETI DE NOTICIES 10:00 CONCERT BARROC Una selecció de Joan Vives que presenta Pilar Sublrà AAMEAU, JEAN PHIUPPE: Cinquè concert en re m. Ensemble Les Domlnos. (11m). TELEMANN, GEORG PHILIPP: Quartet per a nauta, violi, violoncel I continu n.1, en ReM "Parisenc•. Quadro Amsterdam. (16m). TELEMANN. GEORG PHIUPP: Quartet per a llau1a. violí, violoncel i continu n.6, en mi m "Parisenc·. Quadro Amsterdam. (17m). RAMEAU, JEAN PHIUPPE: Tercer concert en la M. Ensemble Les Dominos. (11m). 11:00 MOSICA PER A COBLA Una selecció d'Ignasi Piñoi que presenta Pilar Subirà. 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió I realització: Pere Burés i Àlex Robles.Repetlcló del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musicalRealitzat per Xavier Chavarria. 15:05 UN MÓN DE M0SIQUES Realitzat per Jordi Roura 16:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Aguilera que presenta Carmina Malagarriga CASELLAS. MARCEL Tres danses per a tenora i piano. Jordi Figaró, tenora. Jordi Vllaprinyó, plano. (7m). SCHUBERT. FRANZ: "An die Sonne" (Al Sol). lied D. 439. Elty Ameling, soprano. Janet Baker, mezzo.soprano. Peter Schreier. tenor. Dietrich Fischer-Dieskau, barlton. Gerald Moore, piano.! (1m). LENNON/McCARTNEY: "For no one". Anne Sofie von Otter, veu. (2m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Obertura Egmont, op. 84. Orquestra del Segle XVIII. Dir.: Frans Brüggen. (Bm). VIVALDI. ANTONIO: Concert per a dos violoncels. RV 531. Chrlstophe Coln, Paolo Beschl, violoncels. 11 Giardino Armonico. Dir.: Giovanni Antoninl. (10m). DANSES ITALIANES. The Broadslde Band. Dir.: Jeremy Barlow (Bm). HAYDN, FRANZ JOSEPH: "Vado a pugnar contenta", ària de racte ler del drama heroic en tres actes "Armida". Christoph Prégardien, tenor. Concentus Musicus de Viena. Dir.: Nikolaus HamoncourL (Sm). MENDElSSOHN, FELIX: Quart moviment de la simfonia n. 4, op. 90 "Italiana·. Orquestra filharmònica de 8erlin. Dir.: Herbert von Karajan. (6m}. XOSTAKOVITX, DMITRI: Ultim moviment del Concert per a piano, trompeta i corda n. 1. op. 35. Ronald Brallligam, piano. Peter Masseurs, trompeta. Reial Orquestra del Concertgebouw. Dir.: Riccardo Chailly. (7m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró Jané. MENDELSSOHN, FELIX: Elles, oratori, op. 70. Christlne Schiiler, soprano. Cornella Kalllsch. Michael Schade. Wolfgang SchOne. Gàchlnger Kantoreí Stuttgart. Bach Collegium StuttoarL Dir.: Helmuth Rilling. (128m). BRAHMS, JOHANNES: Concert per a violi en Re M, op. 77. ltzhak Perlmann, violi. Orquestra Simfònica de Xicago Dir.: Cario Maria Giullnl. (43m). 20:03 CATALUNYA JAZJ. Un programa d'Albert Mallolré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE.. ... Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan Vives. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ Dl Nif Repetició dels últims programes 0:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 1:30 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarrla. (Repetició). 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 3:30 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 4:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repehció dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE M0SICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, 01marts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIUMINGI, 24 Dl NOYIMBU DIL 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Sublrà. Recull d'obres breus. Inclou butlletl de noticies I agenda musical. 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 10:00 CONCERT BARROC Una selecció de Joan VIves que presenta Pilar Sublrà WEISS, SILVI US LEOPOLD: Suite en dom. Konrad Junghangel. llaOt. (25m). DE VISEE. ROBERT: Suite per a tiorba, en rem. Hopkinson Smith. (16m). SANZ. GASPAR: Suite en Mi. Jorge Fresno. guitarra (12m) 11:00 MUSICA PER A COBLA Una selecció d'Ignasi Piftol que presenta Pilar Subirà. 12:17 GUIA MUSICAL la Informació il-lustrada sobre els concerts il'activrtat música! de la temporada. Un espai preseniJt per Pilar Subirà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat muslcai.Realltzat per Xavier Chavarrla. 15:05 UN MÓN DE MOSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció do Montse Agullera que presenta Carmlna Malagarriga. ANÒNIM: "La llor del llorer", cançó tradicional catalana. Philip Cunningham. clarinet Manel Segarra. guitarra. laura lmbertBouchard, violí. Adollo Osta. veu i llaüt (2m). • DONIZETTI. GAETANO: "Pour me rapprocher de Marie". de la Filie du Régimenl Allredo Kraus. Orquestra Manuel de Falla Dir.: Nicola Rescigno. (4m). NIELSEN. CARL: Bagatel.les humoresques per a piano op 11. Mina Miller. (6m). CHOPIN, FREDERIC: Dos nocturns op. 48. Dinorah Varsi, piano. (12m). FAURE, GABRIEL: Pavana, op. 50. Academy ol St. Martin-in-the·Fieids. Dir.: Neville Marriner. (Sm). BACH, JOAHNN SEBASTIAN: Sonata en trio BWV 1038, London Baroque. Dir.: Charles Medlam. (7m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "Allegro aperto", 1r mov. del Concert per a oboè i orquestra. KV 314 Hans-Peter Westermann, oboè. Concentus Musicus de VIena. Dir.. Nikolaus HamoncourL (Bm). SCHUMANN, ROBERT; "Finale: allegro", 4t mov. de la Simfonia n. 2. op. 61. Orquestra dels Camps Elisis. Dir.: Philippe HerreVIeghe. (9m). 17:00 UNA TARDA A l 'ÒPERA Magazlne operistíc realitzat per Jaume Rad igales. Inclou l'audició integral de: GIORDANO, Umberto: Andrea Chênier. María Cal las, Mario del Monaco, Aido Protti, Silvana Zanolli. Orquestra I Cor de la Scala de Milà. Dir.: Antonlno Votto. Enregistrament fet a la Scala de Milà el 1955. (108m). BDC21637 21:03 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àlex Gorina. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA M0StCA ADEBAT Programa a l'entorn de temes muSicals d'interès. Presentat i conduit per Joan Vives. 1realitzat amb la colaboracló del Consell Català de la Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emês la setmana anterior. (Dissabte i drumenge a les 10:00h). 1:30 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical.Realitzat per xavier Chavarria (Repetició). 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al ~n;at. a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana • passada. 3:30 UN MÓN DE MUSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 4:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissró: repetició dels programes de DissabteI Diumenge. de 14:00 a 17:00). • 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetlcló dels programes de Dilluns, D1mar1S Dimecres, Dijous, Dívendres. de 10·00 a 13.00). PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA I)IU.UNS, 25 Dl NOVEMBRI DfL2002 1:00 SUTLLETI DE NOTICIES 7:88 MATINAL L!ÚSita per començar el dia presentada per Joan V"IVes. Recull d'obres breus. ~rttoo butlletins informatius i agendes 1!1USkals. 7:3G AGENDA MUSICAL UO SlJTLLETI DE NOTICIES t30 AGENDA MUSICAL t00 SUTLLETI DE NOTICIES 1:116 MATINAL EL GRAN REPERTORI 10:00 AGENDA MU~ICAL 10:03 CAPSA DE MUSICA BffTHOVEN, LUDWIG VAN: Concert pel apiano I orquestra n. 5, op. 73 'Emperador". Rudolf SerkJn. Filharmònica de Nova York. Dir.: Leobnard Bernsteln. (39m). RAVEL, MAURICE: Bolero. Orqueslra Simfònica de Xicago. Dir.: Georg Solli. (15m). MARENZIO, LUCA: "laudate Domlnum• a 8. capella Sancti Mlchaells. Dir.: Erik van Nml.(4m). STRAUSS. JOHANN: "Nova Viena•, ~~op.342. Orquestra Johann Strauss de Viena. DoL; Wilfi Boskovsky. (9m). SCfA.IBERT, FRANZ: Rosamunda, l:lúsica d'escena O797 Op. 26 (Actes 112). P!l1JNrmònica del Palatinat. Dir.: Kurt ~. (17m). J.l.HACEK, LEOS: Danses laclanes. Orquestra Filharmònica de Rotterdam. Dir~ James Confon. (23m). PlEYEL, IGNAZ: Concert per a flauta I 01questra en Do M. Claudi Arimany. leopoldinum, Oli¡uestra de Cambra Wroclaw. Dir· JL Moraleda. (24m) BACH, JOHANN SEBASTIAN I ELGAR, EOVAAD: Fantasia I Fuga, BWV 537 1111· 86, en do menor. Transcrit per Edward Elgar. Orquestra Filharmònica de londres. Dir: Leonard SlaUdn. (11m). BROTONS, SALVADOR: Terres llemosines, op. 57 (Rapsòdia Catalana per aOrquestra). Orquestra Simfònica del Vallès. Oir.: Sahoador Brotons. (14m). DEliBES, LEO: "les filles de Cadlx" lles füles de Cadis). ~"9eea Gheorghiu, soprano. Malcolm ~u. plano. (3m) 13:00 NOU PUNT NOU i'resentació de les últimes novetats ~~fiques aparegudes al mercat, a clrncde Montse Agullera. 14:10 ENTRE CLÀSSICS Blia adia de l'actualitat IIVJSkai.Realitzat per Xavier Chavarria. 1510 BUnLETI DE NOTICIES 15:05 UN MON DE MÚSIQUES l!ealilzat per Jordi Roura. 15:31) SO DE COBLA la música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Plnol 16:05 AFONS lA NOVA MÚSICA. l'espai temàtic de Calaiunya Música. Selecció: Raimon Colomer. Presentació: Eulàlia Benlto. ROG~R. MIQUEL: Quartet n.2 KreutzerQuartet (13m). ROUSSEL, ALBERT: Serenata per a ~· violf, viola, violoncel i arpa, op. Sl:aila Kanga. Conjunt de cambra de :~tmy ot St. Martin-ln-the·Aelds. BLOCH, ERNST: Concerto grosso n.1. Barton Weber, piano. Orquestra de Cambra Amadeus. Oir.· Agnieszka Duczmal (24m). 17:00 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA ANTIGA Una selecció de Joan Vives presentada per Pilar Sublrà. PRAETORIUS: Danses de Terpsichore. The Parley ot Instruments. Dir.: Peter Holman i Mark Caudle. (Sm). PRAETORIUS: Tres danses. Accademla del Ricercare. Dir.: Pietro Busca. (6m). SCHEIDT: Quatre danses extretes del recull "ludi Muslol". Hespèrlon XX. Dir.: Jordi Savall. (14m). SCHEIN: Banchetto Muslcale n. 16. Suite a 5. Hespêrion XX. Dir.: Jordi Savall. (11m). DEMANTIUS: lntrada prima, Galliarda prima, "Der erste tantz", lntrada quarta, "Polnlscher Tantz n. 1" i Galliarda decima, cinc danses. Musica Antiqua. Dir.: Christlan Mendoze. (15m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Alfred Celaya. DAZA. ESTEBAN· "Enfermo estaba Antioco" Alfred Fernandez, viola de mà. (1m}. XOSTAKOVITX, DIMITRI: "Adagio", quart moviment del Quartet de corda n. 9, op. 117. Quartet Xostakovitx. (5m}. CAHN I STYNE: "I fallin love too easlly" George Colligan Quartet. (Bm). FALLA, MANUEL DE: Dansa espanyola n.1 de "la VIda breve·. Allcla de larrocha, plano. (4m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Petita fuga en sol m., BWV 578, transcrita per leopold Stokowskl. AII-Amerlcan Youth Orchestra. Dir.: leopold Stokowskl. (3m). GARCIA MORANTE, MANUEL: Dos poemes. Manuel Garcra Maranta, piano. (Sm). STRAVINSKI. IGOR: Quatre cançons camperoles russes. Gregg Smith Singers. Oir.: Gregg Smith. (4m). ROSSINI, GIOACCHINO: Paràfrasi sobre "largo al factotum" de l'òpera "El Barber de Sevilla" (transcripció per a violi i piano de Castelnuavo-Tedesco) Gil Shaham, violi. Akira Eguchi, piano (Sm). FONT, MARTIRIA: "Reminiscències•, obra per a cobla sobre temes de sardanes seves. Versió per a tres cobles Cobla Selvatana. Cobla Principal de la Bisbal. Cobla Sant Jordi·Ciutat de Barcelona. Oir.: Francesc Cassó. (11m). RIBERA, JOSEP: Primera simfonia. temes populars catalans. Banda Municipal de Barcelona. Dir.: Josep Mut. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 28 d'agost del 2000, a la plaça del Rei (Barcelona) dins el FESTIVAL D'ESTIU "GREC 2000". (10m). HARTY, HAMILTON: A comedy overture. Orquestra de l'Ulster. Oir.: Bryden Tho~son. (14m). SCHONBERG, ARNOLD "Friede auf Erde" (Pau a la Terra). Cor Madngal. Cor Ueder C:.'tlera. Oir.: Josep Vila. Enregistrat per Catalunya Música l'u d'agost de 1998 a l'església de Sant Genis, dins del marc del XVIII Festival Internacional de Música de Torroella de Montgrí. (9m). SHORTER, WAYNE: ''The three Marlas" Wayne Shorter, saxo. Jim Walker, flauta. Yaron Gershovsky i Mlchael Hill, pianos. larry Kleln, baix. Ale)andro Acuna, bateria. (Gm). CIANI, SUZANNE: "Hotelluna". "Rain''. (3m) BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Sonata per vlolf I piano n. 5, op. 24 "Primavera" David Garrett, violi. Alexander Markovlch, plano. (7m). DVORAK, ANTONIN: "Finale: Allegro", quart moviment de la simfonia n. 7, op 70. Orquestra del Royal Concertgebouw. Dir.: Nlkolaus Harnoncourt. (9m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS OE CATALUNYA MÚSICA ALBERTO GINASTERA Concerto per a corda, op. 33. SILVESTRE REVUELTAS: Sensemaya CARLES SURIÑACH: Concert per a arpa I orquestra. SILVESTRE REVUELTAS: la noche de los maya Magdalena Barrera, arpa. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Dir.: Edmon Colomer. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 22 de novembre del 2002. TEMPORADA 2002/3 de I'OBC. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat. 1:30 CICLE DE LIED Emès divendres passat. 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Repetició dels programes emesos la setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repehció dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres. de 20:1 O a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: R~peticló dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMARTS, 26 Dl NOVIMBRI DEl. 2002 7:00 BUTLLETI DE NOTICIES 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius I agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTLLETI DE NOTICIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA PURCELL. HENRY Anthems per a la Capella Reial. (9 i 1O). Charles Matthews i Graham Jackson, orgue. Cor del Trlníty College. Dir.: Richard Marlow. (Sm). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Obertura (Suite) per a orquestra n. 3, BWV 1068. la Petita Bande. Dir.: Sigiswald Kuijken. (20m) STRAVINSKI, IGOR: Pulclnella. ballet. Ensembfe lnterContemporaln. Dir.: Plerre Boulez. (42m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Adagio KV 411. Helnz Deinzer. Johannes Peitz, clarinets. Trio dl Cfarone, comi dl bassetto. (6m). MAHLER, GUSTAV: líeder del Com de l'Abundància. Wallraud Meier, mezzo-soprano. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Baviera. Dir.: lonn Maazel. (17m). STRAUSS, RICHARD: Mort i transfiguració, op. 24. Orquestra de Cleveland. Dir.: Lorin Maazel. (23m). JANACEK. LEOS: El nen del violinista, bafada per a orquestra. Orquestra Filharmònica Txeca. Dir.: Jiri Bèloh~vek. (13m). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: "Serenata melangiosa", per a violí i orquestra, op.26 leonid Kogan. Phílharmonia Orchestra. Dir.: Kyrlf Kondrashin. (9m). POULENC, FRANCIS: Concert per a orgue, corda i timbales. Peier Hurford, orgue. Phílharmonia Orchestra. Dir.: Charles Dutoit. (22m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a ~rrec de Montse Agullera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat muslcai.Realltzat per Xavier Chavarrla. 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:05 UN MON DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SD DE COBLA la música I les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. l'espaí temàtic de Catalunya Mtíslca presentat per Raimon Colomer i Eulàlia Benito. 17:00 LA TARDA OE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentacjó a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 MUSICA DE CAMBRA Una selecció de Raimon Colomer presentada per Pilar Subirà. XOSTAKOVITX: Trio n. 2 op. 67 per a violi, violoncel i piano. Trio Pelleas. (29m}. SCHUMANN: Quartet de corda en la m. op. 41, n, 1. Quartet Erolca. (25m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de VictOrla Palma que presenta Alfred Celaya. BLOW, JOHN: Preludi en Sol M. Bradford Tracey, clavicèmbal. (3m}. MOSSOLOV: Dos nocturns, op. 15. Q E: ""' .!:!! e ~- ~f ~ 5: .... ea 5::!. e!. Q E: ... = 9 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA -= g ~ o» e ~' ¡¡;¡· ;::;! ~· s:> e ~ ¡¡;¡· ¡;;¡ s:> li 10 Russudan Khuntsana. piano. (6m). BLOW. JOHN: Preludi en Sol M. Bradford Tracey, clavicèmbal. (3m). TELEMANN. GEORG PH ILIPP: Quartet per a flau1a de bec. violí, viola i continu. TWV 43:g4. Kees Boeke. Alice Hamoncourt. Anila Mitterer. Wouter MOIIer. Bob van Asperen. (Sm). MOZART: S minuets, KV 461 . Ensemble Mozart de Viena. Oir.: Wllli Boskovsky. (10m). MATIHESON: Sonata de cambra n. 4. Toke Lund Christiansen, traverso. Jesper Boje Christensen, clavicèmbal. (1m). LISZT, FRANZ: Concert per a piano i orquestra n. 3, S. 12Sa, op. post. Louis Lortie, plano. Orques1ra The Hague. Oir.: George Pehllvanlan. (13m). VIVALDI: Concert per a violi, dos violoncels. corda I continu. RV 561. 11 Giardino Armonlco. Dir Giovanni AntomnL (10m). CARMICHAEUGORRELL. "Georgia on my mind". ltzhak Perlman, v1oli. Oscar Peterson, piano. Herb Ellis. guitarra. Ray Brown, baix. Grady Tate. bateria. (6m). SMETANA: El Moldava, poema simfònic del cicle la meva Pàtria. Orquestra del Concertgebouw. Dir.: Anta! Dorati. (13m). BLANCAFORT: Nocturn n. 4. Solla Puche, piano. (4m). RAKHMANINOV: Preludi, op. póstum. Ruth laredo. plano. (2m). DONIZffit: Escena i cavatina de l'acte primer de l'òpera en tres actes "Maria Stuarda'. Agnes Balisa. Simone Alalmo. Francesca Ellero d'Arteona. Cor de la Ràdio de Baviera. Orquestra de la Ràdio de Munlc. Dir.: Gluseppe Patané. (9m). JOSQUIN DES PRÈS: La Spagna, a 5. Hespèrlon XXI. Dir.: Jordi Savall. (3m). ELLINGTON, OUKE: ''The feellng ot Jazz". John Coltrane: saxofon. Aaron Bell: baix. Sam Woodyard: bateria. (6m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. SCHUBERT, FRANZ: Schwanengesang (El cant del clona) Christoph Prégardien. tenor. Mlchael Gees, piano. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 17 d'agost del 2002 a l'esglèsia de Santa Maria de Vllabertran. X SCHUBERTIADA A VILABERTRAN. (67m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'AIIred Cetaya. PROGRAMACIÓ Dl NIY Repetició dels últims programes 0:30 A LA MANERA DE.... Un convidat ens proposa I comenta la música que 11 agrada. Guió i presentació de Joan Vives.Repetlcló del programa emès dissabte passat. 2:30 NOU PUtfT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Repetició dels programes emesos ta setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos ta setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 20:1 O a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). D~~1 27DINO~U DIL2002 7:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan V'rves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius I agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA ARRIETA. EMILIO: "Pensar en él", de Marina. Montserrat Caballé. Orquestra dirigida per Eugenlo Marco. (5m). PROKOFIEV, SERGEI: Quartet de corda n. 1. op. 50. Quartet Chillnglrian.. (23m). TALTABULL, CRISTOFOR: Madrigal. Orfeó Català. Dir.: Jordi Casas (4m). DVORAK. ANTONIN: Simfonia n. 8. op 88. Orquestra Simfònica de Columbia. Oir.. Bruna Walter. (35m). HUMMEL, JOHANN NEPOMUK: Trio amb piano op. 3S. Trio Parnassus. (13m). GRIEG, EDVARO: 2 melodies nòrdiques op. 63. Orquestra de Cambra Noruega Dir.: Terje Tonnesen. {13m). BRUCKNER, ANTON: Tota pulchra es, Maria, motet per a tenor i cor a quatre veus. Richard Holm, tenor. Cor de la Ràdio de Bavlera. (Sm). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Concert per a flauta, oboè, corda i dues trompes, Hob. Vlih:S. Jean Plerre Rampa!. Orquestra de Cambra Franz Uszt. Dir.: Janos Rolla. (13m). WESLEY, SAMUEL: Simfonia n. 6. Orquestra de Cambra Milton Keynes. Dir.: Htlary Davan Wetton. (21m). MARTINU, BOHUSLAV: Escac al Rel, ballet en un acte. Vladimir Olexa. Katerina Kachlikova. Orquestra Simfònica de Praga. Dir.: Jiri Betohlavek. (28m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de tes últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musicai.Realltzat per Xavier Chavarrla. 15:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música I les activitats del món de ta cobla. Realitzat per Ignasi Plñol. 16:05 A FONS LA MÚSICA, ARA. L'espat temàtic de Catalunya Música. Selecció: Maró Jané. Presentació: Eulàlia Benito. MART[NEZ PALACIOS, ANTONIO JOSÉ: Sonata per a guitarra. Gustava Them, guitarra. (20m). ROGER, MIQUEL: Sols de cello. Manuel Martínez del Fresno. VIOloncel. (Sm). CHOPIN, FREDERIC: Gran Polonesa Brillant precedida d'un andante spianato op. 22 Alba Ventura. piano (15m). 17:00 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les pellcions dels nostres oients. Presentac!