Revista Musical Catalana. Núm. 220 Febrer 2003
Editorial: Males xifres per a la música / PANORAMA Els vessants de Los Pirineus de Felip Pedrell. Francesc Cortés / Dos grans oratoris clàssics a Els Diumenges al Palau. RRMC / Mikrokosmos: Nyigo-nyigo nadalenc. Pere Artís / Tangents: El que faltava. Jordi Maluquer / Crítiques. J. Comellas, Lluís Trullén, Francesc Taverna-Bech, Robert Benito i Jordi Salazar i Roy / TEMA La música en el Berlin d'entreguerres. Un interregne transgressor en què tot era possible. El fascinant Berlin d'entreguerres. Ricart Salvat / Una edat d'or entre l'imperi i el feixisme. Ronald Grätz / La permanència de Jacques Brel. Miquel Pujadó / MUSICALIA Benet Casablancas. Entre la creació i la pedagogia. Jordi Salazar i Roy / Antoni Ros Marbà i Albert Attenelle amb l'OBC. Lluís Trullén / Bernat Vivancos, Els Pirineus, Stravinsky. J. Comellas i Francesc Taverna-Bech / A l'entorn de La Font de l'Albera. Francesc Cortés / Anna Ventura i The Female Macbeth. Postals des de l'exili. Ester Vendrell / Discogràfiques a Catalunya. Ensayo. Montserrat Puig / Música encreuada. Eduard V. Patsi / SCHERZANDO. Cesc / LLIBRES / DISCOS / CONCERTS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
Visites arquitectòniques Palau de la Música Cata lana. Patrimoni de la humanitat Horari: De dilluns a diumenge: de 1Oa 15:30 h (visites cada mitja hora) Idiomes: català, castellà, anglès Durada de la visita: 50 minuts Els horaris de visita podran tenir variacions o anul·lacions, segons la disponibilitat de la sala de concerts. Preus: Individuals: 7 € Grups (mínim 25 persones) : 6,50 € Estudiants, jubilats, aturats: 6 € (presentant acreditació personal) Membres de la Fundació Orfeó Català - Palau de la Música i socis de l'Orfeó Català: Entrada gratuïta (presentant acreditació personal a taquilles) Informació i venda d'entrades: Palau de la Música Catalana: c./ de Sant Francesc de Paula, 2, 08003 Barcelona Tel.: 93 295 72 00 I Fax: 93 295 72 1O http://www.palaumusica.org Botiga «Les Muses del Palau»: c./ de St. Pere més Alt, 1, 08003 Barcelona I ' - lliI PALAU D E LA MÚS ICA CATA LANA BARC ELONA a un a música 220 evis a usica ca a ana •o •• • ------------------------------------------------------------------------------------------------ EDITORIAL Consell Editorial: Fèlix Millet Montserrat Albet, Josep M. Bricall, M. Busquets, Eugeni Cabanes, Josep Caminal, Salvador Cardús, Jordi Casas, Gregori Estrada, f,Gabriiel Ferrer, Joaquim Garrigosa, Joan Guinjoan, Carles Guinovart, Teresa Lloret, Joan Mata bosch, Jordi Mon tuli, Ramon Muntaner, Ramon Pla i Jordi Rueda. li'IT.Iroc:in&•nH Consell de Direcció: Pere Artís (editor), Pere Burés (coordinació amb Catalunya Música), Jaume iComellas (direcció periodística) i Lluís Millet (direcció musical) Disseny: Ferran Sendra O Males xifres per a la música -------------···-··------·-·········----------------························-·······················--·----------..---.·········-·-············-······--· PANORAMA Els vessants de Los Pirineus de Felip Pedrell per Francesc Cortés Dos grans oratoris clàssics a Els Diumenges al Palau per RRMC Mikrokosmos: Nyigo-nyigo nadalenc per Pere Artfs Tangents: El que faltava per jordi Maluquer Crítiques per]. Comel/as, Lluís Tmllén, Francesc Tavenm-Becll, Robert Be11ito i ]ordi Salazar i Roy Felip Pedrell, autor d'Eis Pirineus ---------------------------------------------------------------------------------------·---------------------·-----·-----------------------············· TEMA A W La música en el Berlin d'entreguerres. Un interregne transgressor en què tot era possible Secretaria de Redacció: Teresa Martínez A W per Ricnrd Salvat Publicitat: Megmar 2001, S.L. Diputació, 279, lr 7a Tel.: 93 487 76 26 08007 Barcelona A W per Ro11ald Griitz Preimpressió: Ormograf, S.A. Impressió: Agpograf, S.A. Distribució: Distribarna, S.A. Dipòsit legal: B-34.432/83 ISSN: 1136-7458 $ W MUSICALIA Col·laboren en aquest número: articles publicats a "Catalunya Mlislcn/Rcvista ~.~ou:.11oal Catalana" cxprcSS<!n nomi!& l'opinió dels "Catalunya Música/Revista Musical ac:atalana" no mantindrà rorrcsp(lndència ·•mb els autors d 'originals no encarregats i cnviat5 espontàniament a la RL>dacció. Cde les reproducdons autoritzndcs, VECAP, 14rcclon~ 2003. Portada Caricatura d~ Felip Pedrl'll. La permanència de Jacques Brel perMiquel Pujad6 Benet Casablancas. Entre la creació i la pedagogia • per jordi Snlaznr i Roy A W per Lluís Trullén • Bernat Vivancos, Els Pirineus, Stravinsky per Francesc Tavema-Bech i ].C. C. • A l'entorn de La Font de l'Albera per Francesc Corfés • catalu)-a músiralrelisla m1siral ratalm www.palaumusica.org A/ e: rcvista@palaumuslca.org Una edat d'or entre l'imperi i el feixisme . ...................................... ............................................................................................................................................................................................... . PERE ARTfs, ROBERT BENITO, CESC, COMELLAS, FRANCESC CORTÉS, RONALD GRATZ, JORDI EDUARD V. PATSI, PUIG, MIQUEL PUJAOÓ, SALAZAR I ROY, RICARD SALVAT, FRANCESC TA VERNA-BECH, LLUís TRULLÉN I ESTER VENDRELL. Sant Francesc de Paula, 2 08003 BARCELONA Tel: 93 295 72 00 Fax: 93 295 72 10 El fascinant Berlin d'entreguerres Be11et Casablaucas A W A W Antoni Ros Marbà i Albert Attenelle amb l'OBC Anna Ventura i 1ñe Female Macbeth . Postals des de l'exili per Ester Vendrell Discogràfiques a Catalunya. Ensayo per Montserrat Puig Música encreuada per Eduard \1. Patsi .................................. -------.--·-....--·· ..........................-·- ....-...................................................................................... ................--- .......... -----·---·---------............................ ._ SCHERZANDO LLIBRES DISCOS CONCERTS • •• • perCesc 3 6J ELS DIUMENGES AL PALAU Xl Temporada 2003 Diumenge, 23 de febrer de 2003, 18 h Diumenge, 27 de abril de 2003, 18 h ORQUESTRA DE CAMBRA DE PRAGA Daniel Blanch, piano BORIS GILTBURG, piano Mozart Simfonia núm. 1, K. 16 Concert per a piano i orquestra núm. 20, K. 466 Mo.zart Mozart Simfonia núm. 41, K. 551, "Júpiter• Diumenge, 2 de març de 2003, 18 h BCN SINFONIETIA Sandra Pastrana, soprano Francesc Llongueres, director Diumenge, 16 de març de 2003, 18 h ORQUESTRA PABLO SARASATE DE PAMPLONA COR DE CAMBRA DEL PALAU DE LA MÚSICA CATALANA Mom pou Mussorgski TRIO LIGORIO-ORPELLA-MOR Daniel Ligorio, piano Joan Orpella, violí José Mor, violoncel Trio per a violí, violoncel i piano, Beethoven núm, 1, op. 70, "Ghost" Trio per a violí, violoncel i piano, núm, 1, op. 8 Xostakóvitx Granados Trio per a violí, violoncel i piano Diumenge, 11 de maig de 2003, 18 h EUROPEAN UNION BAROQUE ORCHES'IRA Paul Goodwin, director (patrocinat per Fundado Cal~a Catalunya) Maria Espada, soprano Mark Tucker, tenor Garry Magee, baríton Ernest Martínez lzquierdo, director Haydn La Creació Franck Scriabin Scriabin Diumenge, 4 de maig de 2003, 18 h Homs Homs Mozart Schubert Schubert Polifonia instrumental Variacions sobre un tema popular Exulta te Jubila te K. 158 Salve Regina, op. 47 Simfonia núm. 6, D. 589 Beethoven Sonata núm. 21, op. 53, "Wa/dstein" Preludi, Coral i Fuga (1884) Estudi núm. 5, op. 8 Estudi núm. 5, op. 42 Cançons i danses núm. 1 i 6 Quadres d'una exposició Vuitè concert "Dans fe goüt Téatral" Concert en Mi menor per a flauta i orquestra Suite de La Tempesta Música aquàtica (fragments suites I, 11 i 111) Cou perin Telemann locke Handel Concert patrocinat per GARRIGUES ADVOCATS I ASSESSORS TRIBUTARIS Diumenge, 18 de maig de 2003, 18 h THE SWINGLE SINGERS Diumenge, 13 de abril de 2003, 18 h Concert a cappella "de Bach als Beatles• ORQUESTRA NACIONAL DE CAMBRA D'ANDORRA ORFEÓ CATALÀ Gira de concerts en motiu del 40è. aniversari del grup (pattodNt per Fundldo Cai~a Pen~ès) Lluís Vilamajó, Evangelista solistes vocals per determinar Josep Vila i Casañas, director Passió segons sant Mateu Bach Preus d'abonaments a 8 concerts de 39,60 a 99,90 € Preus de localitats de 3,00 a 19,00 € Informació i venda: Palau de la Música catalana Tel. 93 295 72 00 Patrocina i organitza: Col·labora: EL PAlS PALAU DE lA .\1\,SI<.A CAIALA"A * FUNDACIÓ ORFEÓ CATAlA PALAU DE LA MÚSLCA n el curs del MIDEM de Canes celebrat a mitjan passat mes de gener, la Societat General d'Autors d'Espanya va presentar un balanç del negoci de la música a Espanya corresponent al 2002. Ofert en dos lliuraments, el primer afectava la par·cel·la creativa -exportació de la música espanyola- i el segon la parcel·la més directament industrial -discografia. La coincidència de resultats no gens falaguers en ambdós apartats comporta un mínim de reflexió, tenint en compte corn n'és, d'important. En aquest sentit, constatem que en el curs de l'esmentat any la venda de creació musical espanyola al mercat internacional s'ha reduït un 15,23%. El descens d'un 72% del negoci a l'Argentina, com a conseqüència de la crisi econòmica, i d'un 11 % al mercat nord-americà (possible efecte de 1'1 1-S), que és el mercat principal, aparetxen com a causes especialment incidents. En tot cas, també han sofert descensos notables les exportacions a França (20,5%), a Alemanya (13,7o/o) i en menor mesura a Mèxic i Itàlia (al voltant del 2°/o). En canvi, s'han produït increments fins i tot espectaculars al mercat holandès (42,4%), portuguès (32,3%) i belga (26,6%). L'obra més venuda, una vegada més, ha estat el Concierto de Aranjuez, seguida de Macarena i Guantanamera i també Noches en los jardines de España. Que tot apunti que aviat Aserejé substitueixi Macarena en el lloc de privilegi que ocupa aquesta també futilesa musical, d'antuvi no constitueix un consol reconfortant a la realitat exposada. Pel que fa a discografia, les vendes al mercat espanyol han caigut 1' 11 %, una xifra que d'altra banda se situa força en sintonia amb la realitat internacional, on el descens mitjà ha estat del 9%. La crisi de la indústria discogràfica, a escala internacional, de la qual hem tractat en aquesta mateixa secció, sembla, definitivament, que no és un fet circumstancial sinó profundament encrostat i per ara no s'hi albiren sortides efectives. La culpabilització exclusiva que hom atribueix al factor pirateria, sens dubte important, creiem que no hauria d'enterbolir la visió d'altres aspectes, més essencials, els quals o bé no es veuen o no es volen veure, o és que no hi ha possibilitat o capacitat objectiva d'afrontar-los. Males Xifires / • per a la muszca espanyo la I : .;. ... a el' ¡;¡· 220 5 65 PREMI ER ~OUR ffiEMIER .JOUR Els vessants de Los Pirineus de Felip Pedrell m'~..:~~f ~ Els Pirineus DE F ELIP PEDRELL SÓN UN SÍMBOL DE L'ÒPERA NACIONALISTA, UNA FITA CABDAL PER A LA MÚSICA CATALANA, UNA OBRA AL VOLTANT DE LA QUAL s'AIXECAREN DES DELS MÉS XARDOROSOS ELOGIS FINS A VALORACIONS NEGATIVES DEL LLIBRET; FOU L'OBRA EXEMPLAR AL VOLTANT DE LA QUAL P E DRELL VOLGUÉ BASTIR UNA N OVA ESCOLA LÍRI CA, EL PUNT DE PARTIDA DE Por Nuestra Música ... És EL QUE EN SABEM DES QUE EL 1891 S'ENDEGÀ LA PROMOCIÓ DE L'OBRA, I DES QUE S'HAN REPETIT DES D'ALESHORES ELS MATEIXOS CONCEPTES I S'HAN REPRODUÏT GAIREBÉ ELS MATEIXOS P OSICIONAMENTS. tOS PtRilfiO& ll a Aadallllilo. • ltJ . . Hl1 Jo 1 10-aola.ea- 110 • ra A . Ala lhA .• .. .....-_ - •• ,. r4. J- .ltJt. ._ l' ~ P ~ ~ erò Los Pirineus -<:om eren anomenats en temps de la Renaixença- són molt més, des del moment en què som capaços d'abandonar el "tot o res" que condicionava la cultura i la política de final del segle XIX, i entenem que certs posicionaments estètics eren fruit d'aqueUs conjuntura històrica. El4 de gener de 1902 l'òpera fou estrenada al Liceu, i hi assolí un total de nou representacions, amb èxit tant de públic com de premsa.• Darrere quedava un procés llarg i penós. El mateix any 1891 se'n desestimà l'estrena al Liceu; l'encàrrec fet a T. Bretón de Garin, després de l'espectacular bona acollida de Los amantes de Terue/, no en propiciava l'estrena immediata. Pedrell i Víctor Balaguer, el llibretista, optaren per provar sort al Tea tro Real de Madrid. Tot i aconseguir el premi que en garantia l'estrena, per mitjà d'una Reial ordre, i organitzar-ne Balaguer la promoc~ó literària en cercles madrilenys, sorgu-en diversos destorbs que barraren l'estrena al Real. L'oposició frontal de T. Bretón, la manca de suport del marquès de Comillas -fins i tot Yerda~er intervingué debades en la qüestto--, els recels sobre el contingut polí- ~ - .... la, . .,..,. . .,. ..... ...... ... po ..... 0'11 • .. r.IL ., v p ~ - tic del llibret, la desorganització dels actes del quart centenari del descobriment d'Amèrica el 1892 i poca predisposició a muntar òperes d'autors del país aturaren durant anys les gestions, de manera definitiva. La difusió que se'n féu des de la premsa no reeixí, la pressió mediàtica no convencé els responsables del teatre madrileny. Se'n troben referències fins en la premsa estrangera, cas de '1:Art Musical'' el mateix 1891, tot just acabada de compondre's l'obra. Tampoc tiraren endavant altres projectes impulsats per J. Fastenrath o per C. Taltabuli a Munic, a Colònia, a Weimar i a Hamburg, o d'altres a Budapest, a Nova York, o a París per mitjà d'Al bé- EL CONTINGUT ARGUMENTAL TÉ CARÀCTER APOLOGÈTIC DE LA NACIONALITAT CATALANA. niz, o a Milà mercès a l'intèrès d'A. Boito, o a Béziers, o Sevilla i Sagunt tot seguint el model de les representacions a l'aire lliure de Béziers. El 1897 se n'estrenà el Pròleg a Venècia, amb una acoLlida insospitadament bona. L'arribada de l'obra de bell nou a Barcelona comptava amb una trajeclòlia important d'intencions, però de pocs fets. Feia massa temps des de l'última òpera escenilïcada de PedreiJ, Ouasimodo, el 1875. Les obres de Sanchez Gavagnach no havien aclaparat l'opinió pública, i després només s'estrenaren Henry Clifford i Pepita jiménez d'Albéniz. L'estrena al Liceu fou possible mercès a l'interès de}. Fabré i Oliver, secretari de la )unta de la Biblioteca Museu Víctor Balaguer, al posicionament decidit d'fsaac Albéniz, a Ja bona acollida que li donà el director Mascheroni, al caixer de la Junta del Liceu, J. Collaso i Gil, als consells de Manuel Salvat, al polític Salvador Sampere i Miquel, i també a la bona disposició de l'empresari A. Semis. Pedrell residia llavors a Madrid, on exercia la docència al Conservatori o i a l' Ateneo, dirigit el primer per T. Bretón. ' L òpera es cantà i s'anuncià en italià, I Pirinei; en italià estava també el llibret que es publicà;2 i de fet, fins la partitura manuscrita està titulada en italià.3 En Por Nuestra Música el compositor féu un elogi sense escarafalls del català. El contingut argumental de l'obra no amaga l'apologia de la nacionalitat catalana en cap moment. En un moment en què Wagner es cantava en italià -Tristano e !sota, I Maestri Cantori de Norimberga ... - no ens ha de sorprendre. Però sí cal anotar que la premsa de l'època es va doldre que Los Pirineus no es cantés en català a causa de les coaccions de la junta del Teatre. De fet sovintejaven les sarsueles cantades en català d'autors catalans, Morera ja havia compost i estrenat La fada en català, els primers arguments de tipus historicista basats en la història de la Corona d'Aragó daten del 1859. No mancaven arguments per suposar la viabilitat d'una representació definitiva en català ... , que haurà hagut d'esperar més de cent anys. Sobre la recepció de l'obra el 1902 es podrien escriure moltes línies. A la premsa de l'època aparegueren opinions, però, que n'avalen la bondat: "Donat l'èxit artistich alcansat per l'hermosa partitura d'en Pedrell, és qüestió de rectificar la famosa frase de L/u(s XIV. Si sigués viu aqueU monar- ca, li diriam ab tota la boca: -Sa Mades dels assajos; "Joventut", "La Nació era Balaguer -que preferia el comte jestat va equivocar.se de mitj tí mitj: hi Catalana·· i "L'Esquella deia Torratxa" Foix com a eix vertebrador- sinó el ha Pirineus. "4 publicaren crítiques elogioses per al teix Ped reli. Quan es pubHcà l'obra La Trilogía compositor, "El Diluvio" criticava que Dc la migradesa de la producció Los Pírineos y la crítica, s'adheri un l'empresa hagués esmerçat pocs diners patí la representació del 1902, nombrós grup de músics a costejar l'oen la producció. en fou conscient, i no féu bra: I. Albéniz, F. Alió, García Llansó, Cal esmentar també les produccions collida de l'obra. De la vàlua Garcia Robles, J. Gay, E. Granados, J. posteriors, fragmentàries Ja majoria: pocs retrets es recolliren. En canvi, Lamote de Grignon, Cl. Martínez JmBordeus, J'Haia, París, l'Havre, Montgument i el plantejament bert, D. Mas i Serracant, LI. Mi llet, A. peller, Roma, Madtid i diversos cops a posaren en contrast amb la Nicolau, L. Viada i Lluch, i d'altres. En Barcelona, fins al 1938. El 191 O es reciopolítica del moment. Los aquella obra, Albéniz escrivia: "A Pepresentà al Teatre Colón de Buenos Airesponia a un projecte literari i dre/lle debo el difícil manejo de los cores dins d'una temporada d'autors esvolgudament polític de Balaguer lores orquestales, /e debo así mismo, panyols organitzada per J. Goula. Una troncat amb l'ideari de la los elementos de cultura y estética que lectura desapassionada ens ha d'inclifins i tot el mateix Pedrell es el tiempo, la experiencia y el estudio nar a pensar en la bondat de l'obra aquesta òpera dins d' uns límits han ido desarrollando en mi cerebro; només amb aquestes dades. a l'ideari renaixent; aquesta n~rw'""'"" le debo, en fin, el potente y moral ejemAlguns mitjans de l'època no comestètica hauria estat notòria i celebra. plo de alta probidad partiren l'argument i da el 1891; el l902, en el moment culartística con que el plantejament minant del modernisme no havia constantemente ha dramàtic de l'òpera. compresa, sonava a envellit. L'OPCIÓ WAGilustrado su vida. " 5 L'opció wagnerista Més enllà de l'enfrontament N ERISTA DE PEVeritablement, hom de PedreU estava gi c... hi ha una obra interessant, era conscient que d'acord amb l'estèen aportacions tant musicals com DRELL ESTAVA o ' Aquelcom important tica modernista, gumentals. Lliures del jou del "tot CORD AMB L'ESTÈTIhi havia rere d'aqueperò Los Pirineus res", desaparegudes les subjeccions lla partitura; molt CA MODERNISTA DEL tenen més elements les estètiques i desvinculats de més que no el que que la pàtina wagllat filisteu de la Barcelona de princ~ MOMENT. apuntà Pedrell a neriana. "El Dilupi de segle, apareix una nova maner~ Por Nuestra Música. vio", un diari send'entendre l'obra. Aquesta darrera obra sacionalista, manifesfou concebuda com a explicació de l'òtava que: "La gitana de Foix sirviendo argument ens situa a l'è¡xx:. pera Els Pirineus, com a promoció i y muriendo por la causa pirenaica es de la croada contra els al~ com a defensa amb vistes a les incomuna ofensa al sentimiento nacional pigesos. La casa de Foix, SÍI!' prensions, que hi foren, i no pas com renaica[. .. ] ¿Por qué Balaguer y el mabol de la nació catalana a l'c.. a "manifest nacionalista". En tot cas, estro Pedre/1 no echaron mano, ya que tra banda del Pirineu és assetjada pe¡ podria ésser un manifest de l'statu quo necesitaban de una gitana, de una gicardenals, la Inquisició. El món trobi estètic de Peclrell llavors; encara no hatana de la tierra, o por lo menos natudoresc occità en el qual Balaguer per via compost ni La Celestina ni E/ Comralizada? (... } Nosotros sin llamar a soni fica la llibertat, la cultura i el re< te Arnau. los del olro lado del Ebro moros, no pec te a l'altri és foragita t per uns in· queremos ser representados ni por los quisidors manipulats per Roma I perl1 es repercussions de l'estrena moros de Marruecos ni · corona francesa. Rai¡ foren importants. No faltà el por los que fueron de Lluna, una jog~ banquet d'homenatge, de rigor, moros en Granada ressa mmisca, al w· que li fou ofert a Pedrell el dia ( ... ]. Doce años vei de les cases n~ PEDRELL ES MO11 de gener de 1902 a l'Hotel d' Anatrós el españolismo bilià ri es ca ta la ne< glaterra.6 Alli parlaren el doctor RoVIA EN AQUESTA y el catalanismo se farà seva la cau>~ bert, Josep Milà i Pi en representació sentían de un modo dels vençuts. El. ÒPERA DINS D'UN del Liceu -el qual es comprometé a l'esmuy distinta que passarà d'ésser u' trena de dues òperes espanyoles per IDEARI PROPER AL hoy."8 simple personatge< temporada-, Isaac Albéniz, J. Goula, Alguns comentaprimer acte, a cercar DE LA RENAIXENÇA. Sampere i Miquel-el qual ctiticà la miris, que llegits ara amb l'ajut d'un trogradesa del muntatge-, l'italà Barone, ens poden semblar bador -Sicart- l'ajUI Arteaga y Pereira i Martínez Gras. arrauxats, tenen exdel comte de Foix er Després, es despertà l'interès de Vinplicació en aquell mouna revolta de les te!TC cent d'Indy per fer-ne l'estrena a París, ment històric. Cal llegir el que deia "La occitanes contra el francès al segona, de Mahillon i de Gevaert per dur-la a Renaixensa", una revista no pas sente, i a manipular l'acció al darreriK La Monnaie de Brussel·les. Ctickboom sacionalista, sobre Los Pirineus: "En te, tot provocant la intervenció delS!1 s'interessà també en la traducció al aquests dias de 1/uyta per ar Catalamogàvers perquè es Uancin damunt 6. francès, i fins demanà a Pedrell poder nisme desitjém, ab més farsa que may, les hosts franceses en la jornada del" interpretar la suite sobre la nova òpeque totas las manifestacions de la inde Panissars. Certament, és moriSC· ra que el compositor tortosí havia cotelligència tendeixin al enaltiment de certament, Peclrell emprà melodies d"., mençat, un encàrrec del Liceu, La Cela pàtria que'ns ha vist néixer. "9 Joarigen oriental en algun dels seus terne' lestina. 7 La premsa, tant la catalana quim Pena reblava el clau a "Joventut": certament, t:ra una opció heterodo~ com de la resta del pais, li donà una "Encarnar aquest sentiment de vindiLa justificació és plausible: ¿no de:· acollida també excepcional: "Las Nocació y de llibertat dels catalans en un xaren una petja pregona els mus~ · ticias" hi reservà la primera plana, a personatge alarb, precísament que la mans? ¿No restaven a la Catalunya I'W "La Vanguardia" ompliren les dues darinfluència dels moros fou tan escassa va melodies i tradicions heretades <i< reres pàgines amb les iJ.Justracions soen nostra terra, és el comble de la domini musulmà? ¿No està cons~il\i. bre l'escenografia i figurins, i es dedillicència poètica y un inevitable comda la cultura catalana d' un segu•t '· caren dos números a tractar de l'òpepromís per al compositor. " 10 De fet, el substrats d'origen divers? A la ností ra; "La Renaixensa" féu el seguiment responsable d'aquesta interpretació no època de la "multiculturalitat~, no.:. ' L L 8 68 trobañem un exemple millor. El wagnerisme és un dels referents que PedreU esmentà com a punt de referència de la seva proposta, sense ésser-ne un epígon. La concepció de la Trilogia en quatre parts tot comptant el Pròleg és ben wagnerià. El món trobadoresc, les corts d'amOJ~ les disputes que ens recorden Tannhèiuser, fins i tot alguna citació coral... La utilització dels leitmotiv, alguns processos harmònics cromàtics, Ics fanfares també ens poden recordar el Wagner dels drames romàntics, i la tendència indubtable a la monumentalitat. Però res més; de fet, en comparació amb altres òperes del seu temps Los Pirineus resulta poc wagneriana, i aquest aspecte és d'agrair: si la còpia dels models italianitzants pot aportar quelcom interessant, el pes dels patrons wagnerians poden donar resultats erms, el model és massa punyent. La cançó popular és associada als moviments nacionalistes, i si hom llegeix Por Nuestra Música pot ésser convençut de la seva presència arreu. Per contra, és poc evident -el compositor no e~~rà la citació directa- ni la paràfrasi n~ la glossa tan sovintejades en la música catalana de l'època. Els temes esdevenen poc evidents. Al seu costat remarca molt més la presència de la música històrica. Per als auditoris noucentistes la "descoberta" d'aquell repertori medieval i renaixentist~ era exòtic, innovador i, d'aquí, estimat. Verdi, Wagner, Gounod i tants d'altres feren ús en les seves obres de temes i passatges manllevats, ja fos per a pu: pmtoresquisme o per cercar un amb1ent sonor nou. El nostre cànon de ~ovetat és diferent, tendim a compartimentar de manet·a excloent i tancada els estils, i a considerar kistch les descontextualitzacions. De poc temps ençà. però, la tendència a les desconstruccions capgira l'estètica, i haurem d'avaluar tal volta una forma més transgressora de copsar la convivència de les citacions dins la resta de l'obra. Ellied, Ja cançó culta, era un altre dels pilars de la proposta pedrelliana. Plantegem la proposició de manera inversa, no es tracta només de convertir l'òpera en una espècie de "lied engrandit". El compositor incorporà obres antigues a la nova creació. Trobem des d'un sirventès a diferents fragments del cicle de Iied La primavera, compostos anys abans, sense donar-hi més voltes, amb nous textos però idèntiques melodies. Aquests fragments confereixen una peculiaritat notable a l'obra: li atorguen lirisme contingut, sense abrandaments. És un tipus d'expressió més propera a la música de cambra, i alhora contrasten envers els moments més grandiloqüents, envers les escenes dels cors de guerrers ... Pedrell tenia una bona experiència en el món del teatre. En les òperes anteriors -L'Ultimo Abenzeraggio, Quasimodo, Cléopatre- havia après a conduir l'interès dramàtic, a jugar amb els cops d'efecte, a emprar els mateixos recursos que els veristes italians, a treure partit del lirisme sentimental i ensems tan francès. Les seves cançons mostren una petja claríssima del repertori francès. Realment. no hem sabut llegir bé Por Nuestra Música; s'ba parafrasejat sense tenir present el context del seu temps, i sense llegir el que feia Pedrell en compondre; s'ha magnificat el germanisme i es descartaven altres influències. Un nacionalisme tancat en si mateix no té viabilitat, ja ho diu Dahlhaus. Pedrell recollí el fruit del seu temps i creà un llenguatge propi. El respecte que li tingueren Albéniz, Granados. Gerhard o FaUa es comprèn en escoltar Los Pirineus, en descobrir que la proposta compositiva potser s'allunya dels escrits, en assenyalar cap al nacionalisme obert que havia de captivar els deixebles. Obert, però oposat a la realitat del catalanisme del seu temps: proteccionista, mancat de definició política. djvidit, i a voltes intransigent. ' L edició que s'ha concebut juntament amb Edmon Colomer parteix de la versió que es representà el 1902. Pedrell intervingué i seleccionà alguns fragments de l'obra literària de Balaguer. Després, quan obtingué la participació del Teatro Real fou obligat a introduir-hi abreujaments; quan es féu la representació el I 902 n'introduí de nous. La causa era la durada desmesurada de l'obra, i també, cal dir-ho. la forma d'evitar situacions conOictives de l'argument: ometeren moments en què l'Església medieval era fortament criticada, esmenaren referències al centralisme i a la tirania de la Corona francesa, fets diñcils d'encaixar amb la situació del moment. S'ha respectat el llenguatge renaixent de Balaguer, sobre ell s'ha fet la música, i cal històricament ésser curós; també s'ha respectat la instrumentació, tot limitantnos a minúscules esmenes que eren evidents. Però hem optat per una solució eclèctica respecte dels talls: mantenir-ne la major part, tot recuperant els fragments que musicalment són de qualitat o bé que milloren la coherència argumental. Pedrell havia omès una tercera part de l'òpera, i havia creat una versió més dinàmica, però sacrificant alguna pàgina musicalment encertada mogut per les circumstàncies del moment. Cal superar les circumstàncies històriques, un cop desaparegudes, i donar viabilitat cent anys després a una obra que fou més que un projecte. Potser ara no és l'impuls nacionalista el que justifica Els Pirineus, és la necessitat com a cultura que som de no permetre que obres com Los Pirineus -amb el seu perfum d'altre temps- romanguin més temps mudes. Diu S. Zweig que "és mil vegades més fàcil reconstruir els fets d'una època que no la seva atmosfera espiritual. No es troba sedimentada en els esdeveniments oficials, sinó més aviat en petits episodis personals". ti Los Pirineus n'és un. NOTES I. Pedrell en les seves memòries assegura que se n'oferiren onze funcions. Tot fent el seguiment de la premsa. només se'n documenten nou: pot ser que el compositor comptés els assa¡os. Vegeu Cortès. F. El nacionalisme mus1cal de Felip Pedre/1: Els Pirineus, La Celestina, El Comte Amau. Tesi doctoral. UAB, 1994. 