ó a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 MUSICA CORAL Selecció I presentació a càrrec de Maró Jané. BACH, JOHANN SEBASTIAN: "Jesus blelbet meine Freude" (Jesús, que l'alegria quedi en mi), coral de la cantata BWV 147. The SIKteen. Oir.: Harry Chrlstophers. (3m). MENDELSSOHN. FEUX: "Lass, o Herr. mich Hülle finden•, himne per a contralt, cor I orquesta, op. 96. Nathalle Stutzmann, contralt. Cor Simfònic i Orquestra Gulbenklan. Dir.: M)chel Corboz. (14m). SODERMAN, AUGUST: Cançons espirituals. Cor de cambra de Malm O. Dir· DanOlot Stenlund. (18m). BRITIEN, BENJAMIN: Salm 1SO, op. 67 Cors i Orquestra de l'Escola de Londres. Dir.: Richard Hlckox. (Sm). MAZZOCCHI, DOMENICO Lamento di David. Cor de cambra d'Holanda. Solistes instrumentals. Oir.: René Jacobs. (11m). 20:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Alfred Celaya KAHN/DONALDSON: "Makln' whoopee" ltzhak Perlman. violi. Oscar Peterson, piano. Herb Ellls, guitarra. Ray Brown, baix. Grady Tate. bateria. (Sm). RUBINSTEIN, ARTHUR: Nocturn en Sol M, n. a. op. 75. Alexander Bakhchlev. plano. (6m). GOUNOD, CHARLES: "Ce que je suls sans tol" (El que sóc sense tu). Fellcity Lott. soprano. Graham Johnson. piano. (3m). BRITIEN. BENJAMIN: Passacaglla de "Peter Grimes", op. 33b. Orquestra Filharmònica de londres 01r.: Adrlan Boult (8m). BRAHMS, JOHANNES: Obertura per un Festival Acadèmic, op. 80 Orquestra Simfònica de Sant Lou1s. Dir.: Leonard Slatkin. (10m). LISZT. FRANZ: Somni d'amor n. 3 (versió per a arpa). Jutta Zoff, arpa. (Sm). SPOHR. LOUIS: Simfonia n. 9, op. 143, "Les estacions" (la Tardor). Orquestra Simfònica de la Ràdio de Baviera. Dir.: Karl Anton Rlckenbacher. (7,!11). HANDEL, GEORG FRIEORICH: Concerto grosso, op. 3 n. 1. Concentus Musicus de Viena. Dir.: Nlkolaus Harnoncourt. (1Om). FAURÉ, GABRIEL: El fardf de Dolly, de la suite Dolly, op. 56 (Arranjament per a guitarra de Julian Bream). Julian Bream, guitarra. (3m). ANONIM: Farruca I Rumba. Pepe Romero, guitarra. (6m). GOUNOD, CHARLES: "Va I fe t'ai pardonné...Nuit d'hyménée/ Roméo ! qu'as-tu done? • recitatiu i duet de l'Opera en cinc acte "Romeu I Julieta•. Roberto Alagna. Angela Gheorghiu Orquestra del Capítol de Toulouse 'oir. M1chel Plasson. (12m). · • FALLA, MANUEL DE: Serenata andalusa. Esteban Sanchez. piano. (Sm). JOAN LAMOTE DE GRIGNON: El testament d'Amèlia Cobla Sant Jordi. Cobla Ciutat de Barcelona. Dir.: Jordi León. (Sm). CORELLI, ARCANGELO: Sonata atrio en Re M, op. 3 n. 2. london Baroque. (7m). SCHUMANN, ROBERT: "Lebhaft• (VIvace), 1r mov. de la Simfonia n. 3 "Renana", op. 97. Academy of St. Martln in the Aelds. Oir.: Neville Marriner. (9m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Cetaya. FRANZ JOSEPH HAYDN: Quartet en Si b M, op. 76, n. 4, Hob: 111178, "Sotixent''. LUIG I BDCCHERINI: Stabat Mater, GS32. Quartet Sunrlse. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 26 de juliol del 2002 a l'esglèsla parroquial de Torroella de Montgrí. XXII FESTIVAL INTERNACIONAL DE MÚSIQUES DE TORROELLA DE MONTGRÍ. (69m). 23:45 NOCTURN Música per acabar et óaa. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 C.ATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès dissabte passat 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Repetició dels programes emesos la setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous. Divendres, de 10.03 a 13.00). DUOUS, 28 DE NOYEMIII DEL2002 7:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendeS musicats. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETÍ DE NOTiCIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI 10:00 AGENDA MU~ICAL 10:03 CAPSA DE MUSICA ROYER, JOSEPH NICOLAS PANCRACE: Tres peces per a clavecf. William Christie, clavecr. (7m} . SIBELIUS, JAN: El Cigne Blanc, su~e op. 54. . Orquestra Simfònica de Gotellorg. 01r.. Neeme Jarvi. (25m). PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA RJERSTER. JOSEF BOHUSLAV: SFnfonia n. 4, op. 54 "Pasqua·. ~uestra Simfònica de Praga. Oir.: VidaV smelacek. (42m). VERDI. GIUSEPPE. PONCHIELLI, ,l.\!ltCARE: "Ma se m'e lorza perderti" i"Cielo é mar". 1\i:ido Domingo. Orqueslra de l'Opera de8erifn. Oir.: Nello Sanli. (11m). ~UBERT. FRANZ:: Oivertimento lloi10arèS per a plano a quatre mans, op 54 081S. ouo Crommelynck. (27m). OOWLANO, JOHN: "Shalll sue?" i "In dalkness let me dwell", dues cançons per aveu i llaOt. Alfred Deller, contratenor. Robert speocer. UaOt. (Sm). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Simfonia n.17, KV 129. TheAcademy ol Anclent Music. Dir.: ChriStopher Hogwood. (17m). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Concert per a l'iolollCel, Hob Vllb;1. Christopher Coln. Academy of Anclent Music. Oir.: Ch. Hogwood. (23m). 13:110 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats íseOgràflques aparegudes al mercat, a r.;1rrec de Montse Agullera. 14:00 ENTRECLÀSSICS Bd!a adl3 de ractualilat l:lUSi:ai.Realitzat per Xavier Chavania. 15:80 BUTLLETí DE NOTICIES 15:05 UNMÓN DE MÚSIQUES R:alittat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA la música 1les activitats del món de la cdlla. Realitzat per Ignasi Plnol 1&:05 AFONS lES VEUS DEL SEGLE. l'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció: VIctòria Palma. Presenlació: Eulàlia Benito. HANDEL, GEORG FRIEDRICH: "He was despised", de l'oratori "El Mesles". Janet Baker, mezzosoprano. Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.: Charles f.lackerras. (13m). STRAUSS, RICHARD: "Befrelt", op. 39, ~4. Janet Baker, mezzosoprano. Geraid Moore, plano. (6m). ElGAR, ELGAR: "Where Chorals lle" !IM! reposen ets corals). de les "S ea Pli1ures• (lmalges del mar) Jane!Baker, mezzosoprano. Orquestra Slm!6nlca de Londres. Dir.: John Balbiro!K. (4m). WAGNER, RICHARD: "Trauma", lled (ds 'Wesendoncklleder·. .lanc18aker, mezzosoprano. Orquestra tihannònica de Londres. Oir.: Adrian &uit (6m). llffiliSSY. CLAUDE: "Chansons de &:ilis". ·l."fl8aker, mezzosoprano. Gerald Moore, piano. (9m). SCHuBERT, FRANZ: "An die Muslk" (A la música), D. 547. .!anet Baker, mezzo. Geotfrey Parsons. !llino.(3m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: "The ~ lad was Jamie", cançó escocesa. ~ Ja¡¡et Baker, mezzosoprano. Yehudi Menuhln, vlolf. Georges Malcolm, ~o. Georges Pople. violoncel. (3m). UCK, CHRISTOPH WILLIBALO· 'OMnités du Styx•, d'Aiceste. ~~ Baker, mezzosoprano. Orquestra Cambra Anglesa. Dir.: Raymon ~Pélrd. (Sm). ~tER, GUSTAV: "Es sungen drel ~·(Canten tres àngels), de la 1111fonla n. 3. Janot Baker, mezzosoprano. Soulhend Boy's Choir. Cor i Orquesl!a Simfònica de londres. Oir.: Michael Tilson Thomas. (4m). 17:00 LA TARDA DE l 'DIENT Programació realitzada a partir de les pelicions dels nostres oients. Presenlació a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA Programa de divulgació musicat. Guió i realització: Pere Surés i Àlex Robles. 20:00 BUTLLETI DE NOTiCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenla Alfred Celaya. RAVEL, MAURIOE: "Valsos nobles i sentimentals". Svlatoslav Ríchter, piano. Enregistrament fet a Praga, el 2 de setembre de 1965. (16m). JOBIM/MENDONÇA/HENDRICKS: "One note samba". Ella Fitzgerald. The Tommy Ranagan Trio Montreux. (Bm). DEUUS, FREDERIC: Nit d'estiu. Northern Sintonia ol England. Dir.: Richard Hlckox. (7m). CHOPIN, FREDERIC: Vals per a piano, op. 70 n. 3. Vladimir Sofronitsky, piano. (3m). DVORAK, ANTONIN: "Rei i carboner", obertura Orquestra Filharmònica Eslovaca de Kosice. Dir.: Robert Slankovsky. (9m). LECLAIR, JEAN·MARIE: Sonata en trio per a flauta. viola de gamba i clavecí, n.B, op.2. Aurele Nicolet, flauta. Christiane Jaccottet, clavecl. Philippe Mermoud, viola de gamba. (11m). PAGANINI, NICOLO: "Rondo", lller moviment del Concert per a guitarra i orquestra n. 2, op. 7. Nlcola Hali. london Mozart Players. Dir.: Andrew litton. (9m). MASCAGNI, PIETRO: lntermezzo de "Cavalleria rusticana" . Royal Phllharmonlc Orchestra. Dir.: Maurizlo Benlni. (4m). BIZET, GEORGES: "Farandola" de la Suite n.2 de I'"Arlesiana". Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya de Kalserslaulern. Oir.: Peter Falk (4m). GERSHWIN, GEORGE: "Here corne the honey man", tema de "Porgy and Bess" (arranjaments a càrrec de Joan Albert Amargós i llurs Vidal). Orquestra del Teatre Lliure. Dir.: Joan Albert Amargós i lluis Vidal. (11m). BOYCE, WILLIAM: Simfonia n. 5. Bournemouth Sinfonietta. Dir.: Ronald Thomas. (Sm). CLARE. SIDNEY I STEPT. SAM I PALMER, BEE: "Piease don't lalk about me when l'm gone" Lester Young, saxo tenor. Roy Efdridge i Harry "Sweets" Edison. trompetes. Hank Jones, plano. Herb Ellis, guitarra. George Duviv1er, contrabaix. Mickey Sheen. bateria. (6m). SHARPE: "Crying". Monty Alexander, plano. Dwight Oawes, teclat. Rolando Wilson i Robert Thomas, percussió. Enregistrament fet al Festival de Jazz de Montreux, el 16 de /Uiiol de 1995. (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. OBRES de PIETRO ANTONIO LOCATELLI, JOHANN SEBASTIAN BACH, ALONSO LOBO, FRANCISCO GUERRERO. GEORG FRIEORICH HANDEL. JOHANN PEPUSCH, UNICO WILHWLM VAN WASSENAER, ANTONIO VIVALOI, MATHEW LOCKE, HENRY PURCELL. TIELMAN SUSATO. Ensembte Alalanle./ Música Reservala de Barcelona./ Babillage./ Trio Tagarela. CONCERT enregistrat per Calalunya Música el dia 26 d'abril del 2002 a CaixaFòrum (Barcelona). XXV FESTIVAL DE MÚSICA ANTIGA. CAFè ZIMMERMANN. (92m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina. 1:30 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció: Raimon Colomer. Presenlació: Eulàlia Benito. Repetició de l'espai emès divendres de la setmana passada. 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Repetició dels programes emesos la setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repet1ció dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:1 O a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la selmana anterior. (Ordre d'emissió: Repet1cló dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DMNDRES, 29 Dl NOVEMBRE DEL 2002 7:00 BUTLLETI DE NOTICIES 7:08 MATINAL Música per començar el dia presenlada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTLLETI DE NOTiCIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA BACH, JOHANN SEBASTIAN: Partita n. 3. BWV 827. Scott Ross, clavecl. (20m). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Simfonia n. 74. Phllharmonia Hungarlca. Dir.: Anlal Oorati. (21m) KREISLER: Caprici vienès Joshua Bell, violi. Paul Coker, piano. (5m). MONTEVERDI: Tres madrigals eròtics. Solistes vocals. The Consort ol Musicke. Dir.: Anthony Rooley. (14m). MOZART: Concert per a plano i orquestra n. 20, KV 466. Georg Solti, plano. Orquestra de Cambra Anglesa. Oir.: Georg Solti. D1r.: i solista: Georg Solti. (32m). IRELAND: A London overture. Orquestra Simfònica de londres. Oir.: Richard HickoK. (14m). BACH, J.Christlan: Quintet per a flaula, oboè, violi, viola i baix continu op. 11 n. 2. les Adieux. (Sm). SOLER.A.: Concert per a dos orgues n. 4 Peter Hurford. Thomas Trotter. (7m) SCHUBERT: Sonala per a piano O959. Maurizio Pollini (40m). 13:00 NOU PUNT NOU Presenlació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse.Aguilera. 14:00 ENTRE CLASSICS El dia a dia de l'actualitat musicai.Realitzat per Xavier Chavarria. 15:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA la música l les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Píñol. 16:05 A FONS ELS INTèRPRETS CATALANS. l'&spaí temàtic de Catalunya Música. Selecció: Raimon Colomer. Presenlacló: Eulàlia Benito. TOLDRÀ, EDUARD: Quartet en do m "Per l'art" (arran¡ament de Gerard Claret). Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra. Dir.: Gerard Claret. (21m). PERGOLESI, GIOVANNI BATISTA: Concertino n. 1, en Sol. Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra. Dir.: Gerard Claret (12m). LAMOTE DE GRIGNON. RICARD: Monocromies. Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra. Dir.: Gerard Claret. (11m). MONTSALVATGE, XAVIER: Concertino 1 + 13. Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra. Oir: Gerard Claret. (12m). 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 CICLE DE UEO Una selecció de Montse Agullera que presenta Eulàlia Benito. TURINA, JOAQU[N: "Si con mis deseos", de "Homenaje a lope de Vega", op. 90. Pilar Lorengaar, soprano. FéliX Lavilla, ;¡ ...... ~ .!:;! e !!:;' Ef .... ...,. ::s. ~ El ~¡;;¡ ¡;;¡ ¡¡¡¡- E plano.~m). TOLD , EDUARD: "Madre. unos ojuelos vi", "Cantares·, dues de les sis Cançons castellanes. Pilar lorengaar, soprano. Félix Lavilla, plano. (Sm). GURIDI, JESÚS: Cancíones castella nas. Pilar lorengar, soprano. Félix Lavilla, piano. (10m). GRANADOS, ENRIC: Tres tonadillas. Pilar lorengar. soprano. Félix Lavilla, piano. (6m). LORCA. FEDERICO: Canciones españolas antlguas. Pilar lorengar, soprano. Siegfried Behrend, guitarra ~20m). RODRIGO, JOAQU N: Cuatro madrlgales amatorios. Pilar Lorengar, soprano. Féllx Lavllla, plano. (Sm). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenla Alfred Celaya. CAHN, SAMMY I STORDAHL, AXEL: "I should cara". John Lewis. plano. George Ouvivier, baix. Connle Kay, bateria. (Sm). SMETANA, BIEDRICH: "Largo 11 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA -~ ·! 5I 119!1' ¡¡;¡· 21 7 ~ _, ¡;¡::;· ¡;¡;- a ~. ê!.. ~ ..= sostenuto·. llfer moviment del Quartet de corda n. 1, ·oe la meva vida" Quartet Alban llerg. (9m). STRAUSS, JOHANN: Veus de primavera. vals. Kalhleen Batlle, soprano. Orquestra Filharmònica de Veena. Oir,: Herbert von Kara¡an. (8m). MOZART: Simfonia en ReM "N. so·, ~ 141a (~ 13113). The Academy ol Ancient Music. Dir.: Jaap Schrlider. (7m). BRUCKNER, ANTON: "Scherzo: Presto•, lller moviment de la Simfonia en fa m, "Doble Zero". Orquestra Simfònica del Ministeri de Cultura de l'URSS. Dir G Rozhdestvenski. (7m). CLAVÉ, ANSELM: "Les Flors de Maig", cançó tradicional catalana. Cor lleder Carnera. Oir.: Josep Vila. (7m). MORENO TORROBA, FEOERICO: "De este apacible rincón", ària de la sarsuela Lulsa Fernamla P!Acido Domingo. Orquestra Simfònica de Barcelona. Oir· L. A. Garcia Navarro. (3m). 21:15 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE DES DEl'AUDITORI Premis Joaquim Serra. Transmissió en directe des de l'Auditori (Barcelona). OBRES de JOAQUIM SERRA, XAVIER MONTSALVATGE, FRANCESC BASIL. FÈLIX MARTINEZ COMIN, SANT! MOLAS, JOAN ALBERT AMARGÓS, JOAQUIM SERRA i AGUSTI BORGUNYÓ. Cobla Mediterrània. Cobla Sant JordiCiutat de Barcelona. MEMORIAL JOAQUIM SERRA 2002. 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA CORAL Emès dimecres de la setmana passada. 1:30 MOSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Dimarts a les 19:00h). 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de res últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera Repetició dels programes emesos la setmana an1erior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 20:1 O a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIISAftl. 30 Dl NOVIMBRI DIL2002 12 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Sublrà. Recull d'obres breus. Inclou bullletl de noticies I agenda musical. 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 10:00 CONCERT BARROC Una selecció de Joan Vives que presenta Pilar Sobirà. WALTHER, JOHANN: Alcunl Varlatloni sopr'un Basso Continuo del Sigr. Corelli. Wolfgang Stockmeier, orgue. (6m). CORELLI. ARCANGELO: Corn:erto grosso op. 6 n. 10. Cantilena. Dir.: Adrian Shepherd. (14m). COUPERIN, F.: Apoteosi de Corellí. Hespèrion XX. (13m). CORELLI: Sonata per a violí en re m, op. 5 n. 7. Trio Locatelli. (Bm). CORELLI, ARCANGELO: Sonata en la M. per a violi I violoncel. op. 5 n. 9, amb ornamentació original de Geminianl. Andrew Manze, violi. David Watkin, violoncel. The Academy ot Ancient Music. Dir.: Andrew Manze. (1 4m). 11:00 MÚSICA PER A COBLA Una selecció d'Ignasi PiHo! que presenta Pilar Subirà. 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Surés I Àlex Robles.Repetlció del programa emès dijous passat. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors prog~es de la setmana. 14:00 ENTRE CLASSICS Resum setmanal de l'actualitat muslcai.Realitzat per Xavier Chavarria. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmlna Malagarriga. BACH, JOHANN SEBASTIAN: Concert de Brandenburg n. 2, BWV 1047. Maurice André, trompeta. Philharmonia Orchestra. Dir.: Riccardo Muti. (13m). STRAUSS, JOHANN: Les Mil i una Nits, vals. Orquestra Filharmònica de Viena. Dir.: Wllli Boskovsky. (Bm). IRADIER, SEBASTIÀN: Maria Dolares, havanera. Axivil Criollo. (4m). SMETANA, BEDRICH: Pels prats i els boscos de la Bohèmia, poema simfònic del cicle "La meva pàtria". Orquestra Filharmònica de Viena. Dir: James Levine. (13m). PONCHIELLI, AMILCARE: "l'ora non giunse ancor", ària de l'acte Ier de l'Opera "La Gioconda". Renata Tebaldi. Orquestra de l'acadèmia de Santa Ceet11a de Roma. Oir.: Lamberto Gardelli. (13m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró Janê. TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: "La bella dorment", ballet op.66. Orquestra del Concertgebouw, Amsterdam. Dir.: Antal Doratl. (161m). 20:03 CATALUNYA JAll Un programa el' Albert Mallofré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE.. ... Un convidat ens proposa i comenta la música que li ¡¡grada. Guió I presentació de Joan Vives. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 10:00h). 1:30 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musicai.RealítZat per Xavier Chavarria. (Repetició). 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 3:30 UN MÓN DE MÚSIQUES Reall12at per Jordi Rou ra. 4:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte I Diumenge, cie 14:00 a 17;00). 5:30 CAPSA DE M0SICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIUMINGI, 1 Dl DESEMBRE DEL 2002 8:00 MATINAL Música per començar et dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlletl de noticies I agenda musical 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 10:00 CONCERT BARROC Una selecció de Joan Vives que presenta Pilar Sobirà. FRESCOBALDI: "Missa sopra l'arla delia Monlca". Capella Sancti Michaelis. 01r.: Erik van Nevel. (20m). ALLEGR 1: Miserere. Cor del King's College, Cambridge. Dir.: David Willcocks. (11m). CARISSIMI, GIACOMO: Jonàs, oratori. Jénos B4ndl. tstvan Géti. Eva Farkas. Maria Zédorl. Cor de Cambra de l'Acadèmia Franz Llszt. Orquestra de Cambra Coralli. Oir.: tsMn Par1a!l. (26m). 11:00 MÚSICA PER A COBLA Una selecció d'Ignasi Plftol que presenta Pilar Sublrà. 12:17 GUIA MUSICAL La informació !l-lustrada sobre els concerts r l'activitat músicat de ta temporada.Un espai presentat per Pilar Subirà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana, 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat muslcai.Reahtzat per xavier Chavarria. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera Que presenta Carmina Malagarriga BOYCE, WILLIAM: Simfonia n. 7. Academy ol St. Martin-in·the-Fields. Dir.. Nevllle Marrlner. (10m). LISZl', FRANZ: Consolació n. 3. Vladlmir Horowltz, plano. (4m). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Motettl de Venerablll Saoramento, Hob. XXII1c:5 a-d. Solistes vocals. Cor de Nens de Bad Tòlz. Tafclmusik. Oir.: Bruno Weíl. (11m). SZABELSKI, BOLESLAW: Preludis. Orquestra Simfònica de la Ràdio Nacional de Polònia. Dir.: Jan Krelll. (7m). MARAIS, MARAIN: Tombeau de Mr. Meliton, del primer llibre de peces per a dues violes. Jéròme Hantaï. Kaori Uemura. AJix Verzier. Pierre Hantai. (9m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Àlia 'Wfl! starb die Heldín so vergnügr, de 1a cantata "Lass Fürstin, lass noch e1nen Strahl" BWV 198. Michael Chance, contratenor. Solistes Barrocs Anglesos. Dir.: John Eliot Sardiner. (1m). KORNGOLD, ERICH WOLFGANG: Marxa militar en Sl b M. Orquestra Filarmònica de la BBC. Dir: Matthias Bamert. (4m). 17:00 UNA TARDA A L'ÒPERA Magazlne operlstic realitzat per Jaume Radigales. Inclou l'audició integral de: GAZZANIGA, Giuséppe; "Don Giovanni ossla lf convitato di pietra• (Don Joan o el convidat de pedra), drama glocoso en un acte John Aler, Eva Stelnsky, Pamela Coburn, Margit Kinzel. GOnter von Kannen. Julie Kaufman, Anton Scharinger. Orquestra de la RàdiO de Munic. Cor de la Ràdio de Baviera. Dir.: Stefan Koltesz. (102m). BDC06228 21:03 L'AUDIOVISUAL Un programa d'ÀieJC Gorina. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musiCalS d'interès. Presentat i conduil per Joan Vives, i realitzat amb la colaboracló del Consell Català de la Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últlms programes 0:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a tes 10:00h). 1:30 ENTRE CLASSICS El dia a dia de l'actualitat musicai.Realitzat per Xavier Chavarria. (Repetició). 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana passada 3:30 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 4:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos ta setmana anteòOr (Ordre d'emissió: repetiCió dels programes de Dissabte I Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana .. anterior. (Ordre d'emissió: Repetietó dels programes de Dilluns, D1marts. Dimecres, Dijous, Divendres, de 10 D3 a 13.00). DILWNS, 2 Dl DUIMIIII PIL 2002 7:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 7:08 MATINAL Música per començar el diapresentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius I agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTLLETI DE NOTICIES 8:30 AGENDA MUSICAL HOL ~r The 117r SCH oaJ!< Serr 16m PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA tno BtrTLLETi DE NOTiCIES 9:06 MATINAL aGRAH REPERTORI 11:10 AGENDA MU~ICAL 11:03 CAPSA DE MUSICA TORREJÓN Y VELASCO, TOMAS DE: 'Aeste Sol Peregrino", villanesca al Sd como Pastor. a 4 I amb ecos. capella Virreina! de Urna. Oir.: Andrés Sanla Maria. (5m). fAANCK. CESAR: Simfonia en re m. Orquestra Alharmònica de Berlin. Oir.: wFuriWiingler. (40m) (llMENTI, MUZIO: Sonata per a plano op. 34, n. 1. Emil Gllels, plano. (24m). BERG. ALBAN: Tres peces per a orquestra, op.6 Orquestra Simfònica SWR de Baden· Baden i friburgDir.: Mlohael Glelen (19m). DEVIENNE. FRANÇOIS: Concert per a laoot n. 1. fdlart Húbner. Orquestra de Cambra Es.tovaca Oir.: Bohdan Warchal. (15m). R:MSKI·KORSAKOV, NIKOLAI: Concert per apiano i orquestra, op. 30. .~rey campbell. Royal Philharmonic l«heStra. Oir.: Gilbert Levine. (18m). TAIIREGA. FRANCESC: "Capricho íalle". "Recuerdos del Alhambra". 'tas dos hermnllas", '·Marieta", '1'11100 Maria" i "Rosita". Ptpe Romero. guitarra. (13m). SIRAUSS, RICHARD: El cavaller de la rosa (Final del1 r. acte). ITIS&beth Schwarzkopf. Otto Edelmann ctrnta Ludwig. Eberhan! Wachter. Teresa Stich·Randall. Cor i Orquestra l'!" harmonia. Dir: Herbert von l(arajan.(27m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats d1scogràliques aparegudes al mercat, a t2rrec de Montse Agullera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia adia de l'actualitat musicai.Realitzat per Xavier Chavarrla. 15:00 BUTLLETI DE NOTiCIES 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Reall12al per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA la música i les activitats del món de la coola. Realitzat per Ignasi Piftol. 16:05 AFONS LA NOVA MÚSICA. L'espai temàtic de Cltalunya Música. Selecció: Raimon Crlorner. Presentació: Eulàlia Benlto. CARTER. ELUDIT: Concert per a plano I OIQIIeStra. ~ Oppens. Orquestra Simfònica l!tCmcinnati. Dir.: Michael Gielen. !llm). OOTII.LEUX, HENRI: Simfonia n. 1. ~Nacional de Uó. Dir.: Serge Ballllo. (33m). 11:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les Pltlcions dels nostres oients. Presentac}ó a càrrec d'Olga Cardús. 11:00 MUSICA ANTIGA Una selecció de Joan Vives presentada ¡er Pilar Subirà. ~lliPS: 3 peces. (Bassano Galliard, l«<ey Pavan and Galllard I Bassano ~?fan and Galllard). The Parley ol Instruments. (Sm). liOLBORNE: Gallardes, pavanes 1 allemandes. ~ Klng's Noyse. Dir.: David Douglas. m). SCHEIDT. Variacions sobre una ~rda de John Dowland. ~rman Brass. Dir.: Enrique Crespo. 1. ). MORLEY: Pavana. Gallarda. A Painted Tale. Faire in a mome. Paul O'Oette, llaüt. Emily van Evera, soprano. Christel Thielmann, baix de viola. (13m). OOWLANO: Captain Oigore Piper his Pavan and Galliard. The Exlempore String Ensemble. Dir.: George Weigand (7m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Alfred Celaya. CARROLL, JUNE I SIEGEL, ARTHUR: "Love ls a simple thlng" Sonny Rollins, saxo tenor. Big Brass. Dir.: Ernle Wilklns (3m). SCHUBERT, FRANZ: "Obertura" de "Rosamunda, princesa de Xipre", 0.797. Orquestra de Cambra d'Europa. Dir.: Claudlo Abbado. (10m). TELEMANN, GEORG PHILIPP: Quartet en mi menor, de la "Música de Taula". Musica Antlqua de Colònia. Dir.: Relnhard Goebel. (Sm). SAINT·SAENS, CAMILLE: Allegro appasslonato, op. 43. Maria Kliegel, violoncel. Boumemouth Sinfonletta. Dir.. Jean-François Monnard. (4m). MEYER. EDGAR: Mama. Mark O'Connor, violí. Yo-Yo Ma, violoncel. Edgar Meyer, contrabaix. (6m). HONEGGER, ARTHUR: la tempesta, preludi. Orquestra Simfònica de la Ràdio Txeca a Praga. Oir.: Jlri Belohlavek. (6m). KAHN/DONALDSON: "My Buddy". Conjunt liderat per Stan Getz, saxo tenor. (5m). BUSONI, FERRUCCIO BENVENUTO: Obertura de comèdia, op. 38. Orquestra Simfònica NDR. Dir.: Wemer Andreas Albert. (7m). FREED/GERB B.ROWN: "Singln'lnthe raln", musical (tema). Gene Kelly. (3m). VILLA·LOBOS, HEITOR: "Andantino e andante", llon moviment del Concert per a guitarra i petita orquestra Pepe Romero, guitarra. The Academy ot St. Martln-ln·the-Fields. Dir.: Nevílle Marrlner. (9m). CARULU, FERDINANDO: les Adieux, op. 229, per a guitarra Alfonso Baschiera. (11m). REVUELTAS, SILVESTRE: ·sensemaya". Orquestra Filharmònica de Los Angeles. Oir.: Esa·Pekka Salonen. (7m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Kyrie de la M1ssa en Do M. Audrey Michael, soprano. lllia Blzimeche· Elsinger, mezzosoprano. Markus SchaeHer, tenor. Michel Brodard, baix. Cor i orquestra Gulbenkian Dir.: Mlchel Corboz. (5m). SCHUBERT, FRANZ: Tantum Ergo, D. 962. Lucia Popp, soprano. Brigltte Fassbaender, contralt. Peter Schreier, tenor. Dietrich Fischer·Dieskau, barlton. Cor I Orquestra de la Ràdio de Bavlera. Dir.: Wolfgang Sawallisch. (4m). SUPPÉ, FRANZ: "Hab'lch nur deine Llebe", de l'opereta Boccaccio. Ellsabeth Schwarzl<opf, soprano. Phllharmonla Orchestra. Dir.: Otto Ackerrnann. (3m). JAOIN, LOUIS· EMMANUEL: Allegro moderato, primer moviment de la Primera Fantasia Concertant. Jacques Vandeville, oboè. Jean·Michel louchart, piano (6m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 26 de novembre de 1999 a l'Auditori de Barcelona. BEETHOVEN: Simfonia n. 6, op. 68. Simfonia n. 7, op. 92. Orquestra Simfònica de Barcelona i nacional de Catalunya. Dir.: lawrence Foster. 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA ANTIGA Repetició del programa emès dilluns passat. 1:30 CICLE DE UEO Emès divendres passat. 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a Càrrec de Montse Agullera. Repetició dels programes emesos la setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMARTS, ~ Dl DESIMBU DEL 2002 7:00 BUTllETi DE NOTiCIES 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius I agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTLLETI DE NOTiCIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETi DE NOTiCIES 9:06 MATINAL El GRAN REPERTORI 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA LAMBAROO, FRANCESCO: "Gagllarda" Paola Erdas, clavecl. (2m). RONTGEN, JUUUS: Sonata per a violoncel i piano, Op. 41 . Godfried Hoogeveen. Edith Grosz. (24m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Simfonia n. 4, op. 60. Orquestra Filharmònica de ViPna Dir.: Leonard Bernsteln. (36m). CHARPENTIER, MARC ANTOINE: "In nativitatem Domini canticum", oratori de nadal per a solistes, cor I orquestra, H. 416. Conjunt vocal I Instrumental Les Arts Florlssants. Dir.: William Chrlstle. (29m). POULENC, FRANCIS: Concert per a plano. Cécile Ousset, plano. Orquestra Simfònica de Bournemouth. Dir.: Rudolf Barshal. (20m) DANZI, FRANZ: Quartet per a fagot i tño de corda op. 40 n. 1. ~ 1 Mauro Monguzzi. Gigino Maestri. Antonietta Anjos. Alfredo Riccan!i. (22m). UCCELUNI, MARCO: "Aria Sesta". "Alia Undecima" . "Alia Nona·. The Arcadian Academy. Dir.; Nicholas McGegan. (9m). BRITTEN, BENJAMIN: Simfonia Simple. op. 4. I Muslci de Montréal. Oir.: Yuli Turovsky. (18m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les úllimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de t'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavania. 15:00 BUTLLETI OE NOTiCIES 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Plñol. 16:05 A FONS ELS COMPOSITORS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música presentat per Raimon Colomer i Eulàlia Benilo. 17:00 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 MÚSICA DE CAMBRA Una selecció de Raimon Colomer presentada per Pilar Subirà. PFITZNER: Sextet per a piano, violi, viola, violoncel, contrabaix í clarinet en sol m. op. 55. Consortlum Classlcum. (26m). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Trio amb plano Hob. XV:14. Andras SchtH, plano. Yuuko Shiokawa, violí. Boris Pergamenschlkow, violoncel. (21m). BORRÀS: Sonatina, op. 60. Dolors Serra, flauta. M. LluTsa lbai'iez, arpa. (10m). 20:00 BUTLLETI DE NOTiCIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Alfred Celaya. SAINT·SAENS. CAMILLE: "Havanaise" op. 83, per a violi i orquestra. Henryk Szeryng. Orquestra Nacional dé l'òpera de Monte·Carlo. Dir.: Edouard van Remoortel. (10m). VERDI, GIUSEPPE: "11 poveretto". rornanza amb text de Manfredo Maggioni. Margarat Price. soprano. GeoHrey Parsons, piano. (3m). WILLIAMS, JAMES: "Byrd song" Donald Byrd, trompeta. Joe Henderson, saxo. Bobby Hutcherson. vibràfon. Donald Brown, piano. Rufus Reid, baix. Cari Alien, bateria. (6m). RODRIGO, JOAQUIN: "Adagio-Allegro moderato", llon moviment del Concert pastoral per a flauta i orquestra. Jennlfer Stlnton. Orquestra de Cambra Escocesa. Dir.: Steuart Bedford. (11m). SIBELIUS, JAN: "La mort de Mellsande", de la Suite Pel.lees 1 Mellsanda, op. 46. Orquestra de Cambra Ciutat d'Espoo. Oir.: Juhani lamminmàkl. (6m). DONilETTI, GAETANO: "Ecco 11 pegno ch'lo le pors!!", "Questa soave lmmaglne", de l'escena I de l'acte llon, de l'òpera en dos actes Gemma di Vergy. Vicenç Sardinera. Cor de Ràdio França. Nouvel Orchestre Phllharmonique. Dir.: .... s- .!; ~ 5I ~' ~· 217 ;:;I :3. es ~ i5' ~ 13 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA : = .... 5I f; ' ;;r .!;I 217 ~ =:!. ...., S' 5I ~ ~- ~ ~ Armando Gatto. (6m). BRETÓN, TOMAS: La Verbena de la Paloma.. preludi. Orquestra de Cambra Anglesa. Dir; Enrique Garcia Asensio. (4m). RAKHMANINOV. SEGUE!: "Andante con moto·. non moviment de les Danses simfOnlques per a dos pianos, op. 45. Omilri Alexeev i Nikolai Demtdenko, piano. (Sm). STRAUSS. RICHARD; Don Joan, poema simfònic op. 20. Orquestra Estatal de Oresden Dir.: Rudolf Kempe. (16m). DUVAL, MADEMOISSELLE: Suite del ballet "Les Genies· Bay Area Women's Phllharmonlc. Dir.: Joann Falletta. (12m). POATER, COLE: ''Love For Sale" (Amor per vendre). Olzzy Glllesple, trompeta. Phll Woods Quintet. (9m). BRUBECK, OAVE: "Summer song". Oave Brubeck Quartet. (4m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Rondó a capriccio op. 129 Evgeny Kissin, piano. (Sm). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. OBRES de FRANZ SCHUBERT, JOHANNES BRAHMS i ROBERT SCHUMANN. Bernarda Fink. mezzosoprano. Roger Vignoles, piano. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 28 de maig del 2002 a l'Auditori Wmterthur -L'Illa Diagonal. V SCHUBERTIADA. (81m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nrf Repetició dels últims programes 0:30 A LA MANERA OE.... Un convidat ens proposa I comenta la música que li agrada. Guió l presentació de Joan Vives.Repetlcló del programa emès dissabte passat. 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Repetició dels programes emesos la setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres. Dijous, Divendres, de 20:1 O a 22:00) 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dtlluns, Dimarts. Dimecres. Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIMICRES, 4 Dl DUEMBU DEL 2002 14 7:00 BUTLLETI DE NOTICIES 7:08 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius I agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAL 8:00 BUTLLETI DE NOTÍCIES 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 9:06 MATINAL EL GRAN REPERTORI 10:00 AGENDA MUSICAt 10:03 CAPSA DE MÚSICA MARnNU, BOHUSLAV: Concert per a piano i orquestra n. 1. Emil Leichner. Orquestra Rlharmònica Txeca. Oir.: Jirt Belohtavek. (29m). SOR. FERRAN: Fantasia op. 34 "L'Encoratjament" Duo Chomet-Cazé. (12m). SOR, FERRAN: Fantasia op. 34 "L'Encoraljamenr Duo Chomet-Cazé. (12m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Exsultate Jubilate, KV. 165 (158a) Edith Mathis, soprano. Orquestra de l'Estat de Oresde. Oir.: Bemhard Klee. (15m). RODRIGO, JOAQUIN: Fantasia para un gentilhombre. Andrés Segovia, guitarra. Orquestra Simfònica de l'Aire. Oir.: Enrique Jord~. (21m). VAUGHAN WILLIAMS, RALPH: Simfonia Antàrtica. Sheila Amstrong, soprano.Cor i Orquestra Filharmònica de Londres. Oir.: Bemard Haitink. (42m). DVORAK, ANTONIN: Romança per a violí i orquestra op. 11. Pinchas Zukerman. Saint Paul Chamber Orchestra. Dir.: Pinchas Zukerman. (13m). MENOELSSOHN, FELIX: "lm Gninen" (Al camp), "Abendlied" (Cançó del vespre). •tm Fnihling" (A la primavera), tres lieder. Dietrich Fischer-Oieskau. bartton. Hartmut Hiill. piano. (Sm). DELIUS, FREDERICK: SCherzo. English Northem Phitharmonia. Dir.. David Lloyd-Jones. (6m). MILHAUD, OARIUS: Trio op. 274. Trio de corda de Paris. (16m). 13:00 NOU PUNT HOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 ENTRE ClASSICS El dia a dia de l'actualita1 musrcaJ.Realltzat per Xavier Chavarria. 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS LA MÚSICA, ARA. L'espai temàllc de Catalunya Música. Selecció: Maró Jané. Presentació: Eulàlia Benito. CERCÓS, JOSEP: Sonata en si m. Emili Blasco, piano. (22m). WAGNER, RICHARD: 8s mestres cantaires de Núremberg, preludi. Jove Orquestra Simfònica de Catalunya. Oir.: Josep Pons. Enregistrament fet per Catalunya Música a la Sala Simfònica de l'Auditori el dia 26 de setembre de 1999 en el concert de presentació de la JONC. (11m). FALLA, MANUEL DE: La vida breve. Ricardo Gallén. guitarra. (4m). ELLINGTON, OUKE: Almighty god. Núria Rial, soprano. Coral Sant Jordi. Locomotora Negra. (7m). 17:00 LA TARDA DE L'OIE.NT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentacjó a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 MUSICA CORAL Selecció i presentació a càrrec de Maró Jané. VAUGHAN WILLIAMS, RALPH: Magnificat. Catherine Wyn-Rogers, contralt. Roger Judd, orgue. Corydon Singers. The City of London Sintonia. Dir.: Matthew Best (14m). BARBER. SAMUEL: Agnus Dei. Corydon Singers. Dir.: Matthew Best (10m). BACH. JOHANN CHRISTOPH FRIEDRICH: "Wachet au!, rull uns die Stimme·. motet a 4 veus. Gachinger Kantorel. Cor de cambra de la Universitat d'Indiana. BachCollegium de Stuttgart. Oir.: Heimuth Rilling (17m). VILLA-LOBOS, HEITOR: Bendlta Sabedorla Corydon Singers i Orquestra. Oir.: Matthew Best (11m). 20:00 BUTLLETI DE NOTICIES 20:04 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de VIctòria Palma que presenta Alfred Celaya FIELO, JOHN: Nocturns n. 13 i n. 15. Roberte Mamou, plano. (9m). ELGAR. EDWARO: "Sospiri", adagio per a corda. arpa I orgue, op. 7. Quartet Kuchl Dir.: John Eliot Gardiner. (6m). DOUGLAS, BILL: "Cantilena". · oawn". (Sm). FAINIBROWN: "Thai oid feeting·. La Locomotora Negra. (4m). ALBINONI, TOMASSO: Sonata per a flauta travessera i continu op. 4 n. 6. Enrico Oi Felice. Accademla Det Solinghi. Dir.· Rita Pelrettí. (7m). STRAUSS, JOHANN "Entre llamps i trons·. polca op.324. Orquestra de la Ràdto del Sudoest d'Alemanya de Kalserslautern. Oir. Peter Falk (4m). SOLER, TOTI: "Senza pau ra. senza speranza" Joan Garrobé, guitarra. (Bm). DVORAK, ANTONIN: Vals, op. 54 n. 6. William Howard, plano. (4m). VIVALDI, ANTONIO: Simfonia en Do M, RV 709 "La Dorllla". L'Arts deli' Arco. Dir.: Chrlstopher Hogwood. (Sm). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Serenata n. 8, KV 286. Orquestra Simfònica de Bamberg. Dir.: Joseph Kellberth. (13m). BLANCAFORT, MANUEL: "Polca de l'equilibrista", d'El parc d'atraccions. Sofia Puche, plano. (2m). SCHUMANN, ROBERT: "Scherzo•, lller moviment de la Simfonia n. 4, op. 120. Orquestra del Concergebouw. AmsterdamOtr.: Bernard Haltink. (6m). ANONIM: "Pintaderas·. tradtcional de Sardenya. Gesuino Oeiana, gu1tarra. (6m). MOLTER, JOHANN MELCHIOR: "Tempo de minuetto•. lller moviment del Concert per a clarinet en Re. Thomas Friedli. Orquestra de Cambra del Sudoest d'Alemanya Pforzheim. Oir.: Paul Angerer. (3m) BERNSTEIN, LEONAAD: I Hale Music (Detesto la música). Jennie Tourel. mezzo. Leonard Bernsletn, plano. (7m). CRISS, SONNY: "My Ideal". Sonny Crlss, saxo contralt. Doto Coker, piano. Larry Gales, baix. Jlmmle Smith, bateria. (3m). LEHAR, FRANZ: "En un mar d'amor", de l'opereta Gludltta. Lucia Popp, soprano. Ambrosian Opera Chorus. Academy of St.Martinin-the-Flelds. Otr Neville Marríner. (Sm). CHOPIN, FREDEDRIC: Nocturn en do sostingut menor. op. pòstum. Jean-Yves Thibaudet, piano (inle!preta amb el piano de Chopin). (4m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. OBRES d' ASTOR PIAZZOLA, GEORGE GERSHWIN, GUIDO LÓPEZ GAVALDAN i ISAAC ALBENIZ. Orquestra BCN Sinfonietta. Oir.: Francesc Llongueres. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 20 de juliol del2002 al castell de santa Florentina (Canet de Mar). IV FESTIVAL DE MÚSICA CLÀSSICA "CASTELL DE SANTA FLORENTINA". (43m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès dissabte passat. 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al merr.at. a càrrec de Montse Aguilera. Repetició dels programes emesos la setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dtmar1s. Dimecres, Dijous. Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). DUOUS, S DE DESEMBRI DEL 2002 7:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 7:08 MATINAL Musica per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 7:30 AGENDA MUSICAl 8:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 8:30 AGENDA MUSICAl 9:00 BUTUETf DE NOTiCIES 9:06 MATINAt EL GRAN REPERTORI 10:00 AGENDA MUSICAL 10:03 CAPSA DE MÚSICA WOLF. HUGO: AHe Weisen, sobre textos de Keller. Eiisabeth Schwarzkopf. soprano. Gerald Moore, piano. (12m). SCARLATTI, ALESSANDRO: Toccata en lam. Rinaldo Alessandrini, clavicèmbal. (3m). RIMSKI-KORSAKOV, NICOLAI: Scheherazade. Orquestra Simfònica de Stuttgart. Oir.. Sergiu Celibidache. (49m). VIVALOI, ANTONIO: Stabat Maler. Charles Brell, contratenor. Mu~lca Antiqua de Toulon. Dir.: Chris"an Mendoze. {18m). . SAINT-SAENS, CAMILLE: La musa 1el poeta, per a vtolf. vlolonceil orqueslnl. op. 132. Ruggiero Ricci. George Malfach. . , Orquestra de Ràdio Luxemburg Otr- lt10 Una s Pf!Se iOST Acca % Clmb ~ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA louiS de Froment. (15m). ooRANTE. FRANCESCO: Magnificat en SlbMajor. tar BaJthasar Neumann. Orquestra g;¡roca de Freiburg. Dir.: Thomas ~brock. (12m) l)i()PIN, FREDERIC: 2 Nocturns op. Só !)riOfah varsi, plano. (Sm) at.CH. JOHANN CHRISTIAN. Quartet per aflauta i corda. op. 19 n. 3. Sent Larsen. Peder Elbaek. Henrik Qlsell. Birthe Holst Chrtstensen. [12m). HUMMEL, JOHANN NEPOMUK: Septet per aplano, flauta. oboè, trompa, tfJ1a. violoncel i contrabaix, op. 74. Unos Ensemble. (31m). 13:00 NOU PUNT NOU Presentació <le les últimes novetats disCogràfiques aparegudes al mercat, a drrec de Mon1se Aguilera. 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia adia de l'actualitat !1111Sicai.Realitzat per Xavier Chavarrla. 15:00 BUTLLETI DE NOTICIES 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES RealitZat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA ta música i les activitats del món de la ai!IQ. Realitzat per Ignasi Pillo!. 1l85 AFONS liS VEUS DEL SEGLE. L'espai temàtic !!e Catalunya Música Selecció: Victòria P¡ima Presentació: Eulàlia Benito. msn, PAOLO: "Non fama piú" (No lestmo més). .1G!1 Pons, barfton. Kamal Khan, ~.(5m). ~ IJUUETA, EMIUO: "Dichoso aquet que il!llol", tango de l'acte Hler, de l'òpera 1111res actes Marina. Joan Pons. Cor de cambra de Tenerife. Cor del Conservatori Superior de Múslca de Tenerife. Rondalla de Tanerife. Orquestra SlmiOnlca de Tellillle. Oir.: Vlctor Pablo Pérez. (6m). YEilDJ, GIUSEPPE: ''Cortlglanl, vil rma dannata", ària de Rlgoletto 1"Di Provenza 11 mar". ària de La Travi ata. Joan Pons, barfton. Orquestra de l'~era Hongaresa. Dir.: Ervin Lukacs. (lOm). G!ORDANO, UMBERTD; lroNCAVALLO, RUGGERO; PUCCINI. G~MO: Selecció d'àries de les ~res 'Andrea Chérnier", "I Pl1~aect. 