2. I Pirinei. Trilogia. Libretw. Barcelona: Un iverso Musical, 190 I. La traducció és d'Arteaga i Pe rei ra. 3. Pedrelt, F. Els Pirineus. Biblioteca de Catalunr,a. M-797. 4. "L Esquella de la Torratxa", 17 de gener de 1902. 5. La Trilogia Los Pirineos y la critica. Vílanova i la Geltrú: Oliva, 1901. 6. La Trilogia Los Pirineos y la crítica. Vilanova i la Geltrú: Oliva, 1901. 7. Pedrell no féu mai una bUÍte sobre La Celestina, obra que sorgí després de contactes amb A. Bcmis de resultes dc l'èxit de I Pirinei. 8. "El Diluvio", 9 de gener de 1902. 9. "La Renaixensa", 9 dejener de 1902. I O. Pena, J. "Els Pirineus del mestre Pedre/1, a "lov.cntut", gener-f~br~r de 1902: Il. Zwetg, S. El món d ah1r. Memónes d'un europeu. Barcelona: Quaderns Crema, 2001. pàg. 257. 220 ). 1 1( 7i/e/Unial , "la Caixa" Fundacl6 BaneSabadell os I 4(> CAIXA CATALUNYA bo' CREDIT FUtiDACIO SUISSI! Winlef1t1Ur gasN~ural El'I fecsa endesa IBER/Al, Fundació Grup Set SIEMENS BBVA Central H ispano ~ ~ .-....... ~,._ de llclrcelono lb11WiGiiftZ1 -·~ AGFA. I ASTRALPOOL Ió! .......... ~AD AOSA Santander ' BANG\IXA c-., ,........... Dll a...-.. ~ CCRTV ¡;:¡¡¡¡::¡ . MPG IOEI>t.\flAl'Ul!NGQ!OUP . - :GISA Q .-......~ •...._ e rtve u R • o ~ DRAGADOS 6 -.,,¿, tl'r r carr-..~.-. VIIVSA .::&,.,'(' Grupo~ Planeta CANAL+ el ~ ,,.,. emte lfot.OIIliA I IA Colonial Gràfiquesi!.I§;&I 11 ~ • -· B.~ KER & MÇ'{{¡;:sZII ACCENTURE • AGROUMEN · AGRUPACIÓ MÚTUA· ALMIRAll PRODESFARMA • AlTADIS • ASEPEYO • AUCAT, AUTOPISTES DE CATALUNYA - BAGUÉS • MASRIERA JOIERS BASF ESPAAOLA - 8TV, BARCELONA TELEVISIÓ - COBEGA • FUNDACIÓN COCA-COLA ESPAAA - COPCISA - COTECSA - DAMM - DAHONE - DOM PÉRIGNON • MO!rr CHANDON EPSON IBÉRICA - ERC ROS · ESPAIS D'OCI - EUROMADI· FCC, CONSTRUCCIÓN- FERRERO IBÉRICA • FERROVIAL INMOBIUARIA - FIATC, ASSEGURANCES- FRIGO • UNILEVEII FUNDACIÓ PUIG - FUNDACIÓN EPSON IBÉRICA ·GRAFOS - GRAN CASINO DE BARCELONA; GRUP PERALADA · GRUPO URIACH • QRUPO VITA- HYMSA, GRUPO EDITORIAl EDIPRESSE • INDRA • KONSAC - LABORATORIOS INIBSA - M ICROSOFT IBÉRICA • MIELE • MITSUBISHI ELECTRIC EUROPE - MUSINI - PAHRICO - PEUGEOT ESPAAA PHILIPS IBÉRICA • PORT DE BARCELONA • PRICEWATERHOUSECOOPERS - RECOLETOS, GRUPO EDITOR IAL • SARA LEE • SOLVAY IBÉRICA • VISA ESPAÑA són part del Liceu Fundació Gran Teatre del Liceu Generalitat da Catalunya, Ministerio de Educación, Cultura y Deporte, Ajuntament de Barcelona, Diputació de Barcelona, Per a tnlonnacló sobte el programa de Mecenatge i de coHabofadó em~ ad~eceu-VI:lS al taèfon 93 485 99 Dos grans oratoris clàssics en l'onzena temporada del cicle Els Diumenges al Palau AQUESTA NOVA EDICIÓ DEL CICLE DOMINICAL DE LA FUNDACI Ó ORFEÓ CATALÀ-PALAU DE LA MúsiCA PoDRIA TENIR UN REFERENT SIGNIFICATIU EN LES AUDICIONS DE DUES OBRES EMBLEMÀTIQUES DE LA LITERATURA CORAL I NSTRUMENTAL DE TOTS ELS TEMP S, COM SÓN La Creació DE HAYDN (16 DE MARÇ) I LA Passió segons sant Mateu DE BACH (13 D'ABRIL), QUE SERAN INTERPRETADES, RESPECTIVAMENT, PEL COR DE C AMBRA DEL PALAU DE LA MÚSICA CATALANA - AMB L'O RQUESTRA PABLO SARASATE DE PAMP LONA, I DIRECCIÓ D'ERNEST MARTÍNEZ lZQUIERDO- I PER L'ORFEÓ C ATALÀ - EN UNA PRODUCCIÓ PRÒPIA, AMB L'ORQUESTRA NACIONAL DE CAMBRA D'ANDORRA, I DIRECCI Ó DE JosEP VILA I CASAÑAS. ' L .P.~~-~~-- fonia instrumental i Variacions sobre un tema popular; tindrà la equilibri i l'eclecticisme de la programació i de la procedència dels intèrprets són ben palesos, entre altres coses, en l'actuació de dos prestigiosos conjunts orquestrals estrangers: I 'Orquestra de Cambra de Praga (23 de febrer) -una prestigiosa fmmació de 35 membres, que oferirà un monogràfic Mozart en el més càlid estil de la tradició clàssica centreuropea, amb la coJ.Iaboració del jove pianista català Daniel Blanchi l'European Union Baroque Orchestra ( 11 de maig) -un conjunt d'instruments històrics, format per joves del màxim nivell i de diverses nacionalitats, que garanteixen l'autenticitat estilística del repertori banoc que interpretaran. Per completar l'oferta orquestral, el conjunt català Barcelona Sinfonietta -que ja ha col·laborat amb molta eficiència en altres cicles de la Fundació , seguint la batuta del seu di rector, Francesc Llongueres, protagonitzarà un concert (2 de març) en què es dedicarà un merescut homenatge al degà dels compositors catalans, Joaquim Homs, amb la interpretació de dues composicions seves: Polí- col ·laboració de la jove soprano granadina Sandra Pastrana, final ista del Concurs Francesc Viñas i primer premi dels concursos Manuel Ausensi i Eugenio Marco. Com és habitual, el cicle inclou també un recital pianístic (27 d'abril) -a càrrec del rus Boris Giltburg. segon premi del Concurs Internacional de Piano de Santander Paloma O'Shea- i una sessió de música de cambra (4 de maig), amb un trio format per tres joves músics del país: Daniel Ligorio (piano), Joan Orpella (violí) i José Mor (violoncel). Clourà la temporada l'actuació del famosíssim grup vocal a cappella The Swingle Singers (18 de maig), que amb el seu estil pecu- lia!Íssim recrea tota mena de música, de totes les èpoques i estils, instrumental i vocal, per oferir actuacions dc gran categoria artística i amenitat, en aquest cas amb el lema "De Bach als Beatles". s tracta d'un cicle de música clàssica, de prog¡·amació eclèctica, que manté aquella entranyable tradició dels concerts dominicals, en un horari adient -les sis de la tarda-, que s'ha demostrat eficaç per facilitar l'assistència de determinats sectors de públic i que manté -pel que fa a l'ambició del repertori i a Ja qualitat dels intèrprets, molts d'ells del nostre país- allò que s'ha convingut d'anomenar una cxcel·lenl relació qualitat-preu. E MIKROKOSMOS Nyigo-nyigo nadalenc hores d'ara ja queden lluny les fes tes nadalenques, durant les quals hem estat torturats públicament per les musiquetes de caire nadalenc per part dc comerços i grans magatzems. amb l'intent d'atreure l'atenció de potencials compradors ... Em sembla que hem arribat ja a límits insuportables... La ciència acústica té fixats uns decibels a partir dels quals si se supera allò que l'oïda pot tolerar, és nociu per a la salut. Tinc entès que hi ha un Departament de la Generalitat de Catalunya que vetlla pels aspectes acústics de les ciutats. Si és aixi, jo demano respectuosament que hi posi mà ... Mentrestant, jo no he pogut fer res més que confegir una tirallonga d'establiments comercials n·ansg¡·essors dc la privacitat dels ciutadans; tirallonga que posaré a disposició de qui es vulgui afegir a la meva croada personal: no anar-hi mai a comprar res. A 220 per PERE ARTÍS La Coral Sant Jordi a Santa Maria del Pi a formació coral que dirigeix Lluis Vila va oferir un Concert de Nadal de caire benèfic a l'església de[ Pi de Barcelona el proppassat 15 de desembre. La Coral Sant Jordi interpretà els Sis Lieder op. 59 de Mendelssohn, els poemes de Verdaguer De puig en puig, La rosa de Jericó, Sum vermis i L'emigrant, musicats per Baucells, Oltra, Bach/ Ai ats i Vives, respectivament, i diferents cançons nadalenques de Brudieu, Salvador Bibiloni, Boliart, Toldrà, Vila, Taltabull i anònims. El concert va ser a favor de la Fundació Xamfrà-Sant Miquel, dedicada a la forma ció pedagògica i laboral de persones amb necessitats educatives especials, en commemoració del seu 30è aniversari. L 12 72 Tradicionàrius arriba a la setzena edició es del passat dia 10 de gener a l' 11 d'ab1il se celebra una nova edició del cicle de música popular i tradicional Tradicionàrius. Aquesta manifestació enguany arriba a la setzena temporada, fita que reflecteix fins a quin punt ha aconseguit arrelar al nosn·e ambient musical festiu. I a més, hi aniba amb una potència acrescuda cada any i incorporanthi novetats destacades. En aquest sentit, cal destacar la presència d'intèrprets de fora de l'Estat espanyol, que s'uneixen als dels Països Catalans, que continuen suposant la part més substancial de la programació, i als de la resta de l'Estat de presència habitual. Un altre fet significatiu és que enguany el cicle no se circumscriurà exclusivament al marc del CAT Tradicionàrius de Gràcia sinó que s'hi incorporen també el PaJau de la Música Catalana, l'Espai i l'ESMUC, en una coJ.laboració interessant, la qual també s'eixampla a l'SGAE i al Taller de Músics de Barcelona. L'oferta és variadíssima en tipologia o maneres d'entendre la música d'arrel tradicional i també en iniciatives diverses i en nivell d'interès. Encara que el nucli central sigui la doble sessió concert/ball dels divendres al CAT Tradicionàrius, el cicle -potser seria millor parlar de festival- acull altres tipus d'esdeveniments. És el cas del Cap de Setmana de les Illes -que ha tingut lloc els dies 25 i 26 de gener- amb la celebració tan vital dels Foguerons de Sant Antoni, la Nit de la Revista Folk (21 de març) i la Nit de les Tenes de l'Ebre a redós del grup Quico el Célio j el Mut d~ FeiTt:rit!s -probablement la formació catalana de més èxit del moment en el gènerei Túmez&Sesé, Terrer Roig i La Ronda dels Feners. Quico el Célio... abans (9 de febrer) haurà actuat al Palau de la Música Catala- D na. No mancarà el ball de Cama. val, el de Dijous Gras, un mo. no gràfic Gralla Metropolitana i L'Aula al Tradicionàtius en col·fa. boració amb el Centre de Promoció de la Cultura Tradicional i Popular i a redós de Ja seva Aula de Música Tradicional i Popular. Amb motiu d'haver complert deu anys es presentaran alguns dels g¡·ups estables que ban cons· tituït professors i alumnes. D'u· na banda, el Grup de Grallers i Timbalers, i d'una altra el Corde l'Aula, i, finalment, el Grup de Per· cussió Tradicional. També hi haura la festa fmal dels tallers d'instru· ments tradicionals del CAT, ma· tinals infantils, etcètera. a presentació de setze CD, la presència de 55 grups i de 350 intèrprets són guarismes que confirmen l'envergadura d'a· questa manifestació, autènticament cabdal en el desenrotllament de la música d'arrel tradicional i popu· lar a casa nostra, i focus de pro· jecció d'aquesta aneu. Noms com els esmentats o El Pont d' Arcalis, Ara Va De Bo, els Ministrers de Fi· gueres, els Ganxets, els Francolins. la Coixinera, Jaume Arnella, Mi· rústrers de VIla-Nova, i d'altres, seran referències destacades d'una programació atapeïda i intensai són, també, noms consolidats en el panorama del gènere. La pani· cipació internacional és a cài"J1!( de l'escocesa Eliza Carthy, el Grup Etnika de Malta i el grup itaUà Tre Martelli, que va participar en el concert inaugural. Esmentem finalment, que la cloenda tindrà enguany un relleu es· pecial, a cura de les Colles de Cul· tura de Gràcia. Es tracta d'una agrupació nascuda al principi dels vuitanta i refundada fa dos any: que té com a objectius potenciari donar a conèixer la cultura popu· lar i tradicional de la Vila de Grà· cia, especialment en l'apartat d~ balls i figures. L Simposi Internacional Felip Pedrell romogut per Amics del Liceu, el dissabte dia 15 d'aquest mes de febrer tindrà lloc un simposi de caràcter internacional a redós de la figma del compositor, pedagog i musicòleg Felip Pedreli. La iniciativa es produeix amb motiu de les versions en concert que s'ofereixen al Gran Teatre del Liceu de la seva òpera Els Pirineus, bastida sobre llibret de Víctor Balaguer. El simposi tindrà lloc durant tot el dia_.i hom compta com a ponents amb Francesc Bonastre, Francesc Cortés, Yvan Nommick, Dochy Linchstenztain, i Alejandro Zabala, que afrontaran, respectivament, els temes següents: "Els Pirineus en el panorama de la música hispànica i europea del seu temps", "L'edició de la partitura d'Els Pirineus: criteris i metodologia emprada", ''Pedrell, Manuel de Falla y los músicos franceses de principies de siglo xx", "El regeneracionisme y la dimensión educadora de la música en la obra de Felip Pedrell", "Analisis y valoración de la obra liederística pedrelliana". El simposi començarà a dos quarts de deu del matí amb una introducció a càrrec del professor Cèsar CalmeU i acabarà amb un recital de lied de Pedreli a tall d'il·lustració de la ponència del professor AJejandro Zabala. L'interpretarà la soprano Begoña Ló- P :na· 0- nai l·la· O· Po· de ert ;u~ns·ns 'u- ·rs i r de Per· urà U· ma· pez acompanyada al piano per Stanislav Angelov. A un quart de nou del vespre tindrà lloc la presentació de les conclusions i l'acte de cloenda. El simposi es durà a tennc al Cercle del Liceu. Es tracta. doncs, d'una iniciativa adreçada a projectar en profunditat la figura de Felip Pedrell, una referència cabdal de Ja música catalana i hispànica, tanmateLx de coneixement massa reduït a experts. Cal remarcar la categoria i idoneïtat dels ponents. Francesc Bonastre és catedràtic de Musicologia de la Universitat Autònoma de Barcelona i reiniciador dels estudis predellians al nostre país. Francesc Cortés -com Bonastre, col·laboradors de CM/ RMC- és autor de l'edició de l'òpera Els Pirineus i autor d'una tesi doctoral sobre Pedrell i el nacionalisme musical per mitjà de les òperes Els Pirineus, La Celestina i El Comte Arnau. Dochy Lichstensztain és un estudiós dc la figura de PedreU sobre la qual precisament està acabant una tesi doctoral. I Alejandro Zabala és un expert en el repcrto1i liederístic hispànic de la darretia del segle XIX fins a l'actualitat, amb una dedicació especial al llegat liederístic de Pedrell. Els interessats a assistir a aquest Simposi es poden adreçar a Amics del Liceu, telèfon 93 317 73 78. CD, i de ................. ..........•..... ................. ................. ......... ~ Oferta variada al Cicle Caixaforum n concert a càrrec del duo de piano Oliver i José María Curbelo, un altre del tenor anglès Rufus Müller i un tercer centrat en Cristina Branco completen la programació dc Caixaforum del primer llimestTe d'enguany. Els joves pianistes canaris Oliver i José María Curbelo formen un duet de piano a quatre mans que ha destacat en diversos concursos internacionals i també en concerts que han ofert arreu de l'Estat espanyol. El dia 9 de febrer oferiran un programa integrat per obres de Schubert, Braluns, Saint-Saens, Falla. Montsalvatge i Dvorak. Rufus Müller hi actuarà el dia 16 de març acompanyat al piano per Christoph Hammer i interpretarà un programa integrat per obres de Lachner i Schubert. Rufus Müller ja és conegut dels afeccionats catalans per les seves interpretacions de la Passió segons sant Mateu que va dirigir Jonathan Mille~ el 1995 a Santa Maria del Mar en concert promogut per la Fundació "la Caixa". Es un artista de notable envergadura que ha enregistrat per a la Deutsche Gramophon-Archh•, ha interpretat El Messies de Hiindel al Camegie Hali i ha estat solista de la versió d. El Pessebre de Pau Casals amb la Filharmònica de Berlín. Cristina Branco és una jove dama del fado portuguès i hi actuarà el dia 30 de març acompanyada de guitarra portuguesa, guitarra espanyola i baix elèctric. U eFi· lins. Mi· se· una •·• •· ··•·• ···•···· ···•·••••·••••••··•·········•·· •·•······ ················· Cicle de música contemporània catalana ntre el dimarts 4 de febrer i el també dimarts 25 de març se celebrarà a la seu de l'SGAE, la quarta edició del cicle de concerts Nous Repertoris-Música del Segle XXI, promogut per Publicacions Clivis. La seva fina/i lat és donar a conèixer les obres dels compositors catalans del segle xx fins als nostres dies mitjançant un aplec de joves intèrprets del país. Els concerts, que se celebraran sempre a dos quarts de nou del vespre els dimarts, enguany compten amb la col·laboració de I'ESMUC, que seleccionarà els seus mi/lur!i alumnes per a la interpretació. L'organització és a cura de joventuts Musicals de Barcelona, Editorial de Música Boi/eau i Clivis Publicacions amb la cof.laboració de l'SGAE, Departament de Cultura de la Generalitat, /CUB, AIE, OBC, Universitat de Barcelona i Ràdio 4. Durant aquest cicle hom podrà escoltar obra d'un ventall totalment obert de compositors catalans, que van des dels que podríem anomenar clàssics del segle XX -Morera, R. i¡. Lamote de Grignon, Comellas, Mom pou, Gols, Blancafort, 0/tra, Cercós, Bonet, Cervelló, Soler, Turu/1...- als representants de les da"eres generacions, com Boliàrt, Vergés, Brotons, Guzman, To"ent, Delgado ... E na ell nyi ari ~~ vr&- de El que faltava U n ja està habituat a les sorpreses que donen els directors d'escena quan, aprofitant-se del renom i prestigi assolits per un titol operístic. el manipulen, el tallen, li canvien l'època, n'inverteixen l'ordre d'algunes escenes, i tot plegat per pretendre assolir, amb aquesta reinterpretació, la mateixa importància que el compositor i el llibretista. Diversa sort acompanya aquests intents que. de bell antuvi. provoquen reserva i prevenció. Fa poc he pogut assistir a un nou tipus d'intervenció: substituir els recitatius d'un compositor pels d'u11 altre. Així, el director artístic de l'Òpera d'Amsterdam, Pierre Audi, va remarcar que Mozart, en compondre en setze dies La clemenza di Tito, no va tenir temps de musicar-la tota i va confiar els recitatius al seu deixeble i col·laborador Franz-Xaver Süssmayr, el mateix que després va acabar impecablement el Requiem. Per tant, segons Audi, com que no són de Mozart, no cal respectar aquests recitatius i es poden encarregar perfectament a un compositor actual, en aquest cas Manfred Trojahn. Trojahn ha compost una música exceJ.lent, ben contemporània, i mereixeria haver posat nova música a tot el llibret. Tot rutllava, fins que arribaren les àries i poc coherentment ens ficaven de ple al segle XVIII amb accents mozartians que no hi lligaven gens ni mica. Coses semblants, però més utilitàries, s'han produït en la història de l'òpera: així, Ernest Guiraud va transformar la versió cantada i dialogada de Carmen en la versió amb àries i recitatius que ara es representa usualment. Franco Alfano va acabar el Turandot dc Puccini i ara també ho ha fet Berio. El fet dc voler sucar dintre d'una òpera que ja té èxit i el cartell fet no sé si denota gaire finor. En tot cas, sovint es demostra que l'esforç no calia. En aquesta representació de La clemenza del darrer desembre, amb una escenografia inadequada, no tot va ser negatiu. La Kasarova va fer un Sextus extraordinati, la Margiono una Vitellia important i, en un paper menys extens. Ofèlia Sala una Servilia impecable. per JORDI MALUQU ER 220 Daniel Barenboim i Zubin Mehta, patrons de la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música l pianista i director d'orquestra argentí Daniel Barenboim, recent Premi Príncep d'Astúries a la concòrdia, ha acceptat ser Patró de la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música, com també ho va fer el director Zubin Mehta després del memorab,le concert que_va dirigir al capdavant de l'Orquestra de I Òpera de Muruc al Palau de la Música Catalana en el cicle Palau 100 el passat 17 dc desembre de 2002. Daniel Barcnboim ha participat en diverses temporades del cicle Palau 100 de la Fundació. i és sabut que com a músic i com a persona, s'ha compromès amb la pau i l'entesa entre els homes. Per la seva banda, a Zubin Mehta, que també va rebre l'escut d'or de l'Orfeó Català de mans del president de la Fundació, el senyor Fèlix Millet, se li atorga com a reconeixement de la importància que representen les successives actuacions en el cicle estrella de la Fundació, Palau 100, del qual ha estat sens dubte el director més assidu i el m6s esp~ra_t pel públic, i com un homenatge _tant al seu nivell art1st1c msuperable com a les seves excepciOnals qualitats humanes. D'altra banda, recentment S.M. el Rei, a proposta del Ministerio de Educación, Cultura y Deporte, va decidir atorgar al Palau de la Música Catalana la Medalla al Mèrit en les Belles Arts, en Ja seva Categoria d'Or. E Atorgats els premis del Premi Internacional de Dansa Roseta Mauri torgats el passat 8 de nol'embre, lli va obtenir el primer premi, dotat amb 6.500 euros, Lud011ic Ondiviela; el segon pre. . ,. ' mi, amb 3.000 eu ros, va ser atorgat a Javier { Rodríguez Cobos; i el ter' ...lt¡ cer premi, amb 1.500 euros, va ser per a Sa tomi Soi. Altres premis van completar el palmarès: accèssit de 900 euros per a Mieke van Opstal; beca d'estudis a l'American Academy of Ballet de Nova York per a Paul Kay; dues be· ques d'estudis a la Royal Ballet School de Londres per a Javier Monzón García i Luis Antonio Rivagorda; beca d'estudis a la delegació espanyola de la Royal Academy of Dan· ce per a Aaron Soria Hern4ndez; i el premi popular atorgat per l'Associació de Professors de Dansa de les Comarques de Tarragona, dotat amb 600 euros, per a Paul Kay. El jurat del Premi. convocat per primera vegada per la Fwl· dació Teatre Fortuny de Reus en memòria de la ballarina reusenca del segle XIX Roseta Mauri, va ser format per Ar· cadi Carbonell, Susan jaffe, Gailene Stock, Elisabeth Pla· tel i Àngels Margarit. A , Interpretacions d'obres orquestrals de Benet Casablancas ls dies 14, IS i 16 de febrer, I'Orquesta Nacional de España, dirigida per josep Pons, presentarà a l'Auditoria Nacional de Madrid, en la seva temporada, els Tres epigrames, per a orquestra. Aquesta obra, encàrrec del CDMC, fou estrenada a l'Auditori de Barcelona l' 11 de gener de 2002. Els New Epigrams, per a orquestra de cambra, seran presentats a Düsseldorf el 19 de febrer de 2003. en el Festival Europeu de Música Contemporània, pel prestigiós conjunt Notabu Ensemble für Neue Musik. El Postludi, fresc simfònic en un moviment, serà presentat per l'Orquesta Ciudad de Granada a l'Auditori Manuel de Falla d'aquesta ciutat andalusa el23 de maig de 2003, fo1mant part del Concierto Sinfónico IX, el programa del qual serà completat amb la Sinfonfa núm. 4, Romàntica de Bruckner, tot plegat amb la direcció de Salvador Mas. Postludi fou encarregat i estrenat per l'OrquestTa Simfònica del Vallès I"any 1992. El passat 20 de gener s'interpretà al Circulo de Bellas Artes de Madrid les Set escenes de Hamlet, novament a càrrec de l'Orquesta dc la Comunidad de Madrid, amb la participació solista de l'actor Carles Hipólito, tots dirigits per José Ramón Encinar (els mateixos intèrprets presentaren l'obra al concert de cloenda de la passada edició del Festival de Tea tro Clasico de Almagro). El 21 de gener, el Trio Kandins!...'Y (Manel Porta, Arn paro Lacruz, Emili Brugalla) presentaren, també a Madrid. l'obra cambrística Impromptu, del mateix compositor, per a violí. violoncel i piano, en el macroconcert d'obertura de la temporada de música espanyola contemporània que organitza el Proyecto Guerrera, encapçalat per Xavier Güell; aquesta obra, estrenada a l'Auditoria Nacional de Madrid l'any 1986 pel Trio Mompou, com a resultat d'un encàrrec del CDMC i l'ONE, va ser interpretada en el passat Festival de Músiques Contemporànies de Barcelona, pels mateixos intèrprets, el 26 de novembre de 2002. En aquesta mateixa línia de projecció internacional, el grup holandès lnsomnio va interpretar a Utrecht el 21 de setembre passat l'obro Petita música nocturna, escrita per a Oauta, clarinet, arpa, piano i percussió. E 220 l compositor italià Luca Belcastro ha estat el guanyador del Concurs de Composició Ciutat de Tarragona, que convoca cada any l'Ajuntament d'aquesta ciutat. L'obra guanyadora es dtula Youm, wind of March i està escrita per a soprano, baríton i orquestra sobre un text homònim de Cesare Pavese. }}obra serà estrenada el proper mes de juny a l'auditori del Camp de Mart de Tarragona en interpretació de l'Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Cal dir que el mateix any 2002 Luca Belcastro també va aconseguir el Premi Edvard Grieg que s'atorga a Oslo. E 14 74 ' ·~· ·'·t' .