'Zazà", "11 tabarra". lJan Pons, baríton. Orquestra S'r.:!ònica de Barcelona I Nacional de Ci:alunya. Dir: Antoni Ros Marbà. •21m). 1001, GIUSEPPE: "Favella il Ooge ad ~~ Grimaldi?", duet de l'òpera ~ Boccanegra. 1troa Tokody, soprano, Joan Pons, lia·.ton. Orquestra de l'Òpera ~esa. Dir: Ervin lukacs. (13m). 11:00 LA TARDA DE l 'OIENT ~O<Jramació realitzada a partir de les ~s dels nostres oients. lresentacl6 a càrrec d'Olga Cardús. 19:00 PENTAGRAMA ~ograma de divulgació musical. Guió 'reaflll4ció: Pere Surés I Àlex Rabies. ltOOBUTLLETI DE NOTICIES 21:04 AGENDA MUSICAL 11:10 ELS GUSTOS REUNITS Ulli selecció de Victòria Palma que Pfesenta Alfred Celaya. IOSTI, PAOLO: "Penso", amb !ext de Aocto E. Pagllari. ~ &rgonzl, tenor. Orquestra de ""··bra de Roma. Dir.: Edoardo ~IJer (3m). MOMPOU, FREDERIC: Escenes d'infants. Miquel Farrê, plano. (10m). BACH. JOHANN SEBASTIAN: Interpretació swing deller moviment del Concert en re m. Eddie South. Stéphane Grappelly. Django Reinhardt. (3m). ALBENIZ, ISAAC; Suite espanyola, op. 47. Katia i Marielle labèque, piano. (13m). CORELLI. ARCANGELO: Concerto grosso, op.G n.11. Europa Galante. Dir.: Fabio Biondl. (Sm). CASES, CARLES: "Anila no perd el tren" (moderato), tema de la banda sonora original de la pel.licula de Ventura Pons. Orquestra Gonçal Comellas. (5m). SIBELIUS, JAN: Simfonia n.5, op.S2 (1er moviment). Versló1915. Lahti Symphony Orchestra. Dir.: Osmo vanska. (9m). MEYERBEER, JACQUES: "O beau pays de Ja Touralne". ària de l'òpera les Huguenots. Montserrat caballé. Nova Orquestra Filharmònica de Londres. Dir.: Reynald GLovanlnetti. {1m). HANDEL, GEORG FRIEDRICH: Sonata per a flauta travessera i guilaiTêl, op. 1 n.2 Hans-Martin Unde. Konrad Ragosnig. (7m). HARRELL, TOM: "las Almas· Tom Harrell. cometí. Greg Tandy, clarinet. Romero Lubambo, guitarra. David Anck, baix. Ouduka Da Fonseca, bateria. Valtlnho Anastaclo, congues i percussió. (Gm). SPOHR, LUDWIG: Faust, obertura. Orquestra Simfònica de Ja Ràdio de Berlin. Dir.: Chrislian FrOhlich. (Gm). HAYDN, FRANZ JOSEPH: "Agnus Dei", fragment de la Missa Sanctl Nicolai. Solistes vocals. Ellsabeth Ullmann. Cor I Orquestra de St. Agustl de Viena. OTr.: Friedrich Wolf. (Sm). MAHLER, GUSTAV: Tercer moviment de la simfonia n. 1 "Tità". Orquestra Slmfònlaa de Xicago. Dir.: Plerre Boulez. (11m). LOVANO, JOE: "Chelsea rendezvous". Jlm Hali, guitarra. Joe Lovano, saxo. George Mraz, baix. Lewis Nash. bateria. {1m). 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. OBRES de GIDVANI PIERLUIGI DA PASLESTRINA. JUAN DE ANTXIETA. FRANCISCO DE PEÑALOSA. NICASID ZORITA. ALONSO LOBO i TOMAS LUIS OEVICTORIA Consort Viana. Dir.: Àngel Recasens. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 2 d'agost del 2002 a la basllica de Montserrat NIGRA SUM, SED FORMOSA. "Polifonia religiosa espanyola del segle XVI". (4Sm). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 l 'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorlna. 1:30 A FONS ELS INT~RPRETS CATALANS. L'espai temàtic de catalunya Música. Selecció: Raimon Colomer. Presentació: Eulàlia Benlto. Repetició de l'espai emès divendres de la setmana passada. 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. Repetició dels proorames emesos ta setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns. Dimarts, Dimecres. Dijous. Divendres, de 20:10 a 22:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: RepeHcló dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, DIVendres, de 10.03 a 13.00). DIVINDRIS, 6 Dl DESEMBRE DIL2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia Recull d'obres breus. Inclou butlletf de noticies i agenda musical. 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 10:03 CAPSA DE MÚSICA RUST, FRIEDRICH WILHELM: Trio per a viola d'amor i dues flautes en ReM. Oorothea Jappe, viola d'amor. Manfredo Zimmermann i Christoph Huntgeburth, flau1es travesseres. (15m). BUSS, ARTHUR Meditacions sobre un tema de John Blow. Orquestra Simfònica de la Ciutat de Birmingham. Oir.: Vemon Handley. (32m). SCRIABIN, ALEXANDER: Els dotze estudis op. 8. Vladimir Sofronítzki, plano. (29m). STRAUSS, RICHARD: Dos lleder op. 33. Fellctty Lott, soprano. Orquestra Nacional Escocesa. Dir.: Neeme Jarvl. (14m). SCHEIBE, JOHANN A.: Simfonia a 1G en ReM. Concerto Copenhagen. Dir.: Andrew Manze. (11m). MONTEVERDJ,. CLAUDI O: 2 madrigals del llibre Vil i 1 del Llibre IX. Concerto Vocale. (13m). COPLAND, AARON: Simfonia n. 3. Orquestra Filharmònica de Nova York. Dir.: Leonard Bernsteln. (44m). BOZZA. EUGENE: Scherzo per a Instruments de vent. op. 48. Ensemble Viena·Berlin. (3m). 13:00 AGENDA MUSICAL 13:04 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes. 14:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmlna Malagarrlga. HARTMAN, DAN: 'New green I Clear blue·. "Soviet nights". (Sm). ROSSINI, GIOACCHINO: Sintonia sorltta al conventello. Orquestra Haydn de Bolzano. Dir.: Alun Francis. (4m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: "Schnelle FOsse. starker Mut" (Pas ràpid I coratge), ària de l'acte primer de l'Opera "la Flauta Màgica". Rosa Mannion. Pamina. Anton Scharinger, Papageno. Steven Cole, Monostatos. Les Arts Florissants. Dir.: William Christie. (3m). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: "Marxa eslava·. op.31. Orquestra Filharmònica de Berlin. Dir · Herbert von Karajan. (10m) BARSANTI, FRANCESCO: Sonata per a nauta de bec i continu, op. 1 n. 2. Arcadia. (10m). STRAUSS. JOHANN: "Roses del sud", vats op.3SS. Orquestra Johann Strauss de Viena. Dir.: Willi Boskovsky. (Sm). SCHUBERT, FRANZ: "An die Musill'" (A la música), o. 547. Janet Baker. meno. Geoffrey Parsons, plano. (3m). RAVEL, MAURICE: Sonatina. Martha Argerich. plano. (9m). ANÒNIM: "Els segadors". Conjunt vocal I Instrumental la Capella Reial de Catalunya. (10m). BELLINI, VICENZO: "O rendetemi la speme- Qui la voce", ària de l'òpera "I purltanl". Montserrat caballé, soprano. Agostina Ferrin. Matteo Manuguerra. (11m). GRIEG, EDVARD: l'ascensió a la muntanya, op. 32. Hakan Hagegard, barlton. Warren Jones. plano. (4m). HANDEL, GEORG FRIEORICH: "Amor neI mio penar". ària de l'òpera "Fiavio". Drew Minter, contratenor. Philharmonia Baroque Orchestra. Dir.: Nlcholas McGegan. (Sm). FERNANDEZ, OSCAR LORENZO: Primera Suite Brasileira. Luiz de Moura castro, piano. {1m). BACH. JOHANN SEBASTIAN: Tercer moviment del concert per a tres clavecins, BWV 1064. Kenneth Gilbert, Trevor Pinnock, lars Ulrik Mortensen, clavecins. The Engllsh Concert. Oir.: Trevor Pinnock. (5m). EUNGTONIBIGARD: "Mood lndigo• (arranjament fet per Charles Mingus) Eddle Preston I Richard Wllllams, trompetes. Brltt Woodman. trombó. Erla Dolphy, clarinet. Jakl Byard, plano. Charles Mlngus, contrabaix. Walter perklns, bateria. Enregistrament tel el 20 de Setembre de l'any 19G3 a Nova York. (Sm). BOJ02561 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró Jané. 20:00 AGENDA MUSICAL 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmina Malagarriga. 22:04 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per AHred Celaya. OBRES d'EDUARD TOLDRÀ. SALVADOR PUEYO i FRANZ SCHUBERT. Assumpte Mateu. soprano. Francisco Poyato, piano. CONCERT enregistrat per catalunya Música el dia 7 de setembre del 2002 a J'esglèsla de Santa Maria de Vilabertran. X SCHUBERTIADA A VILABERTRAN, (11m). 23:45 NOCTURN Música per acabar el dia. Presentació a càrrec d'Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 MÚSICA CORAL Emès dimecres de la setmana passada 1:30 MÚSICA DE CAMBRA Programa emès la setmana anterior (Dimarts a les 19;00h). ~ -= S' ~ a ~- 6f 217 (;: ::::¡, ..., s a s::::l. §!. ¡¡ S' = I=" 15 ·\ 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Repetició dels programes eme~os la setmana anterior. 3:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, DiJOUS, Divendres, de 20:1O • a 22:00). 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana anterior. {Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIUAITI, 7 Dl DEIEMBRI DIL 2002 ..... = ... ¡¡¡¡.!;! El el' ;i" 217 ;;;!! ;::::5. ...., ¡¡;;El 1!!11 2: ~ ...= 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus Inclou butlletl de notfcles 1 agenda musical. 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETI DE NOTICIES 10:00 CONCERT BARROC Una selecció de Joan Vives que presenta Pilar Subirà. HEINICHEN ..JDHANN DAVID: Concerto grosso (Concert de Dresden), s. 235. Musica Antiqua de Colònia. Dir.: Reinhard Goebel. (17m). GRAUN, CARL HEINRICH: Concert en FaM. Ricercar Consort. (10m). ZELENKA, JAN DISMAS: Sonata per a dos oboès, fagot i baix continu, n. 2 B. Glaetzner. I. Goritzkl. K. Sonstevold. (22m). 11:00 MÚSICA PER A COBLA Una selecció d'Ignasi Plftol que presenta Pilar Sublrà. 12:00 AGENDA MUSICAL 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Surés I Àlex Robles.Repetlcló del programa emès dijous passat 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats discogràfiques aparegudes al merca1, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musicalRealitzat per xavier Chavarria. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 16:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmina Malagarriga. BACH, JOHANN CHRISTIAN: Simfonia (Obertura), op. 3 n. 2. The Hanover Band..Dir.: Anthony Halslead (9m). FONTANA, GIOVANNI BATIISTA: Sonata n. 14. Ensemble Sonnerie. {6m). MACHAUT, GUILLAUME DE: Ce qui soustient moy m'onneur et ma vle. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Ensemble Tre Fontane. (Sm). SALAZAR. ADOLFO: Osacrum convivium. Andrew Watts. dulcian. Andrew Lawrence-King, arpa. lain Slmcock. orgue. Cor de la Catedral de Westminster. Dir.: James O'Donnell. (3m). MASSENET. JULES: "Meditation" de "Thais". Jean Pierre Rampal, flauta. Royal Philarmoníc Orchestra. Dir.: Placido Domingo. {4m). • MARTíNEZ I COMIN, FELIX I LLUNELL, PEPITA: Tot festejant, vals. Cobla Principal de La Bisbal. Dir.: Francesc Cassú. {4m). MARTINU, BOHUSLAV: Tres esbossos. Emll Leichner, plano. (6m). LULLY, JEAN BAPTISTE: Xacona en Sol M. Musica Antíqua de Colònia. Dir.: Relnhard Goebel. (5m). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Simfonia n. 1. The Academy ot Ancient Music. Dir· Christoper Hogwood. (13m). 17:00 GRANS OBRES Presentat per Maró Jané. CAVALLI. FRANCESCO: La Calísto. Maria Bayo. Marcello Uppl. Simon Keenlyside. Graham Pushee. Concerto Vocale. Dir.: René Jacobs. (165m). 20:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 AGENDA MUSICAL 22:04 A LA MANERA DE..... Un convidat ens proposa i comenta la música que li agrada. Guió i presentació de Joan Vives. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissabte i diumenge a les 1O:OOh). 1:30 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical.Realitzat per Xavier Chavarria. (Repetició). 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 3:30 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 4:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anterior {Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte I Diumenge, de 14:00 a 17:00). 5:30 CAPSA DE MÚSICA Programes emesos la setmana anterior. (Ordre d'emissió: Repetició dels programes de Dilluns, Dimarts, Dimecres, Dijous, Divendres, de 10.03 a 13.00). DIUMENGE, a Dl DISIMBRI DU. 2002 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Subirà. Recull d'obres breus. Inclou butlleU de noUetes i agenda musical. 8:30 AGENDA MUSICAL 9:00 BUTLLETf DE NOTÍCIES 10:00 CONCERT BARROC Una selecció de Joan Vives que presenta Pilar Sublrà. CLERAMBAULT, LOUIS·NICOLAS: Domine a tres veus I dos violins, motet C1S8. Gérard Lesne, contratenor. Mark Padmore, tenor. Josep·Miquel Ramon I Monzó, baix. 11 Scmlnarlo Muslcale. (Sm). CLERAMBAULT, LOUIS·NICOLAS: Domine a tres veus I dos violins, motet C1S8. Gérard Lesne, contralenor. Mark Padmore, tenor. Josep·Miquel Ramon i Monzó, baix. 11 Semlnarlo Muslcale. (Sm). COUPERIN, FRANÇOIS: Magnificat anima mea. Motet. Jill Feldman i lsabelle Poulenard, sopranos. Gregory Reinhart, barlton. Jaap Ter Llnden, baix de viola. Oavitt Moroney, orgue. (13m). RAMEAU, JEAN PHILIPPE: Quam dilecta, motel Solistes vocals. Cors I Orquestra de fa Capella Reial de Paris. Dir.: P. Herreweghe. (21m). PHILIDOR: "La Batalla: lluís XIV contra Guillaume d'Orange· La Simphonie du Marais. Dir.: Hugo Reyne. (1?m). 11:00 MUSICA PER A COBLA Una selecció d'Ignasi Plñol que presenta Pilar Sublrà. 12:17 GUIA MUSICAL La Informació ll·lustrada sobre els concerts i l'activitat múslcal de la temporada.Un espai presentat per Pilar Sublrà. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana. 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarria. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmina Malagarriga. MAmiS, NICOLA: Sonata en Mi M, llibre 11, n. 3()..32. The Arcadian Academy. Dir.: Nlcholas McGegan. (6m). VERDI, GIUSEPPE: Preludi de l'acte tereer de "La Traviata". Orquestra Filharmònica de Berlfn. Dir.: Herbert von Karajan. (4m). SCARLATII, ALESSANDRO: 4 Madrigals. The Consort ol Musicke. Dir.. Anthony Rooley. (13m). BORGUNYÓ, AGUSTI: Sitges en fesla, sardana. Cobla Sant Jordi (Sm). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Obertura Coriolà, op. 62. Orquestra Simfònica de la Ciutat de Birmingham. Dir.: Walter Weller. (9m). RODRIGO, JOAOUIN: Primer moviment de la Fantasfa para un gentilhombre. Narciso Yepes, guitarra. Orquestta Alharmònica d'Espanya. Dir.: Rafael Fr!ibeck de Burgos. (Sm). BRAHMS, JOHANNES: Tereer moviment del concert per a violí 1 orquestra, op. 77. Maxlm Vengerov, violi. Orquestta Simfònica de Xicago. Dir.: Daniel Barenbolm. (Sm). 11:00 UNA TARDA A l'ÒPERA Magazlne operístic realiaat per Jaume Radigales. Inclou l'audició integral de: HUMPERDINCK, Engelbert: "Hansel i Gretel". òpera en tres actes. Anne-Sofie von Otter, Barbara Bonney, Marjana Upovsek, Hanna Schwarz. Andreas Schmidt, Barbara Hendricks. Eva Lind. Cor de Nens de Tòlz. Orquestra Simfònica de la Ràdio Bavaresa. Dir.: Jeffrey Tate. (103m). BOC OSB16 21:03 l'AUDIOVISUAL Un programa d'Alex Gorina. 22:00 AGENDA MUSICAL 2.2:04 LA MÚSICA A DEBAT Programa a l'entorn de temes musicals d'interès. Presentat i conduil per Joan Vives, i realitzat amb la colaboracló del Consell Català de la Música. 0:04 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE Nif Repetició dels últims programes 0:30 CONCERT BARROC Repetició del programa emès la setmana anterior. (Dissablel diumenge a les 10:00h). 1:30 ENTRE CLASSICS El dia a dia de l'actualitat musicai.Realltzat per Xavier Chavarrla. (Repetició). 2:30 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 3:30 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 4:30 ELS GUSTOS REUNITS Programes emesos la setmana anteliOr (Ordre d'emissió: repetició dels programes de Dissabte i Diumenge, de 14:00 a 17:00). • 5:30 CAPSA DE MUSICA Programes emesos la setmana .. anterior. (Ordre d'emissió: Repetttió dels programes de Dilluns. Dimarts. Dimecres, Dijous, Divendres. de 10.03 a 13.00). PETICIONS Ol•: l.A 'l'AliDA llF. I:OIEN'r: Ttlè!on: 93-202-35-35 Fax: 93-306-92-01 E~,loil: 16 la•·datl,•loit•ut@cutruc.liu.t'oru ~'r••<¡fi~uci•• d< Catolurt)l Mú•ica l"'• <oroor•¡uu (FM). Baix Ebre, Mo.r wlà i Rib<-ra d'llbr<'t LCJ2.5. TN·ra Alta: 97.3. Priorat: 92.2. AIJ Cnmp, Baix r..rup. Bllil< ~~; Cou•• d .. flarb<-ròt'lllrr"ff''II~O: 105.1. Baix Penedès: 105.9. GJUTigue•, Nogu~··· Pla d'llr¡¡~u. S..¡!arra, s..grià J rr~~lh 91.9. Guraf: 9 1.9. Alt Pened~ • .o\JIO ...PI. d• I B<r¡¡ttrdl• 102.·1. llol:< Uobrf'¡tat, Barodonr~ Vollè& Oocidontnl i Voll1-o Orienlal: 101.5. "ar"'"'"' 96.1/101.5. Ooona: 100.5. Sol!onèi: 89,7. G~onllf I .,..,, I'F,.tany: 96.7. La S•ha: 96.7/88.7. Bah EwpordA: 87.8196.7. Alt Empordà; ROoo.•<llcí: 90.8/87.6193.7196.7. Garruuo• 97.1. Ripollès: I00.5nOa.8. C.,..l ' 88. I. Ah U,...u, 88.6. Poll.,.. Ju••Ò I Pollan Sobirà: 88.6. Val d'Aran: 92.8/101.2. • s ~ ~ g q n 150 ANYS DEL NAIXEMENT D'ANTONI GAUDÍ Gaudí i la música 1 Tema que presentem aquest mes ens situa davant d'una de les dues grans figures de la creació catalana -~ a les quals el país està retent homenatge enguany, en l'avinentesa de sengles commemoracions assenyalades. Si fa poc ens acostàvem a Jacint Verdaguer en l'avinentesa del centenari de la seva mort, una referència literària de gran significació en el món de la música, ara ho fem a la d'Antoni Gaudí en la recordança del segle i mig del seu naixement. L'obra i la figura excepcionals de l'arquitecte del Baix Camp -no entrarem en polèmiques sobre si era exactament originari de Reus o de Riudoms- té una dimensió tan grandiosa que aconsegueix transcendir l'estricte i genuí terreny de la plàstica que li correspon, i s'eleva per damunt d'altres suggestions -religioses o profanes-, entre les quals les musicals. I, de fet, aquesta és la justificació del treball que proposem. De la mà d'una figura cabdal en l'hora gaudiniana present, el director de les obres de construcció de la Sagrada Família, Jordi Bonet i Armengol, ell mateix un gran amant de la música, ens presenta un enfilall de concomitàncies entre el món gaudinià i el musical, totes sorprenents i d'una gran riquesa. I que, per tant, ens ajuden en gran manera a eixamplar, encara més, l'immens arc de la creativitat de l'arquitecte. Hom pretén, per tant, contribuir a penetrar en el complex cosmos creatiu i personal de Gaudí des d'una perspectiva nova i gairebé impensable i així enriquir la visió d'aquest mateix cosmos. L'afegitó d'una referència que ens el presenta en la relació arn b dues figures de la música com Albert Schweitzer i Lluís Millet arrodoneix, en la seva presentació, gairebé fugissera, aquesta altra visió gaudiniana, per correspondre a l'artista, d'un enorme atractiu. 217 27 567 Antoni Gaudí i la música ____per_IQ!_Ql..~Q~T i ARMENq_q_~---Dr. Arquitecte AQUEST ASPECTE, QUE SENS DUBTE INTERESSÀ EL GRAN ARQUITECTE DEL QUAL ENGUANY ES COMMEMORA EL 150 ANIVERSARI DEL NAIXEMENT, s'HA ESTUDIAT POC. Es TÉ NOTÍCIA DE LA SEVA AFECCI Ó A LA MÚSICA I DE COM ASSISTIA A CONCERTS I A REPRESENTACIONS OPERÍSTIQUES AL LICEU, DE LA SEVA AMISTAT AMB EL MESTRE MILLET I L'ADMIRACIÓ PER L'ÜRFEO CATALÀ, COM TAMBÉ DELS SEUS ESTUDIS EN RELACIÓ AMB LES CAMPANES TUBULARS DEL TEMPLE DE LA SAGRADA FAMÍLIA. 217 E delló publicà una petita biografia, un opuscle que n'explica molts detalls. També en les paraules que d'ell recolliren els seus admiradors, llavors joves arquitectes, com Ràfols, Martinell, Bergós i Puig Boada hi ha mots ben eloqüents que és bo de remarcar i difondre, que és en bona part l'objecte d'aquest article. Gaudí estimava la música com una de les manifestacions més entenedora i universal, i entre els seus amics, un dels que més admirava fou el mestre Lluis Millet, fundador de l'Orfeó Català. Considerava que la seva obra havia fet el bé, més que moltes altres. El cant era per a ell fonamental, i en el fons sempre tenia present el que significava en relació amb el Temple de la Sagrada Família. Deia: '"L'arquitectura és la primera art plàstica, la pintura i l'escultura necessiten de la primera. La música, el cant, les campanes en són el complement... A Mallorca vaig inGaudí va estudiar a fons com podria atendre al màxim la dignitat que la música podia aportar al temple. Els problemes acústics per aconseguir una perfecta audició de la paraula demanaven que no hi haguessin ni ressonàncies ni espais sords. Pensava en els ins truments, els cors i les campanes. A l'interior i a l'extctior del temple. Això ho resolgué amb les superfícies dc doble curvatura que actuen tan favorablement en relació amb la llum com amb els sons i donen la dispersió i no la concentració d'ambdós. Explica Mn. Baldelló que Gaudí li havia dit que "no tenia coneixements musicals en el sentit de teoria i solfeig, i que era ben poc dotat per al cant, 28 I ro era lluo un ni.J gu1 I sacerdot i músic Mn. Francesc de P. Bal- sistir al senyor bisbe perquè el poble cantés." 568 l'ÓS pop però que volia cantar amb tot el cor i plena consciència l'Amen de resposta al celebrant". Tot i que havia anat al Liceu, no ho feia com els fil. harmònics, sinó més aviat -deia Baldelló- corresponent "a les exigències de l'home de món que era en aquells moments". ~ d'o[ tem o és estrany, doncs, que fos poc concurrent als concerts de la Banda Municipal ni tam· poc sovintegés els de l'Orfeo Català, però si es produ1·a un esdeveniment important, as· sistia als concerts de nit. Assistí a la primera audició de Les Estacions de Haydn i l'endemà, explica Mn. Bai· delló que coincidí amb Gaudí a la plaça Nova i li de· manà la impressió que li havia fet. Gaudí trobava "fred i mancat de llum l'art germànic" i recorda, diu, gai: rebé les paraules exactes de Gaudí: u Aquell cant alt•t N que hi ha a la tardor és un cant de gent que ha begut massa. Compari'/ desapassionadament amb el de la verema del nostre C/avé i veurà quina diferència. Esdevé equilibrat i és el caut dels camperols que han begut el bon vi de la terra d'una manera mesurad~, n'han gusta/l'essència i se n'han encomanat l'aler'a sense perdre gota del seny català. Canten serens t sa· ben el que canten." També explica que coincidiren la nit d'estrena de la Passió segons sant Mateu de Bach i a l'è~t r~ss~· nant de l'Orfeó Català. Gaudí hi anà amb amiCS 1 del· xebles i seguí l'audició amb el més viu interès~ -segueix- "podríem dir que aquella audició !'havta r~· conciliat amb Bach ", a qui retreia que hagues col-laborat a la reforma protestant. :Er¡ ¡a e IOIG mú poc qui liaf ala era G , Litu aut go~ ta v1 H Una hi H dos que cretament, afirmà "que la primera part del compàs no corresponia al temps fort" i establí una autèntica diferència entre l'accent literari i el musical, que no lligava amb el que Lluís Millet i F. Pujol defensaven, tot considerant-ho contrari a la tradició i a les lleis de la natura. Gaudí -ex'Plica Mn. Baldelló- escoltava atent la polèmica i rebé la pregunta que en to amical i humorístic li féu Millet: "/vostè què hi diu, a tot això, Don Antoni? La resposta fou ràpida: ''Oh amic, jo ací no vinc a aprendre música, sinó arquitectura. " Gaudí ho entenia clarament, com si el seu art s'insen el gregorià. La concepció arquitectònica de pirés Oein/I rle In Sngrarln Fnmflin. Gaudí es basa en "la 1/iberlat de ritme". comenta A In pltgi11n rwterior, retrat rle l'nrquileclc Antoni Gaudí Mn. Baldelló, "en una capriciosa alternança de ritEn preguntar-li el mestre Millet sobre la impressió mes binaris i temaris, sense obeiries lleis del ritque li produí Ja memorable audició, la resposta de me isòcron". Gaudí fou de franca admiració envers aquella obra geMn. Baldelló arriba a afirmar que el "SANCTUS, nial que li havia desvetllat un sentiment de misticisme, SANCTUS, SANCTUS disposat en progressió asperò afegí: "em sembla que m'ha afectat tant perquè cendent, en passar pels nostres ulls. ressona mentalment en les nostres oïdes com una melodia litúr1'ÓS amic Mil/et. l'heu arreglada bon xic". I és que Gaudí sentia una tan gran admiració per gica i fins la disposició de les lletres ens desvetlla el l'Orfeó Català, i sobretot pel seu directot~ que creia que record de la forma dels neumes escrits damunt del tetragrama". era capaç de capgirar I'art alemany trist i desproveït de Entre els qui el conegueren, Puig Boada afirma llum. Millet havia aconseguit imprimir a la partitura que "situaria en Gaudí més a prop de Beethoven un aspecte clar, optimista, amb la llum del Mediten·aque de Wagner". Baldelló afitma "que està més acosni. Havia fet el miracle que la Passió de Bach ''s'hatat, sinó absolutament identificat gués tornat com una mena de cançó amb el cant gregorià". popular de Catalunya". Sabem pel testimoni de les carde Sant Josep que anaven melites és endavant també asEN LA CELEBRAa la casa on habitava Gaudí a tesistí a un concert de la nir cura del seus familiars, que Capella Sixtina de RoCIÓ LITÚRGICA, un piano formava part del moprograma ma amb un GAUDÍ VALORAVA EL biliari de la seva casa del Parc d'obres de polifonia clàssica conGüell. temporània. No va pas agradar-li: CANT PER DAMUNT DE I allí també a la gran plaça que "En sentir el primer compàs, hom L'ORGUE. contoma el banc ondulat ple de ja endevinava el desenvolupament color, Gaudí ben d'acord amb el total de l'obra." 1 és que era una mecenes Eusebi Güell havien volmúsica, la polifònica, que li semblà gut i fet possible que els cants, les poc aprofitable per a la seva visió arsardanes i la festa musical hi sovintegessin. quitectònica, malgrat que tant Victoria com Palestrina ti agradaven. Concretament. pensava com podia servir al, però, explicar ni que sia resumidament ala construcció del Temple i per a ell el cant gregolià com Gaudí havia pensat la participació de era millor. la música al Temple de la Sagrada Família, Gaudí pensava en el cant del poble i sobretot el gresobretot en les grans solemnitats: el cant gorià. Segurament dins el seu cap devia sentir l'harn'era el primer protagonista fms i tot per damunt de monia del ritme i la modalitat. l'orgue. La veu humana havia de manifestar-se amb Cal explicar que l'any 1918, després deli Congrés tota preferència perquè és l'element litúrgic que colitúrgic, el P. Gregoti Suñol. considerat com la ptimera munica els humans amb Déu Creador. En aquell autoritat en el camp de cant litúrgic i sobretot del gretemps cal, però, saber que la separació entTe homes gorià, donà al Palau dc la Música Catalana un curs d'alta volada. i dones tenia una vigència que avui ha desaparegut. Gaudí va, doncs, pensar a situar a mitja alçada de l-li assistiren els músics més destacats del moment. la nau principal i el tester, a les graderies que es dis~na fotografia recorda els 28 assistents, entre els quals posen damunt dc les naus d'ambdues façanes lateht havia Gaudí, que amb Aureli Campmany eren els rals i que habitualment és el cor de la majoria de les dos que no eren músics. Gaudí assistí a totes les lliçons, el que s'anomena "gineceu", és a di1~ el lloc esglésies, disapassionada en que a vegades fins es convertien cussió. destinat als cors femenins, amb una capacitat de 1.200 veus. A l'absis, hi coHocava les veus blanEl P. Suñol explicà les teories de Solesmes que aquí ques, del cor de nois, amb una capacitat d'unes 300 eren desconegudes i que eren revolucionàries. Con- M C veus, a l'alçada d'uns 14m, tot coincidint amb el njveU inferior del gineceu. Més amunt, els cantors masculins, i al voltant del creuer. els orgues i Ja '·capella dc música··. er aconseguir el que desitjava Gaudí obtingué l'ajuda del mestre Francesc Pujol, subdirector de l'Orfeó Català i la del metallista Miquel Car. reras. Aquestes persones que haurien pogut ex. olia, d'aquesta manera, que els sons dels plicar el detall i les solucions dels problemes acús. cantaires que havien d'efectuar uns cants tics, amb els resultats obtinguts, que estaven anotats més afinats, baixessin cap al nivell zero del en l'obrador de Gaudí dissmtadament destruït eli936, Temple on la majoria dels fidels havien de desaparegueren, i tampoc no fou possible que deixes· participar activament. El cant del poble era, per a memòria del que es féu els esmentats col·labora. sin Gaudí, fonamental, alhora que havia d'alternar amb dors. els participants més preparats i el de Ja clerecia omAl Palau Güell, Gaudí situà de forma preferent i amb plint el presbiteri amb unes 300 veus. un espai de gran alçada la sala principal, amb especial Cal pensar que la capacitat total del Temple és del atenció als concerts que allí s'havien de celebrar. La volt de I0.000 fidels i que tot l'àmbit del Temple vocol·locació encertada de l'orgue i el lloc més elevat per lia que s'omplís de la millor lloança a Nostre Senals músics, amb les formes i els ritmes harmònics de yor, en bona part gràcies a la música. l'arquitectura en feren un espai vertaderament notaPossiblement. Gaudí pensava en la suma dels grans ble. cors, de dones, homes i d'infants cantant les meloTot aquest interès i dedicació de Gaudí per la mú· deixant veu, sola una a himnes dels i dies dels salms sica que hauria de ressonar algun dia a l'interior del la polifonia a Ja Capella de Música pròpiament diTemple i que s'expandiria per la ciutat no li fou pas ta. Així, tot el poble fidel. unit amb el cant en la possible, al genial arquitecte, de poder gaudir-ne. Sens pregària comunitària; sense espectadors, és a dir dubte que algunes festes en l'àmbit del Temple al redós només vibrant al mateix ritme i melodia, unint-se de la façana del Naixement i les parets de l'absis amb amb les veus que baixen del cel, de la part alta del la volta celeste per coberta experiTemple, amb els de la terra que mentaren en determinats mos'enlairarien en una lloança ments una aproximació del que corprenedora. en el futur. setia Sabem que Gaudí tenia tant L'INSERI MENT DE LA Al fmal de l'any 1921, amb mod'interès a aconseguir una miMÚSICA A LA SAGRADA tiu de les festes josefines i de llor acció litúrgica, que s'intela primera pedra de col·locar-se ressava a saber què es cantaFAMÍLIA, OBJECTE DE la columna dedicada a la Seu Pd· ria, i qui era l'autor de la múGRAN INTERÈS P ER PART mada Tarragonina, un miler de sica. També pensava en les veus dirigides per Lluís Millet en· campanaes i, sobretot, a obteDE L'ARQUITECTE. tonaren l'Alleluia de Handel. nir l'acústica més adequada del També tot acompanyant les des· conjunt. Volia la perfecta aupulles del gran arquitecte pels car· dició, tant dc la paraula com dels rers de la ciutat. des de l' Hospital de la Santa Creu a cants i l'orgue, sense ressonàncies i espais sords, i la seva tomba a la Capella de la Mare de Déu del Car· també del so de les campanes. me al Temple de la Sagrada Família, centenars de veus, En aquesta veu de l'Església, com s'ha anomeen un acte únic a Barcelona, anaren cantant salms i nat el so de les campanes, Gaudí efectuà experiments l'absolta de difunts en gregorià. Els cantaires d'orfe· vertaderament notables que malauradament no poons i altres agrupacions corals i musicals homena~a· dem tenir per seguir les seves idees genials. Per a ren així l'arquitecte enmig d'un impressionant silenci Gaudí les campanes no sols havien de tocar les hodels qui contemplaven el pas de l'entenament. Gaudí res i convocar a les celebracions o tocar a morts, tal com durant segles s'havia fet pels països cristians. sentia la necessitat del protagonisme musical en la litúr: gia i, així, el seu darrer camí de retorn al Temple ana Les tres façanes amb els quatre campanars de ca. da una tenien assignada una missió ben clara. A la acompanyat del cant que tant estimava. Finalment, cal recordar que el Dr. Albert Schwe.Jt· façana del Naixement, a Llevant, unes campanes tuzer -premi Nobel de la Pau, gran organista i especJa· bulars s'actuarien des d'un teclat per ressonar a l'entom, mentre que les situades a Ponent, amb tubs lista en johan Sebastian Bach-, acompanyat pel mes· d'otgue, acompanyarien els cants de l'interior per tre Millet visità el Temple, i seguí l'explicació que en portar-los a l'extctior. Des de la façana de la Glòria, català li feia Gaudí l'any 1922. I arran de Ja visita ex· plica en les seves memòries que li semblà escoltar el a migdia, les campanes tradicionals donarien tota la beat il·luminat Ramon Llull. I també un italià, el nun· intensitat i el timbre, que se sumat·ia al conjunt, tot formant "com un poema sonor d'incomparaci Rangonesi, després d'escoltar Gaudí, pronuncià 1:~· ble bellesa i emoció.,, explicava Mn. Baldelló. logiosa frase: .. Aquest es el Dant de l'arquitectura; I què és sinó el cant de lloança a Nostre Senyor, I ex· Els campanars estan dotats d'uns plans inclinats, pressió més alta i sublim de la Poesia, que s'entén a tot que coneixem amb el nom d'abatsons, que se situen amb alternances entre les costelles i l'escala helinivell per mitjà de la "nova arquitectura".d'un ~el; coïdal que dóna accés als punts més alts, per transgrans valors universals que Catalunya oferetx al mon. V ...= c:J a = = e;' ¡;;¡· 217 metre els sons a l'entorn. P •[ co Aq tru lia, res, en sou :~1 pr~J "És Una visita d'Albert Schvveitzer a la Sagrada Família* *D'Albert Schweitzer, ma vie et ma pensée. Éditions Albin Michel. París, 1960 D es del meu primer encontre amb Lluís Millet, el directo1· de l'Orfeó Català, jo em vaig sentir atret per aquest artista eminent i pensador profund. Ell em féu conèixer el cèlebre arquitecte català Antoni Gaudí. Aquest dan·er estava completament lliurat a la construcció de la curiosa església de la Sagrada Família, de la qual només havia construït, fins aleshores. un en01me portal coronat amb voltes. Com els arquitectes de l'edat mitjana, Gaudí començà aquesta obra conscient que només podtia ser acabada per les generacions futures. Mai no oblidaré el moment en què, en el taller proper a l'església, parlant com sota la inspiració del seu compatriota Ramon Llull, m'inicià en la seva teoria mística de les proporcions realitzades per les línies arquitectòniques per tal de presentar arreu els símbols de Ja Divina Trinitat. "És impossible d'expressar això en francès, en ale- many o en anglès", em va dir. "Per això t'ho explico en català i em comprendràs encara que no co- 11eguis la llengua." Mentre jo admirava, en el baix- reUeude pedra del portal que representava la Fugida a_Egipte, l'ase que camina penosament sota la seva carrega, Gaudí va remarcar: "Tu comprens alguna cosa de l'art, ja que has sentit que aquest ase no és imaginat. Cap de les siluetes que tu veus aquí, esculpides en pedra, no ha estat creada per la imaginació. Estan aquí tal com jo les he vist en la realitat. Josep, Maria, el Nen Jesús, els sacerdots del Temple, tots els he escollit entre persones vives que he trobat i que he esculpit en pedra a partir dels motlles de guix realitzats sobre elles. Quant a l'ase, la cosa ha estat difícil. En saber que jo cercava wz ase per a la Fugida a Egipte, m'han portat tots els ases més bells de Barcelona. No em podien sen1ir. Maria i el Nen Jesús no estaven pas asseguts sobre un bell ase robust, sinó sobre un pobre vell animal fatigat, amb els ulls plens de bondat i que comprenia el que passa l'a. Així era l'ase que jo cercava. Finalment el vaig trobar, enganxat a la carreta d'una bona dona que venia sorra. Em va costar molt de convèncer la propietària de venir a casa meva. Mentre preníem els motlles de l'ase, peça per peça, ella es va posar et plorar, pensant que l'ase no ho resistiria. fleus ací l'ase de la Fugida a Egipte que t'ha colpit, perquè no és pas imaginat, sinó real." DEBORAH POLASKI Una convençu.da vocació wagnerzana EL GRAN TEATRE DEL LICEU LA VA ADMIRAR PER PRIMERA VEGADA COM A !SOLDA I AQUESTA TEMPORADA HO PODRÀ TORNAR A FER AMB LES VALQUÍRIES, TAMBÉ DIRIGIDA PER BERTRAND DE WILLY. TÉ UNA VEU ÀMPLIA, PODEROSA, FORTA I SENSIBLE QUE ES CORRESPON AMB LA SEVA PRESÈNCIA I AMB LA SEVA PASSIÓ PROFUNDA PER LA MÚSICA I ' M PEL CANT. EL SEU PRESTIGI EN EL REPERTORI GERMÀNIC -WAGNER, 5TRAUSS, ESPECIALMENT- L'HA PORTADA A VIURE MITJA VIDA A EUROPA I L'ALTRA MEITAT AL SEU PAÍS DE NAIXEMENT, ELS ESTATS UNITS. LA SEVA HISTÒRIA ÉS LA D'UNA MESTRA D'ESCOLA QUE HA ACABAT CONVERTINT-SE EN UNA DIVA DEL SEGLE XXI. criure aquesta obra? agradaria que ens expliqués la seva vivència personal del paper d'lsolda. ·Les emocions que ella viu són emocions que ens pertanyen també lli el nostre temps, que tenen a veur~també amb la manem en què vinm actualmellt, l'any 2002. Són !elltiments reals, que no els has d'i'l!aginar. Per a mi, aquest fet fa que la interpretació sigui molt més fàcil. Conec tots aquests sentiments i només es tracta de cercar-los en l'experiència pròpia i treure'ls en la situació que et plqnteja l'obra: estimar o ser traït. Es un paper comprensible. -¿Creu que el Tristany i !solda reflecteix els sentiments reals de Wagner, els que devia sentir en el moment de la seva vida en què va es- -Això no ho puc saber. Crec que desenvolupa la idea d'una història d'amor passional. I estic segura que ell era molt passional. Les històries d'amor que Wagner planteja en les seves òperes són totes diferents. Penso que l'amor que planteja el Tristany és un amor naif, ingenu. Perquè és un amor directe, obert. El que trobo més interessant és comprovar com Wagner crea personatges i històries d'amor molt di- ..é•••••···R ETRAT ferents per mitjà de les seves obres. -Què creu que és el que caracteritza els personatges wagnerians. què tenen en comú? -Segurament la seva complexitat. Poden sonar molt directes, com la seva pròpia música, molt contundents, però darrere s'amaga una gran complexitat. És molt interessant. En Parsifal, la història d'amor no es pot dir que sigui veritable, perquè es produeix per una finalitat, amb Ull objectiu. Wagner tracta el tema de l'amor des de molts aspectes en les seves òperes. En el mateix Tristany, apareixen diferents formes d'amor. No es tracta només d'un amor físic o emocional. L'amor que sent Marke per Tristany, o Kurnewald per Tristany, és completament diferent del que poden sentir Tristany i !solda. -De quina manera afecten els trets psicològics d'un personatge en la manera de cantar? -Ajuden molt, perquè l'emoció de la peça fa que et sentis transportat per mitjà de la música. Et sents immergit en un corrent d'emoció que I 'empeny a cantar d'una manera determinada, en sintonia amb L'esperit de l'obra. Però tmnbé has de voler sentir aquesta sintonia, eslar predisposat a sentir-la, si no és molt difícil. Molta gent es queixa que són obres llargues. Sí, és cert, són llargues i et dema11en un gran esforç físic, però encara t'exigirien més si el mateix cantant no es deixés endur per la càrrega espiritual de la mateixa música. -Quant a tècnica vocal, ¿les obres de Wagner demanen també un sobreesforç, una resistència especiaJ? -No, penso que no. El que és important és que es canti amb la tècnica adequada. Evidentment, no es pot cantar amb els mateixos paràmetres amb què es canta un recital, en què, en certa numera, la veu té una altra projecció, potser s'hi busca una altra subtilesa. És difícil d'explicar. Sempre és important escoltar les veus de cantants que t'han precedit. Però el més important és entendre la interpretació que han fet del personatge. -Com creu que ha evolucionat Ja interpretació de Wagner? -Evidentment, ha canviat. La gent és diferent a la d'abans. D'altra banda, es viatja molt més que abans. Fins i tot mengem diferent de com es feia trenta anys enrere! Hi ha tota una manera diferent de al'e¡ acttt, ell dc -¿S'ha fixat especialment en alguna de les cantants llegendàries del repertori wagnerià? -Sempre és important escoltar Les veus de cantants que t'han precedit. Però el més important és entendre la interpretació que han fet del personatge, la seva comprensió del personatge. Però no trobo que sigui molt positiu fer-ho sistemàticament, perquè cada cantant és diferent. Haig de ser conscient de què canto amb la meva veu i el meu cos. Jo només escolto certes gravacions per saber com van resoldre algunes dificultats, per saber com ho van fer. La veu humana és equiparable a les empremtes digitals, és única en cada persona, cadascú té la seva veu. Això s'ha de tenir molt clar. port1 portt ala blic ¡ abar .v seru ¿An1 e1·oll viure. Els mateixos directors tenen maneres diferents de veure les_obres de com es feia temps enrere. Es una qüestió de progrés. No diria que els cantants siguin millors, són diferents. I la manera de cantar també. El públic mateix també vol escoltar noves versions. -Què és el que ha canviat? -Per exemple, el paper d'Elektra s'acostumava a interpretar amb una veu més entretallada, la peu d'una dona madura. Això ha can· viat en les últimes dècades, perquè s'ha valorat la bellesa de la seva música d'una altra manera, no en el /(mit amb el crit com es feia lla· bitualment, sinó fins i tot com el d'una dona jove. El contingut de la peça és terrible i la càrrega emocional és extrema, però l'accen~ de la seva bellesa, del seu amor un- ·~ d~ l't U/IQ tmpt blem Bayr 1iae. mat Bay,j \fet~ tam~ de 8 espe, Però hagi histè IQ/ é¡ de , 1 lerp~ ·¿j conq ·Sl DEBORAH POLASKI JA HA DONAT LA VOLTA AL MÓN A TRAVÉS DELS TEATRES D'ÒP ERA MÉS IMPORTANTS. ESTÀ EN LA P LENITUD DE LA SEVA CARRERA. FINS FA POC NOMÉS LI QUEDAVA CANTAR AL FESTIVAL DE SALZBURG, COSA QUE VA FER FA DOS ANYS, I AL G RAN T EATRE DEL L ICEU, QUE L'HA REBUDA AMB ELS BRAÇOS OBE RTS I QUE HA APLAUDIT AMB ENTUSIASME LA FORÇA DE LA SEVA VEU, EN UNA VERSIÓ DE LA !SOLDA MÉS T EMPERAMENTAL QUE NO PAS FRÀGIL, AL COSTAT o ' ALTRES VEUS DE P R IMERA FILA IN TE RNACIONAL. SENS DUBTE, ÉS UNA PERSONA FETA PER CANTAR, P ERQUÈ L A M ÚSI CA L'ENTÉN AMB LA NATURALITAT N ECESSÀRIA I DOMINA L'ESCENA AMB LA SEGURETAT D'UNA GRAN ARTISTA . AFRONTA ELS SEUS PERSONATGES SENSE POR NI PREJUDICIS QUE LA CONDICIONIN, AMB LA FERMESA DE LA PROFESSIONALITAT. D 'UNA PROFESSIONALITAT QUE ACTUALMENT TÉ MENYS glamour, PERÒ ESTÀ MÉS BEN ENTESA. porta més. Ara es dóna més importància a la part dramàtica que ala 110cal. Fa trenta anys se sortia al'escenari per cantar, però no per actuar. ! l'òpera és teatre musicat, en definitiva. Ara penso que el públic s'implica més en la història que abans. -Vostè ha cantat durant deu anys seguits al Festival de Bayreuth. ¿Allà també s'ha produït aquesta evolució? -Per a mi és com un teatre més del'àmbit internacional, però amb ~11a tradició en l'obra de Wagner Impressionant, exclusiva. El problema és que molta gent pensa que Bayreuth és el top, el màxim. 