~ . .. Música i art al reinaugurat Palau de la Música de València a Sala d'Exposicions del Palau de la Música _h~ tomat a obrir. les portes amb una mostra de luxe amb la mustca com a t~ i les arts plàstiques com a matèria. Configurada per 43 ohs: 8 escuhures. i amb el titol de "Música i art. Pintors i escultors VB· lencians dels segles xv al x.x", va ser visitable des del 28 de novembre al 4 de gener amb gran èxit de públic. Entre els artistes aplegats en l'exposició destaquen: Salvador Tuste. joaquim Sorolla,loa· quín Agrassot, Marià Benlliure, Octavio Vicent, josé Vergara o Fry¡ncisco Ribalta. Els temes són des de moments de concerts, assa1gs, àngels músics o retrats d'intèrprets, com Tlírrega. Ja Malibran•. etc. Un altre valor afegit és que moltes obres que s'exposen per pnme· ra vegada provenen de rons dels ajuntaments i diputacions, Con· serva tori de València, el Museu S. Pius Vi de coHeccions privades. Robert Bonito L ........................................................... Música de l'Amazònia boliviana a Santa Maria del Mar l pròxim dia 13 dc març (20,30 h, entrada lliure) tindrà lloc a l'església de Santa Maria del Mar de Barcelona la presentació de l'Orquesta Juvenil de San Jgnacio de Moxes. Es tracta d'un esdeveniment sobre el qual cal cridar l'a· tenció pel seu atractiu i caràcter insòlit. .. Aquesta formació nascuda ell996 ha aconseguit mante~_r1 potenciar la tradició musical d'una zona de l'Amazònia boliVIana i alhora una parcel-la de repertori musical culte i popul.ar de notable importància. En un moment delicat. amb risc de per· dua d'una rica tradició musical en aquesta zona, una iniciati1-a amb el suport de la Unesco va permetre la creació d'un con· serva tori de música en aquesta ciutat, dirigit pel compositor txc.'C )iri Som mer, el qual durant dos anys va esmerçar una gra~ .aten: ció a recuperar el passat musical de les reducciones jeswh9~~ de la Chiquitanía. En realitat les reducciones són regions mdt· genes que entre el segle XVI i XVII van ser protegides de l'ex: plotació colonial espanyola pels jesuïtes. Aviat el Conserv~t~n es va constituir en un impottant nucli de creació musicalt ~L~ va néixer I'Orqucsta juvenil, formada per una trentena d'tn>· trumentistcs que dirigeix Karina CarriJlo. La formació incorpora instruments dt: l:Orda i flautes dolces i s'ha especia!Jtzat en l'anomenat barroc jesuític dels segles XVI i XVJI, com també en danses populars i autors cultes, com Bach, Handel o Mozart. L'Orquesta juvenil de San Ignacio e Moxos actualment ,é~ una referència important en la interpretació del barroc a BoUv1a. El programa que interpretaran en aquest concert és repr~· sentatiu de la seva línia d'actuació i està format per compodt· cions de l' Archivo de Chiquitos del P. Doménico Zípoli S.).. e l'Archivo de Moxes i música folklòrica de Moxes. E VIII CONCURS D'INTERPRETACIÓ MUSICAL. La Fundació L'Arjau i l'Aula dc Música de Col·legi Canigó han convocat el Vlll Concurs d'Interpretació Musical destinat a joves menors de 30 anys. Aquest concurs es caracteritza per ésser obert a tots els instruments i pel fet de valorar, sobre altres aspectes, el factor interpretatiu. Les modalitats en què es pot participar són: Interpretació Individual (4 categories), Música dc cambra (2 categodes) i Música catalana contemporània (2 categories). Hi ha tres premis per modalitat i categoria. La dotació total dels premis és de 8.050 euros. El concurs es desenvoluparà en dues fases. La primera, de caràcter clíminawri, tindrà lloc a la Snla de l'Obra Social dc Caja Maddd entre els dics 19 de març i 5 d abril. La fase final serà el dia 26 d'abril a l'Auditori Winterthur de l'Illa Diagonal. Per a més informació podeu adreçar-vos a l'Aula dc Música de Canigó, Tel.: 699 693 729, de 17 a 20 h. Fax: 93 4189846. a/e: cang_arjau@fomento.edu. CONCURS INTERNACIONAL DE CANT MONTSERRAT CABALLÉ. Aquesta cinquena edició se celebrarà del 26 aJ 31 de maig de 2003 al Centre Cultural i de Congressos de Sant Julià de Lòria, aJ Principat d' Andorra, i culminarà amb les classes magistrals que oferirà la mateixa Montserrat Caballé del 2 al 5 de juny. Es faran proves eliminatòries, semifinals i finals, essent la prova final un concert amb orquestra el 31 de maig. S ' hi atorgaran tres premis: 6.000 euros, 3.000 euros i 2.100 euros (primer, segon i tercer classificats, respectivament). Per a més informació i bases del concu rs es pot consultar per Internet: www.concurscaballeandorra.ad ll CONCURS DE COMPOSICIÓ D'ÒPERES PER A ESCOLARS, ÒPERA A SECUNDÀRTA. Organitzat per l'Institut Municipal d'Educació dc Barcelona, e l Gran Teatre del Liceu, el Centre de Cultura ContemEorània dc Barcelona i e l Teatre Lliure, i dotat amb un premi de 8.000 eu ros, Opera a Secundària és una activitat destinada a fer participar activament l'alumnat dc les escoles de Secundària en una representació operística, interpretant-ne les parts corals. Les obres que optin al concurs es podran presentar durant el mes de març de 2003; la decisió del jurat es farà pública durant la segona quinzena d'abril de 2003 i l'obra s'estrenarà la primavera de 2004. Les bases del concurs es poden consultar per lnternet a: www.teatrelliure.com, www.cccb.org, www.bcn.es/educacio i www.liceubarcelona.com/infantil/ index.asp. Nova imatge corporativa de l'Orquestra Simfònica del Vallès E l suport gràfic de l'OSV compta des de fa poc amb una nova imutge corporativa en la quaJ es des ta· ca la paraula '·simfònica". El logotip, dis~enyat per Òscar Bagués, de l'Escola de Disseny i Art Eina, rep un tractament modem sobre una tipografia clàssica. La composició és asimètrica, utilitza minúscules, i s'ha personalitzat, tot eliminant els punts de les lletres alhora que se'n destaca l'accent de la lletra "o" de la paraula "simfònica''. L11 nova imatge també compta amb un element d'animació que ve a significar la representació de l'activitat poclicoartística de l'Orquestra. Aquest element d'animació adopta diverses formes segons l'aplicació gràfica que s'utilitzi. D'altra banda, I'OSV ha realitzat 17 concerts per tot Catalunya amb Ja seva producció Festival de Valsos i Danses, dirigits per Manuel Valdivieso. També eaJ destacar el Concert Extraordinari de Nadal (6 de desembre a Montserrat, J5 dc desembre al Palau de la Música i 19 dc desembre a l'Auditori Enric Granados de Lleida) amb l'Escolania i Capella de Música de Montserrat, amb Francesc Garrigosa a la veu solista de tenor i la direcció dc Pierre Cao. Hi van oferir els Cilichester Psalms de Bcmstein i la Cantata de Sant Nicolau de Brillen. Pilar López-Carrasco guanya el Premi Internacional de Música Contemporània Xavier Montsalvatge E ls dies 15. 16 i 17 del mes de novembre se celebrà a Girona la desena convocatòria del Premi Internacional de Música Contemporània Xavier Montsalvatge. actualment l'única competició a Europa dedicada exclusivament a la música contemporània. Enguany hi participaren concursants provinents no solament d'Espanya, sinó també d'Itàlia. Bèlgica, Anglaterra, el Japó i la Xina, els quals van impressionar pel seu alt nivell. Així ho va manifestar expressament el jurat, el qual, presidit per Claude ~elffer -ínqücst!o~a­ ble i profund cooc1xedor de la rnus1ca pianística del segle XX-. va concedir el primer premi a la manresana Pilar López Carrasco, mentre que el premi especial a la millor interpretació de música catalana el va guanyar la pianista japonesa Yunko Yamamoto. Joan Guinjoan estrena a les Canàries ls pròxims dies 9 i lO d'aquest mes de febrer Joan Guinjoan estrenarà, plimcr al Teatre Guimen) de Santa Cruz dc Tenerife i després a l'Auditori Alfredo Kraus. Iu seva composició titulada Archipil!lago. Aquest esdeveniment s'emmarca en el Festival de Músicu de Cana ria s i la interpretació serà a càrrec de l'Orquestra Bruckner de Linz amb din.'Cció del nord-americà Dennis Russell-Davies. L'obra és un encàrrec d'aquest festival i Guinjoan significativament ha creat l'obra basant-sc en una composició que va estTenar l'any 1960 aiThah·o Pérez Galdós. en un concert que va protagonitzar com a pianista. Es tracta justament de la Suite opus I. Archipiélago és una suite orquestral que componen set peces, el mateix nombre d'illes que té les Canàries, fet que segons el compositor es tracta tan sols d'una simple coincidència, tanmateix feliç. Segons Guinjoan. l'obra no és de caràcter descriptiu, sinó que és música en el sentit més abstrac te de l'expressió i cada moviment hi té autonomia i estructura pròpies. E E l compositor estt·enarà Gaudí al Liceu e l 2004 ' estrena de l'òpera Gaudí de Joan Guinjoan amb llibret de Josep Maria Carandelltindrà Uoc al Gran Teatre del Liceu el dia 3 de novembre de 2004. Encara resten aspectes per concretar, com són la producció, que es pretén compartir amb algun altre teatre operístic europeu. com també els responsables de la direcció musical i de l'escènica, mentre que, ben altrament, ja han transcendit els noms dels dos intèrprets principals: el bariton nord-americà Robert Bork en el paper de Gaudí i la soprano Elisabettc Matos en el personatge de Rosa, compendi de totes les dones de la vida de l'arquitecte. També és previst que hi intervinguin el tenor valencià Vicente Ombucna, el també tenor ~n aquest cas aragonès- Francisca Vas i el baix barceloní Stefano Palatchi. Joan Guinjoan ens ha confirmat que el fet de no haver-sc programat en l'any de la tan celebrada efemèride gaudiniana més avial afavorirà el ressò de la seva òpera, ja que tindrà un protagonisme més diferenciat del que hauria tingut si s'hagués representat ara, enmig de tantes celebracions, entre les quals una també dc naturalesa lírica. Pel que fa a la direcció musical, li agradaria que correspongués a un director català. perquè creu que en aquests moments n'hi ha dc bons, que a més coneixen la seva obra. Això, encara que no ho hagi especificat ell de manera directa, de fet implica un substrat de coneixement bàsic del seu opus que pol facilitar la compn:nsió de la seva obra. Una obra de la qual ja s'han donat a conèixer fragment simfònics, com és el cas de Trencad(:;, que va interpretar l'O BC els passats dics 16 i 17 de novembre amb din:cció d'Ernest Martínez (zquierdo. L Temirkanov dirigeix un bell concert Palau I 00. Royal Philannonic Orchesrra. Viktor Tretyakov, violí. Dir.: luri Temirkanov. Ravel, Bruch, Elgar. Palau de la Música Catalana. 9 de desembre de 2002. Tres segles de Don Giov anni, cinc lectures del dissoluto El mite de Don Joan a la música. T. Mazouren.ko i O. Saitua, sopranos. D. Alegret i J. Fadó, tenors. E. Catvalho, baríton. P. Pecchioli, baix. G. Voron.kov, piano. Foyer del Gran Teatre del Liceu. 18 de desembre de 2002. _per ROBERT BENITO entre a la sala gran es representava un intent frustrat d'actualitzar el Don Gio110rmi mozartià, al Foyer se'ns va oferir un viatge musical dc les visions que cinc compositors des del segle XVII I al xx va n escriure d'aquest personatge tan recurrent en la música, la literatura i el cinema. L'encert de la sessió va recaure no en la qualitat dels intèrprets, que van complir amb discreció, sinó en la música interpretada, tretze fragments inèdits majoritàriament, i en la visió cronològica del concert. Del Don Giovanni mozartià es va recuperar el duo escrit per a Viena i habitualment tallat de Zerlina i Leporello "Per qucstc tue manine", més interessant teatralment que musicalment. Del Don Giovanni dc G. Gazzaniga, compositor coetani de Mozart, que es va estrenar vuit mesos abans a Venècia. se'n van oferir quatre fragmentS, dels quals cal destacar fes àries d'Ottavio, cantat per - Pavid Alegre! amb gran seguretat en les agilitats i bona línia de cànt, i la dc Donna Elvira uSposa piu a voi", brillant en la veu M per F. TAVERNA-BEC~ R 16 76 ealment. el concert de la Royal Philhatmonic Orchestra va constituir un bell moment musica], ja que la fastuositat i l'eloqüència simfòniques van brillar a uns nivells no sempre assolibles, i la lectura de les obres va posar en relleu les seves qualitats emotives. Malgrat el seu origen pianístic, Le tombeau de Couperin podem dir que és en la seva versió orquestral, realitzada pel mateix Ravel, on desclou tot el seu poètic perfum evocador del segle XVIU, una època per a la qual Ravel sentia una particular devoció. Amb tot, l'obra exigeix una minuciositat especial per interpretar-ne el curs afiligranat, però sense deixar de costat una certa flexibilitat en la dicció dels pentagrames, ja que altrament resulta difícil evitar un cert manierisme que pot afeblir el clímax poètic i emotiu de l'obra. La versió dirigida per Temirkanov ens va conscienciar d'aquest plantejament entre eclèctic i efusiu que exigeix la música de Ravel i en especial el seu homenatge al Segle de les Llums personificat en Couperin. Lectura, doncs, de notable bellesa, malgrat una certa tigidesa metronòmica, diríem, de la pulsació rítmica. El violinista Viktor Tretyakov va oferir una memorable interpretació del Concert per a violí i orquestra núm. 1, en Sol menor, op. 26 de Max Bruch. Pàgina coetània dels concerts escrits per Mendelssohn i Brahms. i certament igualment emblemàtica de la literatura romàntica concertant, Tretyakov hi va manifestar aquella vehemència expressiva tan necessària per conferir emoció al discurs violinístic i donar al mateix temps l'adient rèplica al dens curs orquestral. La pastositat i el cos del so violinístíc van resultar idonis per donar for~ ma i vida a la partitura, escrita en suggestiu estil rapsòdic. Temírkanov i l'admirable orquestra londinenca van exposar amb remarcable brillantor la bella i coherent trama arquitectònica d'aquesta obra de suggestiu lirisme. Amb tot, el punt culminant del concert el va constituir l'audició de les Variacions Enigmq de l'anglès Edward Elgar. Es una partitura de considerables dimensions que reclama l'atenció pel refinament de la seva magistral orquestració, Ja poderosa imaginació de la seva elaboració temàtica i l'equilibrada proporció de]s seus quinze moviments (tema més quinze variacions). En definitiva, una obra per demostrar el tremp del director per cohesionar un contingut musical de variadíssima intencionalitat emotiva i no caure en solucions purament espectaculars. I certament Temirkanov va saber captar l'atenció del públic amb una versió magníficament calibrada en contrastos i tempi. Tanmateix, també la Royal Philharmonic Orchestra va contribuir a l'èxit amb una resposta precisa i eficaç del que li sol· licitava el director. d'Oiatz Saitua, que va salvar~ dificultats de tessitura extrema agilitats de la peça. Situats en el segle XIX i pre. nent el Don Joan de Puixkin,¡J compositor rus A. Dargomij1~ va compondre Kamenni go.•t (l'invitat de pedra) amb un llenguatge musical mòrbid i gairebi recitat que contrastava amb afk, que s'havia sentit fins llavors¡ amb la concepció de l'òperatk meitat del segle XIX. Pertanyem al fons de la Biblioteca del Palau es van oferir dos números d.! l'òpera. Don juan de Joan Manen ( 1883-1971), violinista i com¡» sit or català que, en castellà, f1l desplegà tota l'acció a manera d.! "trilogia wagneriana". Les duo àries que van cantar el baritill Eliel Carvalho (Don Juan) i D~o vid Alegret (Pífano) eren pler<.< d'un regust nacionalista. Van tancar el concert tres 811.\ i un duo del Don]uan de Mal'!· ra del compositor italià F. At.ro. el qual. basant-se en Wlllilxe d'A. Dumes, ens mostra el p!l.' tagonista més depravat, embo:f. cat en una música molt prò:<in: al verisme i de grans exigèn.:Í(! per als cantants, tant el tenor~ sep Fadó (D. Giovanni) com': soprano Tatiana Mazourenko. De sacerdotesses i vestals "En ocasió de Norma'' Olga Makarina i Tatiana Mazourenko, sopranos. Clnudia Schneider, mezzosoprano. Nicols Rossi i Da· vid Alegre!, tenors. Paola Pecchioli, baix. Alan Brancb, piano. Foyer del Gran Teatre del Liceu. 27 de desembre de 2002. per R. BENITO ' òpera. igual que la literatura o les arts estàtiques, com la pintura i l'escultura, es mouen en gran mesura per estereotips si a això. hi afegim Ics modes i els capricis de les èpoques per uns determinats personatges, tot plegat dóna lloc al recorregut que se'ns va oferir amb motiu de la posada en escena de Non11a al Liceu. La dona, consagrada a la divinitat com a serventa, vestal o sacerdotessa va fascinar els compositors de final del segle XVIII i primera meitat del XIX. Podem trobar més d'una vintena de títols amb aquesta temàtica i les seves variacions, dels quals es van seleccionar quatre per al programa del Foycr. Començant pel refom1ista C. W. Gluck, es va poder escoltar del seu lphigènie en Tauride, dues àries per a soprano i tenor en què no van col·laborar gaire els cantants. T. Mazourenko i N. Rossi. per a la seva entesa ni musical ni textual. De La Ve:.ta/e deG. Spontirú van L destacar les dues grans àries:~ a mezzo "L'Amour" i pera SJ prano ~Toi que implore", de~ factura tant en durada com e exigències vocals, interpre~ respectivament per C. Schneidt i O. Makarina. Dels quatre !l'• meros de La Vesta/e de S. ~1.: cadante cal destacar l'ària de 'k tell o int'erpretada per Paolo Pet chloli, de gran tessitura. ~. sistència i al mateix temps er.· capacitat per a la coloratura. El concert es va conclou.~ amb cinc fragments de La r~· /e deG. Pacini, amb pàgin~li gran dificultat, com t'ària de Clllna cantada pel tenor D. Alegre! que va salvar els pirotècniCS!<' breaguts que conté sense pe~~ musicalitat. "La Prera" de G1uli cantada per lo magnífica so~ no Olga Makarina ens va fer ocgustar les millors mels del be!· cantisme en una sessió amb ma· siques que potser amb una ~ posada en escena guanyen, Jl"!' no en concert i amb unes Vell)· vegades no del tot adequadesk a aquest repertori, malgrat les nes intencions d'un bon a~:w_; panyant al piano com A. Bllll~· ' e e f e e p ~ . el Schonberg i Mahler, ben llegits per Mehta Palau 100. Orquestra de l' Òpera de Munic. Dir.: Zubin Mehta. Wagner, Schonberg, Mahler. Palau de la Música Catalana. 17 de desembre de 2002. perF.T.-~ egurament, hem escollat versions més impactants o fins i tot m és fastuoses de l'Obertura dels mestres cantaires de Wagner que no la que ens van oferir Zubin Mehta i l' Orquestra de l'Òpera de Munic. Tanmateix, sola el gest de Mehta, aq uest preludi wagnerià va posar de manifest aquell ambient entre festiu i acadèmic que tenen les veritables competicions musicals. Hi hagué, doncs, vistositat discursiva i. en canvi, poca grandiloqüència i escassa efusió de colors simfònics. En veritat, era dilicil afrontar a continu ació la música de Schonberg, profundament preocupada per qüestio n s d'ordre estètic, però potser a S causa de l'eclecticisme de la lectura, la Simfonia de cambra núm. 1. op. 9 de Schonberg va merèixer una excel·lent acollida del nombrós públic del Palau. Quan Schonberg componia aquesta Simfonia pels volts de l'any 1906, podem dir que la seva preocupació era trencar el marc de l'estètica passada, és a dir, superar el problema de la tonalitat i l'ultracromatisme que, tot al llarg de segle XIX, s'havia creat, on era difícil mantenir un centre tonal pc:r construir l'edifici sonor. Es un moment de crisi en què Schonbcrg s'afanya a trobar un camí que li permeti rebutjar e ls cànons clàssics però que aques ta ruptura no 0 resulti arbitrària. Estructurada e n un sol movi'hlent, aquesta Simfonia consta dels quatre moviments clàssics. Amb tot, Ja superposició de te mes, la con stant variació en llur constitu ció i la contraposició que ofereix en la presentac ió co nstitueixen una veritable superació dels conceptes que fins aleshores s'aplicaven a la composició simfònica. I és en la claredat més racional que sentimental que els músics de Munic i Mehta van exceJ.lir per mostrar la difícil complexitat del treball compositiu de Schonberg. ,. Naturalment, no podem dir 'E¡uc la música de Schonberg f& una mena de pòrtic dc Ja Simfonia núm. 1, en RC' major. Tità de Mahler que tancava el programa, més aviat n 'era una més que brillant premonició. Com ja ens té acostumats, Mehta va oferir de l'obra de Mahler una versió rutilant, en què e l lliure joc dels timbres, el món a vegades caòtic que el músic vienès ens descriu. es conjugaven en brillants i múltiples coloracions per manifestar-nos el nostre curs existencial, on alegria, tristesa. ironia, sarcasme i tantes altres sensacions se succeeixen sense cap més lògica que la que imposa el nostre subconscient. OOOOOOOOOOOOOOOOOO O OOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOO OOO OOOO o-oo0000+0000000000+0000000ooooOOOOO OoOoOOoooo~vooooooooU"">O-&H o O•H00000f..l0<4. . ~00000,.0000000000oOOOoOOOOoOooOOOoOOooo+oooooOoooooo+00000ooOOOO OOOOOOOOOoOOOoOoooooOOOOoOOOooOo • oOoOoooOOO 1~ - ~ • Un Der Messias sense àngel -..·~1-1\~fjefinament barroc en l'estat més pur Serov. El Messies de Hiindel. Palau de la Música Catalana. 14 _P_ro_m_oco_n_ce_r_t_. R_u_ ss_o_s_.D_ir_.:_E_d_u_ar_d__J dc desembre de0-rq_u_e_s_lr 2002. _a_i_C_o_r_N_a_c-io_n_a_l_ ... per LLUÍS TRULLÉN ------- V aiOJ·ar la interpretació de l'oratori El Messies a càrrec de l'Orquestra i Cor Nacional Russos escoltada al Palau de la Música Catalana resulta. certament, complex. No hi ha dubte que una obra com El Messies, de la qual es fan tantes i tantes recreacions pels volts de Nadal a totes les capitals musicals del món, atrau el públic p er un motiu fonamentat principalment en l'excepcional i popular música de Handel, que garanteix gairebé per si sola l'èxit de públic. Així, el Palau presentava un ple absolut per escoltar aquest oratori en la versió de l'Orquestra i Cor Nacionals de Rússia, solistes vocals i direcció de Serov. Però el primer mal averany va ser veure dalt de l'escenari un teclat elèctric en comptes de l'orgue i comprovar l'estat d'alguns instruments -amb un dels contrabaixos com a màxim exponent- q~e necessitaven alguna cosa mes que una restauració a. fons. Molts conjunts de l'antiga URSS i de l'Europa de l'Est (deixant de banda celebèrrimes instirucions) han vist, en general, com els darrers anys la seva qualitat mtística s'ha vist afectada bé per la situació econòmica, bé per una davallada artística evident, un fet que implica que la contractació en cicles de concerts occidentals resulti summament econòmica. I només cal escoltar aquesta orquestra i cor amb una trajectòria avalada per les col·laboracions amb artistes com Richter, Oistrakh, Pletnev, Gutman, Sokolov, per exemplificar aquests fets. Veus solistes, en especial la de la contralt Tatiana Grinchuk, a les quals certament mancava la qualitat artística per actuar dalt d'un escenari que mereix tant dc respecte com el del Palau, una o rquestra i un cor sense àngel. un director que sens dubte hi posava passió i professionalitat però que prou feia per realitzar una lectura de l'oratori, van anar interpretant un Messies qut: bi més no ens va reservar una culiositat i una altra sorpresa: "L'Accompagnato'' que segueix la ''Simfonia'' inicial i en la qual intervé el tenor. va passar dc "Confort ye my people" a '1'rOste dich mein Volk". és a dir a escoltar tot El Messies en alemany, incloenthi I'"Hallelujah". T,':,':, Euroconcert.. BeU'Arte Salzburg. Susanne Rydén, soprano. Dir.: Annegret Siedel. Buxtehude. Rosenmilller. Muffat, Reichwein, Fux, Biber, SchildL Palau de la Música Catalana. lO de desembre de 2002. perLL.]:'.:.._ L a primera actuació a Barcelona del conjunt Bcll'Arte Salzburg serà recordada per una mostra del refinament expressiu de la interpretació en benefici de les obres que van configurar el programa. La música d'autors pràcticament desconeguts, com Rosenmüllcr, B&ldecker. Reichwein o Aufschaniter, o d'altres més interpretats, com Buxtehude, Muffat, Biber o Fux, va ser escollida per compaginar un programa monogràficament dedicat a obres del Nadal barroc en el qual les sonoritats dc violes de gamba, llaüt. arpa i viotins barrocs van acompanyar la deliciosa veu de la soprano Susanne Rydén per recrear una atmosfera plena de subtileses i sensibilitat que caracteritza la música del període barroc. Beii'Arte Salzburg, creat l'any J995. sempre va a Ja recerca d'obres que han quedat ofuscades per les composicions dels autors més cèlebres dels segles X\11 i X\1JJ, però de les quals sens dubte emana un refmament líric i harmònic i una tímbrica acurada, i fan, d'escoltar-los, un feliç retTobament amb aq uestes partitures desades en l'oblit. Sonates pastorals, cantates, concerts, van configurar aquest programa d'obres d'autors germànics en el qual la rigorositat interpretativa venia complementada amb unes versions amb un color instrumental sempre adient amb la musicalitat de les obres. La veu dc la soprano sueca Susannc Rydén -col·laboradora habitual de Leonhardt, Jacobs o llogwood- defuig els excessos virtuosístics i excessives coloraturas per centrarse en un cant en el qual el punt just de vibra lo atorga un beUíssim color a les composicions. És la naturalitat, el refinament, l'acoblament idoni amb el conjunt instrumental -d'una afinació realment excepcional- el que permeteren fruir d'aquesta música elegant i all unyada d'efectes i contrasts excessius. Fou un viatge, doncs, per obres pràcticament desconegudes a les nostres latituds i que ara aquest conjunt ha interpretat al Palau amb una mostra del més depurat refinament recreatiu. Norma o no tot és cantar bé Norma de Vicenzo Bellini. Llibret: Felice Romani. Ana María Sanchez, Dolors Zajick, Dennis O'Neill, Roberto Scandimzi, Sandra Pal>tnna. Orquestra Simfònica i Cor del Gran Teatre del Liceu. Direcció musical: Daniele CaUegari. Direcció d'escena: Francisco Ncgrín. Coproducció del Gran Teatre del Liceu i Grand Théatre de Geneve. Gran Teatre del Liceu. 16 de desembre dc 2002. per J. COMELLAS o hi ha dubte que el gran atot d'aquesta nova reposició dc Norma. el constituïa el protagonisme de la soprano alacantina Ana María Sanchez en la seva estrena en el personatge protagonista de l'òpera. Una obra tan coneguda, vista, sentida i reposada com aquesta, és ja en si mateixa sempre un esdeveniment molt atractiu. Perquè els seus valors musicals transcendeixen i anorreen tota possibilitat de fatiga, llevat que la versió no tingui uns mínims decents. En tot cas, i a manca d'una opció dramatúrgies especial- N 220 ment creativa i al marge també d'aquests valors musicals intrinsecs acabats d'exposar, el centre d'atenció sempre és, tal com apuntàvem en el comentari previ de la representació, la possible entitat del duel entre les cantants que incorporen els personatges de Norma i Adalgisa, i en aquest cas concret el paper que hi podria desplegar l'esmentada Ana María Simchez en el debut en el paper central. Un hom té dret a tenir les seves dèries particulars, en la mesura que aquestes són humanes i sovint inevitables per més que un se les vulgui espolsar. I la meva és que Ana María Sanchez és una exceJ.lent cantant però una li- mitada artista. No sé si algú això ho trobarà contradictori. A tall d'explicació simplificadora, ho centro en el fet que una cosa és cantar i una altra viure i expressar allò que es canta. Sobretot en el cas de l'òpera. amb la seva exigència comunicativa tan acusada, incloent-hi, és clar, la parcel·la actora!. Per això les seves versions molt sovint m'apareixen desvitalitzades, mancades de nervi, de força i de convicció. 1 aquests ingredients, en el cas d'un personatge del poder de Norma, particulam1cnt en la confrontació directa amb un altre personatge potent com Adalgisa, resulta especialment perceptible. Per a mi Ana María Sanchcz, una vegada més va cantar molt bé, amb gust, amb exquisidesa, però alhora sense imprimir les dosis de vida que exigia el seu personatge. Ben altrament que Dolora Zajick, una vegada més desbordant de tot això que trobo a mancar en l'alacantina. Per aquesta raó el duel sempre esperable va resultar desigual i perceptiblement decantat vers el personatge menys principal de ro- Diversitat virtuosística Stravinsky venç Ellington Orquestro dc Cambra Teatre Lliure. "Ellington/Stravinsky". Dir.: Josep Pons i Lluís Vidal. Teatre Lliure-Sala Fabià Puigserver. 9 de gener de 2003. per J. COMELLAS , i ha pocs dubtes que aquest ha estat i serà el concert est rella dc la programació de l'Orquestra de Cambra Teatre Lliure d'aquesta temporada, en la seva actual singladura, més caracteritzada pel possibilisme - llegiu-hi recursosque per la línia individualitzada i pe~nal dels seus primers i més glonosos temps. D'entrada, unir dos músics tan importants com Duke Ellingon i lgor Stravinsky en un mateix programa és intñnsecament interessant. El seu inseriment en aquest magma tan trasbalsador dc la música del segle xx que ha estat la música de jazz. forneix uns atractius gairebé excepcionals. Per això l'expectació convocada pel concert també va ser excepcional. La recerca de la coherència del programa. tan explícita i tan recuperadora de l'esperit originari de les programacions d'a~uesta formació, es va centrar mes a mostrar primer l'origen -jazz- i després la seva influència (Stravinsky), fet discutible si es té en compte que aquest origen en el seu cas era una obra d'Ellington escrita quaranta anys més tard que la primera dc les composicions interpretades d.Stravinsky i una vintena més que la segona. No sé si el matís és rellevant o no; però H en tot cas la imposant partitura d'Eilington no casava gaire bé amb el context cambristic de l'Ebony concerto, per exemple. En tot cas, no voldtia insistir en disquisicions que s'arrisquin a esdevenir estèrils. Allò que importa és que el concert va ser intrínsecament important, sobretot en la segona part, en Ja qual la substància de l'obra d'StravinsJ..