1-/aI'Íilestat el màxim, però ara aquests mateixos cantants que actuen a Bayreutlz, van a Munic, a Viena, al .\fetropolitan de Nova York... Certament, hi ha una aura al voltant de Bayreuth, i és un escenari rnolt especial, d'això no hi ha dubte. Però no vol dir que la interpretació h~gi, c~e variar per la seva càrrega hJslonca. La diferència fonamental és que no es tracta d'un teatre de repertori, sinó que només s'interpreta música de Wagner. -¿Creu que la música de Wagner COntinua tenint la mateixa força? ·Sí, absolutament. El públic con- ti11ua quedant fascinat amb les seves òperes. Té el mateix poder artístic que crec que ha tingut sempre. -¿Vostè es considera una especialista en el repertori germànic, Wagner i Strauss? -Sf. És una qüestió de comoditat mental i emocional. Amb Wagner em sento a casa. Sento que estableixo un lligam amb els personatges, que no sento en el mateix grau en Verdi. Aquest lligam s'ha anat creant amb el temps, després de molts anys. No és una decisió presa d'un dia per l'altre, sinó que aquesta preferència pel repertori alemany ha anat venint lentament, sense gairebé adonar-me'n. -Vostè va estudiar cant als Estats Units i ben aviat va venir a Europa, on va debutar amb el paper de Senta. -De fet, primer vaig fer els estudis de música a la universitat i vaig entrar com a mestra en un institut. Durant aquell període vaig continuar anant a classes de cant. El fet d'haver impartit classes m'ha ajudat en el meu desenvolupament personal. M'agrada molt fer classes i encara ho faig, però ara a cantants, és clar. Ho trobo molt interessant. Les classes m'han fet tornar als meus orígens. De vegades truco a la meva mestra, lrmgard Hartmann, a Berlín, per parlar d'algun problema que puc tenir amb un alumne. És a dir que la meva mestra m'ensenya a ensenyar! Una vegada em va arribar a dir que ja es podia morir tranquil·la perquè ja sabia quí continuaria la seva tasca. Sempre m'emociono quan penso en les seves paraules. La vaig conèixer per mitjà de la meva mestra als Estats Units, que havia treballat amb ella. Va ser el moment en què em vaig quedar a Europa, quan vaig tenir el meu primer contracte a Alemanya amb el rol de Senta. Una altra història d'amor. -¿És difícil que una cantant amb la seva trajcctòtia i la seva carrera plena de compromisos encara pugui trobar temps per fer classes? -En faig sempre que puc, en els forats que em permet l'agellda, que no són gaires. Però quan sento i veig que un alumne fa el que li he indicat i se'n surt, sento una gran satisfacció. jo sempre els recomano que gravin les classes i que les escollin, perquè penso que és molt important saber-se escoltar a un mateix, és com un mirall, et permet veure més clarament els defectes. 217 Cent anys d'història orquestral Palau 100. Orquestra Simfònica de Viena. Hector McDonald, trompa. Dir.: Vladimir Fedoseiev. R. Strauss: El cavaller de la rosa (obertura). Concert per a trompa núm. 1. Una Vida d'heroi, op. 40. Palau de la Música Catalana. 14 de novembre de 2002 (21 h). tur del nombre de concerts i de con- L ' any 1900 es fundava l'Orquestra del Konzertverein. una orquestra que recollia tota la tradició musical de la ciutat de Viena i que, patrocinada per persones afins a activitats artístiques procedents del món dc les finances i del comerç, havia d'oferir una sèrie de concerts tant de música simfònica com de música popular, sempre a un preu accessible. L'orquestra, que tenia el suport d'un miler de socis, havia d'actuar tant per a la recent creada Societat de Concerts de Viena com per als Amics de la Música. Durant els primers vint-i-cinc anys de trajectòria l'orquestra va ser dirigida per Ferdinand Lowe i en aquest període la formació austríaca va estrenar, entre altres obres, la Simfonia núm. 9 de Bruckner ( 1903), Pelléas et Mélisande ( 1905) i els Gurrelieder ( 1913) de Schonberg, a les quals cal afegir la primera audició a Viena de la Simfonia 11úm. 6 de Gustav Mahler. L'any 1913l'orquestra viu un dels seus millors moments, amb la construcció d'una seu de concerts pròpia, la Konzerthaus. però un any després anibaren els anys de la Primera Guerra Mundial i de la postguerra. No hi havia una classe social capaç de mantenir l'orquestra i per això Ja formació es va fusionat· entre els anys 1914 i I 9 I 9 amb l'Orquestra de Ja Tonkünstler, tot depenent el seu fu - tractes que rebés de diverses associacions. L'any 1919, en recuperar cadascuna de les societats la seva independència, la Konzertvetien adoptà el nom d'Orquestra Simfònica de Viena. Tres anys després les dues orquestres van haver de fusionar-se novament, i ja d'una manera definitiva, però cada societat mantindn:'lla seva independència per a l'organització de concerts. Durant els anys emmarcats entre la postguena i la invasió alemanya de Hitler, l'orquestra va actuar amb batutes de gran prestigi: Wilhelm Fürtwangler, Hans Knappertsbusch, Bruna Walter, George Szell, Clemens Kraus, Richard Strauss, i compositors com Anton Webem organitzaven els anomenats concerts per als obrers, en els quals es donava un protagonisme rellevant a Ja música contemporània. Durant els primers anys de la dècada dels trenta l'orquestra ofereix gires de concerts per Anglaterra i Itàlia, i entre altres obres estrena l'any 1932 el Concert per a mà esquerra de Mam·ice Ravel. L'orquestra havia aconseguit recuperar-se artísticament dels anys de la Primet·a Guerra Mundial i superar la crisi del fina l dels anys vint; però anibaven els anys de Hitler i la invasió d'Àustria. Esdevé orquestra propagandística del nazisme, i passa a formar part de l'organització d'orquestres que depèn directament d'Alemanya. Malgrat tot, continua participant en concerts ce- lebrats al Musikverien i a la Konzerthaus amb direcció de Bohm Furtwangler, Kleibert i Jochum. ' L'any 1939 molts dels seus components són cridats a files i bona part de músics jueus enviats a camps de concentració. L'orquestra desapareix el mes de setembre de l'any 1944. Però entre 1946 i 1947 Oswald Ka. basta, Hans Weisbach i Hans Swarowski reorganitzen -malgrat tot tipus de mancances- l'Orquestra Simfònica de Viena i la formació novament comença a recuperar la seva và lua artística . En aquest perío· de estrena una trentena d'obres de compositors europeus diferents, bé que cal remarcar l'any 1946 amb la primera interpretació de la gran sui· te del Cavaller de la rosa de Richard Strauss. Entre els anys 1948 i !9j6, un jove director com era Herben von Karajan es feia càrrec de l'orquestra (essent director permanent entre 1948 i I 949) i esdevenia director de la Societat dels Amics de la Música. La incorporació en els seus programes de la música contemporània de Hindemith, Stravinsky, Berg, Bartók, Honneger, Xostakóvitx, Prokóuev... , juntament amb obres del repertori clàssic, les gires internacionals, l'actuació de directors com Giulini, Sto· kowsk.i, Matacic, CUuytens, Prohas· ka, Maazel, Markevitx, Maazel, i projectes discogràfics situaren definitivament la Simfònica de Viena en un lloc preeminent que ja no ha aban· donat des de fa cinc dècades. olfgang Sawallisch (1960· 70). JosefKrips (1970-73), Cario Maria Giulini (1973· 76), Guennadi Rozhdestvenski ( 1981-83), Georg Prêtre (a partir de 1986-91 ), Rafael Frühbeck de Burgos a partir de 1991 i Fedoseiev.. qu.e ocupa el càrrec de director prmct· pal des de 1997, han marcat la tra· jectòria d'una orquestra que ~ntre 1960 i l'any 2000 sempre ha tmgut directors principals i durant els ~ys 197 6 i 198 1 ha marcat un penode mitjançant la figura de director ~n· vi tat. L'orquestra, a més, ha estat I otigen de formacions tan destacades com el Trio Haydn, el Concentus Mu· sicus de Viena (recordem que Har· noncourt va ser violonceJ.lista de l'or· questra entre 1952 i 1969) i del Jo· hann Strauss Ensemble. Ara l'Orquestra Simfònica de~~· na actua al Palau dirigida peltmtJc Vladimir Fedoseiev, el seu titular des de 1997, amb un program~ mo· nogrMicamenl dedicat a Rtchard Strauss un dels compositors que ha estat vi'nculat estretament als cent anys d'història de la fonnació. W L Pa ~ rantt >Oiu¡ recto en I! 11lnt ~~ ció~ ThOJ dat ~ ~rel ma] llan~ un~ D!el1 gar, 189~ Rich vena m~n¡ mus1 beau Dl men cor~ quer u rula1 fms: Kem partI rect~ :er' 1198 actul desç carri Tea l'an l'O Pe lano 'UCC al cal Pele que lllés den ~ tre 1 recte dir fins ·~--------· PRECRÍTICA La música de Ravel, Bruch i Elgar en mans del mític Temirkanov Palau l 00. Royal Philharmonic Orchestra. Viktor Tretyakov, violí. Dir.: Yuri Temirkanov. Ravel: Le tombeau de Couperin. Bruch: Con- cert per a violí núm. 1, op. 26. Elgar: Variacions Enigma. Palau de la Música Catalana. 9 de desembre de 2002 (2lh). o hi ha dubte que aquest cinquè concert programat dins la temporada Pala u 100 té unes garanties d'èxit artístic pràcticament absolutes. Retorna al Palau el cèlebre director Yuri Temirkanov, que ja ha actuat en la temporada Palau 100 al capdavant de les filharmòniques de Dresden iSant Petersburg; hi actua la Royal PhiJhannonic de Londres, la mítica fOJmacióanglesa fundada l'any 1946 per Sir Thomas Beechamn; hi ha estat convidat com a solista Viktor Tretyakov, un hereu i portador de l'escola interpretam'li russa per interpretar l'atractiu i brillant Concert per a 1•iolí de Bruch dins un programa que es completa amb les meravelloses Variacions Enigma d'EIgar,l'obra que va ser estrenada l'any 1899 a Londres amb direcció de Hans Richter i que contenen en la seva noI-ena variació (Nim1·od), un dels moments de màxima expressió lírica de la música simfònica britànica, i Le tombeau de Couperin de Ravel. De tots aquests intèrprets pràcticament sobra presentació, però cal recordar una sèrie d'aspectes que expliquen per si sols la seva vàlua artística. La Royal Philharmonic va estar vinrulada a la figura de Beecham de 1948 fmsa 1961, i des d'aquell any Rudolf Kempe ocupà el càrrec fins a 1975. A partir d'aleshores ha tingut com a directors Anta I Dorati ( 1975-78), Walter \Veller ( 1980-85), André Previn 11985), Vladimir Ashkenazy ( 1987) i actualment Daniele Gatti, titular des ~setembre de 1996, tot compartint el carrec amb el dc director musical del Teatro Comunale de Venècia. Des de l'any passat l'orquestra és resident de l'Opera Holland Park de Londres. Per referir-nos a la vàlua dc Temirkanov, només cal apuntar una dada: va lucceir Ievgueni Mravinski, l'any 1988, ~capdavant de la Filharmònica dc Sant Petersburg. Director convidat dc Ics orq~cs!¡·es filharmòniques i simfòniques mes 1mportants de món (Berlín, Oresden, Concertgcbouw... ), el seu debut klndinenc al capdavant de la Royal Philhannonic va produir-sc l'any 1977. Entre 1979 i 1980 va ser-nc principal director convidat i el setembre de 1992 director titular, càrrec que va ocupar fins a la temporada 1999-2000, en què N Robert King dirigeix al Palau l'oratori Elies de Mendelssohn Palau 100. The King's Consort. Orfeó Català. Dir.: Robert King. Mendelssohn: Elies. Palau de la Música Catalana. 25 de novembre de 2002 (21 h). L va ser nomenat director llorejat de la formació. Titular de la Simfònica de Baltimore des de la temporada 19992000, és director invitat principal de la Danish National Symphony Orchestra des de la temporada 1998-99; Temirkanov ha esdevingut una de les figures més destacades del món panorama orquestral de les darreres tres dècades. Per últim cal referir-nos ¡¡ Tretyakov, nascut a Sibèria l'any 1946 i que assolí el primer premi de violí de la tercera edició del Concurs Txaikovsk:i (per davant d'Oieg Kagan, segon premi ex aequo) i en un certamen en el qual en l'apartat pianístic van obtenir el primer i segon premi Grigory Sokolov i Misha Dichter, respectivament. Nomenat Artista del Poble de la Unió Soviètica, ha actuat com a solista amm del món, amb actuacions a Espanya, Àustria, Alemanya, els Estats Units, els països escandinaus... i al costat de les fuhaimòniques de Berlín, Viena, Londres, i simfòniques com les de Detroit, Nacional de França, Tòquio, en un llarguíssim etcètera. Ha actuat amb direcció de Jocbum, Krips, Ormandy, Maazel, Levine, Mehta, Pendereck:i, Previn... i ha conreat la música de cambra al costat d'artistes de la vàlua d'Sviatoslav Richter, Rostropóvitx, Natàlia Gutman o Oleg Kagan. Considerat com un hereu de l'escola violinística russa, el seu talent podrà demostrar-se en una obra com el Concert de Bruch en el qual el virtuosisme té un paper determinant i suposa un repte, també, per als artistes consagrats. a figura de Robert King es manté estretament vinculada a la interpretació del repertori barroc i clàssic, essent considerat la màxima autoritat mundial en l'obra de Hemy Purcell, del qual és autor d'una biografia que avui dia és referència obligada. Nascut l'any 1960. diplomat en música per la Universitat de Cambridge, l'any 1980 va fundar el King's Consort, que amb més de vint anys de trajectòria s'ha conveliit en un dels conjunts de música antiga més aclamats en el repertori internacional. Destacat director coral (ha actuat al capdavant de I'Orfeón Donostiarra, del Tolzcr Knabernch01~ del Collegium Vacale de Cant), director orquestral (ba dirigit orquestres com les de Houston, Detroit, Washington, U Giardino Armonico, I'Orquesh·a de Cadaqués i l'Orquesta Ciudad de Granada, la Simfònica d'Euzkadi i la Real Filarmonía de Galícia). ara toma al Palau per actuar al capdavant del King's Consort i de l'Orfeó Català tot interpretant l'm·atori Elies de Mendelssohn, una de les obres que en més ocasions ha recreat el cor català, però que ara. i per primer cop, ho fa amb l'acompanyament d'una formació integrada per instruments històrics. Amb més de setanta enregistraments dedicats preferentment a música del barroc (Handel, Bach, Vivaldi i Purcell), com també a obres de Mozart, I luydn, Mendelssoh o Schubert, entre altres autors, amb un estil de direcció orquestral summament personal (sempre sc li entreveu un somriure encomanadís que inevitablement provoca una predisposició i comoditat interpretativa en els instrumentistes) i amb un coneixement sempre aprofundit dc l'obra que està recreant, escoltar Robert King (que recentment ha estat nomenat director artístic del Nordic Baroque Music Festival) és un plaer i les garanties d'èxit estan més que assegurades. . é••········ PR E CR ÍT I C A a leitmotiv Berio i Guinjoan amb l'OBC Músiques al marge per F. TAVERNA-BECH __ _p~~-~·..T.:~: .. per F. T.-B . ot i admetent la importància en el desenvolupament de la música del segle xx de l'aportació del dodecafonisme schonberguià, com també dels plantenjaments rítmics de Bartók i Stravinsky, es pot dir que la trajectòria dc la composició dels anys cinquanta i seixanta està decisivament marcada pel scrialismedeWebem. Efectivament, els conceptes de scriaJització de tots els paràmetres musicals i llurs suggestions especulatives quant a J'aleatorietat, l'aplicació de noves fonts de so mitjançant l'electrònica i l'enregistrament dels sorolls com a elements musicals són conseqüència de les sonoritats i estructures galàctiques de l'obra de Webem. A grans trets, podem dir que l'aparició d'Stockhausen amb el seu Cant dels adolescents. Boulez amb la seva proclama ~schonberg est mort!" i Beric amb les seves múltiples Sequen:e per a veu i diversos instruments, constitueixen el nou món sonor que s'enceta en la dècada que va des 1950 fins a 1960. D'aquesta manera Stockhausen aporta la inclusió de l'ele.ctrònica en Ja manifestació sonora. per la seva banda Boulez -format en l'estètica i la rítmica de Messiaen- ens obre a noves formulacions en els aspectes melòdic, harmònic i tímbric, mentre que Serio desenvolupa un repertori inèdit de recursos en l'execució musical. Amb l'audició del Concert per a trombó i orquestra, entrarem en el món suggerent de Luciano Serio, compositor italià, els treballs del qual en el camp de la música electrònica, i també la seva preocupació constant pel contingut emotiu del discurs sonor atorguen, si més no, una dimensió inèdita a la forma del fet sonor, tant en la seva dimensió temporal com en la de l'espai. D'aquest concert, també en destaca la presència de la música de Joan Guinjoan, del qual escoltarem el ballet "Trencadís" de l'òpera Gaudí, amb el qual conclou la primera escena del segon acte. El terme trencadís fa referència a un dels elements característics del modernisme, el qual s'origina quan, perseguint una finalitat decorativa. es trenquen i recomponen peces ceràmiques o altres materials de construcció per crear una nova forma policroma. Aquesta és, segons Guinjoan, la idea del ballet que en l'inici presenta la unitat original a la qual segueix la disgregació per trobar finalment la nova unitat artística. es modes, les novetats d'uns temps i les d'ara, constitueixen una mena d'armaris on es guarden i hi enveUeíxen obres, objectes i idees que en un dia determinat tingueren la seva vigència i el seu en· cant. Passat aquest moment. s'oblidaren i foren substituïts per altres necessitats de la societat. Potser una de les activitats estrictament culturals dels organismes oficials, com ho és l'Orquestra Simfònica de Barce. lona i Nacional de Catalunya, ha de ser de tant on tant fer revisió o fins i tot neteja d'aquesta mena d'armalis... Certament, l'O BC amb aquest programa ens porta de nou la presència d'un compositor català oblidat pel pas dels temps i que tanmateix en els difícils anys quaranta icin· quanta va merèixer una certa atenció del nostre públic melòman; posteriorment va marxar als EUA i aquí se'n va perdre el rastre. Ara se'ns proposa l'audició del seu Con· cert per a arpa i orquestra. Com en els casos dels seus coetanis Lluís Benejam, Rafael Ferrer, Joaquim Homs. Ri· card Lamote de Grignon i també Xavier Montsalvatge, l'esclat de la guerra civil va dificultar els inicis de la carrera compositi· va de Carles Suriñach (1915-1997). Havia estudiat sota el mestratge dels alemanys Trapp i Suttermeister, i les seves primeres obres, pel rigor constructivista i la im· portància de l'elaboració contrapuntística. manifestaven la influència de l'escola de Max Reger. Aquests trets s'evidenciaven amb notable mestratge en la seva Simfonia·Passa· caglia. Tanmateix. l'orientació estètica de Suriñach canvià sobtadament de direcció per crear un ballet com Montecarlo (1945!) i l'òpera El mozo que casó con mujer brava, en què Suriñach s'inclina per la frivoli· tat i un espanyolisme farcit de Uocs comuns. Línia que continuà, malgrat la solidesa del seu talent musical, en altres obres, com són el ballet Ritmo jondo, Sinfonieta flamenca i la Sinfonía eh ica ( 1957), aquesta netament inspirada en la sarsuela del segle XIX. ('ü3 ens preguntem: ¿el Concert per a arpa 1 or· quest ra que ara tindrem l'avinentesa. de conèixer ens mostrarà un retorn al cam1 de la gran línia simfònica o bé continuarà amb el desenvolupament del cultiu hàbil d'una tendència al pintoresquisme? Al marge d'aquesta incògnita. el con:e~ presentarà novament una obra embleman· ca de Silvestre Revueltas, es rracta del poema Sensemayà, una vigorosa estam~;-<~~· si paisatgística- del folklore me~1~a bnllanlment orquestrat i amb una mus1c_a qu.e flueix amb extraordinària vitalitat. Laudició començarà amb el Concert per a ror~a! una obra de Ginastera datada l'any J96J 1 que és un lúcid exemple de l'estil def!-nil com •·folklore inventat". En tot cas, Gmastera mostra el seu alt mestratge aportant lacre· ac ió personalíssima de la música de la sel'a terra. Aires de festa com ... ..................... -·· ............. ------·······-··· --~- l concert s'anuncia amb l'epígraf de "Visions contemporànies de la festa popular". Certament, és una manera dc vendre un programa que, pel conservadorisme del nostre públic, pot passar desapercebut. Amb tot i tenint en compte l'excepció del Concert per a piano en Sol dc Ravel, la festa en l'expressió més popular és la que vertebra la línia del concert i hem de reconèixer que la música de caire festiu té un interès pel que aporta a l'estudi de les activitats de lleure dels pobles. Poc coneixem del compositor finlandès Magnus Lindberg (a Barcelona solament se n'ha escoltat Corren/e 11, una de les seves obres simfòniques del període més recent). En el començament de la seva trajectòria, Lindberg estava innuenciat per la música impressionista francesa, posteriorment va interessar-se per la música electroacústica, així mateix treballà amb Lachenmann i Femeyyhough i s'interessà especialment per les noves possibilitats de la improvisació col· lectiva i l'experimentació rítmica. Tot això produeix que la seva música assoleixi una suggestiva i espectacular riquesa orquestral. Quant a l'obra Alegrias del nostre Robert Gerhard. es tracta d'una partitura coreogràfica, que originalment va ésser esclita per a dos pianos i està datada el 1942. Gerhard hi va afegir el subtítol de "Divcrtimcnto flamenca" i consta de quatre moviments: "Preambule'', "Jiícara", "Fanuca" i ''laleo", amb la qual cosa ja es defineix l'estil folklòric de la música. Com diu el seu biògraf J. Homs: "Corn és natural, (a Gerhard) E durant els primers anys de residència a Anglaterra, li fou de molta utilitat treure el màxim partit possible del component etnic de la seva música per obrir-se camí." Per la seva part, Estancia de Ginastera és una altra espectacular obra coreogràfica. Al marge de la interessant presència de referències al folklore argentí, en el seus pentagrames es produeix una assimilació dels corrents històrics de la música europea. En definitiva, s'hi planteja l'amalgama d'una cultura autòctona amb la que prové del cosmopolitisme produït per l'absorció de la civilització universal, vinguda d'arreu del món i d'un ampli ventall de races ... Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Albert Guinovart. piano. Dir.: Ernest Martínez Izquierdo. Lindberg, Ravel, Gerhard, Ginastera. L' Auditori. 8, 9 i 1O de novembre de 2002 (21 h, 19 h i 11 h, respectivament). T Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Christian Lindberg, trombó. Dir.: Ernest Martínez lzquierdo. Rossini, Berio, Guinjoan, Mussorgski/Ravel. L'Auditori. 16 i 17 de novembre de 2002 (19 hi 11 h, respectivament). L Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Magda· lena Barrera, flauta. Dir.: Edmon Colomer. Ginastera, Revueltas, Suriñach. L'Auditori. 22, 23 i 2~ df novembre de 2002 (21 h, 19 h 1 1 h, respectivament). - p Qu eo SEN 111, , MÉI MÉ~ ME FER ARC do de dj IOl nca Ai terès mun gerir 00, !iU, I de la aque Pe supòi plot a telit que 1 Ac intríJ quest recut aque ~e d Pl\13 Re Nr 4il}S garo niti\ tant, bora JIOSi! ópe~ pelq M; Pontj mate seva 1 CO(òg -({(Ui mane PRE C R Í T I CA Don Giovanni La versió com afactor determinant per JAUME COMELLAS genial, en ser precisa i suggestiva, en el sentit justament de suggerir el tot que comporten aquestes cèl·lules o els cossos que configuren els conjunts d'aquestes. --··--··--·-············-··························· QUAN HOM AFR ONTA UN COMilNTARI P REVI A REPRESENTACIONS DE Don Giovanlli, ALLÒ QUE APAREIX IMMEDIATAMENT DE MANERA MÉS ÒBVIA, I PER TANT MENYS NECESSÀRIA DE REFERÈNCIA, ÉS EL CONTEXT ARGUMENTAL. tanmateix, quantes suggestions renovades continua oferint al cap de set-cents anys d'aparèixer el mite en la ignorada obra El ateo abatido por el rayo. I al cap, també, de més de dos segles de presència habitual a totes les cartelleres de la traducció líricade Mozart-Da Ponte. Això ens remet a un fet cabdal. L'int«ès de cada nova visió rau, per damunt de tot, en la capacitat de suggerir noves descobertes de matisos. O re, en un pla intel·lcctualment més pas!ÍU, abandonar-se al gaudi hedonístic de la rotunda bellesa d'una obra com aquesta. Per tant -centrant-nos en el primer supòsit-, la cosa més important 6s l'explotació de l'inesgotable doll del mite literari i de l'extraordinària versió que en feren els artífexs esmentats. Aquestes observacions, també intrínsecament òbvies, en el cas d'aquesta obra esdevenen d'inexcusable ~rrència, perquè en poques com en aquesta es manifesten les possibilitats de descoberta, d'enriquiment i de INJUar en el seu misteri sense fons. Recordem que Don Gio1'anni es va tStrenar gairebé dia per dia, fa 215 ên)'S, a Praga. Seguia a Le nozze di Fi~~o i precedia Cos/ fan tutte i la defirutívaLajlauta màgica. Es troba, per !ant, al bell mig de la ttilogia dc col·laboració entre el llibretista i el compositor; coJ.Iaboració que en aquesta òpera assoli l'expressió més elevada pelque fa a resultats. Malgrat l'envergadura delmite, Da Ponte es podia trobar còmode en un material en el qual podia fer jugar la :eva~abilitat per a la intTOspccció psitològ¡ca, el domini de l'alta comèdia ~uilibri còmic-tràgic-, una mica a la lllanera, per posar un exemple còmo- I a resta ja és representació. I en aquest cas, aquest factor és previsible que tingui un paper molt especial. D'antuvi signifiquem el regust peculiar que comporta que el títol més important del compositor operístic més gran s'ofereixi una mica per la porta del darrere: fora d'abonament i orquestra experimental-la debutant Orquestra Simfònica de !"Acadèmia del Gran Tea h-e del Liceu. Tot això malgrat tractar-se d'una producció estrena a Barcelona, i a més coproduïda pel mateix Gran Teatre del Liceu, juntament amb l'English National Opera i l'Staatsoper d'Hamburg. Que a més, en el programa, hom adverteixi el presumpte espectador de manel"a més aviat aigualidora d'engrescament i no pas de tot el contrari - atès el conservador context sociològic liceista-, tot plegat comporta un humus no habitual. En tot cas, a l'avançada no podem fer res més que això: recordar-ho sense aventurar cap mena de judici, atès que tot resta obert. Noms com Bertrand de Billy a la batuta. Calixta Bieito en La concepció dramatúrgica, Mercè Paloma en el vestuari i Alfons Flores encarregat de l'escenografia; i veus com les de Wojciek Drabowicz, Regina Schorg, Veronica Gens, Matisa Martins, Simon Orfila i d'altres, constitueixen, inhfusecament, garanties perquè sigui un esdeveniment important. L de, de la figura de Billy Wllder en el cinema. Observem certes sintonies entre el món de Don Giovanni i el de Le nozze di Figaro, alhora en part relacionada amb Il barbiere di Siviglia, pel que fa a tipologia de personatges i, fms a un cert punt, de situacions. Els paraJ.Ielismes Comte-Don Joan, o Figaro-Leporello, o Susana-Anna, ElviraZerlina, són força explícits. Malgrat que Fígaro pateixi una evolució en el seu rol de fl barbiere di Siviglia en Le nozze di Figaro. En tot cas, en Don Giovanni la corda es tensa fins a superar el límit del trencament i desferma així la tragèdia. Fet que acaba atorgant-l i un plus de transcendència. D'altra banda, el sentit del tempo dramàtic, de la coherència interna del discurs i de Ja gradació del pathos que aconsegueix Da Ponte, configura un llibret d'una tiquesa i alhora d'una funcionaJítat -en el sentit d'afavorir el discurs musical- , ex:h·aordinatis. En el pla corresponent, també Mozart era un excepcional traductor musical de la complexitat psicològica dels personatges i de les situacions. El domini del llenguatge musical teatral en l'exactitud que ell aconsegueix, forma part ben principaJ de la magnificència dels mèrits del compositor. Cada alè anímic de cada personatge i cada gir significatiu de cada situació té en la partitura mozartiana la traducció més Don Giovanni de Mozart. Wojciek Drabowicz. Kwangchul Youn. Regina Schorg. Veronique Gens. Marisa Martins. Cor del Gran Teatre del Liceu. Orquestra Simfònica de l'Acadèmia del Gran Teatre del Liceu. Dir. musical: Bertrand de Billy. Dir. d' escena: Calixta Bieito. Escenografia: Alfons Flores. Coproducció: Gran Teatre del Liceu /English National Opera (ENO)/Staatsoper Hannover. Gran Teatre del Liceu. 30 de novembre de 2002 (20,30 h). 5, 9, 12, 17, 20 (20,30 h), 29 (1 7 h) de desembre de 2002, i 3, 10, 15 (20,30 h) de gener de 2003. BA L LET Temporada de dansa 2002-03 Sense sorpreses UN ANY MÉS, COMENÇA LA TEMPORADA. FENT UN RECORREGUT PELS DIFERENTS TEATRES I ESPAIS QUE PROGRAMEN DANSA, ENS PODEM FER UNA IDEA SOBRE EL QUE ENS TROBAREM AQUESTA TEMPORADA. A MESURA QUE VA PASSANT EL TEMPS QUEDA MÉS CLARA LA MISSIÓ I LA FUNCIÓ QUE EXERCEIX CADA TEATRE RESPECTE DE LA DANSA I QUINA ÉS LA LÍNIA QUE SEGUEIX, TANT SI ÉS PÚBLIC, PRIVAT O DE GESTIÓ MIXTA. ls teatres públics de Barcelona aposten per la dansa autòctona en la seva voluntat de mostrar i ajudar a consolidar la dansa i els creadors de casa nostra: Teah·e Nacional de Catalunya, l'Espai de Música i Dansa, Teatre Lliure, i Mercat de Ics Flors (amb el canvi de director, pendent de mostrar la programació ). Els teatres privats solen programar espectacles de gran format que tenen un potencial de públic més ampli, i per tant solen incloure-hi flamenc, ballets de repertoti clàssic, folklore o altres. en la línia de musicals. Els de gestió mixta, com seria el Liceu, que compta amb diners públics i privats, aposta per companyies de gran prestigi intemacional. I en el cas del Centre Cultural de Sant Cugat i el Centre Cultural de Caixa de Ten·assa, són importants perquè malgnlt tenir una incidència local, l'interès de la seva programació ha fet que esdevinguin punts de referència per a l'amant de Ja dansa. intenten mantenir l'interès per diferents estils. i sovint aporten companyies intemacionals E La companyia holmult;a del Nederltmds Darzs 17zeai{T, habitual de 111 programad6 dedGIL<ilQ Barcel01111, lanrarlllw temporada de dansa del Liceu l'auyquelll' o nacionals que no troben un espai a la cartellera de Barcelona. Un any més s'ha aixecat el teló per a la dansa i ha estat al Liceu; aquest any amb la companyia portuguesa Ballet Gulbenkian (que precisament ha deixat molt bon regust de boca). Un programa de tres peces, de caire molt diferenciat, de creadors contemporanis: See blue through, coreogt·afia de Didy Veldman; Charrnes de Cesc Gelabert i Cantata de Mauro Bigonzetti. Hi seguirà la companyia americana Alvin Ailey, que malgrat dur un repertoti més antic, les seves obres, com Revelations i The River, continuen vigents en estil i continguts, com totes les obres mestres. Es tracta d'un coreògraf i una companyia de color en què la dansa serveix per vehicular idees, emocions i reivindicacions de tot un col·lectiu. És dansa amb contingut socia l. Tancarà Ja temporada de dansa al Liceu la tan coneguda, i habi- tual en la programació de dansa barcelonina, companyia holande· sa del Nederlands Dans Theater. Gran companyia que des dels anys seixanta s'ha mantingut com a re· ferència de la creació contem· porània en l'àmbit internacional, mostrarà coreografies com Simfo· nia dels Salms, coreografia de Jiry Kylian, Walking Mad, amb core· ografia de Johan Inger; Speak for yourself, que és una coreografia de Paul Lightfood. E 1Teatre Nacional de Catalunya ha canviat l'es· tratègia de piogramar dues o tres companyies catalanes i s'ha decidit per apos· tar amb solidesa per una sola, però oferint-li una residència anual: en· guany, Sol Picó. Bésanze el cactus, que ha estat mostrada amb gran èxit durant els primers dies d'oc· tubre, és l'aperitiu del que po~ ser !"obra coproduïda per a la pnma· vera La dona manca o Barbye· ' ~ ador apo( d'Es macl mer w1 to d panl ksp Hatr rit-C solo atre crea des mian ttas A lloc lmp1 ball~ Per a dica1 hau Pünt \lar¡ El de sc El Ballet del Gran Teatre dc Ginebra actrtarà els dies 1 i 2 de març de 2003 dius la temporada de dansa de la Frtndació Caixa Terrassa Superstar. Tancarà la temporada laWuppertal Tanztheater de Pina Bausch amb l'obra Der Fensterputzer (L'home que neteja vidres). El Mercat de les Flors, per motius de canvi de director, no té enD esrida Ja temporada, de moment. ' L Espai de Música i Dansa seguirà la seva linia ~abitual: apost~r p~r les JOves companytes 1 creadors catalans, incloent-hi alguna aportació de creadors de Ja resta d'Espanya . De moment la programació presentada per a aquest primer trimestre inclou: companyia las Malquelidas amb Salomé (solo de Li pi Hermíndez), la companyia de Madrid 1O& 1O (u na de b pioneres en el seu gènere) amb Hanan i Anyway, Àngels Margant-Companyia Mudances amb el solo estrenat fa un any i mig al Teatre Lliure Peces men lideres, i el creador basc resident a Barcelona des de fa quatre temporades Damian Muñoz amb Tres tristes stripteases. A primers de desembre tindrà lloc la tercera edició del festival Improvisa 2002, en què música i ballarins improvisen a l'escenari. P~ a la programació de Nadal, dedicada als més petits, enguany hi ha una nova companyia que s'apunta a fer espectacles per a nens, Margatit-Mudances amb Origami. El Teatre Lliure aporta el seu gra de sorra a la dansa dedicant l'Es- pai Lliure amb les creacions dels coreògrafs en plena eclosió: Sangpura de Ramon Oller amb la companyia Metros a la Sala Fabià Puigserver, Un solo d' Andrés Corchero, un dels creadors amb més personalitat i poesia del panorama català, Rosa Muñoz amb Romance n° 4°, Damian Muñoz amb Ansia i Jordi Cottés amb Happy hour. El col·lectiu La Porta continua amb les seves activitats a Ja Sala TERRASSA I S ANT CUGAT, REFERÈN CIES INTERESSANTS DE LA PROGRAMACIÓ FORA DE BARCELONA. Becket i CCCB durant aquest himestre. El Teatre Victòria i el Teatre Tívoli continuen sent els habituals a programar flamenc. Aquest trimestre els espectacles de dos dels més destacables creadors actuals: Sara Baras amb Mariana Pineda i Antonio Cru1ales amb El Minolaura, respectivament. El Centre Cultural de Terrassa per si sol intenta fer una progt·amació equilibrada entre dansa contemporània, clàssica i folklore bo i combinant Ja creació espanyola amb la intemacional. La inaugu- ració de la seva temporada de dansa està en mans de la companyia de la ballarina clàssica María Giménez. En Blanca y Negra proposa un treball de fusió entre la dansa afrocubana. el flamenc i la dansa neoclàssica. Seguirà el Ballet Nacional d'Ucraïna Virsky amb direcció rutística de Miroslav Vantoukh i coreografies sobre música i danses populars ucraïneses. Són noranta ballarins sobre l'escenari, on la força, el rigor i la vitalitat, juntament amb una disciplina extraordinària reben els més clamorosos aplaudiments. La proposta de dansa neoclàssica internacional ens arriba de la mà del Ballet de l'Òpera de Zuric dirigit per Heinz Spoerli. El programa inclou Goldberg Varia tions, Bluelight, All sha/l Be, totes tres amb coreografia de H. Spoerli. Llàstima que la gran Goldberg Variations ja va ser vista a Barcelona fa poc temps. Seguirà en la programació, el Ballet del Gran Teatre de Ginebra amb la gran obra del "repertori" de Balanchine, Concerto Barroca, i després una creació del mateix director: Words no /onger heard, i s'acabarà amb una coreografia d'un creador americà contemporani, David Parsons, amb The enve/ape. a creació contemporània arriba de la mà del coreògraf francès Thierry Mandalain amb una versió moderna del Trencanous. I per concloure la programació, el ballet flamenc de Blanca del Rei amb el programa de peces curtes Flamenca a Bocajarro; és una de les millors bailaoras de l'actualitat, amb un gran bagatge a les seves esquenes. Resumint, què ens ofereix la temporada?: bastant de dansa, gèneres variats, però poca avantguarda i poc risc en la programació. Continuem una mica desconnectats dc la resta d'Europa pel que fa a novetats. Excepte la creació contemporània autòctona, la resta manca de risc i de varietat de noms. 217 L 41 581 CATALUNYA A DISCOGRÀFIQUES ....................................................... ................................................................ Retrobant les veus del passat A ria Recording Aria Recording, SL. Tusset, 21, entl. 3a. 08006 Barcelona Tel.: 93.209.15.98. Fax: 93.201.53.97. A/e: ariarecording@webcat.es Intern et: www. webcat.es/webcat/ariarecording Discogràfica fundada l'any 1996 amb capital català. Especialitzada en/a lfrica, bàsicmuent òpera i sarsuela. Des de l'inici ha editat uns 41 CD, cosa que fa una mitjana d'uns 6 l'any. l naixement d'Aria Recording és ftUit de l'interès dels socis fundadors per rescatar de l'oblit les veus de la lírica catalana, especialment de l'etapa que va des de 1900 fins a 1950. Conversem amb Francesc Llorens, soci i responsable de la discogràfica. "La nostra intenció era rescatar les veus de la lírica d'anys enrere que havien caigut en l'oblit. Aquests primers cinquanta anys del segle xx surten artistes famosos arreu del món. Aria Recorcling vol omplir un buit, ja que les grans discogràfiques no s'ocupaven d'aquestes veus, com la Conxi ta Supervia, Maria Barrientos, el tenor VÍiias, Emili Vendrell. Ltízaro i Marcos Redondo. Per això la nostra col·lecció porta el nom de Les nostres veus retrobades. A altres països, com E a Àustria o Alemanya o als Estats Units. sí que s'han preocupat de conservar-los; al nostre país, no. Per tant. la primera feina és una tasca de recerca, de buscar catàlegs. però ens costa trobar registres fiables o biografies autèntiques.'' La disttibució és un dels cavalls de bataUa d'aquestes discogràfiques especialitzades, però d'altra banda és el canal per donar-se a conèixer i obtir horitzons. Francesc Llorens ens ho explica: ''Tenim una distribuïdora que abasteix les grans superfícies, tant els Corte Inglés i les FNAC de tot Espanya, com d'altres; la resta és distribució pròpia. Fem també venda directa al públic, per correu i per telèfon contra reemborsament o amb targeta i també per Internet. Tenim també distribuïdor a Londres, París i Nova York. Emociona quan clients de Nova Zelanda o de les Muntanyes Rocoses et demanen un disc dels nostres; no en tenim gaires, però són de tot el món." En parlar de les subvencions de la Generalitat per l'edició de discos, es mosh·a dolgut: "Mai no ens han concedit cap subvenció, ni la Generalitat ni institucions properes a la imtitució d'autogovern; segurament deuen tenir altres prioritats." A vegades parlar de produir discos per encàrrec pot ser una feina que s'emmarca dins la filosofia de la mateixa empresa, i no vol pas dir renunciar als paràmetres artístics ni fugir de la línia marcada. Li hem demanat a Francesc Uorens si en tenia alguna experiència: "Certament. l'encàrrec de la Fundació Orfeó Català pel Nadal de 2001 de fer un CD amb l'Orfeó del primer temps dirigit pel mestre Lluís Mil/et, que es t'a ofe· rir com a obsequi nadalenc. Alguna vegada algun client també m'ho Ira demanat d'algun altre cantant per obsequiar els amics i familiars i encara estic en converses amb una altra íns· titució musical. Aquests encàn-ecs són agradables i satisfactoris per la línia de la nostra empresa." L'eterna pregunta de les discogrà· fiques dedicades a la música clàssi· ca és: ¿es ven o no es ven?, i volem conèixer quina és l'opinió de Fran· cesc Llorens: "Tothom es queixa que la música clàssica no es ven tant com la més lleugera o cornercial, però en relació amb les editores d'aquesta música. nosaltres tenim un al'antat· ge, la nostra no es fa ni vella ni o~ soleta. Les vendes són un degorerg que va caient. Estic segur que hi ha encara moltes i moltes coses per fer per expandir la marca, tot i que el nostre és un mercat reduït. A l'egades ens agrada pensar que els grans dia· ris generalistes, aquests que de tant en tant fan regals els diumenge~ als lectors. pensaran en nosaltr~s.' aleshores el degoteig es conl'erttrla . , en un doll." Aria Recording i els seus soc1s son conscients que és una feina que ha de procurar ser negoci, però que una gran part és il·lusió de retrobar•. de_ re· cerca i, en definitiva, de contribUJ~ a restaurar el patrimoni musical en ~a· parlat de la lírica els primers cln· quanta anys del segle xx. 4 5 6 s 9 'esc u 8.A~ 9.Fo 10. E 11. p Verti I. Hc 1. El i. Lu tCc >.Fa , 6. Co l. Ur bai. < ~rò 8. Di •erta 9.Et raat. 10. B II.K Soluc _eer Eduard V. Patsi Música encreua a Horitzontals 1. Obra verdagueriana que Falla va deixar inacabada. PalestTina, Penderecki o Pedrell. 