·y, la seva rotunda imaginació i creativitat va convocar els moments de més transcendència del concert. La batuta imaginativa de Pons al capdavant de sengles conjunts de formació heterogènia, amb el bon treball solístic de Lluís Vidal-piano- o Xavier Figuerola -darinet-, va servir unes versions potents, plenes de vida, riques en idoneïtat úmbrica i cromàtica i, per tant, amb capacitat de donar genuí Stravinsky. Pel que fa a robra d'Ellington, va ser servida amb més sentit escolàstic que amb autèntic nervi jazzístic. Amb una big-band deutora de més d'una escola, amb molts components poc habituats al gènere, es va acusar la manca d'aquest toc de vivor, dc ncr· vi, d'esclat inconfusible i deli nitori del jazz. No sé si es tracta d'un problema genèric o no, però sobretot en formacions de bigba nd, s·acusa l'absència d'una autèntica escola i això fa que, en alguns casos. com en aquest de manera evidenl, hom es recolzí en el treball acadèmic. bra. Dennis O'Neill és unt~ una mica de la vella escola:!< gur. poderós, però mancatt matís, i Robetto Scandiunin va igualar aportacions anu riors seves a casa nostra. La producció va resull~ poc atractiva en allò que ¡m tenia ser innovador i confllil en el seu conjunt. Tot voler fugir del tòpic classicitzant.r corporà una estètica cromi~ cament intensa i uns llKl' ments de les masses enfarfq:. que més aviat allunyava I. tenció del context dramàtic: l'obra. Danielle Callegan potenciar els trets més tràg:. de Ja partitura, amb un ror derós, però amb una notallinia de coherència global e!; de l'opció. Cicle Joves & Clàssica. Blai Soler. violi. Bach, Halffter, Ys.tít Rcgcr, Paganini. Orfeó Gracienc. 14 de desembre de 2002. per J. SALAZAR ROY ' -- - l violinista Blai Soler (Barcelona, I 977) va oferir dins la darrera temporada del cicle Joves & Clàssica un concert que va estar marcat principalment per la diversitat estilístrca i per la tria d'unes obres que, malgrat les seves diferències, mantenien com a característica comuna el fet de ser veritables reptes interpretatius per a qualsevol virtuós de l'instrument. Blai Soler va escometre la seva tasca sense cap tipus de vacil·lació i amb un aplom digne de lloança. tot i que algunes de les seves interpretacions van estar regides per una certa sobrietat, un fet que, malgrat lot, no va fer deslluir el resultat global del concert. Obria el pro~rna tot un clàssic del reperton per a violi sol: la cèlebre xacona de la Partita mím. 2 de Bach, que va ser objecte d'una lectura de gran rigor tècnic i potència sonora, molt rica en matisos, i amb la qual ja es va poder constatar, d·entrada, el gran talent de Blai Soler. Tot se~u it , es va donar a conèixer una rntcressant partitura dels nostres dies, la Sonata per a violí sol, op. 20 de Halffter, obra que reflecteix la influència que el compositor espanyol va rebre de les avantguardes musicals posteriors a la Ségona Guerra Mundial. L'enorme dificultat dc la seva interpretació -l'obra conté passat¡¡es dc gran complexitat rítmica i mtervàlica-, no va impedir que So- E ler n'ofens una versió força~ tot acarant la peça, però, desdt angle purament intel·lectuai.Pt contrària va ser la manera comt violinista va concebre la in~ pretació de l'obra següent, la~ nata per a violí sol, op. 27 tr.1 3 del belga Ysaye, que pel'< caràcter intimista i de virtuc;. me no manifest, va fer que I'ir! pret es decantés per una mt mtrospecció. Ja en la segona part del'' cert, es va poder escoltar eor mer Uoc la Sonata per a 1ioL op. 91 núm. 5 de Reger, oln; fluvis tardoromàntics moh r: pera estèticament alllenguq brahmsià, r que va rnanifestZ en el violí de Blai Soler ambr: sonoritat d'un cert atuïment ;I:! que subratllava alhora e! ca,'l ter malenconiós i refleDu¿~ peça. 1si l'intèrpret va es.: una obra de gran repertoll ~ obrir el concert, no meny; P.'l' lar fou l'encarregada de ciOliii el Caprici, op. 1 núm. 24 <k ' ganini, conegut principaln:< perquè en pocs mmuts el seu• tor explota al màxim les~ bilitats sonores dc l'ins~ fou la peça amb què Blai,... tot demostrant novament Ics' ves excepcionals facultats. l'a~· miadar-se del públic. C()(ll l'intèrpret bagues reservat f~,. per a aquest brillant fmal.I~ cució de l'obra va sonar ambr-· desimboltura i pr:àcticament•· na revolada, tot confinuant·~· vament les qualitats interp«!> ves del jove violinista. ] dl d~ D e~ e~ ~ d b( Vf dt la ni de La seducció artesanal Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de CataJUilya. Raquel Sbeeran, soprano. Larry Passim, clarinet. Dir.: Jesús López Cobos. Montsalvatge, Lorenzo Palomo, Schubert. L' Auditori. 13 de desembre de 2002. ~rF.T.-B. _ entrant-nos en l'audició corresponent als dissabtes a la tarda, hem de constatar que la sala simfònica de l'Auditori no es va emplenar. Fet no gens afalagador, ni tampoc esperançador per a la polí.tica expansiva que l'O BC està desplegant. Veritablement, que un director del prestigi de Jesús López Cobos i que l'audició de la Novena Simfonia de Schubert no constitueixin suficient reclam atractiu per omplir la sala és quelcom que no parla a favor de l'afecció melòmana dels barcelonins, ni -diríem- del nostre nivell cultural. ~egurament, per aq~esta rao, el concert va transcorrer en una atmosfera desmanegada i poc participativa. D 'alguna manera semblava que la música era només qüestió d'omplir un buit, que només n'importava donar-ne l'aspecte més ornamental possible i així mateix acceptar com una obligació inevitable presenciar educadament l'actuació puntual de la nostra orquestra, dirigida per jesús López Cobos, i escoltar, al costat de la Simfonia de C Schubert, les obres d'uns compositors nostres -Montsalvatge i Palomo. F"ms a cert punt, en el concert no es va produir aquell clima comunicatiu entre música i oient, ni tampoc contribui a crearJo López Cobos, que semblà més interessat a donar una lectura eclèctica de les obres, tot procurant plasmar-ne amb la màxima precisió els textos i els seus matisos que no pas a transformar el so en expressió. Amb tot, aquesta atmosfera, gairebé d'indiferència, hauria pogut ésser evitada amb una sala més nodrida de públic i un major interès a captar allò que sonava. I és que el concert tingué molts aspectes positius que cal comentar. Així, en primer lloc, Sortilegi de Xavier Montsalvatge podia il·lustrar-nos sobre la darrera etapa creativa d'aquest compositor mort el proppassat mes de maig. La versió va posar en relleu l'artesania orquestral del compositor per extreure del reduït conjunt simfònic una admirable gamma de coloracions. A continuació, ens va so¡-prendre ben vivament l'estrena de Cantos del alma. -suite-fantasia para SO· prano, clarinete y orquesta sobre poemas de Iuan Ramón /iménez- de Lo· renzo Martinez Palomo, director de prestigi i també col·laborador de jesús López Cobos, mentre que com a compositor es formà amb el mestre Joaquim Zamacois, a qui està dedicada l'obra. La partitura evoca amb subtils hannonies i admirables amalgames instrumentals el fascinant món poètic de juan Ramon Jiménez. D'altra banda, cal posar en relleu l'encert del compositor en combinar la veu de soprano amb el clarinet com un tot solísti c que dialoga amb l'orquestra. Palomo s'hi revela com un creador extraordinàriament sensible per a la coloració simfònica, amb una música de bella plasticitat, malgrat la insistència en determinades sonoritats. Si López Cobos va oferir-ne una notable lectura, també cal elogiar la inspiració lírica de la soprano Raquel Sheeran. En la seva veu d'atractives matisacions i dià· fana sonoritat, els poemes de Juan Ramón Jiménez es van revestir de suggerents tons màgics. Igualment, el treball del clarinetista Larry Passin s'ha de valorar amb les màximes qualificacions, ja que en la seva dicció, sempre flexible i subtil en la puntuació de les frases, va atorgar po· der evocador al discurs. Robert Gerhard afirmava que la Novena Simfonia, La Gran de Franz Schubert era una obra que ja començava pels cims, i certament la frase inicial de les trompes ja ens obre a un món d'insondables grandiositats i horit· zons infinits. Després els motius, les frases, les emocions fluiran amb majestuosa fluïdesa per tota l'obra. Abans hem posat de manifest el cert desmanegament del concert i potser aquesta manca d'inspiració va fer acte de presència en la mirífica frase inicial d'aquesta simfonia. D'alguna manera, la bellesa de la seva línia es va transformar en inquietant i insegur vol. Després les coses van millorar; tanmateix, la interpretació de la partitura schubertiana, tot i la seva correcta puntuació, la justesa i equilibri del seu discurs, no va passar d'un nivell discret i un detallisme que més que explicar el curs de l' obra, e l dispersava en un joc de belles coloracions però mancat d'emoció . .............................................................................................................................................................................................................................................,.,_ Brillant final de temporada VIll Festival d'Òpera de Butxaca de Barcelona. Don Quijote en las bodas de C4macho de Georg P. Telemann. Companyia L'Òpera de Tres Rals. Teatre Lliure. 8 de desembre de 2002. _e_erl SALAZAR E l Festival d'Òpera deButxaca de Barcelona va pre· sentar al Teatre Lliure un dels muntatges més ambiciosos de la seva darrera temporada, Don Quijote en las bodos de Qz. macho de l'alemany Georg P. Telemann (1681- 1767). L'obra, amb llibret de Daniel Schiebeler (traduït per a l'ocasió al castellà per Marc Donat i Montse Pont), està inspirada en un dels episodis més cèlebres de l'obra cct;'_ant~a, aquell en què Don OutJOie 1 Sancho Panza assisteixt;n a l'enllaç entre el ric i poderos camperol Camacho i Ja bella QuHeria. El casament es veurà frustrat per la presència de Basilio, antic pretendent de I~ noia, al qual ella va menysterur enlluernada per les riqueses de Camacho. Amb gran astÍlcia, Basilio aconsegueix recuperar Ja mà de la seva estimada, no sen· se l'ajuda de Don Quijote, que intervé decisivament en favor seu. Nombrosos aspectes de la versió que el Festival va oferir són dignes d'ésser comentats. En primer lloc, la presència d"un conjunt instrumental, en substitució de l' habitual acompa· nyament de piano -que en aquest cas hauria estat insuficient-, fou un dels elements que millor connibuí a la bona marxa de l'espectacle. L'agrupació, d'uns quinze músics i molt p¡:o· pera en la seva disposició a una orquestra barroca, comptà amb l'eficaç direcció del jove Xavier Puig, que va oferir una lectura de gran claredat i correcció. Pel que fa a les veus, els papers de Don Quijote i Sancbo, assumits respectivament pel bariton Toni Marsol i el baix josep Ferrer, foren conduïts magistralment pels seus intèrprets, ja que van saber remarcar amb gran encert el caràcter propi de cada personatge. El marcat protagonisme d'aquest binomi va deixar Ja resta de personatges pràcticament en un segon pla, si bé cal dir també que fou en aquests on es constataren uns majors desequilibris interpreta· tius. Mentre que els rols dels pastors Grisóstomo i Pedrillo tingueren una molt bona materialització en les veus de les sopranos Rosa Tamarit i Núria Mas, respectivament; els de Ba· silio, Quiteria i Camacho, interpretats pel tenor Albert Castells, Ja soprano Carlota Miró i Ja contralt Neus Garravé foren més aviat discrets, un fet que resulta lògic si tenim en compte l'escassa presència vocal que aquests personatges tenen en l'òpera. D'altra banda, els nú· meros col·lectius, corresponents en la majoria de casos a la celebració de les noces, van comp· tar amb Ja notable participació de la Coral Ginesta de Cervera, gràcies a Ja qual s'engrandiren els aspectes jovials i festius de l'obra. Els aspectes escènics, d'altra banda, comptaren amb la tasca d'Alba Cuñé pel que fa a l'escenografia i el vestuari -<i 'una gran originalitat conceptual, ja que el decorat i les robes apa· reixien tacades de tinta procedent, se suposa, de la ploma de Cervantes-; i de Pep Oriol en el referent a la direcció d'actors, tot aprofitant al màxim les possibilitats que el reduït espai oferia. Amb aquest excel-lent Don Quijote finalitzava Ja vuitena edició del Festival d'Òpera de Butxaca, que a partir del proper any no comptarà ja amb el que fou el seu principal ens organitzador, l'entranyable Teatre Malic. Tot i això, esperem que perduri molt de temps una iniciativa tan important com és aquesta, distingida des de sempre pel seu afany de divulgar i de donar a conèixer l'òpera a tots els públics, i que s'ha convertit, amb justícia, en un important esdeveni· ment de la vida musical barcelonina. 220 ..ewwpw••t•••• C RÍTI CA Pons condueix una bona versió del Messies participatiu Fundació " la Caixa". Orques ta Ciudad de Granada. Coral de la Unive rsitat Rovira i Virgili. Cor de Cambra def Conservatori del Liceu. Co r de Cambra E ric Ericsoo. Michaela Kaune, sopra no. Charlotte H eUekant, contralt. Charles Workman, tenor. Víc to r T o r"res, baix. Dir.: Josep Pons. El Messies de Hiindel. Pala u de la Mú.s ica Catalana. 20 de desembre de 2002. per LL. T. ' espectacularitat de la interpretació de l'oratori El Messies que any rere any escoltem al Palau en la versió en què intervenen, a més de cor, orquestra i solistes, els cantaires que omplen les llotges de platea, els laterals de l'amfietratre i el cor, desperta un cúmul de sensacions musicals que assoleixen una visió de l'obra que desprèn tot el seu sentit majestuós i una càrrega expressiva que sembla engrandir encara més Ja monumental escriptura que Hiindel va plasmar en la seva obra mestra. Enguany josep Pons va ser l'encarregat d'interpretar aquesta esperada versió que temporada rere temporada organitza la Fundació "la Caixa., i que ens porta al Palau no només una orquestra de prestigi -enguany l'Orquestra Ciutat de Granada-, L sinó també un cor i uns solistes vocals excepcionals. El Cor Eric Ericson, dotat d'unes veus que cadascuna podria fer una brillant carrera com a solista, i un quartet vocal de primer ordre -amb veus totes cabdals en el panorama interpretati u internacionalvan oferir-nos una versió de l'oratori certament brillant, vibrant, dotada d'un particular refinament en els passatges més delicats, i amb una elecció dels tempi que josep Pons va tenir la cura que atorguessin una fluïdesa i un lirisme a la versió que es compaginava plenament amb la carismàtica majestuositat en el moment en què intervenia el tutti coral. El delicat timbre de la soprano Michaela Kaune, el refinament i elegància de la mezzosoprano Charlotte Hellekant, el timbre propici de tenor d'oratori que posseeix la veu de Char- les Workman i la poderosa veu del baix Víctor Torres -impecables en totes les complexes àries que va assumir- es compaginavet, amb una orquestra vellutada en la sonoritat i d'un altíssim nivell en cadascuna de les seves seccions. Així, doncs, una versió rica en matisos, conjuntada en l'aspecte expressiu, amb un cor que en moments interpretatiu; tan complexos com el fugat qt.: caracteritza l"' Amen" va d~· mostrar el reconeixement ima. nacional de què és rnereixed01.1 una tasca absolutament abooidz del cor, van fer gaudir unam més d'una interpretació brillan: i colossal d'aquest emblemàlk oratori barroc. Una Butterfly de cinema i una Carmen de color Madame BuNerfly deG. Puccini Olibret de G . Giacosa i L. IWca). l. KJ. batu (Cio-Cio-San). W. Fraccaro (Pinkerton). I. Baqueriz.o (Sharpa~ Coro i Orquesta Sinfóoica de Madrid. Dir. escènica: Mario Gas. Dir. • sical: Pedro Halfl·ter. Teatro Real de Madrid. 2J! de novembre de 200l. Omnen deG. Bi:z.cl (llibret d'H . Meilbac). D . G reus (Cannen). S. !.aril (Don José). I. Rey (Micaela). J. Lagunes (Esc:amillo). Coro i OrqUC$11 Sinfónica de Madrid. Dir. escènica: I. Sagi. Dir. musical: A. Lomblnl. Teatro Real de Madrid. 21 de desembre de 2002. 220 OSV-l'Escolania: feliç trobada Orquestra Simfònica del Vallès. Escolania i Capella de Músi· ca de Montserrat. Francesc Garrigosa, tenor. Dir.: Pierre Cao. Be rnstein: Chichester Psalms. Britten: Cantata de Sant Nicolau. Palau de la M(tsica Catalana. 15 de desembre de 2002. per LL. T.__ I Concert extraordinari de Nadal 2002 a càrrec de E 20 80 l'Orquestra Simfònica del Vallès, l'Escolania i Capella de Música de Montserrat i el tenor Francesc Garrigosa, tols dirigits per Pierre Cao, certament mereixia el qualificatiu d'extraordinari. no només per l'originalitat de les obres programades, pertanyents a Bemstein i Britten, sinó també per l'altíssim grau interpretatiu que orquestra i cors de I'Escolania -dirigits per joaquim Piqué- van mostrar durant tot el concert. La qualitat artística i vocal de l'Escolania està assolint un dels graus més alts dels darrers anys, fet que va quedar palès en la interpretació d'unes obres que exigien una elevadíssima demanda tècnica i afinució, per la seva complexitat vocal, que certament només resta a l'abast de conjunts corals de primer ordre. La mú· sica de tres dels psalms que integren el Cllichester Psalms de Bernstein, escrits l'any 1965, i que contenen els trets melòdics tan característics de Bemstein -alguns molt propers als passatges més cèlebres de l'òpera Candide-, una rítmica refinadíssima i una complexitat harmònica en el tractament vocal inqüestionable, va ser cantada amb elegància, amb pulcritud, amb unes veus d'una afinació realment excepcionals, les quals mostraven l'alt nivell artístic assolit per l'Escolania. Si la interpretació de la música de Bernstein va resultar meravellosa, amb Britten les fites artístiques encara van assolir un nivell més destacat. En la personal música de Britten en aquesta Cantata de Sant Nicolau plena de canvis de color, pianissimi subtils, dinàmiques i rítmiques incisives, cromatismes complexíssims, va obtenir una versió de primer ordre en la qual es percebia un acurat treball a càrrec de solista, orquestra i cor, en el qual l'equil.ibri i la recreació d'una atmosfera plena de subtilitat propiciaven una recreació de l'obra constantment comunicativa i fidel a aquell peculiari inconfusible estil de Britten. En resum, un concert de Nadal extraordinari i exemple de l'alt grau artístic assolit per l'Orquestra del Vallès i l'Escolania de Montserrat. H i ha obres que per si mateixes són rodones i de les quals, per tant, no cal fer lectures dobles o actualitzacions gratuïtes com ens vénen acostumant certs regidors. sinó recrear i aprofundir la història amb bons cantants ben dirigits. D'alguna manera això ha succeït amb aquests dos muntatges del Real. Mario Gas, mag de l'espectacle, va oferir una versió de l'obra de Puccini realista però aponant el cinema dintre del teatre. L'escenari amb decorats d'I. Frigerio era un plató de cinema en el qual es gravava l'ò· pera amb una estètica del començament del setè art. l alhora que vèiem i sentíem el que passava a l'escenari, en una pantalla circular amb colors sípia copsàvem en primers i mitjans plans el que el suposat director dc la pel·lícula seleccionava. Tota una aportació de mitjans i de creativitat fins a la magistral escena fina l, en la qual tota lacrítica anticolonialista de Puccini es renecteix en el gran buc americà que ho arrasa, tot incloent· hi la insignificant Butterfly. Per lo seva banda, el nou director artístic del Real, Emilio Sagi, ens va oferir la reposició del seu Carmen de 1999, en el qual va destacar la seva bona síntesi entre una versió clàssica i elegant amb innovacions pintoresques, com el vestuari de jesús del Pou i els acurats mo- vi ments del cor. És veritat qa en l'òpera gairebé tot és coo· vencional, per això ningú es f¡ creus de veure una Butterflyl una Carmen negres, el queR q ue és qüestionable és la seh quali tat canora. Tant lsabelh Kabatu (Cio-Cio-Sa n) cOlt Denyce Greus (Carmen) no var convèncer vocalment, malgr!l que la recreació del seu pel'!Onatge va ser més que convinccm tant per la dolçor de la prillll1l com la sensualitat irresistibleò: la gitana. Qui va aconseguir!!' èxit complet va ser Isabel R!l en el seu debut com a Miceeh Els tenors van defraudar igu;. ment, l'últimament tan vistnostres escenaris Walter frJ;· caro no ens va emocionar en a; moment ni va aixecar cap tn:! sentiment que la passivitat en6 seu Pinkerton, i el tan es~rll Sergej Larin va decebreend<e. Don José amb uns problell!(i vocals bastant manifestos. Les batutes del jove i ap<sionat, tot i que de vegades,rr; diloqüent en el gest, Ped~ ~ · ter va convèncer en Puccuu,J.~~ tem pi de vegades accelera!S I~· tres vegades més lents d'Al.alll Lom bari en la partitura de Bil4 van sortir d'allò sempre estol!~ tot apostant per una altra vel!il no del tot equivocada. Van'~' dues vetllades d'òpera de repertori que, respectant el ~orJ­ mental van aportar noves tdle ~ ' i en les quals es va co":lpro'~ novament com és de difícil-· trobar cantants adequats. n ao• ~naru mà~. l. ._ ra LA MÚSICA EN EL BERLÍ N D 'ENTREGUER RES Un interregne transgressor, en què tot era possible - ... l fascinant entramat cultural i social del Berlín -i, per extensió, de l' Alemanya- d'entreguerres, mal--~ grat les tendències actuals dirigides a una clara recuperació~ constitueix un fenomen relativament desconegut, en totes les seves implicacions, i particularment en el terreny musical. Ara, afrontem globalment aquest tema, amb motiu de la propera actuació, al cicle Palau 100 (el proper dia 5 de març) de la polifacètica i temperamental actriu i cantant Ute Lemper (a la fotografia central d'aquesta pàgina), aclamada internacionalment per les seves versions de cançons berlineses de cabaret, treballs de Kurt Weill, cançons franceses i representacions a Broadway i al West End de Londres. En aquest cas~ Ute Lemper actuarà al Palau, juntament amb la Tapiola Sinfonietta d'Hèlsinki, interpretant cançons de Kurt Weill i Hans Eisler, al costat d'altres mostres del gènere d'ella mateixa, Astor Piazzolla, Edith Piaf i Jacques Brel (per aquesta raó aquest dossier inclou, també, un article sobre aquest darrer, tot i ser aliè al tema central). A partir de la gran frustració de 1918, amb el desmembrament de l'imperi, la crisi econòmica i les lluites socials, a la ciutat de Berlín (al marge de les institucions de signe més tradicional) prengué força un important moviment artístic transversal i rupturista de signe avantguardista i transgressor i de fortes connotacions polítiques i socials, que aplegà en un mateix programa pintors, escriptors, homes de teatre i músics. L'ascensió al poder del nazisme arruïnà totes aquestes tendències i els qui havien fet de Berlín un focus artístic cosmopolita de primer ordre prengueren els camins de la diàspora o foren ctuentment eliminats, en un dels episodis més terribles de la història de la humanitat. El fascinant Berlín d'entreguerres erada i operística de Wien i arriben amb productes de l'es. cola modernista de Viena. També s'hi refugien les avant· guardes russes, totes les variants de la psiquiatria i de la terapèutica psicoanalítica. Tothom troba acollida a Berlín. \ o oblidem que l'any 1930 es concedeix a Freud el Premi Goethe, a Frankfurt. Cal recordar que a Viena se'l considera. va poquíssim (fins als 64 anys no va aconseguir la càtedral. Berlín va servir, en gran part, de caixa de ressonància de les troballes psicoanalítiques. La ciutat, artísticament parlant, havia començat en un principi a fer seu l'expressionisme, que per mitjà de Munch havia vingut del nord. És un "isme" -hi insistim- que en la seva primera epifania pot ser assumit peb pintors subjectivistes i burgesos. L'anarquisme expressionista permet tota mena de crits i de protestes. La burgesia berH· nesa és molt sàvia i no es deixa trontollar massa pels esgarips expressionistes, com tampoc no es va immutar amb eh insults del primer Brecht. El berlinès: crida i crida. Erib Mann en la seva carta "Als berlinesos" els qualifica d'histè· rics. 2 per RICARD SALVAT L'liTSTORIADOR I TEÒRIC MUSICAL EDGARDO P ELLEGRINI COMENTA, ARRAN D'UNA DE LES OBRES EMBLEMÀTIQUES DEL BERLÍN D'ENTREGUERRES, Dreigrochenoper (L'òpera de tres rals), QUE S'HI REUNEIXEN TOTES LES FONTS DE LA MÚSICA I DE L'ESPECTACLE o' AQUELLS ANYS: EL Kabarett, EL JAZZ, EL FOLK, EL MELODRAMA, EL FOXTROT, EL SWING I LES BALADES. infinit talent de Weill aconsegueix una proposta musical amb una admirable unitat de to. La seva aportació, segons el comentarista esmentat, "millora notablement el text, que no està entre els més eficaços de Bertolt Brecht". Potser exagera quest expressionisme que tenyeix tota la convuls~ una mica, en relació amb l'autor del llibret de Dreigrod'aquells anys admirables possibilita, per continuïtat chenoper, però sí és evident que Ja multiplicitat de fonts del mateix moviment estètic, l'aparició de l'anar· que Pellegrini indica són reals, i la interacció de totes elles quisme en el terreny polític i, sobretot, del fenomer. l'enorde metàfora de mena una com podrien constituir Dadà en el territori de l'art. Alguns d'aquests artistes d'onme riquesa cultural del Berlín de la dècada dels anys vint gen burgès ja no es limiten només a cridar i a expressar J¡, i trenta, on tot, absolutament tot, semblava possible en seves angoixes, sinó que volen molestar, atacar formalment l'àmbit estètic, polític i social. incitar, convulsionar les consciències de Ja classe de la qUi:. En el Berlín dels anys 1918 a 1933, tots els "ismes" conprovenen ells. Es rebel·len contra el materialisme de la bur· viuen i interactuen. L'expressionisme, el Dadà, la Nova gesia capitalista i parlen de la necessitat de retornar a l'ho Objectivitat, Die Brücke (El Pont) el moviment Der Blaue me primigeni, o sigui, a l' Ur-Mensch. Estan convençuts, oal· Reiter (El Genet Blau), totes les variants del realisme i el menys afirmen que aconseguiran L'arribada d'una humanitat naturalisme que es mantenen sempre, els primers intents molt Uiure i potser més justa, però no saben, ni sabran (e>· d'abstracció, la psicoanàlisi, els inicis del fotomuntatge, el pecialment en el moment veritablement expressionista, r1 teatre polític, el teatre didàctic, els primers passos de l'esmés pur, el que va de l'any 1910 al1924) que mai noseri til interpretatiu conegut com teatre de l'estranyament, o així. Tampoc no ho seria després. L'expressionisme s'havia de l'alienació (el que coneixem com Teoria de la Distanoposat al realisme, al naturalisme, a l'impressionisme, a tociació, o sigui; el teatre antiil·lusionista), la Zeitoper (òpeta mena de positivisme, però no hi havia sabut trobar ulli ra del temps), Ja Bauhaus, l'anarquisme, el comunisme, sortida vàlida, i des de l'any 1924 al 1933, es debat en urJ l'espartaquisme, el nazisme... mena de solipsisme perillós i narcisista. Cada cop és mé< En aquells anys, Berlín arrabassa, amb tota aquesta barhistèric. Alguns dels millors artistes de l'expressionisme abanreja de tendències polítiques i estètiques, la primacia culdonen el seu radicalisme, i van a parar a Die Neue Saà· tural a París. Ja un dels millors artistes plàstics d'aquells lichkeit, tot recuperant el realisme, el na· temps de moviments polítics i de revoluturalisme i l'impressionisme tan men}~· ció, Georg Grosz, en parla en un dels preats pels seguidors de Friedid. /-1 seus textos admirables. Hi analitza les ~ Nietszche i Max Scheller. Així, escriptor~ ~ raons per les quals París ha deixat de ERLIN VA REque militaren en un primer momenl en ser l'autèntic centre artístic del món. els rangs dels seguidors de l' Ur-Schrt. Grosz arriba a afirmar: "És inútil deiCOLLIR EL CEPTRE van passant cap a tendències més 5(1xar-se endur pels somnis -França està lidàries de Ja visió de la societat i deb avui intel·lectualment i espiritualment CULTURAL QUE vida. És el cas de Heinrich Mann, FrBJ\l morta, i aquells que contínuament parPOSSEÏA PARÍs. Werfel, Günter Heym, Theodor Diiubki len de «Tradició», comprovaran, si exi, sobretot, del gran retratista de la s¡. les de ploren i observen bé cada una \~~~~~~~~~~~~~'-! cietat berlinesa d'aquells anys, Alfrco. ~ columnes de la tradició, que aquí (a Doblin, que en aquell monument~ • Alemanya) poden trobar un esveJ.Iístic impressionant que és Berlin, Al~ quinçament i un buit interior similar al xander Platz (1929), es va dedicar a denunciar la siiU8'1' de to¡a l'Europa cultural. '' 1 Grosz, però, sembla que no d'un obrer ficat en una societat explotadora, violenta, hi)JQ es vol adonar de la gran vitalitat de Berlín, vitalitat que crita i cruel. s'havia redul't considerablement a Paris, però que arribaEn la mateixa biografia de Kutt Weill com a creador es~ va a molt alt voltatge a la capital d'Alemanya. veure aquesta transició, que, per cert, també farà Berto Berlín, amb aquesta seva increible vitalitat, recull el cepBrecht. Weill treballa amb un dels màxims representanl! tre que Paris cada cop enlaira més baix. Berlín es nodreix de l'expressionisme més radical, com és Georg Kaiser. P' de moltes sabes i de moltes emigracions. A Berlín, s'hi acugats varen fer El Protagonista ( 1926), El tsar es deix~ fo;, llen els nòrdics, els qui marxen de la URSS en els inicis de grafiar (1928) i El llac de plata (1933), però aviat We1ll s: l'estalinisme, els qui es cansen de Ja burgesia massa ensu- L ' A B 22 82 " Heartfield i Wieland Herzfelde, que és el grup que s'aplega a l'entorn de la revista de Herzfelde que en un principi es va dir "Neue Jugend" (La Nova Joventut) que. de seguida va ser prohibida i que per poder tornar a sonir prengué el nom de WDie freie Strasse" (El Carrer Lliure). l'es- adà, a través dels ulls de tots ells, es va convertint en una forma de rebel·lia contra el sistema burgès. A Zurich, al Cabaret Voltaire on el dadaisme havia nascut, havia estat volgudament iconoclàstic, fins i tot, vist avui, un xic ingenu. Però a Berlín es va anar polititzant i polititzant, i com assenyala Jean Michel Palmier, passà de ser nihilista a ser obertament comunista. Només Franz Jung li dóna la dimensió anarquista. Naturalment, tingueren pregons contactes amb els espartaquistes, però acabaren essent la majoria d'ells comunistes. Grosz va escriure: "Simplement D ho menyspreàrem tot, res no era sagrat per a nosaltres, escupírem sobre tot i això era Dadà.'' Dadà no tenia cap pr~grama. Ell era l'encarregat de portar les relacions púbhques del grup. Era el "Propaganddada'' i tenia la tasca de crear els eslògans del grup Dada ist da (Dadà ja és aquí), Dada siegt (Dadà venç), Dada über alies (Dadà per damunt de tot), Dada ist sinnlos (Dadà és absurd). 4 El gran pintor Otto Dix resulta un complement de les caricatures de Grosz. Ell no volia fer caricatures sinó visió visceral, dissecció brutal i descarnada del cos social en el poder. Dix estava més en relació amb Die Neue Sach- lichkeit. donà que a ell li convenien altres atmosferes, altres veus. S'adona que de qui se sent més a prop és dels conreadors de la ~ova <?bjectivitat, Brecht, Piscatori Caspar Neher, el qu1 despres fou el gran escenògraf dels millors espectacles de Brecht. Weill, com els altres col-laboradors de l'autor de Mare Coratge, Hans Eisler i Paul Dessau, aniben a portar la mús!ca com a "producte d'ús", preconitzada pel gran HindemJth, la gebrauchts Musik, a uns elements encara més extrems, molt veïns de la música cabaretística i de la música revolucionària o de consciència política. Si en el món de la música, Weill podria ser una imatge d'aq~~~~~ anys, en el de la plàstica ho seria Georg Grosz, com Dobhn ho fou en la novel·la i Brecht en el teatre. A propòsit de Grosz i de la seva captació de la mobilitat infinita de la ciutat de Berlín, creiem oportú recordar unes ence1tades paraules de Matthias Eber~e. en les quals es veu la difícil contradicció en què . . vtvten. DIU concretament: ''És determinant per a la com- prensió de l'obra de Gros: copsar la seva actitud ambivalent cap a la lascívia, el crim i la violència, és a dir, cap a totes les expressions més extremes de l'experiència vital humana. Amb freqüència, s'autoretratava en el paper de guerrer indi, pallasso o criminal. Somiava amb ser el «mascle» el delinqüent o l'assassf passional que tan brillantment /mitava tant en la vida real com en el seu art. Defensant constantment el seu dret a gaudir d'una llibertat al marge de la llei, el negava a d'altres. El sexe era per ell bo, però en els rics i P?der?sos era un vici. El xampany que demanava a Kempms.ki demostrava el seu bon gust -ell mirava per damunt de I espatlla els bevedors de cervesa-, però el mateix xampany a la taula d'un capitalista o un general els assenyalava com a traïdors a la classe obrera. Les prostitutes amb les quals anava al llit eren criatures fascinants, a les quals el ~on tacte amb la burgesia convertia en ma"anes. "3 Els dib~t~o~ ~e G~·osz ens recuperen el món de Berlín, la infinita mts~na 1 la nquesa més insultant. El seu crit és un crit de re- bel·~~ ~ntra la guerra. ja no cerca el crit primigeni sinó que el dmgetx contra enemics reals: els burgesos amb marcada cara de porc. Amb ell i el grup a qui s'uneix: Johannes Baader, Erwin Piscator, Waltre Mehring, Franz Jung, John També Brecht i Piscator estaven més a prop de la Nova Objectivitat que dels anarcodadaistes, encara que estaven molt relacionats i evidentment tots sortien del primer expressionisme. Uns passaren com Grosz pel dadaisme anarquisme i ells passaren per l'experiència objectivista. Brecht escriví amb Emst Ottwald el guió del manifest fílmic d'aquest moviment. Ens referim a Kuhle Wampe (1932), que havia de dirigir Slatan Dudow amb música de Hans Eisler. Però Brecht anava derivant cada cop més cap a l'esquerra i va acabar creant les peces didàctiques, i fent les primetes obres marxistes, per exemple, Els fusells de la mare Carrar, però quan estrenà aquesta ja es trobava a l'exili de París. L'èxit de públic aconseguit amb L'òpera de fres rals va fer que Brecht s'adonés que la burgesia s'havia deixat bressolar amb els seus atacs; per tant, no havia aconseguit els objectius crítics que Dix i Grosz si aconseguien. Per això es va radicalitzar tant. Un gran crític berlinès va escriure després de l'estrena de Dreigrochenoper, que la nit de l'estrena la burgesia berlinesa havia ballat de la mà de Weill i Brecht una mena de cancan frenètic al llindar del penya-segat. I amb aquesta irresponsabilitat va anar seguint aquesta burgesia, però només cinc anys més. Molt aviat l'alta burgesia, el veritable capital, es va adonar que calia un remei a aquella disbauxa i llibertat última i així va fer que el cancan frenètic es convertís en una mena de dansa de la mort, que va acabar sent una de les més terribles que la humanitat ha ballat tot al llarg de la història. r així tots els components d'aquell moment únic i fascinant que fou el Berlín d'entreguerres va agafar tots els camins de la diàspora. NOTES I. Georg Grosz. París como capital de Arte. Aquest article s'inclou a George Grosz obra grafica. Los atïos de Berlín. València: IVAM. Centre Julio Gonzlilez, 1992, pàg. 74. 2. Erika Mann. Blitze uberm Ozean. (Aufsiitze, Reden, Reporta/gen). Rororo: llamburg, 2002, pàg. 67. L'article es titula An den Berliner. 3. Mathias Eberlc. G. Grosz: El dandy amado, inclòs a George Gros:z. Obra grófica. Los años de Berlin. Op. cit, pàg. 29. 4. Citat per jean Michel Palmier a Caricaturas de Grosz. Op. cit., pàg. 21. Una edat d'or entre l'imperi i el feixisme "CIGARS, CIGARRETS" XIUXIUEJA EN LA NIT UN HOME JOVE QUE CAMINA PEL CARRER DE TAUENTZIEN, DAVANT DELS MAGATZEMS l<AUFHAUS DES WESTENs-KADEWE. PoRTA UNS QUANTS PAQUETS DE CIGARS, PERÒ AIXÒ ÉS NOMÉS UNA TAPADORA. EN REALITAT ESPERA CLIENTS QUE LI COMPRIN COCAÏNA. "CIGARS, CIGARRETS". DE SOBTE SE SENT OBSERVAT. UN HOME ALT, D'AMPLES ESPATLLES SURT ENTRE LES OMBRES DEL KADEWE I CAMINA LENTAMENT AL SEU DARRERE. L'HOME JOVE ES POSA NERVIÓS, CAMINA MÉS DE PRESSA -EL PERSEGUIDOR TAMBÉ. EL TRAFICANT AGAFA POR, AVANÇA UN PARELL DE TRANSEÜNTS -L'ALTRE TAMBÉ. DE COP ES POSA AL COSTAT DEL TRAFICANT UNA PROSTITUTA POLONESA: "FES COM SI FOSSIS EL MEU MACARRÓ", LI DIGUÉ A CAU D'ORELLA. DE BRACET, SEGUEIXEN EL SEU CAMÍ FENT soNORES RIALLADES. DESCONCERTAT, EL PERSE- 220 per RONALD GRÀTZ En els anys vint s'establí a les universitats la sociologia. la nova "ciència de la societat" dedicada a l'estudi de l'home en la seva vida quotidiana. Amb els fonaments tro esprés de la Primera Guerra Mundial Berlín rics donats ja per Max Weber i Georg Simrnel abans de era una ciutat gran, jove, anònima. Al final la Primera Guerra Mundial, es convertí en la ciència polí· dels anys vint tenia ja 3,8 milions d'habitats. tica principal a la República de Weimar. En el paisatge Només París i Londres eren més grans. L'any universitari alemany, els seus representants pettanyien als 1920, un de cada tres berlinesos tenia menys de trenta pocs partidaris del sistema democràtic. Després de la anys. Molts dels seus habitants venien d'altres indrets incorporació de Max Horkheimer l'any 1930, l'lnstitul d'Alemanya, i també de molts d'arreu del món -uns für Sozialforschung (Institut d'Investigació Sociològica! 200.000 russos ja vivien a la ciutat. de Frankfurt/M. es convertí en la més coneguda plataLa noblesa i les antigues elits, els nou-rics i els qui forma d'una teoria social democraticomarxista indepenhavien fet fortuna amb la inflació, l'avantguarda arrisdent dels partits. Al cercle de l'Institut pertangueren tamlí. tica, la societat galant i els baixos fons, tots ballaven més endavant, Theodor W. Adorno, Herbert Marcuset damunt d'una fina capa de gel. Qualsevol que a Berlín Walter Benjamin, i com a exponent dels pacifistes d'in!<tingués diners o ambició vivia amb l'amenaça de la caipiració marxista, Emst Bloch. guda. Al costat del d'esquerres, també es desenvolupà durant Durant els daurats i salvatges anys vint nombrosos la República de Weimar un corrent intel·lectual de drebars i clubs esdevingueren grans negocis. Eren Uocs per tes, crític amb la societat i la cultura. L'any 1918, el dar· a la diversió, i el consum de drogues hi formava part rer any de la Guerra, aparegué el primer volum de !"od'aquelles nits desenfrenades. No trobaríem gairebé cap bra d'Oscar Spenglers Untergang des Abendlandes (Oca• personatge de la vida nocturna d'aquells anys que no d'Occident). Com cap altre Uibre, aquesta obra provcx• hagués consumit cocaïna. Senzillament, estava de modretes i esquerres amb la seva visió pessimista de la històda. Per alguna raó moltes emissores de la ciutat emetia i tingué grans repercussions social5. tien la cançó: Mutter, der Mann mit La seva idea d'una cultura occidell" dem Koks ist da (Mare, l'home de tal agonjtzant, com també la d'un la cocaïna és aquí). Aquesta cançó ~ ~ Estat dominant nacionalprussià i 50" esdevingué un autèntic èxit en els DESPRÉS DE LA PRIcialista adobaren el terreny pere! anys vint. nacionalsocialisme. Situació politicosocial. El conMERA GuERRA MuNLa confrontació amb la dissolu· junt de corrents de pensament podels valors tradicionals de final ció liticosocial entre 1918 i 1933 i com DIAL, B ERLÍN ERA UNA del segle XIX, agreujada després de a conseqüència de la sacsejada de la Primera Guerra Mundial, va fer la Primera Guerra Mundial es caCIUTAT GRAN, JOVE, que molts es giressin vers val~rsde racteritzaven per l'abandó dels ANÒNIMA ... tipus religiós. La filosofia extsteo· "grans sistemes", com l'idealisme ~ ~ cialista esdevingué un receptacle~ o el pensament científic dominant ~~~~~~~~~~~'!!! a posicions que tractaven priorrtaal final del segle XIX. D 84 GUIDOR QUEDA ENRERE I GIRA CUA. BERLÍN, 1922. EL TRAFICANT AMATEUR, OBSERVAT PER LA POLICIA I SALVAT PER UNA PROSTITU· TA DESCONEGUDA, ES DEIA CARL ZUCKMAYER. TRES ANYS MÉS TARD ESDEVINGUÉ UN DELS AUTORS TEATRALS MÉS CELEBRATS I BENESTANTS, PERÒ EN AQUELL DIA DE FRED ESTAVA SOL, ARRUÏNAT I TAN DESESPERAT QUE FINS I TOT S'HAVIA DEIXAT CONVÈNCER PER VENDRE "NEU". COM ELL, HO FEIEN TANTS D'ALTRES. CLIENTS PER A LA MERCADERIA, N'HI HAVIA DE SOBRES, JA QUE LA COCAÏNA ERA LA DROGA DE MODA AL BERLÍN DELS ANYS VINT. LA CAPITAL ALEMANYA ERA EL CENTRE DE L'IMPERI DE GUILLEM JI, QUE S'ENSORRÀ DESPRÉS DE LA PRIMERA GUERRA MUNDIAL. Nom HAVIA NI AUTORITAT NI IDEALS. CAP RESPONSABILITAT, NOMÉS PLAER. ELS EXPRESSIONISTES FOREN ELS PRIMERS A PRENDRE COCAÏNA, OPI I MORFINA I HO REPRESENTAREN EN LES SEVES OBRES. [M· ~DE ~T, ogia, li de ,tro IS de fnolí· atge 1 n als ~e la titut ~cal lata· ~11' li ~se i in~ riament del problema de l'existència de la persona individual. Martin Heidegger uní l'anàlisi de l'existència humana finita amb una crítica radical a la cultura de masses sorgida en els anys vint. presentà obres de crítica social com Masse Mensch de ToUer o Gas de Georg Kaiser, en les quals es tractava del pacifisme, de la misèria de les masses i de la fam. A Berlín, Max Reinhard dirigia amb gran èxit com a empreses privades el Deutsches Teather, la Kammerspieesprés de la Gran Guerra. Situació artística. La le i Ja GroBes Schauspielhaus. L'estrena dels primers literatura. Al començament dels anys vint, el drames de Bertolt Brecht (Trommeln in der Nacht-Tammés aviat elitista expressionisme literari de l'èbors en la nit-, Im Dickicht der Stiidte -En Ja jungla de poca de la guerra i la preguerra perdé progresles ciutats-, Mann ist Mann -L'home és home- ) prosivament la seva significació. Per arribar a un públic més vocà alhora reaccions dividides d'aprovació i de còleampli, els literats escolliren un llenguatge més entenedor ra. La seva Dreigroschenoper (Òpera de tres rals), esi situacions molt properes a la realitat. El terme Neue trenada l'any 1928 al Berliner Theater arn Schiff. Sachlichkeit (nova objectivitat), procedent del camp de bauerdamm esdevingué l'èxit teatral més gran de la la pintura i les arts aplicades era el centre d'atenció de República de Weimar. L'època d'or del teatre acabà la producció artística. abruptament per la concurrència del cinema amb Ja inEl valor pdncipal de la literatura durant la República h·oducció de les pel·lícules sonores. L'any 193 1 fou a de Weimar, amb una àmplia gamma de tendències esAlemanya l'any dc la gran "mort del teatre". tilístiques, radicava en la força de convicció amb Ja qual Tots els moviments polítics, socials i artístics tenien es tractava artísticament la relació entre individu i masla llibertat com a tema central. Les baneres havien de sa, entre experiència individuat i cultura de masses. caure, les pressions ... desaparèixer, el desenvolupament La novel·la, relegada pels expressionistes, es convertí de la persona havia de passar a ocupar el punt cennovament en el gènere preferit. Els esdeveniments de Ja tral. La Primera Guerra Mundial fou, doncs, molt més ~:Imera Guerra Mundial donaren peu a les obres d'Emst que una confrontació entre exèrcits i nacions: fou la Junger (ln Stahlgewitter-Tempestes d'acer-, 1920) o d'Esacsejada definitiva d'un antic ordre que s'havia anat rich Maria Remarque (lm Westen nichts Neues - Res de podrint fins que s'ensorrà. I juntament s'ensorraren denou a l'Oest-, 1929), com també a la utilització de grans finitivament les lleis socials i artístiques vigents fins fonnes èpiques en el cas de Thomas Mann (Die Zauberaleshores. berg-La muntanya màgica-,1924), Herman Hesse (Der Música a l'Alema nya d'entreguerres. El moviment Steppenwolf -El llop estepari-, 1927) o Robert Musi!. Indels Moderns en el cap musical ja havia començat abans fluenciada per la varietat de la vida quotidiana, la novel·la de la Gran Guerra. Obres com el primer quartet atonal de l'època experimentà un gran auge i s'obrí a nous tede corda Streichquartett, op. JO de Schéinberg, l'any n;tes del món dels trebaUadors i dels habitants de les grans 1908. o el ballet d'lgor Stravinsky Der Feuervogel (L'oCiutats, com l'atur i l'empobriment. Alcell de foc, 1911) i LeSacredu Prinfred Doblin dugué a tetme en les setemps (La consagració de la prives obres una sòbria i autèntica anà~ 'I; mavera, 1913) ja assenyalaven lisi social. cap a un nou camí. Després de Et teatre. Al començament de la TOTS ELS MOVIMENTS Ja guerra es produí l'autèntica República de Weimar el teatre era un , ruptura amb les estructures dels ~~es àmbits en els quals la RePOLITICS, SOCIALS I musicals tradicionals. El neoclasvolucw russa del 1917 havia deixat ARTÍSTICS TEN IEN LA sicisme i la música dodecatòempremptes. Els primers anys de la nica desplaçaren la creació ropostguerra predominaven les obres LLIBERTAT COM A TEMA màntica tardana de final del segle e.xpressionistes amb tècniques i conXIX. A partir d'aquest moment es tinguts "revolucionaris". Erwin PisCENTRAL. copsen dues tendències principals, cat?~ era el protagonista del teatre ~\~~~~~~~~~~~~~Y ~ agrupades entorn de Weill i pohttc de tendència esquerrana, que \ Schéinberg. D j¡l -•E ~ ~- ¡¡· 220 ;:;J :::l. e •~. e!. l E 220 Kurt Weill i Bertolt Brecht. Kurt Weill (1900-1950), que havia debutat amb òperes breus (Der Protagonist, 1920; Royal Pa/ace, 1927), creà un nou estil amb el songspie/ titulat Mahagonny (1927). Aquest tipus de song esdevingué un estil revolucionari de fer teatre, un èxit sense precedents per les seves cançons, majoritàriament de continguts polítics amb formes populars. A partir d'aquest tipus de sangs va compondre Weill L'òpera de tres rals, que en la seva estrena a Berlín el 30 d'abril de 1928 féu que el públic es posés dempeus entusiasmat. "Und der Haifisch, der hat Zahne" ( l el tauró, té dents), "Nur wer im Wohlstand Jebt, lebt angenehm" (Només qui viu en el benestar té una vida agradable),"Erst kommt das Fressen, dann kommt die Moral" (Primer ve el menjar, després la moral). Durant molts anys sonaren aquestes me1odies a tots els racons i locals. El que l'escriptor Bertolt Brecht i el seu compositor Kurt Weill havien dut a terme havia estat la modernització d'una peça estrenada a Londres uns dos-cents anys abans, The Beggars' Opera de Pepush i Gay, una àcida sàtira social i alhora una paròdia de l'òpera com a tal. Així, dos-cents anys després, disposicions d'ànim més democràtiques permeteren que aquesta obra es tomés a presentar al teatre: Benjamin Britten renovà The Beggars' Opera, Brecht i Weillla intensificaren en L'òpera de tres rals. De la mateixa manera com els autors havien criticat en el seu moment per passada de moda la forma operística de Handel i fins i tot el mateix músic, el final de l'obra de Brecht i Weill resultà una corrosiva sàtira d'un obsolet teatre musical: el criminal, ja al cadafal, és perdonat, elevat a noble i dotat amb una bona pensió. i mori tat, respongué Weill: "No em parli del que vindro avui escric per avui." Aquesta frase, que ben segur tamlx haurien pogul firmar Mozart o Rossini, palesa el fet qu: Weill se centrava en la seva realitat temporal. La crítio a major part del públic entengué la paròdia i la social era per a ell, així mateix, una part essencial de l'art. denúncia implícita en la idea. Només els trai per ser efectiva havia de ser directa, agressiva, popular, dicionalistes i els reaccionaris es negaven a acrude i de vegades ordinària i grollera. La música ha1ia ceptar la nova funció de l'òpera com a crítica d'entrar a l'orella, ser tan fàcil com fos possible, l'bar· social. Conjecturaven que només es volien presentar monia primitiva, el ritme, però, fort i apassionat: una bar· aspectes negatius i creien en una difusa conspiració reja de música mecànica d'un nou món i de ritme de mar· d'enemics de la cultura i de pervertidors morals. Texa d'un batalló de treballadors revolucionaris marxant mien -i aquí es va canalitzar la creixent politització de cap a Ja lluita final, tal com es canta a la Internacional. la música- la destrucció i la pèrdua d'arrels, i qualifiL'òpera de tres rals era una opereta, una peça popular, ur. caven la nova música de "no alemanya" (undeutsch). manifest, teatre polític, pamflet i cabaret -i tot mogut per El teatre musical com a instrument de critica en compla impetuositat del jazz: una obra del seu temps. tes de suport a les classes establertes, aclaridora en Brecht i Weill havien de seguir per aquest camí. A~ comptes de senzillament bonica -tot això, ho volien sorgí Aufstieg und Fall der Stadt Mahagonny (Prospenimpedir. Entorn d'aquesta posició s'articulà la classe tat i caiguda de la ciutat de Mahagonny), una nova wr· mitjana d'una burgesia nacionalista de mires estretes sió adaptada d'una opereta anterior de Weill. L'estrelll que se sentia cada vegada més insegura, i que per tant tingué lloc el 9 de març de 1930 a Leipzig, amb el mateil no era capaç de reaccionar analíticament i amb distàngran èxit que L'òpera de tres rals. De nou, es tractava d'¡; cia, sinó que ho feia exageradament i amb histerisna vehement envestida contra les classes altes amb dine!! me. i la seva dominació per mitjà d'aquests, escenificada (li L'hostilitat envers el món inteJ.lectual que ja es pael cruel exemple d'una ciutat fictícia dels EUA on l'úllJ\ lesava passà a formar part ben aviat crim reconegut era ser pobre. No~t del programa del moviment nament, cançons fàcils de taraJ.Ie¡ar cionalsocialista, que va oferir novament ritmes de jazz, altre COf agraït aixopluc polític a aquests el baJI de La mort d'una societat COll" NOMÉS ELS TRADICIOimpulsos. L'objectiu era la "netedemnada a l'ocàs. "Und wie mar ja" de la vida musical de "jueus" i sich bettet, so Jiegt man" (Tal con: NALISTES I ELS REACCIONA"elements culturals bolxevics''. En un se'n va al llit, així jau). RIS ES NEGAREN A ACCEPel fons el que s'amagava darrere Weill escriví encara una tercera era la concepció romàntica de la obra en aquesta direcció, basada el' TAR LA NOVA FUNCIÓ DE música com a art autònom i amb un llibret de Caspar Neher, que dei· L'ÒPERA COM A CRÍTICA eU mateix com a única referència. aparegué, però, en els tumultuoS(I! En ésser preguntat sobre les dies de la pujada al poder del fet· SOCIAL. possibilitats de futur del seu estil, xisme. Poc després, Weill abando~ barreja de cabaret, cançó popular Europa. L ¡amb; PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA DIU.UHS, ~ Dl! RBRI!R DIL2003 7:00 BUTLLETI i AGENDA 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vtves. Recull d'obres breus. Inclou buUietms informatius i agendes muSicals. 8:00 BUTLLETII AGENDA 9:00 BUTLLETI I AGENDA 9:05 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció 1presentació a càrrec d'Ignasi Plftol. GRANADOS, ENRIC Danses espanyoles op. 37 (Mazurca, Danza trlste. Zambra I Arabesca}. AJfcia de Larrocha, plano. (20m). HAYON, FRANZ JOSEPH Simfonia n. 59 en La M. 'l'Incendi'. L'Estro Armonico. Dir.: Derek Salomons. (20m}. VERDI, GIUSEPPE Dues àries. (Attlla I I Vesprl Slclllanl). Luciano Pavarotti, tenor. Orquestra del Teatro alia Scala. Dir.: Claudlo Abbado. (Bm). SAINT·SAÈNS, CAMILLE Simfonia n.3 ·amb orgue·. op.78. Pierre COChereau. OTQue. Orquestra Filharmònica de Berlin. Oir. Herbert von Karajan. (38m}. PURCELL, HENRY Theodoslus o la força de l'amor. Judllh Nelson, soprano. David Thomas, baix. James Bowman, contratenor. Martyn Híll, tenor. The Academy ol Ancient Music. Oir.: Christopher Hogwood. (22m) BARTOK.BELA 14 Bagatel·les, Sz 38, op. 6. Zoltan Kocsis, piano. (25m) BRITIEN, BENJAMIN Quartet de corda n. 1. op. 25a. Endellion String Quartet (27m). 12:00 GRANS INTEGRALS La mOsica de cambra d'Antonln Dvorak. Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a carrec de Montse Agullera. 14:00 BUTllETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE ClÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical.Realitzat per Xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 15:30 SO DE COBLA La música f les acttvitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piftol. 16:05 A FONS as ClÀSSICS DEL SEGLE XX. L'espaí temàtic de Catalunya Música Selecció I presentació: Eulàlia Benito. HONEGGER : le chant de Nigamon. Orquestra Nacional de França. Oir.. Chartes Munch. (10m). XOSTAKOVITX: 24 preludis, op. 34. Tatiana Nikolaeva. piano. (37m}. POULENC • Salve Regina. Cor del Sl John's College de Cambridge. Oir.: George Guest (4 m). 17:00 BUTLLETI i AGENDA 17:05 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Ce rdús. 20:00 BUTllETII AGENDA 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Sublnl. CASALS, PAU: 'Sant Mart! del Canigó', sar~ana (orquestració d'E. Casals) Llu IS Claret. violoncel. Violoncel-llstes de Barcelona (7m}. WATIS, ERNIE: 'Uve your dreams•. Ernle Watts, saxo tenor. Alan Broadbenl. piano. Chartie Haden, cootrabalx. larance Marable, bateria. (7m}. MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Variacions 'Ah, vous dirai-je, Maman'. KV 265. Paul Badura-Skoda, pianoforte. (12m}. SCHUBERT, FRANZ; Allegro del trio per a corda D. 471. Trio Rorestan. {Bm}. MENOELSSOHN, FELIX: Obertura 'Les Hèbrides·. Orquestra Simfònica de londres. Dir.: Peter Maag. (10m). KABALEVSKI, OIMITRI: 'Andante cantablle', segon moviment del Concert per a violi i orquestra. op. 48. lydfa MordKovitch, violi. Orquestra Nacional Escocesa. Dir.: Neeme Jlirvl. (Sm). SHAW, NELSON I PETRILLO, CAESAR: 'Jim' Oscar Peterson, plano. Clark Terry, trompeta. Ray Brown, contrabaix. Ed Thigpen, bateria. (3m}. SANCHEZ MÀLAGA, CAR LOS: Aquarel.les Infantils. Alberto Ureta, plano. (7m). TXAIKOVSKI, PIOTR IUTX: 'l'ocell blau·. pas a dos del ballet 'La bella dormenf. Orquestra Nacional Escocesa Oir· Neeme Jarvi. (Sm). BEETHOVEN. LUOWIG VAN· 'Allegro con brio', primer moviment de la Sonata per a plano n. 21, op. 53 waJdstein' (Albada). lnger Sòdergren. piano. (12m). CAMPBEUJCONNELLY/SHAPIRO: 'if I had you·. 