2. Ciutat on van morir Katxaturian i Xostakóvitx. Encara que heu de posar-la del revés, Mozart li va dedicar un concert amb flauta i tot. 3. El que ens uneix quan toquem, escoltem o mengem. Notes que acompanyen la melodia a una distància de dos tons (més o menys). 4. Pianista romanès, de cognom Lupu. Quaranta-nou romans. Escola de Música de Sabadell. 5. Albéniz i Newton. Poc donada a visitar l'església. 6. So hatmònic que acompanya el so principal. 7. La. Preciosa paraula castellana: 'escucharela". Albinoni, Arriaga o Auric. 8. Anar a fer això vol dir anar a dormir les criatures (plural). Duet fonnat per Querol i Boliatt. Cinquanta romans. 9.Forte a la partitura. Mi. Quantitat a satisfer periòdicament pels socis. 10. El que cal per dutxar-se, mocar-se, nodrir-se o morir-se. Referides a l'útet~ no pas a la nota Ut. Il. Pàtria de Toldrà, Morera, Casals, Montsalvatge i tants d'altres. Verticals I. Ho són les obres de Bemstein i Gershwin. l.El nom d'Aibinoni. Si li passa al flautista, no pot tocar. i. Luccio Silla. Famosos iogurts i natilles. La. t Concert, representació. Do antic. i Famós per l'arca. Instrument militar. 6. Cotxes per fer el turista, o no. Ernesto Lecuona. l. Un romà. La part superior del clarinet i del clavicèmbal. Quarant-nou romans. Trio format altre cop per Querol, però amb Rodrigo i Usandizaga. 8. Discantus Ars Ecumenica. Toquin la primera nota (amb :erta potència, si els plau). 9. El que fa el trompetista per fer les notes més agudes. Tara a la campana de la trompa fruit d'una trompada. 10. Barreja la xocolata o mou el cul. Principi teah·al. li. Ni present ni futur. Dues notes a 440Hz. Solucions en el número següent. Música encreuada d'octubre 2002 (núm. 216) 43 583 , N di Edic F~ / d refl fruit. ~~ &Cru Ou: mr 1mir• !t li~ ¡;¡¡ac¡ :l!bler !mciO 'laS li ca .... , I ~I I I r I I I I I : Scn)C ll!lml I I I I En [ TotuU &nc! ~ M~ ~i I I tlcalo I 1- I I I I I I ~l/ Nom Adl'el Te!Hc Codi 1 I !'!ore! I : D!sitj 'Amb : !\!tai lt.s l<l 11), .., QHoc¡ .......... corregut de manera sovintejada. Normalment. sí el diccionari s'ho val, ha de ser el llibre de la prestatgeria o de la biblioteca que acusi més el des· gast per l'ús. Si no és així, vol dir que no compleix la seva missió més elemental. Com esmenta moll bé l'autor en la presentació, un dicc ionari respon a la curiositat del lector o bé pot desvetllar-la. Això exigeix dc manera derivada factors com: exhaustívitat, claredat, ordre, rigor... En aquest sentit, aquest Diccionari acompleix força bé Ja seva al-ludida finalitat. Per mitjà de més de tres-centes cinq uanta pàgines hom ofereix una munió de resums biogràfics dc compositors de totes les èpoq ues i característques situats de manera preferent en el camp de la música culta. Els resums són molt sintètics, deli· beradament no subjectius, com correspon a la recerca d'una dil'ícil i no sempre ben aconseguida essencialitat esquemàtica de cada compositor. Com no sempre hom aconsegueix la sulicient preci· sió en la llista de les obres. A tall d'exemple, pel que fa a Montsalvatge, no s'especifica que Una voz en off i Babel 46 són òperes, per bé que sí diu que la segona va ser estrenada el1994. En un altre ordre de coses, hom ha dc lamentar que en una edició per a l'Estat espa- ROLAND DE CANDÉ Nuevo diccionario de la Música (li) Compositores Edicions Robinbook. poc comentàvem el primer volum d'aquesta coJ.Iecció de diccionaris, d referit a termes musicals, fruit, com el que ens ocupa, de 1.! tasca del musicòleg Roland d( Candé. Quan un hom parla de diccionari, ja sap molt bé a què atenir-se. Coneix el seu ventall $t virtuts i també Ics seves liflitations. Entre aquelles, probablement la principal és la :uncíonalitat. O sigui, de ma'm depuradament explícita, ~capacitat que té per ser re- R nyol hom no hagi fet un esforç per encabir noms que, fins i lOt al marge d'estimacions de tipus afectives locals. merei· xien un lloc. Absències com les de Gerhard, Pahissa, Homs, Morera, Guinjoan, Soler, Bacarisse, Toldrà o Remacha, entre d'alt res, ens semblen dignes d'esment. J.C.C. FRANCESC VILA RUFAS, CESC Scherzando Amalgama Edicions. L a iniciativa d'aplegar en llibres determinades aportacions periodístiques ve de lluny. El seu interès principal, crec, rau en el fet que d'aquesta manera hom valora l'obra d'un detenninat creador -de l'escriptura o del grafisme-, en la perspectiva d'un conjunt extens d'obra; no des de la curta distància de la visió immediata i aïllada. I aquesta perspectiva, quan el material és de qualitat, ens ofereix la dimensió real de la seva grandesa, de la seva categoria. La imatge global, Ja visió de conjunt no esdevé la summa individualitzada de cadascuna de les seqüències, sinó un tot molt més potent i poderós. Aquest és. sense cap mena de dubtes, el cas que en s ocupa. Cesc, amb tota seguretat el ninotaire català més important i més transcendent que hagi donat mai el país, té en els gairebé dos-cents acudits dedicats exclusivament a temàtica musical, una de les seves parcel·les creatives de l'àmbit periodístic més diferenciades, més a part, i fins i tot, quantitativament més àmplies. El ninotaire dels desvalguts com va ser en una època determinada, l'ull de sensibilitat poètica afmadíssima que sotja amb agudesa els racons més subtils de l'absurd del capteniment humà, ha traslladat al món musical les seves virtuts, com podem gaudir mes rere mes i contemplar amb Ja seva perspectiva, tanmateix no total -el llibre recull una selecció-, en aquesta obra que compta amb introducció de Fèlix Millct i pròleg de Pere Artís. J.C.C. ,-··------ -- ----------- ----- -------- ----------------- ------------- -------------- ---------------- ~ i ~atalunya música 1revista musical catalana CATALUNYA MUSICA I REVISTA MUSICAL CATALANA CI Sant Fanceac de Paula, 2 · 08003 Ban:elona Butlleta de domiciliació bancària • Smyon, els agrairé que amb càrrec al meu compte/llibreta atenguin els rebuts que els presentarà el Consorci del Palau de la Música Catalana, pel paga· : IIICilt de lo meva subscripció a ~Catalunya Música/Revisto Musical Catalana•. I I I i oooo êïOoo Do òOOooooooo I I Signatura: :Titular compte:--·----- - - ----------·---····-·- -- - - - - --- - -----·- - -- - --·- - - -- - - - - - : i!allC/Caixa:.. ------------------· ·----· ... _ : ~cia:_ _ - - - -- - - -- - - - - - - _ 1 Adreça agència:.. : Ü>di postal i població: I (QJ omplir les dades correctament) Butlleta de subscripció I I I ¡~~~ognoms del subscriptor: ·--·--·--·------ - -- - -- - - - · - - - - - ~ ~~on::·::.~.:::::=:::~:===~~===:::::::::=::::-~----=--==:::::::::= : .._ ' postal i població: - ·- - - ---··--·---·-··-· ' ·--------- ·---- '"'ressió: ·-- 1 : Desitjo subscríure'm o partir del número: - - - · _ ~bla quota anual dc 25,24 euros. Faré efectiu l'import mitjançant domiciliació bancària (o bé taló bancari adjunt, a favor de "CaLIIunya Música/RellU¡ Musical Catalana•). Per subscripcions a l'estranger, consulteu el preu. dade$ seran incorponules ats liturs del Grup Palau de la Música (Orfeó Calali, Fundació Orfeó Cataü-Palau de la Música i Consorci del Palau de la Música Catala· ::;Int$ exercir tots et. drets ct'accú, rectil'teaeió, ,.,;_~.seu ol cam:r de Sant Francesc de Paulo, 2 de B"""'lona. CP 0800l, per ru-oe la sestió ~ni, I en aquesta adleça 1 --nq) I cpo,ic:ió. ' pol e&n· ------------------------------------------------------------------------------------------ 45 585 Que no pari la música. El Jllt ( :onte¡ cnsa I festèt oclas: INèn irance 1utors oonce1 questr !ions prime¡ Ha d'origi illneg¡ :a ob1 '»er il sit lf.:let~ !t eaJ *·rmar !la¡·dr .3 dl ·illCU Jeies 1 res¡ lllperl ~rtàn llaÇòr ftluta llrés raa a' dqua Je l'el Devic CATALUNYA -=="",....~ -- RADIO ~cè •b fr1 ':Jlln, l I Concerts per a flauta de P. Vranicky, L. Mozart, W. A. Mozart i F. A. Hoffmeister. Chrudi Arimany (flauta). Franz Liszt Chamber Ot·chestra. 2001. Segell: Nova6s 150 162-2 l gran concertista de la flauta travessera Claudi Arimany ens ilerei.x una nova gravació mdoble sentit, l'un pel proproa ofert i l'altre perquè ¡m¡ part dels concerts són ¡m11ts per primera vegada :11.mdialment. El repertori gira al voltuli de Mozart i els seus mtemporanis, per la qual rosa ens hem de situar en l'estètica del preclassicisme oclassicisme vienès amb inlluències tant italianes com franceses. QuatTe són els tutors que amb la forma wncert per a flauta i orquestra ens n'ofereixen vi<ions complementàries. El primer obeeix a la inspiració de Pavel Vranicky, moldau l'origen i vi1iu6s del violí, ctmegut per posseir una vasj obra tant per a l'escena :no en va, va ser el creador &I singpiel), com pels seus :.Jlets, simfonies i música l! cambra; així mateix, va ~1acar com a director es:renam La Creació de flaydn i la Primera SimfolÍII de Beethoven. La seva ~'lllCUlació amb Mozart ve deies seves obligacions com a responsable dels tea tres illperials de Viena, i de fl;rtànyer a la mateixa lògia RlaÇònica. El Concert per a E ~uta i orquestra en Re ma- Pf és l'única peça que dedira aaquest instrument, i en dqual veiem la influència Ot l'elegància francesa d'un ~evienne, el Mozart "ancès, l'equilibri germànic la frescor bohèmia en l'úl~moviment. El següent concert, escrit en una tonalitat molt flautística, Sol major, té l'autoria del pare de Mozart, Leopold. D'influència clarament italiana, ens recorda els aires italians d'un Tartini, o la picardia de Pergolesi. Es tracta de l'únic concert trobat a Zagreb d'aquest autor, del qual sabem que va escriure cinc en total. Seguint el costum barroc d'interpretar per un instrument una peça originàriament destinada a un altre, el mateix Wolfgang A. Mozart ens presenta la transcripció per a flauta del Concert per a violí en Re major K. 211, en el qual tant per tessitura com per construcció se salva molt bé aquest intercanvi tímbric. El concert que tanca l'enregistrament pertany a Franz-Anton Hoffmeister, mestre de capella i gran virtuós de la flauta, que posseeix un catàleg extensíssim en tots els gèneres. La seva vinculació amb Mozart ve per l'edició de moltes obres del salzburguès, i pel fet de ser-ne germà maçó. Per a la nauta va escriure més de 350 obres, entre música carnbristica i concerts. Dels seus 25 concerts, s'ha elegit el que fa el número quinze i té diverses característiques que el fan especial: la primera, la tonalitat tan infreqüent en l'època, Mi bemoll major, i d'altra banda l'equilibri, l'elegància, el virtuosisme més enfocat a l'expressivitat que no pas a la gratuïtat d'admirar, que produeixen en l'oient una gran seducció per aquestes partitures. La interpretació d'Arimany té tots els ingredients necessaris perquè les quatre receptes ens resultin grans viandes, des d'un so ric i flexible, dotat d' una gran delicadesa contrastada amb tocs heroics quan ho demanen les partitures. La seva complicitat amb la Franz Liszt Chamber Orchestra fa de l'audició un complet plaer d'aquestes novetats, fruit del treball investigador de ). P. Rampa! i del respecte del seu deixeble i amic Claudi Arimany. Robert Benito - llUOS 2 1ST CEI\ITURY CLASSICS ~ '- BALADA Violin Concerto No. 1 Folk Dreams • Sardana • Fanwias Soooras """""~·­ ... ,...11......- -s,....-,~ LEONARDO BALADA Violin Concerto, Folk Dreams, Sardana, Fantasías Sotzoras A. Càrdenes (violí). Orquesta Sinfónica de Barcelona. Dir. M. Aeschbacher. 1999. Naxos 8.554708 g ..... ;;;;- ... ~ L leonard Balada, compositor nascut a Barcelona (1933), format inicialment al Conservatori del Liceu, traslladat i establert als EUA, on conclou estudis i treballa de clÍtic i docent urtiversitari, ens mostra en aquest enregistrament una petita mostra del seu extens corpus. Són quat:re obres que omplen un període de creació de gairebé vint anys ( 1979-98) i en les quals es poden observar els traços distintius d'aquest compositor, que partint del material musical de la tradició d'un poble, el transforma, el manipula amb els recursos i estètiques eclèctiques de la música contemporàrtia, sense aní bar a extremismes inaudibles per a l'oient mitjà. En la primera peça, Concert per a violí núm. 1 descobrim en els tres moviments la característica abans apuntada amb les melodies tradicionals catalanes: L'Hereu Riera, Rossinyol i Fum, fum, fum. La segona obra, Folk Dreams, consta també de tres parts, basades en melodies lituana, irlandesa i catalana, de gran varietat tímbrica, jocs dinàmics i riquesa harmònica . De 1979 data Sardana, obra en què juga amb la dualitat de la cobla, representada per la família del vent i la percussió, i la gent que balla, representada per la corda, tot aportant més ritme i diferents textures a l'esbós melodicoharmònic del vent. Tanca la gravació Fantasies sonores, una obra d'encàrrec i que a partir d'una cèl·lula rítmica i melòdica evoluciona fins a anibar a culminacions sonores en diferents estils des del vell Hollywood a moments de virtuosisme avantguardista. La presa de so és més que correcta i la interpretació de l'Orquestra de Barcelona és prou bona, tot destacant-hi eJs vents per damunt de la corda. Robert Benito 3 ~' ¡;¡¡· 217 47 587 BARCELONA (BARCELONÈS) 4NOVEMBRE 20,30 h Liceu Ariadne auf Naxos d'Strauss. Dir.: Friedrich Haider. tO I S NOVEMBRE 20,30 h Liceu Recital Felicity Lott, sobrano. Grabam Jobnson, piano. Ravel Mahler ' Bizet, Nick, Berlioz, De ussy, Vaughan Williams, Strauss. ' 12 1 6NOVEMBRE 20,30 h Liceu Ariadne auf Naxos d'Strauss. Dir.: Friedricb Haidcr. 21 h Palau Alfred Brendel, piano. Haydn, Mozart, Beethovem. (lbercamera). 20,30 h Liceu Ariadne auf Naxos d'Strauss. Dir.: Friedrich Haider. 21 h Auditori OBC. Albert Guinovart, piano. Dir.: Ernest Martínez lzquierdo. Lindberg, Ravel, Gerhard, Ginastcra. 19 h Auditori OBC. (Segona audició). 20,30 h Liceu Recital Ramón Vargas, tenor. Mzia Bactoridze, piano. Schumann, Moreno. Auditori OBC. (Tercera audició). 18 b Liceu Ariadne auf Naxos d'Strauss. Dir.: Friedricb Haider. 11NOVEMBRE 21 b Palau 12NOVEMBRE 20,30 h Liceu Ariadne auf Naxos d'Strauss. Dir.: Friedrich Haider. 13NOVEMBRE 20 h Catedral Pierluigi Comparin, orgue. Bach. (L'orgue de la catedral de Barcelona. Euroconcert). = 14NOVEMBRE 2 1h Palau Orquestra Simfònica de Viena. Hector McDonald, trompa. Dir.: Vladi· mir Fedoseiev. Strauss. (Palau 100). =' 16NOVEMBRE 19h Palau OSV. Solista vocal. Dir.: Uwe Mund. Wagner, Gerhard, Liszt. (Concens Simfònics al Palau). .... = 19h Auditori OBC. Christian Lindbe~, trombó. Dir.: Ernest Martínez lzquierdo. Rossini, Berio, Guinjoan, ussorgski/Ravel. so 17NOVEMBRE llh Auditori OBC. (Segona audició). 19h Palau Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana (patrocinat per Fun· dació Caixa Catalunya). Jordi Armengol, piano. Dir.: Jordi Casas Baycr. Dvorak-faniicek, Samt-Saens, Fauré, Nicolau, Brotons. 21 h Palau Homenatge al mestre Burrull. 18NOVEMBRE 21 h Palau Orquestra de Cambra de la Filharmònica de Berlín. Bartók, Elgar, Txai· kovski. (Euroconcert). 19NOVEMBRE 2 1 h Auditori Winterthur Angeles Blancas, soprano. Patrícia Burton, piano. Recital d'òpera. (Lírica Privanza). 21NOVEMBRE 2 1 h Palau Festa de la Música Catalana. Concert amb els feanyadors d'El. Primer Palau 2002. Orquestra Filharmonia de Cambra e Barcelona. Cnsto Bar· rios, clarinet. Dir.: Miquel Ortega. Copland, von Weber. (El Primer Palau). &NOVEMBRE 9NOVEMBRE tO NOVEMBRE 11 h 131 tU 151 Los An~eles Jubilee Singers. Dir. i fundador: Albert McNeiJ. Música gos. pel, esptrituals i afromericana. Concert extraordinari. (Palau 100). 171 c;3 ¡;;;- = ";¡ 5I ""' ;r 217 ::s. ..., e = ;::;· ""' e:.. g s¡¡;;- ....= 20[ 21D 22D 26D 22NOVEMBRE 2 1 b Auditori OBC. Magdalena Barrera, arpa. Dir.: Edmon Colomer. Ginastera, Revueltas, Suriñach. 23NOVEMBRE 19h Auditori OBC. (Segona audició). 24NOVEMBRE li h Auditori OBC. (Tercera audició). lS NOVEMBRE 21h Palau The King's Consort. Orfeó Català (~atrocinat per Fundació Caixa Penedès). Solistes vocals. Dir.: Robert King. 'lies de Mendelssobn. (Palau 100). 30NOVEMBRE 20,30 h Liceu Don Giovanni de Mozart. Dir.: Bertrand de Billy. 27D S DESEMBRE 20,30 h Liceu Don Giovanni de Mozart. Dir.: Bertrand de Billy. 21 h Auditori OBC. Saschko Gawrilov, violí. Dir.: Arturo Tamayo. Lar~, ~igeti, Mes¡ tres Quadren), Boulez. (Festival de Músiques Contemporames. Concer extraordinari . - 19 h Auditori Orquestra Música Bohèmica de Praga. Cor Lieder Càmera. Pavol Brs· lik, tenor. Anna Hlavenkova, soprano. KaroJina ~erkova!. de¡z(tr:~ Roman Vocel, baix. Dir.: Jaroslav Krcek. El Mess1es de Han e · 8 Picanyol. Organització de Concerts). S DESEMBRE 9DESEMBRE 48 588 IH 20,30 h Liceu Don Giovanni de Mozart. Dir.: Bertrand de BiUy. - 290 -~ 3N( - 7N( . . .M§MMMcMW. 13 NOVEMBRE 21 b Teatre Zorrilla O tltello Ensemble. La cònica/Lacònica. Venus & Adonis de John Blow (estrena). (VI Cicle de Música Antiga de Badalona). 28 NOVEMBRE 21 h Teatre Zorrilla Montserrat Torrent, orgue. Música per a orgue dels segles XIV xv i XVl, Correa de Arauxo. (VI Cicle de Música Antiga de Badalo~a). Teatre Jard í Madama Butterfly de Puccini. Dir.: Manuel Valdivieso. (Òpera a Catalunya). Església Sta. Maria Orfeó Català (patrocinat per Fundació Caixa Penedès). Mercè Sanchís ' piano. Dir.: Josep Vila i Casañas. FIGUERES (ALT EMPORDÀ) 10 NOVEMBRE 18 h IGUALADA (ANOIA) 30 NOVEMBRE 22,30 h EL PRAT DE LLOBREGAT (BAIX LLOBREGAT) 14 DESEMBRE 20,45 h Església St. Pere i St. Pau Cor Jove de l'Orfeó Catal à (patrocinat per l'Alian ça). Dir.: Conxita Gar. cia. Nadales tradicionals d'arreu. Teatre Fortuny Madama Butterfly de Puccini. Dir.: Manuel Valdivieso. (Òpera a Catalunya}. REUS (BAIX CAMP) 19NOVEMBRE 21 h RIPOLLET (VALLÈS OCCIDENTAL) 13 DESEMBRE 22 h Mercat Vell O rquestra de Camb ra de Cervera. Dir.: Alfon Reverté. 20 DESEMBRE 22 h Mercat Vell Banda Simfonies de Badalona. Societat Coral "El Vallès". Escolania de Mont· cada. Dir.: Manel Barca. Carmina Burana d'O rli (versió simfònica). 217 SABADELL (VALLÈS OCCIDENTAL) 11 DESEMBRE 2 1,30 b La Faràndula O SV. Cor Amics dc l' Òpera de Sabadell. Joan P ons, b ar íton. Dir.: Kc· mal Khan. Verd i. SANT CUGAT DEL VALLÈS (VALLÈS OCCIDENTAL) 8 NOVEMBRE 21 h Cen tre Cultural Madama Butterjly de Puccini. Dir.: Manuel Valdivieso. (Òpera a Catalunya). TEilRASSA (VALLÈS OCCIDENTAL) 16 NOVEMBRE 21 h Centre Cul tural Ballet Nacional d'Ucraïna Virsky. Dir. artístic: Miroslav Vantoukh. (Fun· dació Caixa Terrassa). 17 NOVEMBRE 18 h Cen tre Cultural Ballet Nacional d'Ucraïna Virsky. Dir. artístic: Miroslav Vantoukh. (Fun· dació Caixa Terrassa). 21 NOVEMBRE 21 h Centre Cultural Orquestra de Cambra de Granollers. Cor de Cambra del Vallès Orien· tal. Cor de la Universitat Pompeu Fabra. Cora l Som. Rosa Mateu. Sta· nislav Arriíez. Lluís Sintes. M. Teresa Vert. Manel Esteve. Dir.: Francesc G uiUén. Cançó d'amor i de guerra (en versió de concert) de Martínez Valls. (Fu ndació Caixa Terrassa). 11 DESEMBRE 2 1 b Centre Cul tural Orquestra i Cor Bach de Budapest. Dir.: l stvan Ella. El Messies de Hlin· del. (Fundació Caixa Ter rassa). Teatre Atlàntida Cor Jove d c l' Orfeó Català (p atr ocina t p er l' Alia nça ). Dir.: Conxi· ta G arcía. VIC (OSONA) 14 NOVEMBRE 20,30 h 50 590 ). ;, [ t· ,\I ( :1hÏ1 111 ( ;lhlc•ll clt• Pc·l'llluda pul /.(Ulle lir d" la 11'"' ra grau 1rndic•itÍ gu,ti'OIItlll lic·n. d' 111111 iuup lin 1llrit• l al dt• •u ltlll' i uu•hil'll h IWI'IIIltl'nclup1111'· 11!1'> 11 li·• ot'\l'h lll'l't''f.Ïial' i rl'tlll ¡!l'all ;·q11i p rh• pml't•'>•iounl, q•w c·oich•u o•¡ulu rkutll. ). I· I· I· Pt·r:tl:ula ,., l' I ll<>c' iclu11i 111'1' 11 "'l""'' cir )!nl)h. c·11m I'III'ÏUih. t•c•lc·hrao·loll• 1 I'H•IIIIII'IIh. I I a;uloo: ""1"''1'111 el 1111 111111 f'lt\l'llc'o ui -, jnnlioh .11'1 ( a-to·IL .unlo r-ap;u·itar l"'r u I(J()() l"''''""'' iclo·al¡wr n c¡llnl,,., ui t'p<H'a ell' l' 1111~ Truqui' n,; i lïnfunnan•nt. ·n·lè-fon: CJ?:!. !"d HI :!:> \\" 1\'. t'lhÍIH••-I'atulrnl) a .c·o•n/1wru l:ula ¡. E, lmpco><ln<J,ble DNI, Purmf• d.. Conduor o Po,.opo<l. Noo..U pouopotl per ol• <Jutodon• que no peclonyon o lo Unió Europeo. Nom4s mo¡<>~o d.. 18 ony•