8ucky Pizzarelli, guitarra. Peter Appleyard, Vibràfon. Bemard Purdie. batena. Alien Vache, clarinet. Michael Moore, baix. Enregistrament fet ai Makor de Nova York, el 26 de febrer del 2001. (10m}. BRITIEN, BENJAMIN: 'Allegro maestoso e largamente', (tema) de la Guia d'orquestra per a joves, op. 34. Orquestra Simfònica de Birmingham. Dir.: Slmon Ratlle. (2m}. BLANCAFORT, MANUEL: Pastoral en sol. Antoni Besses, piano. (Sm). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Invenció a tres veus n. 12, BWV 797 (arranjament per a cor a capella). The Swingle Slnfers. (3m). 22:00 BUTllET I AGENDA 22:10 ElS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Obres d"ANTONIN DVORAK ~RICHARD STRAUSS.. DVORAK. ANTONIN: Concert per a Violoncel i orquestra, op. 104. STRAUSS. RICHARD: Una vida d heroi. op. 40. Misha Maisky. violonceL Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Oir.: Emmanuel Krivine. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 31 de gener del 2003 a l'Auditori de Barcelona. TEMPORADA OBC 200213. (1m) 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació: Alfred Celaya. 0:30 RAULE DAULE El teatre musical í els musicals de Broadway a Catalunya Música. Realitzat per Xavier Salvà. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia 4:30 GRANS INTEGRALS Repe!Jció del programa erms el mateix dia 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa em~ el m.~tetx dia. DIMARII, 4 Dl FDIRI!R DU.2003 7:00 BUTLLETf I AGENDA 7:05 MATINAl Música per començar el dia presentada per Joan Vtves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius' agendes musicals. 8:00 BUTllETII AGENDA 9:00 BUTllETII AGENDA 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats 1de compositors de tots els lemps. Selecció I presentació a clrrec d'Ignasi Plnol. VIVALDI. ANTONIO: Concert per a dos oboès, RV 535. Alexei Utkin 1 Mikhall Evstlgneev. Virtuosi de Moscou. Dir · Vladimlr Spivakov. (~m). FRANCK. CESAR: Simfonia en re menor Orchestra dels Camps Elisis. Oir: Philippe Herreweghe. (38m). BONPORTI. FRANCESCO ANTONIO: lnvermone per a violi I continu. op. 10 n. 8, de 'la Pace·. Aglàia Ensemble. (Bm). GRIEG. EOVARD: Quartet de corda op. 27 Quartet Jean Sibelius. (34m). CHARPENTIER, MARC ANTOINE: Les quatre estacions. H. 335-338, motets Françoise Semeltaz I Noéml Rime, sopranos. le Partement de Musique. Oir: Marlln Gester. (28m). MUSSORGSKI. MODEST: 'Quadres d'una exposició' Orquestra filharmònica EslovacaOir.: Davlel Nazareth (36m). CASSÚ, FRANCESC: De nit al pont de Sant Agustf. Cobla de Cambra de Catalunya. Oir.: Jesús Ventura. (7m). 12:00 GRANS INTEGRALS la música de cambra d'Antonln Dvorak. Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a cArrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE ClÀSSICS El dia a dia de I actualitat musical.Realitzat per Xavier Ch;1varrra. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Real;tzat per Jordi Roura 15:30 SO DE COBLA la música i les actMtats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi PtnDI. 16:05 A FONS El CICLE DE UEO. L'espai temàtiC de Catalunya Música Selecdó I presentació· Eulàlia Benrto. BRITIEN: les R.luminactons. op. 18. Peter Pears, tenor Orquestra de Cambra Anglesa. Oir.: Benjamm Bntten. (23m). STRAUSS, R.: Noies flors. lieder op. 22. Edita Gruberova. soprano. Enk Werba, piano. (10m). BRAHMS; Cinc lleder, op. 94. Jessye Norman. soprano. Dietrich Ftseher-Oieskau. baríton. Daniel Barenboim, piano. (13m). BDC14103 LISZT: 'Oh! quand je dors' (Oh! quan dormo) lied amb text de Víctor Hugo. Angela Gheorghiu, soprano. Malcolm Martineau. piano. (5 m). 17:00 BUTLLETII AGENDA 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programactó realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a cà~rec d OIQa Cardús. 20:00 BUTLLETI i AGENDA 20:10 ElS GUSTOS REUNITS una selecció de Vtetòna Palma que presenta Pilar Sub~rà. JOBIM, ANTONIO CARLOS; Wave (Arran¡amenl de Bebu Sil\·etb). Nil<olaj Znaider. violi larry Combs. clarinet Daniel Barenboim, piano. Robert Kassinger, contrabaix. Cyro Baptista. percussió. (Sm). BACH, CARl PHILIPP EMANUEl: Sonatina Wq 110. Enc lynn Kelley, pianoforte. Collegium Aureum. (7m}. VERDI, GIUSEPPE: 'Or co'dadl, ma fra poco·, cor dels soldats, 'Che?- Di qualla pira l'orrendo toc·, ària de l'acte lller. I 'Che! non m'inganna quel fiocco lume?, duet de l'acte IV de l'Opera ·u Trovatora·. Eva liles. Ruth Hesse. José Maria Pérez. Willem Verkerk. Rudolf Knoll. Ernst Wlemann. Cor de l'Òpera Eslalai de Munic. Orquestra Simfònica de Nuremberg_Oir.: Hanspeter Gmúr. (10m). DUKAS, PAUL: L'aprenent de bruixot Academy ol Sl Martm-in-tlle-Fields. Oir.: Neville Marriner. (12m). STRAUSS, JOHANN (pare}: 'Marxa Radetzky'. op. 228. Orquestra Filharmònica de V~ena. Oir: Riccardo Muti {3m}. PUCCINI, GIACOMO: M;ssa de Glòria { Sanctus í Agnus Del}. Josep Carreras. Hermann Prey. Ambrosian Singers. Philharmonla Orchestra. Oir.: Claudio Scimone. (7m}. USZT. FRANZ: Vals Impromptu. Georges Cziffra, piano. (6m). BIZET, GEORGES: 'Au fond du temple sainr. duel del temple (acte ler}, de l'Opera 'Els Pescadors de Perles'. Nlcolai Gedda, tenor. Ernest Blanc, bariton. Orquestra de I Òpera Còmica de Parfs. Oir.: Pierre Oervaux. (6m). RAMEAU, JEAN·PHIUPPE: 'Formons les plus brillant concerts ...', ària de l'òpera 'Piatéo'. Patrlcla Petlbon, soprano. les Folies Françolses Dir.: Patrfck Cohén·Akenlne, (Sm). SCHUMANN, ROBERT: 'finale: allegro·. 4t mov. de la Simfonia n. 2, op 61. Orquestra dels Camps Elisis. Oir.: Phlllppe Herreweghe. (9m). RAMEAUIMOSCA!CAMP: les tendres plaintes. Contrast. duet de pianos. Ludovica Mosca f Manel camp. (4m). KORNGOLO, ERICH WOlfGANG: Marxa mil;tar en Si b M. Orquestra Alarmònica de la BBC. Dir~ Matthias Bamert. {4m). VILAOESAU. RICARD: 'Cors gironins', sardana. Ricard Viladesau, tenora. Cobla Principal de la Btsllal (3m), STRAUSS. RICHARD: 'Oer Abend' (El Vespre). op. 34 n. 1. Cor de la Ràdio Nacional Danesa. Oir.: Stefan Parkman. (1Om). 22:00 BUTLLETf i AGENDA 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de SALVADOR BROTONS i JUAN CAR LOS OUOUE.: BROTONS. SALVADOR; "Virtus', per a flauta. violi, viola, violoncel i plano. DUOUE. JUAN CARLOS• ·o~nae·, per a flauta. vtolf, violoncel, percussió t piano. Grup Virtus. CONCERT enregistrat per Catalunya Müstca el dia 15 de setembre del2002 a la Sala Marià Vila d'Abadal (Edifici El Al ...E - t!;! e ..., ""' ;5' 220 ;::;! :::l. ¡¡; El e: ¡¡¡· ~ e: ; 1 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Presentació de tes últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musicai.Realitzat per xavier Chavarrla. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música i les activrta1s del món de la cobla. Reafrtzat per Ignasi p;ñol. 16:05 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.L espai temàtic de catalunya Música.Seleccfó i presentació: Eulàlia Ben ito. Glenn Gould Interpreta Bach. BACH: Variacions Goldberg, BWV 988. (51 m). BOC01514 17:00 BUTLLETI I AGENDA 17:05 LA TARDA DE L'OIENT PROGRAMACIÓ DE NIT Programació realitzada a partir de les Repetició dels últims programes peticions dels nostres oients. 1:30 CAPSA DE MÚSICA Presentació a càrrec d'Olga cardús. Repetició del programa emès el mateix 20:00 BUTllETÍ i AGEN DA dia. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS 4:30 GRANS INTEGRALS Una selecció de Victòna Palma que Repetició del programa emès el mateix presenta Pilar Subirà. dia. ELGAR. fDWARD: Primer moviment del 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Concert per a violoncel i orquestra, op. Repetició del programa emès el mateix 85. dia. Jaqueline du Pré, violoncel. Orquestra de Filadèlfia. Dir.: Daniel Barenbolm. DIMECRES, 5 DE FEBRER (6m}. DEL2003 SCHUBERT, FRANZ: Impromptu n. 1, O 7:00 BUTLLETÍ i AGENDA 935. 7:05 MATINAL Ciaudio Arra.u. plano. (13m). Música per començar el dia presentada PURCELL, HENRY: The Fatal Marriage. per Joan Vrves. Recull d'obres breus. Emma Kirkby. soprano. The Academy of Inclou bu1lletins informatius i agendes Ancient Music. Oir.: Chrístopher musicals. Hogwood. (Sm). 8:00 BUTUETf i AGENDA DVORAK, ANTONIN: 'Allegro con fuoco', 8:06 MATINAL (Segona hora del 4t mov. de la Simfonia n. 9 'Del nou programa). món', op. 95. 9:00 BUTLLETÍ i AGENDA Orquestra Simfònica de Xicago. Oir.: 9:07 CAPSA DE MÚSICA James Levine. (11m). Músiques cJ'estfis contrastats I de BRAHMS, JOHANNES: 'Benaurats els compositors de tots els temps. Selecció morts', setena part I última del Rèquiem i presentació a càrrec d'Ignasi Plnol. Alemany (versió Londres). CHABRIER. EMMANUEL: Joyeuse Mónica capra, soprano. Victor Torres. marc he. baríton. Silvia Lester, Fernando Perez, Orquestra de la Suisse Romande. Dir. piano. GCC Grupo de canto Coral. Dir.: Ernest Ansermel (4m). Nestor Andrenaccl. (10m). HANDEL. GEORG FRIEDRICH: Oda pel BEETHOVEN. LUDWIG VAN: Adagio. dia de Santa Cecll'~a. allegro con brio, primer moviment de la F. Palmer. A. Rolfe Johnson. Cor Bach Simfonia n. 2. op. 36. d'Estocolm.Concentus Musicus de Orquestra Slmfòmca de la NOR Viena. Oir.: Nikolaus Hamoncourt. d'Hamburg. Dir.: Günter Wand. (12m). (51m). GRIFFIN, JOHNNY: 'Sweet sucker'. IVES, CHARLES: Central Park in the Houston Person, saxo tenor. Joey Dark. OeFrancesco. orgue. Rodney Jones, Orquestra Simfònica de la Ràdio de guitarra. Tracy Wormworth, baix elèctric. Lelpzlg. Dir.: Wolf-Ofeter Hauschlld. Bernard Purdie, bateria. (9m). (10m). HAYON. FRANZ JOSEPH: 'Adagio' del RAVEL, MAURICE: Le tombeau de Quartet de corda op. 17 n. 1 Cooperin. (Hob.lll:25). Philippe Entremont, piano. (25m). Quartet Ae{)lian. (Sm). SCHUBERT. FRANZ: Simfonia n. 9 'La TXAIKOVSKI. PIOTR ILITX: Segon Gran'. moviment de la simfonia n. 6. op. 74 Orquestra de l'Opera de Lió. Oir.: John 'Pa!ÈtiCél'. Eliot Gardiner. {48m}. Salto Kinen Orchestra. Dir.: Seiji Ozawa. BRAHMS, JOHANNES: Salm 13, op. 27. (Sm). Cor de la NOR, Hamburg. Gerhard TARREGA. FRANCESC: Sueno. Dlckel. Dir.: Günter Jena. (4m). Narclso Yepes, guitarra. (Sm). SARASATE, PABLD DE: caprici basc. op. WEBER, ANTON: 'Preziosa', obertura. 24 Israel Sinfonietta. Oir.: Mendi Rodan. redi Papavrami, violi. Christopha (8m). Larrieu, piano. (7m). 22:00 BUTLLET( i AGENDA GLAZUNOV, ALEXANOER: Poema liric, 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA op. 12 MÚSICA Orquestra Srmlònica de la Ràdio de Presentat per Alfred Celaya. l'URSS. Dir.: G. Rozhdestvenskl. (11m). Obres de RICAHRD WAGNER. EDUARD 12:00 GRANS INTEGRALS TOLDRÀ. ROBERT GERHARD. RICHARD la música de cambra d Antonin Dvorak. WAGNER i FRANZ LISZl: WAGNER. Reahtzat per FtaJrnon COlomer. RICHARD: ·oas Uebesverbor. obertura. 13:00 NOU PUNT NOU Sucre), de Vic. XARXA DE CLÀSSICA I JAZZ A CATALUNYA. Mercat de Música Vrva de Vic. (26m). SOLER, JOSEP: 'Die blinde' (La cega). Opera de cambra (estrena). Mariona Pallach, soprano. Anna Casllllo. mezzosoprano. Héctor Valls. plano. Albert Romen>. viola. Sara Sublela, violoncel. Josep Maria Escalona, harmònium. Cor femen f Actea. CONCERT enregistrat per catalunya Música el dia 19 de juny del 2002 a I'Audirori Eduard Toldrà. TEMPORADA 200112. Conservatori Superior Municipal de Música de Barcelona. (39m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció I presentació: Alfred Celaya. 0:30 CANÇONS. DE MATINADA Les cançons d'avui i de sempre. Realitzat per Albert Mallofré. ...s. .e .... a ~' ~· 220 ~ ::;:¡, ~ = el ;¡· ¡;¡ !E E 2 14:00 BUTUETf DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dla de l'actualitat musicai.Realitzat per Xavier Chavarr~ 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música i les activitats del món dt ~ cobla. Realitzat per Ignasi Piftol. 16:05 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. lespai temi:( de catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Benito. Agnès BaJ1sa (Mezzosoprano greça nascuda el19 de novembre de 1944¡ ROSSINI : "l'anti affetti in tal momerb'. de La Donna del Lago. Agnes Baltsa, mezzo. Orquestra de ta Ràdio de Munic. Oir.: HeinzWallbe"J ~ m). CANÇONS Dfl MEU PAlS NATAL. Agnes Balisa. Orquestra Experimenlll d'Atenes. Oir.: Stavros xarhakos (9 m¡ PROGRAMACIÓ DE NIT VERDI: 'Brindis', de La Traviata. Repetició dels últims programes The Tallis Chamber Cholr. Agnes 8tsl 1:30 CAPSA DE MÚSICA Josep Garreras. Orquestra SimfòrjQe Repetició del programa emès el mateix Londres. Dir.: Pl~cido Domingo. (3 r dia. MOZART: 'Andrò ramingo e solo',~ 4:30 ELS GUSTOS REUNITS drama en tres actes ldomeneu. Repetició del programa emès e mateix Lucia Popp. Agnes Bal1sa. Edita dia. Gruverova. Luciano Pavarotti. Filharmònica de Viena. Dir.: John DUOUS, 6 DE RBRIR Pritchard. (6 m). DEL2003 MASCAGNI: "Vol lo sapete', de Cavrn 7:00 BUTLLET( i AGENDA rusticans. 7:05 MATINAL Agnes Balisa. Orquestra de la Radlodt Música per començar el dia presentada Munic. Dir.: Helnz Wallberg. (3 m). per Joan Vrves. Recull d'obres breus• MERCAOANTE: 'Ah sl, mle care ·Or~ Inclou butlletins informatius i agendes sull'onda', d'li Giuramento. musicals. Agnes Baltsa. Orquestra de la ~dl 8:00 BUTllETÍ i AGENDA Munic. Dir.: Heinz wallberg. (6 m~ 8:06 MATINAL (Segona hora del BIZET: 'C'esl tol!', 'C'est moil', tt.:eti programa). l'òpera Garmen. 9:00 BUTllETÍ I AGENDA Agnes Balisa. Josep carreras. Cor O! 9:07 CAPSA DE MÚSICA l'Opera de Paris. SchOneberger Músiques d'estils contrastats I de S~ngerknaben. Orquestra RlhannòaCI compositors de tots els temps. Selecció de Berlin. Dir.: Herbert von Karap1(i~ i presentació a càrrec d' lgnas1 Pinol. m}. TORELL!. GIUSEPPE: Concert per a DONIZETTI: Escena i cavatina de l'acP. trompeta en ReM. primer de l'òpera en tres actes 'Mar~ Mauñce André. Philharmonla Drchestra. Stuarda'. Dir.: Riccardo Muti. (7m). Agnes Baltsa. Simone Alaimo. Fra111:111 SCRIABIN, ALEXANOER: Concert per a Ellero d' Artegna. Cor de la Ràd10 de piano op. 20. Baviera. Orquestra de la Ràdio de Un Peter Jablonski. Oeutsches Symphonie· Orr.: Giuseppe Patané. (9 m}. Orchester Benín. Dir.: Vladimir 17:00 BUTLLETÍ I AGENDA Ashk8fl3Z}'. (28m) 17:05 LA TARDA DE L'OIENT ANONIM: 8 cant dels ocells. Programació realitzada a partir de tes La capella Reial de catalunya. (7m). peticions dels nostres oients MENDELSSOHN. FEUX: Simfonia n. 3, Presenta.ció a càrrec d'Olga CardÚS. op. 56 'Escocesa'. 20:00 BUTLLETÍ i AGENDA Orquestra Simfònica de la Ràdio de 20:1O ELS GUSTOS REUNITS Baviera. Dir.: Colin Oavis. (40m). Una selecció de Victòria Palma Qlif SCHUMANN, ROBERT: Vom Pagen und presenta Pilar Subirà. der Kllnigstochter (El patge lla filla del MOZART, WOLFGANGAMADEUS rel), quatre balades per a solistes. cor l 'Adagio', del Concert per a piano I orquestra Op. 140. orquestra n. 23, KV 488. O.Soffel. W.Berry. I.Gramatzki. Philharmonia Orchestra. Solista 1 B.Lindner. J.Protschka. P.Meven. director Vladlmir .Ashkenazy. (81!1). A.Michael A.SChmidl Cor des GARRETA. JULl: Frisança. sardW Stidtischen Musikvereins de Oüsseldorf. Cobla La Principal de la Bisbal DiL Orquestra Simfònica de Oüsseldorf Oir. Francesc Gassú. (4m}. Bemhard Klee. (29m). OONIZETTI. GAETANO: 'Chetl, cl1eli BAX. ARNOLO: Quintet per a oboè i immantinente·. duet de l'òpera~ corda Pacuale'. Pamela Woods. Quartet Audubon. Thomas Hampson, barfton. Samllll (18m). Ramey, baix. Orquestra de la Ràd1od! PROKOFIEV, SERGEI: Romea I Julleta Múnic. Dir.: Miguel Gómez Mar1lnu (extractes). (7m). Orquestra de Cleveland. Oir.: Lorin DEBUSSY: Danses per a arpa i cOfdl. Maazel. (31m). trina Karpous. Ensemble Graz • 12:00 GRANS INTEGRALS StPetersburg. Dir.: René Staar. (1211 La música de cambra d'Antonln Dvorak. ANÒNIM: Quand je bols du VIA cií:t Realitzat per Raimon Colomer. (tourdion). 13:00 NOU PUNT NOU la capeUa Reial de catalunya ~ Presentació de les últrmes novetats XXI. Oir.: Jordi Savall (Sm) discogràfiques aparegudes al mercat. a FRUSCELLA: 'Salt'. càrrec de Mon1se Agullera. TOLDRÀ, EDUARD: La filla del marxant. scherzo. GERHARD, ROBERT: Cancionero de Pedrell. WAGNER, RICHARD: "Wesemdonck lleder'. LISZT. FRANZ: Els preludis, poema slmiOnlc n. 3. Simon Monique, mezzosoprano. Orquestra Simfònica del Vallès. Oir.: uwe Mund CONCERT enregistrat per catalunya Música el dia 16 de novembre del 2002 al Palau de la Música catalana. CONCERTS SIMFÒNICS AL PALAU 2002/. LA RENAIXENÇA (68m}. 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació: Alfred Celaya. 0:30 QUI TÉ POR DEL SEGLE XX? La música dels últims cent anys, compartlda amb un convidat. Un programa de Carmins Malagarrfga. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ndòb :ena ~re¡¡¡ 19441 •me¡¡jo'. lela erg. (S Tony Fruscella. trompeta Alien E~er, saxo tenor. Oanny Bank, saxo barfton. Chauncey Welsch, trombó. Bill Triglia, piano. Bill Anthony. baix. Jun1or Bradley, percussió. (Sm). HAYON, FRANZ JOSEPH: Sonata per a piano n. 4S. Hob. XV1:30 Watid Akl. (13m). BRAHMS. JOHANNES Tercer moviment del concert per a violi i orquestra, op. 77. Maxim Vengerov, violi. Orquestra Simfònica de Xlcago. Oir.: Daniel Barenbolm. (Bm). MERTZ, JOHANN KASPAR: 'Norma' de Bellini, op. Sn. 17. Claudlo Marcotulli, guitarra. (13m). BOROOIN, ALEXANOER: Danses polovtslanes del Prlncep lgor. Royal Phllharmonlc Orchestra. Oir.: Slr Thomas Beecham. (12m). PIAZZOLLA. ASTOR: Street Tango. Conjunt liderat per Astor Plazzolla, bandoneó. (4m). ZELLER, KARL; 'Sóc la Chrlstel de correus','La gent al Tirol es regala flors',dues àries de l'opereta 'l'Ocellaire'. Elisabeth Schwarzkopl, soprano. Philarmonia Orchestra Oir. Otto Ackerrnann. (Sm). COPLANO. AARON Fanlara de l'home comú. Orquestra Filharmònica de la Ciutat de Mèxic. Oir; ~ue BAtiz. (4m). 22:00 BUTt I AGENDA 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya Obres de GIOVANNI PIERLUIGI DA PALESTRINA, GIOVANNI MARIA NANINO. GREGDRIO ALLEGRI, FELICE ANERIO, MARC ANTONIO INGEGNERI, ANDREA GABRIELLI, GIOVANNI BASSANO i GIOVANNI CROCE.: Selecció d'bres. The Cardlnall's Muslk. Oir.: Andrew Carwood. CONCERTenregistrat per Catalunya Música el dia 11 de fUllo! del 2002 a la Catedral de Girona dins el lli FESTIVAL OE MUSIQUES RELIGIOSES DEL MÓN DE GIRONA. (60m). 0:00 NOCTURN Música per acabat el dia. Selecció 1 presentació: Alfred Celaya. 0:30 JAZ.Z Al CAVA El jazz d'avui a Catalunya Música. Reali1zat per Cartes Lo bo. PROGRAMACIÓ DE Nl1' Repebció dels últims programes 1:30 CAPSA OEMÚSICA Repebció del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 ElS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emés el mateix dia. DMNDRU, 7 DE FEBRER DR2~ 7:00 BUTtLETf I AGENDA 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius I agendes musicals, 8:00 BUTLLETI i AGENDA 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETf I AGENDA 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'esWs contrastats 1de compositors de tots els temps. Selecció i presenta~ió a càrrec d'Ignasi Piñol SAINT·SAENS, CAMILLE: 'Havanera·. op. 83. Renaud Capuçon, violi. Orquestra Filharrnòmca de Gambra Alemanya de Bremen. Oir.: Daniel Harding. (11m). STRAUSS. RICHARD: Aixl va parlar Zarathustra, op. 30. Orquestra Nacional Escocesa. Oir.: Neeme Jarvi. (33m). LLOBET, MIQUEL: Quatre cançons populars catalanes. José Mlguel Moreno, guitarra. (Sm). LEHAR, FRANZ: Fragments d'operetes. Thomas Hampson. Josep Carreras. Andrea Rost. Pl~cldo Domingo. Eva Lind. Orquestra Fllharmònlca de Budapest. Oir.: Marcello ViottL (19m}. HAYON, FRANZ JOSEPH: Simfonia n. 22 'El fllòsor. Phllharmonla Hungarica. Oir.: Anta! Doratl. (19m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Sonata per a plano n. 31, op. 110. Javier Perianes, plano. (19m). SCHUBERT, FRANZ: Missa en La b M. O. 67S. Helen Donath. soprano. Brigitte Fassbaender, contralt Franclsco Araiza, tenor. Dietrich FISCher-Oieskau. baríton. Cor I Orquestra Simfònica de la Ràdio de Baviera Oir.: Wolfgang Sawallisch. (46m). CORELLI, ARCANGELO: Sonala per a corda op. 1 n. 4. Quartet Purcell. (Sm). 12:00 GRANS INTEGRALS La musica de cambra d'Antonin Dvorak. Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT HOU Presentació de les últimes novetats discogràllques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera, 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CI.ASSICS El dia a dia de l'actualitat muslcai.Realitzat per xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA la música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Benito. Alfcla de Larrocha FALLA: Tres danses d''EI sombrero de tres plcos·. Allcia de Larrocha. piano. (10m). MOZART: Sonata per a piano, IW 280. Alfcia de Larrocha (13m). MONTSALVATGE: Oivertlmento n. 2 'Habanera' (Havanera). Allcla de Larrocha, piano. (2 m). GRANADOS; Allegro de concert Allcla de Larrocha, piano. (S m). MOMPOU: Impressions intimes. Alícia de Larrocha. piano. (1S m). BOC01608 BOC05054 17:00 BUTLLETÍ I AGENDA 17:05 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETII AGENDA 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de VIctòria Palma que presenta Pilar Sublrà. STRAUSS, JOHANN: Ritter Pazman Csardas. Orquestra filharmònica de Viena. Oir.: Garfos Klelber. (4m). GILUGRANT: How greal thou art. Vince Glll, Amy Grani. guitarres. (4m). LISZT. FRANZ: Rapsòdia hongaresa n. 19. MiSha Oichter, piano. (10m). STRAUSS. RICHARD: 'Vida napolttana, allegro molta·. fragment final de la Fantasia Simlòmca 'Aus ltalleo' (D'Itàlia), op. 16. Orquestra de la Tonhalle de Zúrie. Otr. David Zinman. (Sm). HERRANOO. JOSÉ DE: Sonata t1tulada 'El jardin de Aranjuez en tiempo de Primavera con dillersos cantos de ¡¡Ajaros y otros anlmates·. Emilio Moreno. violi barroc. José Maria Hemandez. violoncel barroc. Eduard Martlnez, clavecl. Juan Garlos de Múlder, guitarra barroca. Toni Trigueros. locució. (11m). WILLIAMS, JOHN: 'Tree slngs• (l'arbre canta). últim lragment de 'Tree Sono· (Cançó de l'arbre). Gil Shaham. violi. Orquestra Simfònica de Boston. Dir.: John Wllllams. (Sm). BERNSTEIN, LEONARO: 'New York, New York'. del musical 'On the town' (arranjament fet per David Brohn). Joshua Bell. violi. Phllharmonla Orchestra. Oir: David Zlnman (2m). PAGANINI, NICOLO: 'Rondo', filer moviment del Concert per a guitarra I orqueslra n. 2. op. 7 Nicola Hali. London Mozart Players. Oir. Andrew Lrtton. (9m). MARAIS. MARfN· 'Sonnerie de Sainte Gen611iêve du Mont de PariS' (versió amb Hauia de bec). Marijke Miessen. flauta de bec. Anner Bylsma, violoncello piccolo. Bob van Asperen, clavecl. (1m). HENOERSON/SCOTIIROBBIN: 'I Mlss You so· (T'enyoro tant) Diana Krall. veu i piano. Russell Malone, guitarra. Christian McBrlde, contrabaiX. (Sm). MAS. XAVIER: 'Sortileglo'. (5m). SERRA. JOAQUIM: Empordanesa, sardana. Cobla Principal de la Bisbal Oir.. Francesc Cassú. (Sm). GLUCK, CHRISTOPH WILLIBALO: 'Tremo Ira' dubbl mlei' (Tremolo entre els meus dubtes). ària de l'òpera 'La Clemenza di Tito'. Cecllia Barto11. mezzosoprano. Acadèmia de Música Antiga de Berlin. Dir.: Bemhard Forci<. (Sm). SILVER: 'Satlsfactlon Guaranteed' (satisfacció garantida). The Horace Sllver Quintet (Sm) 22:00 BUTLLETI I AGENDA 22:1O ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya, RECITAIL RICHARD WAGNER. Bernd Weikl, bariton. Cor i Orquestra del Gran Teatre del Liceu. Oir.: Uwe Mund. EnregiStramenrt fet per r.atalunya Música el dia 26 de febrer de 1991 al Gran Teatre del liceu. RECITAL WAGNER. (SSm). 0:00 NOCTURN Música per acabar et dia. Selecció I presentació: Atlred Celaya. 0:30 HIDROGEN El programa de les noves músiques. Realitzat per Albert Reguant PROGRAMACIÓ Dl Nl1' Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia DISSA.BTI, 8 DE FI8RER DEL2~ 8:00 MATINAL Música per començar el d1a presentada per Montse Agulera Recull d'obres breus. 10:00 ATOT COR El programa de música coral realitzat per Marc Canats i Pere Andreu Jariod. 11:00 EL GRAN SEGLE El programa de musica antiga realitzat per Joan Vives. 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Surés i Àlex Robles. 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmlna Malagarrlga. 14:00 ENTRE CI.ASSICS Resum setmanal de l'actualitat musical.Realitzat per Xavier Chavarrla. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 RAZZLE OAZZLE El teatre musical i els musicals de Broadway a Catalunya Música. Realitzat per xavier Salvà. Repetició del programa emès dilluns passat. 17:00 GRANS OBRES Presentat per Raimon Colomer 20:03 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àlex Gorína_ 21:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d Albert Mallofré. 22:00 SOLISTES L'entrevista conduida per Joan Vrves. 23:00 EL CLUB 49 La musica vista pels que la pensen; la veu dels composrtors catalans. Un programa realitzat per Raimon Colomer. PROGRAMACIÓ DE Nl1' Repetició dels últims programes 0:00 CANÇONS. DE MATINADA Les cançons d'avui I de sempre. Realitzat per Albert Mallolré. Repetició del programa emès dimarts passat 1:00 QUI TÉ POR DEL SEGlE XX? La música dels últims cent anys, compartida amb un convidat Un programa de Carmina Malagarriga. RepetiCió del programa emès dimecres passat. 2:00 A TOT COR El programa de música coral realitzat per Marc Canals i Pere Andreu Jariod. Repetició del programa emés el mateix d1a 3:00 EL GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vives, Repetició del programa emés el maleix dia 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallolré. Repetició del programa emès el mateiX dia. 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse AQuilera. Resum dels millors programes de la setmana passada 6:00 A FONS EL CICLE DE UEO. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció I presentació: Eulàlia Benito. Repetició de l'espai emès dimarts passat DIUMINOI, 9 DE FIBRIR DEL 2003 7:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el dissabte 8:00 MATINAl Mús1ca per començar el dla presentada per Pilar Subira Recull d'obres breus. ¡;) E:. = ~ e ~' ;¡· 220 ;:;J ;::::¡, ~ ~ ~ ~ E PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ,..., s- ¡¡;¡- ... .._, = a f:' ;¡· 220 .... = ¡;:;¡. S' ae¡ ¡g: ~ E 4 Inclou butlletf de noticies I agenda musiCal. 10:00 MAGNIFICAT El programa de músiCcl religiOSa que selecciona 1f:resenta Raimon Colomer. PÉREZ. GIN S: 'Salve Regina', antífona. Vlctoria Musicae. Oir.; J. A. Git·Tàrrega (Sm). TELEMANN, GEOAG PHIUPP: 'Laudate Dominum·. moteL Susanne Gor2ny, soprano. Metchthlld Stephan, contralt. Stefan Ull, tenor. Lutz Balzer, baix. Cor I Orquestra Barroca de Magdeburg. Oir.: Lothar Hennlg. (Sm). BACALOV, LUIS: Missa Tango, per a mezzo-soprano, tenor. bandoneó, cor I orquestra. Ana Maria Martlnez, mezzo-soprano. Pl~cldo Domingo, tenor. Héctor·Uilses Passarella, bandoneó. Cor I Orquestra de l'Acadèmia Nacional de Santa CecOia. Oir.: Myung·Whun Chung. (32m). AAAUJO, JUAN DE: 'Dixit Oómlnus', salm 109 per a l'ofici de Vespres de la BV.M., a onze parts amb baix. Capella Virreina! de Lima Oir.: Andrés Santa Maria. (4m). BEDYNGHAM. JOHN: 'Gentil madonna'. Ensemble vocal ZORGINA (Rebecca Bain. Ruth Elselsberg, Ellen Santanlello). (3m} 11:00 EL GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vives. 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Burés I Àlex Rebles. (Repetició). 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmina Malagarriga. 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musicai.Realitzat per Xavier Chavarrla. 15:05 UN MON DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 HIDROGEN El programa de les noves músiques. Realitzat per Albert Reguant. Repetició del programa emès el divendres passat. 17:00 UNA TARDA A L'OPERA Realitzat per Jaume Radlgales. 21:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 A FONS ELS INT~APRETS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia BeRito. Repetició de l'espai emès divendres passal 23:00 D'ARA f OESEMPRE Un espai per conèixer els músics nous I retrobar-nos amb els clàssics de sempre. Selecció i presentació a càrrec d'Alfred Celaya VAzQUEZ I FUENLLANA: 'Ouelete de mi, senora·. ·oe los 41amos venga madre'. Cartos Mena. contratenor. Núria Rial, soprano. Orphênica lyra Oir.: José M1guel Moreno. (Sm). CANÇONS DEL RENAIXEMENT: Cornago, Pisador I Anònim. Victòria dels Àngels. Conjunt Instrumental dirigit per José Maria Lamafta. (10m). ELLINGTON. OUKE: Almighty god. Núria Rial, soprano. Coral Sant Jordi. Locomotora Negra. (7m). FERNANOEZ CABALLERO: ·~sia es su carta' (romanza de Pilar), extreta de Glgantes y Cabezudos. VIctòria deis Àngels, soprano. Professors de l'Orquestra Nacional d'Espanya. Oir.: Rafael Frühbecl< de Burgos. (Sm). VIVANCOS. BERNAT: Lo jardin de fa mort Núria Rial, soprano. Bernat VMncos, plano. (Gm). RODRIGO. JOAQU[N: 'Quatre madrigals amatoris' Victòria dels Angels, soprano. OrQuestra de la Societat de Concerts del Conservatori de Paris. Oir.: Rafael Frühbeck de Burgos. (Sm). STAAUSS,A.: Oos lieder. Nuria Rial, soprano. Bernat VM!ncos, piano. (Sm). MENDELSSOHN, FELIX: 'Auf Flügen des Gesanges· (Sobre les ales del cant), op 34 n. 2. Victòria dels Angels, soprano. Sintonia ol London. Dír.: Rafael Fruhbeck de Burgos. (3m). DEBUSSY: Dues romances sobre text de Paul Bourget Núria Rial, soprano. Bernat Vivancos, plano. (4m). 0:00 MÚSICA INTIMA L'espai cambrfstlc que selecciona i presenta Pilar Sublrà. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:00 JAZZ AL CAVA El jazz d'awi a Catalunya Música. Realitzat per Carles Lobo. Repetició del programa emès dijous passat 2:00 MAGNIFICAT El programa de mtisica religiosa que selecciona i presenta Raimon Colomer. Repetició del programa emès el mateix dia 3:00 EL GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vives. Repetició del programa emès el mateix dia 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallolré. Repetició del programa emès el mateix dia. 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 6:00 A FONS BlANC I NEGRE: lA MÚSICA PER A PIANO.L'espai temàtic de Catalunya Música.Selecció i presentació: Eulàlia Benlto. Repetició del programa emès dimecres passat DIU.UNS, 10 DE FEBRER DI.L 2003 7:00 BUTLLETI I AGENDA 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou bu1lletins inlomnatius i agendes musicals. 8:00 BUTLLETI i AGENDA 8:06 MATINAL (Segona hora del programa) 9:00 8UTLLETI i AGENDA 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi PinoJ. IRELANO, JOHN: Comedy Overture. GUS Kettering Band. Oir.: Geoffrey Brand. (11m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Serenata KV 239, 'Serenata nocturna'. Orquestra de Cambra Orpheus. (13m). DEBUSSY, CLAUDE: ' lmages' (Imatges). Josep M. Colom, plano. (30m). BIZET, GEORGES: Simfonia en Do. Academy ol SL Martin·ln·the·Fields. Oir.: N. Marriner. (32m}. AN(JNIM: 3 cançons populars angleses. (XiiH<VII). Alfred Celler, contratenor. Desmond Dupré, llailt. (9m). PAGANINI, NICOLO: 6 Sonates per a vlolf i guitarra, op. I. Luigl Alberto Blanchi. Maurizio Preda. (17m) ASTORGA. EMMANUEL: 51abat Mater. Cor Balthasar Neumann. Orquestra Barroca de Frelburg. Oir.: Thomas Hengelbrock. (30m). BEAG, ALBAN Quartet de corda op. 3. Quartet LaSalle (18m). 12:00 GRANS INTEGRALS La música de cambra d'Antonin Dvorak Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musicai.Realilzat per Xavier Chavarrla. 15:00 UN MON DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música I les activitats del món de la cobla Raalltzal per Ignasi Plftol. 16:05 A FONS ELS CLÀSSICS DEL SEGLE XX L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Bemto. KORNGOLO: Concert per a violi i orquestra. Op. 3S. Jascha Heifetz, violi. Orquestra Filhamnònlca de Los Angeles. Oir.: Alfred WallensteiO. (22 m). MARTINU: Nonet per a quintet de vent violi. viola. VIOloncel i doble baix. Conjunt de cambra lahtí. (1S m). SERIO Requies . London Sinloniena Dir· Lucia no Serio. (14m). 17:00 BUTUETI i AGENDA 17:05 LA TARDA DEL'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETI I AGENDA 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Sublnt COUPERIN, FRANÇOIS: Concert n. 12 (Les GoOts·Réunls). Josel Ulsamer I Laurenzlus Strehl, viola de gamba. Chrlstiane Jaccotte~ clavicèmbal. (Gm). MASSENET, JULES: 'C'est mol', ària de l'òpera Werther. Allredo Kraus. Orquestra Manuel de Falla. Oir.. N1cola Rescigno. (3m). POLLACKIRAPEE: 'Oiane'. Teddy Edwards, saxo tenor. Aonnie Mathews, plano. Chip Jackson, baix. Chip White, bateria. (4m). PURCELL: Sonata n. 9 en do m. Z. 798 London Baroque. (7m). OFFENBACH. JACQUES: 'Les oiseaux dans la chamnille' (Els ocells al bosc de bedolls). cançó de la nina dels Contes d'Hoffmann. Joan Sutherland. Jacques Charon. Cor de la Ràdio de la Suisse Romande. Orquestra de la Sulsse Romande. Oir.: Richard Bonynge. (Sm). HERMAN, JERRY· 'Hello, Ooliy'. Nlcholas Payton i conjunt instrumental. (Bm). MENDELSSOHN, FELIX: Obertura per a Instruments de vent, op. 24. Academy ol St. Martln in the Flelds. Oir.: Nevllle Marrlner. (10m). FIELDSJMcHUGH: 'On the sunny slde ol the street' (Al costat assolellat del carrer) Jesse Davls, saxo contralt Masslmo Farao, plano. Masslmo 'Max' Oall'omo, percussió. Aido Zunlno. contrabaix. (Bm}. STAAUSS, RICHARD: 'L'amor de Dànae', fragment simfònic, op. 83. OrQuestra Simfònica de Toronto. Oi.; Andrew Davis. (11m). BIZET. GEORGES: 'Ouvre ton toeul'. Barbara Hendricks, soprano. Michej Dalberto, piano. {3m). BACH. CAAL PHILLIP EMMANUEL Simfonia n. 3, Wq 182/3. 'Simfonia d'Hamburg'. Orquestra de Cambra Franz Uszt. &.t Janos Rolla. (11m). VANGELIS: ïhe city". 'Moming papers'. (4m). ALBENIZ, ISAAC: Pavana capritx Op 12. Alícia de Larrocha, piano. (4m). CRUSELL, BERNHARO: Primer moviment del Quartet amb clarinet, OJI ¡ Karl Leister, clarinet. Quartet de Prag¡, (Sm). ~2:00 BUTLLETÍ I AGENDA 22:10 ElS CONCERTS DE CATAlUHYI MÚSICA Obres de MAURICE RAVEL, GRACIAN: FINZI, SERGUEI PROKOFIEV.: RAVEL MAURICE: Le tombeau de CoupeM. GRACIANE FINZI: Concert per aPia'lll orquestra. PROKOFtEV, SERGUEI: Romeu i Julieta, suite. Albert Attenelle, piano. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya Oir.: Antoni Ros Marbà. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 7 de febrer del 2002 a l'Auditori TEMPORADA OBC 200213. (1m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia Selecció r presentació: Alfred Celaya. 0:30 RAZZLE DAZZLE Ellaatre musical i els musicals de Broadway a Catalunya Música. RI!Jlt:ll per Xavier SalVà. PROGRAMACI Ó Dl NIT Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el ma~t~ dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el malil dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el malli dia. DIMARTS, 11 Dl R IRD DEL 2003 7:00 BUTLLETI i AGENDA 7:05 MATINAL Músl(a per començar el dia prBSe~~l3li per Joan VIVes. Reculi d'obres bleos. Inclou butlletins inlomnatius i agdll musicals. 8:00 BUTLLETI I AGENDA 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETI I AGENDA 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats r de compositors de tots els temps. Se!ICtl I presentació a càrrec d'Ignasi~STRAUSS, RICHARD: Les entremaliadures de Till EulenSjlieoef. ~ 28. Orquestra Filharmònica de Berlín. 1)'1: Herbert von Karajan. (16m). CHOPIN, FREDERIC: Concert per aplll . i orquestra n. 1, op. 11. Murray Perahia. Orquestra Fllllannl1114 d'Israel. Dir.: Zubln Mehta. (38m}. CACCINI, GIUUO: 'Movetevi apietf. 'Queste Jacrim'amare', madrlgals Maurizia Barazzonl, soprano. Sand~ • Volta, llaOt. (9m). HAYON, FRANZ JOSEPH. Slmloníl;.$ 'Miracle'. 3. 0" ·~ IU!' ~ :L: nies • O;. ,Op, li, op l Prag¡. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Philharmonla Hungarica. Oir~ Antal Dorali. (22m). BARBER. SAMUEL Música estiVal per a quintet de venl op. 31 Quintet de vent de Bergen. (11m) BEETHOVEN, LUDWIG VAN Simfonia n. 7, op. 92. Orqueslra del Segle XVIII. Dir.: frans Bniggen. (39m)• HANDEL. GEORG FRIEDRICH: Concert per aoboè I orquestra de corda n. 2a. David Relchenberg. The Engllsh Concert. Dir.: Trevor Pinnock. (Bm). SIBELIUS, JAN: 'Cavalcada nocturna i albada', poema simfònic, op.55. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Colin Oavls. (17m). 12:00 GRANS INTEGRALS La música de cambra d' Antonln Dvorak. Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia adia de l'actualitat musical.Realitzat per Xavier Chavarrla. 15:00 UN MON DE MUSIQUES Real112at per Jordi Roura 15:30 SO DE COBLA La música lles activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Pinol. 16:05 AFONS EL CICLE DE UEO. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció I presentació: Eulàlia Benito. WAGNER: Cinc lieder sobre poemes de Matilde Wesendonk. Julia Varady, soprano. Orquestra Simfònica alemanya de Berlin. Oir.: Dietrich Ascher-Dieskau. (20 m). SCHUMANN : Quatre duets: 'SchOn Blümelein' op. 43 n. 3, 'Herbstlied' (Cant de tardor) op. 43 n. 2. 'Oas Glück' (La felicitat) op. 79 n. 15, 'Tanzlled' (lled de la dansa) op. 78 n. 1,. Edilh Mathls, soprano. Hldenori Komats, barlton. Cbrd Garben, plano. (7 m). SCHUMANN: Llederkrels, op. 24. Stephan Genz, barlton. Claar ter Horst, plano. (21 m). BOC15414 17:00 BUTLLETI I AGENDA 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a c.\rrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETI I AGENDA 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subarà. PROKÒFIEV. SERGUEI: Vals Fertcatat (Surte de Valsos op 110). Gran Orquestra Simfònica de la Ràdio i la Televisió. D1r.: Gennadl Rozhdestvenskl. (3m). HANDEL. GEORG fRIEDRICH: Concert per a oboè en Sl b M, HWV 301. Paul Goodwin. The St. JameS'S Baroque Players. Dir.: lvor Bolton. (8m). VERDI, GIUSEPPE: 'Tu pur lo sal che QJUdlce!, 'Di sua innocenza dubltir, ·se tu dunque potere non hai', Ires duetsde l'acte primer de I Due Foscarl tragèdia Urica en tres actes. ' Katia Ricciarelli. Plero Cappuccllll. Orquestra Simfònica de Bari. Cor do Centre Urlc De Padua. Dir.: Alberto Zedda. (9m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: 'Molto Allegro·. quart movimenl de la Simfonia n. 41, K. 551 'J6plter". Orquestra del Concertgebouw. Amsterdam Dir.: Nlkolaus Harnoncourt. (11m). MARLOWISCOTI: 'A taste ol honey". Ouincy Jones l la Bag Ba nd Bossa Nova (3m). TXAIKOVSKI. PIDTR IUTX: 'Obertura 1812', op.49 Orquestra Simfònica de X'IC3go. Dir.: Georg Solti. (14m). HANLEYJMACDONALD: 'Back home agam in Indiana' Gary Burton, vibràfon. Russell Malone. guitarra. Chrlstian McBride, baix. (6m). BURRULL, FRANCESC: Divertimento. Jordi Molina. tenora. Ramon Escalé, piano. (5m) HUMMEL, JOHANN NEPOMUK: 'Allegro moderato', 1r mov. del Concert per a mandolina. Allson Stephens, mandolina. London Mozart Players. Dir.: Howard Shelley. (Sm). CHAPI, RUPERTO: 'Carteleras', fragment de la sarsuela 'Las hijas de Zebedeo·. Victòria dels Angels, soprano. Sintonia of Loodon. Dir.: Rafael FrOhbeck de Burgos. (4m). SCHUMANN, ROBERT: 'Allegro', primer moviment del Concert per a violoncel i orquestra, op. 129. Anne Gastinel, violoncel. Orquesfra Filharmònica de Lieja. Oir.: Louis Langrée. (11m). COMOEN/GREEN: 'Just intime'. Cooue Williams i la seva orquestra. (3m). FAURE, GABRIEL: 'Clar de lluna·, op. 46. Anna Riccl, mezzo-soprano. Àngel Soler, plano. (3m). VENTURA, JOSEP· Per tu ploro, sardana. Cobla Principal de la Bisbal. Dir.: Ricard Viladesau. (4m). 22:00 BUTLLETf I AGENDA 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presenlat per Alfred Celaya. Obres de WOLFGANG AMADEUS MOZART I FRANZ JOSEPH HAYON.: MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Rondó per a plano en Fa M, IW 949. Duet per a violi i viola en Sol M, KV 423. Quartet per a plano, violi, viola i violoncel en Ml b M, KV 493. HAYDN, FRANZ JOSEPH: Trio per a piano, violí, violoncel en fa CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 11 de febrer del 2003 a I'AudHori. FESTIVAL MOZART 2002. 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció I presentació: Alfred Celaya. 0:30 CANÇONS, DE MATINADA Les cançons d'avui I de sempre. Realittat per Albert Mallofré. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetació dels últams programes 1:30 CAPSA DE MUSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetacló del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIMICRU, 12 DE FEBRER DEL 200:1 7:00 BUTLLETI I AGENDA 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 8:00 BUTlLETf I AGENDA 8:06 MATINAL (Segona hora del programa}. 9:00 BUTlLETI I AGENDA 9:07 CAPSA DE MUSICA Músiques d'esbls contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a c.\rrec d'Ignasi Pií'iol. BACH. JOHANN SEBASTIAN: Obertura (Suite) per a orquestra n. 2. BWV 1067. Mart Hantai, flauta. Le Concert des Nations. La Capella Reial de Catalunya. Dir.: Jordi Savall. (26m). TORTELL, MIQUEL: 'Aubada', cançó popular mallorquina harmonitzada per Joan Maria Tllomàs. Cor Ueder Càmera. Oir.: Josep Vila. (2m). COPLANO, AARON Simfonia n. 3 Orquestra Simfònica de Londres. Oir.: Aaron Copland. (40m). FAURE, GABRIEL: Preludi Penelope Pierre-Aialn Volondat, plano. (8m). KHATXATURIAN, ARAM: Mascarada, ballet. Orquestra Simfònica de Londres. John Georvladls, violi. Dir.: Stanloy Black. (17m). SCHUTZ, HEINRICH: AveMaria. Agnès Mellon. Domlnlque Vlsse. Rlcercar Consort. (7m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Quintet amb clarinet. IW 581. Hans-DeUef Lochner, clarinet. Quartet Krauss. (32m) JOPLIN, SCOTI; 'The Entertalner", ragtime. Jean-Pierre Rampal. flauta. John Steele Ritter. piano. (Sm). GIULIANI. MAURO: Concert per a guitarra, op. 30 Eduardo Femandez. Orquestra de Cambra Anglesa. Dir. George Malcolm. (23m}. 12:00 GRANS INTEGRALS La música de cambra d'Antonln Dvorak. Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetals discogràfiques aparegudes al mercat, a c.\rrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLETf DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarria. 15:00 UN MON DE MUSIQUES Realitzat per Jordi Roura 15:30 SO DE COBLA La música I les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Plnoi 16:05 A FONS BLANC I NEGRE LA MÚSICA PER A PIANO.L'espai lemàtic de Catalunya Música.Seleccló I presentació: EuiAIIa Benrto. DEBUSSY: Children·s corner. Zoltan Kocsis, piano. (16m). GUBAIOULINA· Joguines musicals, recull de peces per a nens. Andreas Haefliger. paano. (19m). SCHUMANN· Kinderbail, op 130. Marina Rodrlguez Brij 1Joan Josep GuUérrez, duet de piano. (14 m). INGHELBRECHT: La mainadera Philippe Corre i Edouard Exerjean. plano. (5 m). BDC00342 17:00 BUTLLETf I AGENDA 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETII AGENDA 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subirà TURINA, JOAOUIN: 'Sacromonte' i 'Orgia' (transcripció per a plano I castanyoles). Consol Grau. castanyoles. Rosa Carme Martinez, plano. (8m). MONTEVERDI, CLAUDIO: 'Ardo sl. ma non tamo', madrigal del pnmer llibre. Tlle Consort ol Musicke. Dir.: Anthony Rooley. (4m). LOEB. CHUCK; 'Bally highstreet samba'. Stan Gett. saxo. Mitchel Forman. teclat. Chuck Loeb. guitarra. Mark Egan. baix. Victor Lel\is. bateria. Bollby Tllomas jr. percussió (6m}. STRAUSS. JOSEF: 'Orenetes del camp d'Àustria', vals op. 164. Orquestra Filharmònica de Viena. Oir.: WtiiiBoskovsky (Sm) FLECHA-FUENLLANA: 'Buscad de oy". Alfred FemAndez, viola de mà. (1m). BRAHMS, JOHANNES: 'Von ewiger Llebe' (De l'amor etern), op. 43 n. 1 Wallrau Meler. mezzosoprano. Nlcholas Carthy, plano. Enregistrament fet per Catalunya Música el 9 de novembre de 2001 al Gran Teatre del Liceu dins del marc de la Temporada 2001-2002. (4m). COPLANO: 'The llttle horses', lultaby. Jennller Larmore, mezzo-soprano. Antolne Palloc, plano. (3m). SAKAMOTO: 'The last Emperor" (l'últim Emperador). tema de la pel.llcula. (Sm). STRAUSS, RlCHARO: 'Vida napolitana, allegro molto'. fragment final de la Fantasia Simfònica 'Aus ltalien' (D'Itàlia), op. 16. Orquestra de la Tonhafle de Zúric. Dir.: David Zinman. (9m}. BAROUHIKELLER/LAI: 'A man & a woman·. Patrícia Barber. veu i piano. Adam Cruz, bateria. Charlie Hunler, guatarra. (4m). BARTOK, BÉIA 'Lenta, ma non troppo', segon moviment del Concert per a dos paanos. percussió i orquestra. Nelson frelre. Martlla Argerich, pianos. Jan Labordus, Jan Pus~ens, percussió. Orquestra del Concertgebouw. Oir.: David Zlnman. (7m) VERDI, GIUSEPPE; 'Signor nè principe,.. E il sol dell'anlma' duet de l'Opera 'Rigoletto• June Anderson, soprano. Alfredo Kraus, tenor. Orquestra del Teatre Nacional de l'Opera de Paris. Dir.: Mlchelangelo Veltrl. (8m). BACH, JOHAN SEBASTIAN: 'Allegro', primer moviment del Concert de Brandenburg n. 6, BWV 1051. 11 Glardlno Armonlco. Dir: Giovanni Antonlnl. (Sm). DEBUSSY. CLAUDE: L'illa alegre. Céclle Ousset, plano. (Gm). 22:00 BUTLLETf I AGENDA 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de WOLFGANG AMADEUS MOZART, CAMiLLE SAINT-SAENS, HECTOR BERLIOZ, ARAM KHATXATURIAN i ANTONIN DVORAK. Orquestra Simfònica del Vallès. Dir.: Salvador Brolons. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 1 de febrer del 2002 al teatre La Faràndula de Sabadell. Temporada 200112 OSV (68m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció I presentació: AHred Celaya. 0:30 QUI T~ POR DEL SEGLE XX? La música dels únlms cenl anys, compartida amb un convidat. Un programa de Carmlna Ma.lagarrlga. ~ -• .; ~' ~r 220 ~ ~· ..... e !:!! ~ ~ Ei PROGRAMACIÓ DE NIT Repellcló dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès et mateix dia 5 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. ;¡ = """ ¡:;7 a a ..., =' .... ;::;· 220 ~ :s. ...., ¡;¡;" a e; E:f ;;J ¡;¡;" ¡¡:¡- = s==- 6 DUOUS, 13 DE FURER DEL2003 7:00 BUTLLETI I AGENDA 7:05 MATINAl Música per començar el dia presentada per Joan VIves. Recull d'obres breus Inclou butlletins Informatius I agendes musicals. 8:00 BUTLLETI I AGENDA 8:06 MATINAL (Segona hora del programa}. 9:00 BUTLLETI I AGENDA 9:07 CAPSA OE MÚSICA Músiques d'estils contrastats I de compositors de tots als temps. Selecció I presentació a càrrec d'Ignasi Plnol. DELALANDE: Te Deum. Solistes vocals. les Arts florissants Dir.: William Christle. (20m). NIELSEN. CARL. 3 peces de la música Incidental 'La Mare·. James Galway, flauta. Sloned Wllllams, arpa. Brian Hawklns, viola. (Sm). MENDELSSOHN. FELIX: Concert per a violí i orquestra op. 54. Isaac Stern. Orquestra Simfònica de Boston. Dir.: S. Ozawa. (28m). GABRIELI, GIOVANNI: Sonata n. 18. Conjunt de melall Ludwig Güttler. (Sm). BACH, JOHANN SEBASTIAN: 'Magnificar, BWV 243. Solistes vocals. Petits Cantors de Viena. Chorus Vienensls. Concentus Muslcus. Dir.: Nikolaus Harnoncourt. (28m). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: Trio per a piano. violi i violoncel. op.SO. Gidon Kremer. violf. Mlscha Malsky. violoncel. Martha Argerich, plano. (48m). SCHUBERT. FRANZ: 'Du bis! die Ruh', lled. Janet Baker GeoHrey Parsons. piano. (Sm). STRAUSS, RICHARD: Mort I transfiguració, poema simfònic, op. 24. Staatskapelie Berlfn. Dir.: Richard Strauss. (21m). 12:00 GRANS INTEGRALS La música de cambra d Antonin Dvorak. Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de MoniSe Agullera. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musicai.Realltzat per xavier Chavarrla. 15:00 UN MÓN DE M0SIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO OE COBLA La música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció 1 presentació: Eulàlia Benilo. Gêrard Souzay SCHUBERT: 'Gesang des Harfners l' o. 478, i 'EñkOnlg' o. 328.1ieder. Gérard Souzay, baríton. Jacqueline Bonneau, p1ano. (8m). HANDEL: 'Che piu si tarda oma1·Stille amare', recitatiu I ària de Tolomeo /'Si tra ceppf', ària de Oemetrio. Gérard Souzay, barlton. New Philharmonla Orchestra. Orquestra de Cambra Anglesa Dir.. Raymond Leppard. (13m). DUPARC: Phldylé (Leconte de Llsle). Gérard Souzay, barlton. Dalton Baldwin. piano. (Sm). SCHUMANN; ·oer arme Peter", 'Die balden Grenadiere', 'Oie Lotosblume·, tres lleder amb text de Helnrlch Heine. Gérard Souzay. Dalton Baldwin, plano. (11m). POULENC: Calligrammes Gérard Souzay, bariton. Dalton Baldwin, plano. (11m). BDC09975 17:00 BUTLLETI I AGENDA 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETII AGENDA 20:15 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE DES OEL GRAN TEATRE OEL LICEU Temporada 2002-2003 TXAIKOVSKI, PIOTR ILLITX. "Pikovata Dama· (La dama de piques). òpera en tres actes. Solvelg Krlngefborn, Elena ObràZtsova, Gabriel Sadé, Nlkolai Putllin, Markus Eiche. Marina Domaschenko. Franclsco Vas, Maxim Milhailov. Nina Romanova I Alfredo Heilbron, entre d'altres. Escolania de Montserrat. Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana. Orquestra Simfònica i Cor del Gran Teatre del Uceu. Dir.: Kirill Petrenko. 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació; Alfred Celaya. 0:30 JAZZ AL CAVA El jazz d'avui a Catalunya Música. Realitzat per Carles Lobo. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DMNDRES, 14 DE FEBRER DEL 2003 7:00 BUTLLETÍ i AGENDA 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Reculi d'obres breus. Inclou butlletins informatius I agendes musicals. 8:00 BUTLLETI I AGENDA 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLL.ETÍ I AGENDA 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats I de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Piñol. ZELLER. KARL I UNCKE, PAUL: 2 àries d'opereta. Bernd Welkl, baríton. Cor I Orquestra Simfònica de I'ORF. (Sm). BEETHOVEN. LUDWIG VAN Simfonia n. 8. op. 93 Orquestra de Cambra d'Europa. Dir Nikofaus Harnoncourt. (27m). RAKHMANINOV, SERGEI: Concert per a plano I orquestra n. 2, op 18. Vladimlr Ashkenazy. Orquestra Simfònica de Londres Dir André Previn. (35m). BACH. CARL PHILIPP EMANUEL: 'Aul, schicke dlch recht felerllch' (Vinga, prepara'! amb tota solemnitat), cantata Wq 249, per a soprano, contralt. tenor, baix cor i orquestra Barbara Schlick. Hilke Helling. Wllfried Jochens. Gotthold Schwarz. Rheinlsche Kantorel. Oas Klelne Konzert. Oir.: Hermann Max. (19m). BRAHMS, JOHANNES: Quartet de corda op. 51 n 1. DEBUSSY, CLAUDE: 'En bateau· (En Quartet Alban Berg. (32m). barco), de la Petita Suite per a dos ALLEGRI, GREGORIO: Miserere. pianos (Arranjament per a flauta 1arpa¡ A Sei Voce. Dir: Bemard Fabre·Garrus. Janos Balin, flauta. Nora Mercz. arpa, (14m). (4m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: BtZET. GEORGES I RAKHMÀNINOV. Fantasia en Re m KV 397 (KV 385 g). SERGEI: 'Minuer de la suite n. 1 de Paul Badura·Skoda, pianoforte. (6m). 'L'Artesiana', transcrit al plano per WAGNER, RICHARD: Preludi de Slgfrled Rakhmàninov. Orquestra Fllharmbnlca de Berlfn. Oir.: Vladimlr Ashkenazy, piano. (3m). Herbert von Karajan. (19m). BACH, CARL PHILUP EMMANUEl: 12:00 GRANS INTEGRALS Simfonia n. 5, Wq 182/5. 'Simfonies La música de cambra d'Antomn Dvorak. d'Hamburg·. Realitzat per Raimon Colomer. Orquestra de Cambra Franz Liszt Oir. 13:00 NOU PUNT NOU Janos Rolla. (t 1m). Presentació de les últimes novetats TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: 'Pezzo m discogràfiques aparegudes al mercat, a forma di sonatina', 1r mov. de ta càrrec de Montse Aguilera. Serenata per a corda, op. 48. 14:00 BUTLlETI DE NOTICIES Academy ol St. Martin In the Reids. Ot 14:04 ENTRE CLÀSSICS Neville Marrlner. (9m). El dia a dia de l'actualitat BRUBECK. OAVE: 'Strange meadowll:l' musicai.Realitzat per xavier Chavarrla. Oave Brubeck, piano. (Sm). 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES 22:00 BUTLLETÍ i AGENDA Realitzat per Jordi Roura. 22:10 ELS CONCERTS OE CATALUNYA 15:30 SO OE COBLA MÚSICA La música lles activitats del món de la Presentat per Alfred Celaya. cobla. Realitzat per Ignasi Pinol. Obres de JOHANNES BRAHMS. GUSTIN 16:05 A FONS MAHLER i FRANZ SCHUBERT. ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai Waltraud Meier, mezzo. Nicholas Ca.~ temàtic de Catalunya Música. Selecció i plano. presentació: Eulàlia Benito. CONCERT enregistrat per Catalunya Joan Cabero Música el dia 9 de novembre de12001• MORERA: Cançons de carrer. Gran Teatre del Liceu. RECITAL Joan Cabero. tenor. Manel Cabero. WALTRAUO MElER (68m). piano. (18m). 0:00 NOCTURN FALLA: El retablo de Maese Pedro. Música per acabar el dia. Selecció¡ (extractes). presentació: Alfred Celaya. Joan Martin. IMki Fre&An. Joan Cabero. 0:30 HIDROGEN Orquestra de Cambra Teatre Lliure de El programa de les noves múslq!J!S. Barcelona. Oir • Josep Pons. (21m). Realitzat per Albert Reguant. DIVERSOS COMPOSITORS: Sis cançons amb text d'Àngel Guimerà• PROGRAMACIÓ Dl Nrf Joan Cabero, tenor. Joan Rublnat, piano. Repetició dels últims programes (15m). 1:30 CAPSA DE MÚSICA 17:00 BUTLLETI I AGENDA Repetició def programa emès el mate.~ 17:05 LA TARDA DE l'OIENT dia Programació realitzada a partir de les 4:30 GRANS INTEGRALS peticions dels nostres oients. Repetició del programa emès el mallll Presentació a càrrec d'Olga Cardús. dia. 20:00 BUTLLETI I AGENDA 5:30 ELS GUSTOS REUNITS 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el ma%! Una selecció de Victòria Palma que dia presenta Pilar Subirà. MOODY. J.• 'Moody's mood for love·. DISSABTE, 15 Dl FIUIJI The Bronx Horns. (5m). DEL 2003 MARENZIO: Basclami mllie volte (Besa'm mil vegades). madrigal del llibre 8:00 MATINAL cinquè. Musica per començar el dia preserrtl!l per Montse Agulera. Recull d'obres Concerto ltaliano. Dir.: Rinaldo breus. Allessandrini. (2m). 10:00 A TOT COR WEBERN, ANTON: 'Variacions per a El programa de música coral reallllat piano', op.27. per Marc Canals i Pere Andreu Jariod Maurizlo Pollini, plano. (Gm). PUCCINI: Edgar. dos preludis. 11:00 EL GRAN SEGLE El programa de música antiga realml Orquestra Simfònica de la Ràdio de per Joan Vives. Berlin. Oir.: Riccardo Chailly. (Sm). 12:03 PENTAGRAMA RITENOUR, LEE: 'Portrait'. Programa de divulgació musical. Gu~' 'Children's games'. (4m). realització: Pere Burés i Àlex Roble> TELEMANN, GEORG PHIUPP: 'Dolce·, 13:00 ElS GUSTOS REUNITS del Trio Sonata en FaM, per a flauta de Una selecció de Montse Aguilelll ~ bec. clavecf obligat i baix continu. presenta Carmina Malagarriga Continuo Consort. (3m). 14:00 ENTRE CLÀSSICS TXAIKOVSKI, PICTA ILITX: Tercer Resum setmanal de l'actualitat moviment de la Simfonia n. 4, op. 36. muslcai.Realltzat per Xavier Chavalll1 Orquestra Simfònica de Londres. Oir.: 15:05 UN MON DE M0SIQUES lgor Markevitx. (Sm). Realitzat per Jordi Rou ra. BACH, JOHANN SEBASTIAN: 'Meln 16:00 RAZZLE DAZZLE teurer Helland, lass dich fragen·. ària de El teatre musical I els musicals de la 'Passió segons Sant Joan', BWV 245 Broadway a Catalunya Música. Realllll Thomas Ouasthoff, barlton. per Xavier Salvà. Repetició del pr09fl'l Chorgemelnschaft Neubeuern. Bach· emès dilluns passat Collegium de Munlc. Dir.: Enoch zu 17:00 GRANS OBRES Guttenberg (4m). Presentat per Raimon Colomer OLTRA, MANUEL: Fantasia I fuga per a 20:03 L'AUDIOVISUAL violoncel i cobla. Un programa d'Àiex Gorlna. Nabl Cabestany, violoncel. Cobla 21:03 CATALUNYA JAZZ Mediterrània. Oir.; Jesús Ventura. Un programa d'Albert Mallofré. (Sm). I I I ! PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA p¡¡. ic ot 22:00 SOLISTES L entreVISta conduida per Joan Vives. 23:00 El CLUB 49 La música vista pels que la pensen: la veu dels compositors catalans. Un programa realrtzat per Raimon Colomer. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetlcló dels últims programes 0:00 CANÇONS, OE MATINADA Les cançons d'avui i de sempre. Realitzat per Albert Mallofré. Repetició del programa emès dimarts passat. 1:00 QUI rt POR DEL SEGLE XX? La música dels últims cent anys, compartida amb un convidat.. Un programa de Carmlna Malagarrlga. Repetició del programa emès dimecres passal 2:00 A TOT COR El programa de música coral realitzat per Marc Canals i Pere Andreu Jarlod. Repetició del programa emès el mateix dra. 3:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vives. Repetició del programa emès el mateix dia 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallolré. Repetició del programa emès el mateix dia. 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques apareoudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana passada 6:00 A FONS EL CICLE OE UEO. l 'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció 1 presentació: Eulàlia Benito. Repetició de l'espai emès dimarts passaL DIUMENGE, 16 Dl FEBRER DlL2003 7:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el dissabte. 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Pilar Sublrà. Recull d'obres breus. Inclou butllari de notícies I agenda musical. 10:00 MAGNIFICAT El programa de música religiosa que selecciona I presenta Raimon Colomer. GUERRERO, FRANCISCO: Ave Maria, a 8 veus. Capella Reial de Catalunya. Hespèrion XXI. Dir.: Jordi SavalL (4m). BRUCKNER. ANTON: 'Rèquiem en re menor', per a solistes. cor, orquestra i orgue. Joan Rodgers. soprano. Catherine Denley, contran. Malctwyn Oavies. tenor. Michael George, baix. Corydon Singers. Thomas Trotter, orgue. Orquestra de Cambra Anglesa. Oir. Matthew Best. (37m). BAGUER, CARLES: Nunc dlmittis. Maria José SAnchez, soprano. Sylvla Corbacho. contralt. Josep Bros, tenor. Vicente Sardinera, baríton. Cor 'Es taller'. Orquestra de camb1a Integrada per professors de I'O.S.I.B. Oir.: Francesc Bonnln. (12m). 11:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan VIves. 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió 1 realització: Pere Burés 1Àlex Robles.(Repeticló) 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmina Malagarrlga. 14:00 ENTRE ClÀSSICS Resum setmanal de I actuarJtrt musteai.Realltzat per Xavier Chavarria. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 HIDROGEN El programa de les noves músiques Realitzat per Albert Reouant. Repetició del programa emès el divendres passat 17:00 UNA TARDA A L'ÓPERA Realitzat per Jaume Radlgales. 21:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Malfolré. 22:00 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Benito. Repetició de l'espai emès divendres passat. 23:00 D'ARA I DE SEMPRE Un espai per conèixer els músics nous i retrobar·nos amb els clàssics de sempre. Selecció I presentació a càrrec d'Alfred Celaya. 0:00 MÚSICA INTIMA l'espai cambrístic que selecciona i presenta Pilar Subirà. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:00 JAZZ Al CAVA El jazz d'avui a Catalunya Música Realitzat per Carles lobo. Repeticló del programa emès dijous passat 2:00 MAGNIFICAT El programa de música religiosa que selecciona i presenta Raimon Colomer. Repetició del programa emès el mateix dia. 3:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan VIVes. Repetlcló del programa emès el mateix dta. 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès el mateix dia. 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 6:00 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO. l'espai temàtic de Catalunya Múslca.Selecció i presentació: Eulàlia Benito. Repetició del programa emès dimecres passat. DIU.UNS, 17 DE FDRER DR2003 7:00 BUTLLETI I AGENDA 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals B:OO BUTllET( I AGENDA 8:06 MATINAL {Seoona hora del programa). 9:00 BUTtLETf i AGENDA 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Piñol. TELEMANN, GEORG PHILIPP: Suite en Re Major, TW\1 55:06. Conjunt Barroc de Orottnlngholm (20m). MARTIN, JOHANN PAUL (MARTINI): 'Pialslr d'amour' Victòria dels Angels. soprano. Sinfonía of london. Oir.: Rafael Frühbeck de Burgos. {3m). DVORAK. ANTONIN: La bruixa del migdia, poema simfònic op. 108. Orquestra del Royal Concertgebouw. Oir.: Nikolaus Hamoncourt (14m). GRIEG, EDVARO: Peer Gynt. op. 23. Barbara Bonney. soprano. Urban Malmberg, baríton. Marianne Ekll!f. mezzo-soprano. Gbsta Ohlin s Vocal Ensemble. Pro Musica Chamber Choir. Orquestra Simfònica de Gothenburg. Oir.: Neeme Jàrvl. (89m). FOROUERAY. ANTOINE: SUite n. 2. Jordi Savall. baiX de viola. Ton Koopman. clavecl. Chnstophe Coin, baix de viola. (23m). GARRETA, JUll: Pastoral. Orquestra Simfònica de Barcelona I Nacional de Catalunya. Oir. Lawrence Foster. (11m). 12:00 GRANS INTEGRALS La músloa de cambra d'Antonln Dvorak. Realitzat per Raimon Colomer 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musicai.Realitzat per Xavier Chavarrla 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 15:30 SO DE COBLA La música i les actiVitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piftol. 16:05 A FONS ELS CLÀSSICS DEl SEGLE XX. L'espai temàtic de Catalunya MúsiCa. SelecCió I presentació: Eulalia Bemto. GERHARO: Concert per a clavecr. corda i percussió. Geoffrey Tozer. clavecl. Orquestra Simfòntea de la BBC 01r.. Mathlas Bamert. (22 m). ROCHBERG: Caprice Variabons. per a vioH sol. Michelle Makarski, VIOH. (20m). XOSTAKOVITX Quartet de corda n. 7, op. 108. Quartet de corda Borodin (13 m). BDC00805 BOC01409 17:00 BUTLLET( I AGENDA 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús 20:00 BUTLLET( I AGENDA 20:1O ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Sublrà MARSCHNER. HEINRICH: Obertura deia gran òpera romànt1ca 'Hans Heiling' Academy ol St Mart1n 1n the Aelcls. Oir.: Neville Marriner. (Sm). MOZART. WOLFGANG AMADEUS· Fantasia sobre 'La Flauta Wgica' (transcripció per a violi i piano de Pablo de Sarasate) Gil Shaham. violi. Akua Eguchi, piano (12m). STRAUSS. JOHANN 'Sempre alegres·, vals op.235. Orquestra Johann Strauss de Viena. Oir.: Wnfi Bosllovsky. (6m). HANDEL. GEORG FRIEORICH: 'He was desplsed' de El Messies Kathleen Ferrier. Orquestra Filharmònica de Londres. Oir.: Adrian Boull (7m). SCARLATII, OOMENICO: Sonala en do major. K 309. David Russell. guitarra. (2m). SCHUBERT, FRANZ: 'Cançó dels espenls sobre l'aigua· O 714, per a cor d'homes a vult veus i orqueslra. {segona versió) Cor Monteverdl. Orquestra Fllharmòníca de Viena. Oir.: John Eliot Ga1dlner. (12m). LALO, ÉOOUARO: Le Roí dYs, obertura Orquestra Nacional de l'Òpera de Monte· Carta. Oir.. Antonio de Alme1da (10m). SALÓ. CONRAD: L'aplec de tardor, sardana. Cobla La Principal de La Bisbal. {Sm). CHOPIN, FREDERIC: Estudis núm. 4, 10 i l1 de l'opus 10. Svlatoslav Rtthter. piano. Enreoistrament fet a Praga. el 20 de juliOl de 1988. (6m). OONIZffil, GAETANO: 'Piangete voi?', 'Al dolce guidami castel natio', ~na I cabaleta de ¡·acte 2n de l'òpera 'Anna Bolena·. Angela Gheorg1u. soprano. Cor de la Royal Opera House. Coven\ Garden. Orquestra Slmlòntca de Londres. Oir.: Evelino Pldò. (10m). BARTOK, BELA: Danses populars romaneses. Orpheus Chamber Orchestra. (Gm). RAVEL. MAURiCE: 'Ferla', quart moviment de la Rapsòdia espanyola. Orquestra Simfònica de Boston. Dir· Seljl Ozawa. (6m). WILSON/ASHER: 'You sUll believe in me· (Encara creus en mi). Conjunt Instrumental liderat per Anne Sofie von Otter, mezzosoprano i EMs Costeuo. (3m). PIAZZOLLA. ASTOR: M1longa for three. Astor Pialzolla. bandoneò. Fernando Su~rez Paz. violf. Pablo Zinger. p1ano. PaqUito O'Rivera, saxo I clarinet Andy Gonzalel. contrabaix. Rodolfo Alchourrón, gUitarra eléctrtca. (Gm). 22:00 BUTLLETf I AGENDA 22:10 El S CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Obres de BERNAT VIVANCOS, SERGEUI RAKHMANINOV i BENJAMIN BRITIEN.: VIVANCOS, BERNAT: Estrana obra. RAKHMANINO. SERGUEI: Concert per a plano 1orquestra n. 3, op. 30. BRITIEN. BENJAMIN: Simfonia de rèquiem, op. 20. Luis Fernando Pérez, plano. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Dir.: Rumon Gamba. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 14 de febrer del 2003 a l'Auditori. TEMPORADA 200213. (1m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia Selecció I presentació: Alfred CeJaya. 0:30 RAZZLE OAZZlE El teatre musical i els musicals de Broadway a Catalunya Música. Realitzat per Xavier Salvà. i;;;;; ... ~ El ~¡;;¡· 220 ~ ::l. sEl ~. ;;¡ ... ii3 ¡ PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels úllim_s programes 1:30 CAPSA DE MUSICA Rep~tició del programa emès el mateix dl3 4:30 GRANS INTEGRALS Repet•cró del programa emès el mateix dl3. 5:30 El S GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix <ha. DIMARTS, 18 DE FURER DEL 2003 7:00 BUTLLETII AGENDA 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletms Informatius i agendes musicals. 8:00 BUTLLETI I AGENDA 8:06 MATINAL (Segona hora del programa) 9:00 BUTLLETI I AGENDA 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats í de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Piñol. TXAIKOVSKI, PIOTR IUTX· Fantasia- 7 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA -e.= ~ a ~' ¡j. 220 ;:;; :::. ...., ~ -..... a ;::;· ee. ,..., e ... i» = 8 obertura 'Romeu i Juliata'. Orquestra Filharmònica de Berffn. Dir: H. von Karajan. (22m} ALBENIZ, ISAAC: Suite espanyola, op. 47. Katia i Marlelle Labèqua, piano. (13m). BEETHOVEN, LUDWIG VAA Simfonia n 9 ·corar, op. 125. Karita Mattila, soprano. Violeta Urmana. mezzosoprano. Thomas Moser, tenor. Thomas Ouasthoff. baix. Cor de cambra Eric Ericson. Orquestra Filharmònica de Bertfn. Oir.. Ctaudio Abbado. (62m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Quartat de corda n 21. KV 575. 'Prússia' Quartet Italià (25m} BACH, JOHANN SEBASTIAN 'Jesu melne Freude'. Motet BWV 227. Solistes vocals. Cor Monteverdi. English Baroque Soloists. Oir.: John Eliot Gardiner. (22m}. KORNGOLO, ERICH WOLFGANG: Decepció I devoció. National Phtlharmonic Orchestra. Oir.: Charles Gerhardt (6m). MUFFAT. GEORG: Sonata n. 3 en La M. (Armonico Tributo}. The Parley ol Instruments. orrs.: Roy Goodman i Peter Holman. (10m). 12:00 GRANS INTEGRALS La música de cambra d"Antonín Dvorak Realil2at per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera 14:00 BUTLLETi DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualttat musical Realitzat per XBVJer Chavarria 15:00 UN MON DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 15:30 SO DE COBLA La música t tes actrvitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS El CICLE DE LIEO. L'espai temàtic de catalunya Música. Selecció I presentació: Eulàlia Bentto. FAURE: la bonne chanson. op. 61 Gérard Souzay, baríton Dalton Baldwtn, plano. (20m). FAURE: Le jardin clos, op, 106. Elly Amelling, soprano. Dalton Batdwin, piano. (13m}. BOC09982 (CD 4, tr. 11-18) MUSSORGSKI: Sense sol, cicle de Ueder. Galina Vishnevskaya, soprano. Mstlslav Rostropovttx, piano. (18m). BOC12532 17:00 BUTLLETí 1AGENDA 17:05 LA TARDA DE l'DIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentactó a càrrec d Olga Cardús. 20:00 BUTLLETí i AGENDA 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Ptlar Sullirà MUSSORGSKI MODEST: Una nit a fa muntanya pelada. Gran Orquestra Simfònica de la RTV de l'URSS Oir.· Viadlmlr Fedosselev. (12m). TELEMAAN. GEORG PHILIPP: Trio Sonata per a flauta de bec. viola i continu, TWV 42:g9. Kees Boeke. Alice Harnoncourt Wouter Mllller. Bob van Asperen (7m). LEONCAVALLO, RUGGERO: Meditació de Nedda, de l'òpera 'Pagliaccr. Maria Callas. Orquestra del teatre de la Scala de Milà Oir.: Tulio Serafin. (Sm). BRUCH, MAX: Tercer moviment del concert per a violi i orquestra n. 1, op 26 Isaac Stern. violi. Orquestra de Philadelphia Oir~ Eugene Ormandy (9m}. FAllA, MANUEL DE: 'Homenatge a Debussy'. versió per a guitarra. Mildred Clary, guitarra. (3m). SCHNITTKE, ALFRED: 'Music for an imaginary play', música de .la pel.lícula Orquestra Simfònica Cmematogràfica de l'Antiga Unió Soviètica. Dir.: Emln Khachaturian. (7m). VIVALDI, AATONIO: lntroduzione al Gloria. RV 642. Margarat Marsall, soprano. Cor John Alldls. Orquestra de Cambra Anglesa. Oir.: Vlttorlo Nagri. (9m). PAYTON, NICHOLAS 'Exqulsite tendemess' Nicholas Payton, trompeta Tim Warlleld, saxo. Anthony Wonsey, teclat. Reuben Rogers, baix. Adonis Rose. bateria. (Sm). MONNOTiPIAf· 'La valsa de l'amour" Edith Pia!. (2m}. SIBELIUS, JAN: Finlàndia, op. 26 n. 7, poema simfònic. Orquestra Naclonal Escocesa. Olr. Alexander Gibson. (Sm). GRANADOS, ENRIC: Segon moviment del trio amb piano. op. 50. Trio Beaux Arts. (4m} SCHUBERT. FRANZ· 'Obertura' de 'Rosamunda. princesa de Xipre·. 0.797. Orquestra de Cambra d'Europa. Oir.. Claudio Abbado. (1Om). VAAGELIS: Moviment 3, de 'Mythodea', música per a la Missió de la Nasa 2001 Mars Odyssey. Vangelis. Kathleen Batlle I Jessye Norman. Cor de l'Òpera Nacional de Grècia. Orquestra del Matropolltan de Nova York. Oir.: Blake Neely. (6m). PORTER. COLE": 'Love For Sale' (Amor per vendre). Ofzzy Glllespie, trompeta. Phll Woods Quintet (9m). HOMS, JOAQUIM: 'El son de l'infant". Oriol Ramant, clarinet (3m}. 22:00 BUTLLETI i AGENDA 22:1 O ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de PIORT ILICH TXAIKOKSKI. ALEXANOER GLAZUNOV. JOAOUIN TURINA I MAURICE RAVEL: TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: Hamlet, op. 67. GLAZUNOV ALEXANOER: Concert per a violi i orquestra. op 82. TURINA. JOAOUIN Danses fantàstiques. RAVEL, MAURICE: Bolero. Raphael Oleg, violi Orquestra Ciutat de Barcelona. Oir.: Garcia Navarro. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 11 d'abril de 1992 al Palau de la Música Catalana. (67m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació: AHred Celaya 0:30 CANÇONS, DE MATINADA Les cançons d'avui i de sempre. Realitzat per Albert Mallofré. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últim.s programes 1:30 CAPSA DE MUSICA Repet1cl6 del programa emès el mateix dia 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mate1x dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIMICRES, 19 Dl RBRIR DEL2003 7:00 BUTLLETí i AGENDA 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vrves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicats. 8:00 BUTLLETÍ I AGENDA 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETí i AGENDA 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats 1da compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Pi/Iol. MILHAUO. OARIUS: Le boeuf sur le tOll. Gidon Kremer, violi. Oleg Maisenberg, plano. (16m). BRAHMS. JOHANNES: Un Rèquiem Alemany, op. 45. Cheryl Studer. soprano. Andreas Schmidt, barlton. Cor de la Ràdio Suïssa. Cor de Cambra Erlc Ericson. Orquestra Filharmònica de Berlín. Oir: Claudio Abbado. (74m} HAYON, FRANZ JOSEPH: Trio per a flauta, violi i violoncel n. 1, en Re M. Barthold Kuijken. Slglswald Kuijken. Wieland Kuijken. (13m) BOROOIN. ALEXANOER: Simfonia n.3 (Inacabada. Orquestració Glazunov} Orquestra Simfònica de l'Acadèmia d'Estat de l'URSS. Oir.· Evgueni Svetlanov. (20m). CRUSEll. BERNHARO HENRIK: Concert per a clarinet n. 3, op. 11 Per Blllman. Uppasala Chamber Orchestra. Oir.: Gêrard Korsten. (24m). FAURE. GABRIEL: Nocturn per a plano n. 4, op. 36. Paul Crossley, plano. (Bm}. OLTRA, MANUEL: Fantasia i fuga per a violoncel I cobla. Nabl cabestany. violoncel. Cobla Medtterrània Oir.: Jesús Ventura (Sm). 12:00 GRANS INTEGRALS La música de cambra d' Antonin Dvorak. Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU PreSllntació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a d1a de l'actualitat musical.Realitzat per Xavier Chavarria . 15:00 UN MON OE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Rou ra. 15:30 SO DE COBLA La música i les activttals del món de la cobla. Realttzat per Ignasi Pillo!. 16:05 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO l'espai temàtiC de Catalunya Música.Selecció i presentació: Eulatia Ben ito. BEETHOVEN: Sonata per a piano n. 31, op. 110. Brigttte Engerer. piano. (21m). BOC07555 MOZART: Concert per a piano i orquestra n. 16, KV 451. Daniel Barenboim. piano Orquestra Filharmònica de Ber1fn. (23m). BOC16312 17:00 BUTLLETí i AGENDA 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d·Olga Cardús. 20:00 BUTLLETII AGENDA 20:15 lRANSMISSIO EN DIRECTE DES DEl GRAN TEATRE DEl UCEU Temporada 2002-2003 PEOREll. FELIP: Els Pirineus, òpera en tres quadres I un pròleg. Àngeles Btancas, Ofèlia Saia, Vicenle Ombuena i Stefano Palatchl. entre d'anres. Orquestra i Cor del Gran Teatre del Liceu. Oir.: Edmon Colomer 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció! presentació: Alfred Celaya. 0:30 QUI TÉ POR DEl SEGLE XX? La música dels últims cent anys, compartida amb un convidat Un programa de carmlna Mala¡¡arriga. PROGUMA CIÓ Dl NIT Rapallcló dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès eiiN'Il dia 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mate. dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetrcló del programa emès elrraltl dia. DUOUS, 20 Dl RBUR DlL20N 7:00 BUTLLETI I AGENDA 7:05 MATINAl Música per començar el dia presenlllll per Joan Vrves. Recull d'obres brellS Inclou butlletins informatius i~ musicals 8:00 BUTLLETI I AGENDA 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETI I AGENDA 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Sellat i presentació a càrrec d'Ignasi Piflo. STRAUSS, RICHARD: Música de~ de la ciutat de Viena The london Brass Virtuosl. Oir.: !UvG Honeyball. (12m). HAYON. FRANZ JOSEPH: Missa Cellens1s, 'Mariazellermesse'. Hob XX11:8 Jennlfer Smith. Helen Watts. Roben Tear. Benjam1n Luxon. Cor St Joh•'s College, Cambridge. Academy ol St Marttn·in·the-Fields. Oir. Georve Gtl.'l (35m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Part¡t¡¡~ a violi n. 1, BWV 1002 Viktoria Mullava. (30m). FAURE, GABRIEL: Après un RêYe. ((I n. 1 Juies Eskin, violoncel. Orquestra Simfònica de Boston. Oir.: Selji O!J•l (3m). BARTOK, BELA: Concert per apia'>l orquestra, n. 2. Maurlzlo Pollini. plano. Orquestra Simfònica de Xicago. Oir.: Claudto Abbado. (28m). ANÒNIM Dos Mofets. Anonymous 4. (Sm). BOCCHERINI, LUIGI: Slmfonill en S.b M, op 35 n. 6. G. 514 cantilena. Oir.: Adrian Shepherll OELIUS, FREOERICK: The sono lfJ Hllls (la cançó de les Altes Mun~ Solistes vocals. Ambrosian Singoll Royal Phllharmonic Orchestra. OrrE~ Fenby (30m). 12:00 GRANS INTEGRALS La mústca de cambra d' Antonln Ol~ Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes n~ 1 discogràfiques aparegudes al mt!tt càrrec de Montse Aguilera. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat 1 muslcai.Reafitzat per Xavier Cli<m • 15:00 UN MON DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA 1 La música i les ac1ivrtats de: món ill PillO!cobla. Realitzat per Ignasi t aa~ * ¡¡¡te.¡ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 16:05 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. l'espaltemàtlc de catalunya Musica. Selecció i preserrtació: Eulàlia Bemto. Renata Scotlo VEROl Escena i ària de t'acte ler 'Caro nome che il mio cor', de t'òpera en tres actes Rigoletto. Renata Scotto. Orquestra del Maggio Mustcale Fiorentino Oir Gíanandrea Gavazzenl. (1m). PUCCINI: ·si. Ml chlamano Mimr (acte ter), I'Oonde tieta uscl' (acte lller). de l'òpera la Bohème. Renata Scotto. Alfredo Kraus. Nallonal Philharrnonlc Orchestra. Oir.: James Levlnes. (9m). PERGOLESI: 'A Serplna penserete', ària de l'lntermezzl La Serva Padrons. Renata Scotto. I Vlrtuosl dl Roma. Oir.: Renato Fasano. (4m) DONIZETTI: ·ouel guardo 11 cavaller', ària de l'òpera 'Don Pascuale Renata Scotto. soprano. Orquestra dirigida per Arturo Baslle i Corrado Benvenuti. (Sm). RESPIGHI: Dues cançons. Renata Scotto, soprano. lvan Davis, plano. (Sm). VERDI: 'Ben io tinvenni...Anchl'io dischluso', de t'acte llon de l'opera Nabucco. Renata Scotto. New Phílharmonla Orchestra Oir. James Levines (19m). BOC19065 17:00 BUTLLETI I AGENDA 17:05 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients Presentació a càrrec d'Olga cardús. 20:00 BUTLLETI i AGENDA 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Sublrà LITILE, BOOKER: 'Matilde' Booker liUie, trompeta i conjunt instrumental. (Gm). HÀNDEL, GEORG FRIEDRICH· 'Oolce nume de'mortall', ària d& l'escena segona, de l'acte segon, de l'òpera en tres actes 'Silla'. James Bowman, contratenor. The London Handel Orchestra Oir.: Denys Darlow. (2m). MOMPOU, FREDERIC: Et pont. Jordi Masó. plano. (Sm}. STRAUSS, RICHARD: Scherzo. segon moviment de la Simfonia domèstica, op. 53. Orquestra Nacional Escocesa. 01r.: Neme J~rvr. (12m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Obertura de la flauta Màgica, KV 620. Academy ol St Martin·ln·the-Fíelds. Oír.: Neville Marriner. (7m). BRETON: 'Coplas de Don Hilarión' 1 'Havanera concertant' de la sarsuela La vemena de la paloma. P~cido Domingo. Maria Bayo. Raquel Píerotti. Rafael Castejon. Silvla Tro. Cor de la Comunitat de Madrid. Orquestra Simfònica de Madrid. Oir.: Antoni Ros Marbà. (Bm} CHUECA. FEDERICO & VALVERDE, JOAOUIN: Tango i Xotis de ' La Gran Via' Victòria dels Angels. Orquestra Nacional d'Espanya Dir.: Rafael FrOhbeck de Burgos. (Sm). BIZET, GEORGES: Carmen, Suite n. 1. Orquestra Alharrnònlca de la ciutat de Mèxic. Dir.: Enrique Bauz. (11m). SAMPSON, EDGAR: 'Oon't be thai way'. Ken Peplowskl, clannet. BBC Big Band. D1r.: Barry Forgle (4m}. BEETHOVEN, LUDWIG VAN Gran fuga per a quartet de corda. op. 133 (arranjament per a orquestra de corda de M1chael Gielen). Orquestra Simfònica SWR de BadenBaden i Freiburg. Dir- MIC!laet Gie!en (16m). WEBER, CARL MARIA VON: 'Wo berg ich mich? -Schweigt, gtühnden Sehnens', ària de l'òpera Euryanlhe. Thomas Ouaslhol1. baiX-barfton. Orquestra de t'Òpera Alemanya de Berlín. Oir.: ChriStlan Thielemann. (9m). VILAOESAU.: Els gegants de la ciutat. sardana Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona. Auditori de Les Corts. 17 de novembre del 2001. (Sm) CHABRIER, EMMANUEL: Bourrée fantasque. Alaln Planès, plano. (6m). 22:00 BUTLLETI I AGENDA 22:1O ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de MANUEL BLANCAFORT. JORDI MOLINA, AGUSTÍ BORGUNYÓ, MANUEL SADERRA PUIGFERRER, JOSEP MARIA BERNAT, FELIX MARTINEZ COMIN, ALBERT SAMPABLO, JOSEP PRENAFETA. SALVADOR BROTONS, ENRIC MORERA i CONRAD SALÓ.: Selecció d'obres. Cobla Selvatana. Cobla Montgrins. Cobla La Principal de la Bisbal. Oit: Francesc C3ssú. Jesús Ventura. Josep Prenafeta. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 26 d'octubre de 1992 al Cinema ~ercantíl de Banyoles. FESTA OE LA MUSICA PER A COBLA. Obres de BLANCAFORT. MOLINA. BORGUNYÓ. SAOERRA. BERNAT. COMIN, SAMPABLO, PRENAFETA, BROTONS, MORERA I SALÓ. (98m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació: Alfred Celaya. 0:30 JAZZ Al CAVA Et jazz d'avui a Catalunya Música. Realitzat per Carles lobo. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últlm_s programes 1:30 CAPSA DE MUSICA Repetició del progrlima emès el mateíx dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateíx dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia DMHDRU, 21 Dl FIBRIR DIL2003 7:00 BUTLLETI i AGENDA 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vrves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 8:00 BUTLLETí i AGENDA 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETI f AGENDA 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció I presentació a càrrec d'Ignasi PiMI. GIORDANO, UMBERTO: Tres àries d' Andrea Chénier. Montserrat Caballé. Luclano Pavarotti. Giuseppe Morrest. National Phllharrnonic Orchestra. Oir.: Rlccardo Challly. (12m). COUPERIN, FRANÇOIS: Les Nacions; la Imperial Kui¡ken Ensembte. (28m). BRAHMS. JOHANNES: Nfulie. op. 82. Cor i Orquestra SimfòniQ de la RadiO de Baviera Dir.; Colin OaVIS. (12m). ELGAR, EDVARD: 'Variacions Enigma', op.36. Orquestra Filharmònica de Viena. Dir~ Georg Solli. (32m). SAMMARTINI, GIUSEPPE· Sonata per a flauta de bec i baix conbnu en Sol M. Camerata Kòln. (10m). XOSTAKOVITX. DMITRI: S1mfonia n. 11, op. 103. Orquestra Simfònica de Gòteborg. Oir.: Neeme JArvi. (SSm). ALBINONI, TOMASO. Concert per a violi op. 9 n. 10. Andrew Manle. VIOli. The Academy ol Anclent Music. Dir. Christopher Hogwood. (11m) 12:00 GRANS INTEGRALS La música de cambra d' Antonln Dvorak. Realitzat per Raimon Colomer 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat mus1caJ.Reahtzal per xav1er Chavarna 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA la musica i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piftol. 16:05 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música Selecclól presentaciò: Eulàlia Bemto. Gonçal Comellu Lespal temàtic de Catalunya Música presentat per Eulàlia Benito. SAGUER: Simfonia en Mi b M. Orquestra de cambra Reina Solta, Oir.: Gonçal Comellas. (16m). DVORAK: Serenata per a corda op. 22. Orquestra de cambra del Palau de la Música Catalana Oir- Gonçal Comellas. (27m). LAMOTE DE GRIGNON,R.: Monocrom les. Orquestra de Cambra Gonçal Comellas. Oir.: Gonçal Comellas (11m) 17:00 BUTLLETI I AGENDA 17:05 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients Presentació a càrrec d'Olga cardús. 20:00 BUTLLETI f AGENDA 20:1O ELS GUSTOS REUNITS Una setea;ió de Victòria Palma que presenta Ptlar Subirà. KABALEVSKI, OlMITRI: 'Andante cantabíle', segon moviment del Concert per a violi i orquestra. op. 48. Lydia Mordkovllch. violi. Orquestra Nacional Escocesa Otr: Neeme Jàrvl. (Sm). GERSHWIN. GEORGE: 'How long has 1h1s been going on'. June ChriSty, veu. Stan Kenton, piano. (Sm). RAVEL, MAURICE: la Valse (transcripcló per a dos pianos}. Martha Argerich, Alexandre Rabinovitx, pianos. (12m) MENDELSSOHN, FELIX: Quart moviment de la simfonia n. 4, op. 90 'ltaiJana·. Orquestra Filharmònica de Berlin. Olr.: Herbert von Karajan. (6m). WEILL, KURT: 'El ximplet del meu cor' d'One touch ol Venus catherine Malhtano. soprano. Robert Tweten, plano. Enregistrament fet per catalunya Música el diS 17 de desembre del2000 al Gran Teatre del Liceu dins de la Temporada 200012001. (3m). DVORAK, ANTONIN· Pnmer moviment de la simfonia n. 9 'Oel Nou Mòn' op. 95 Orquestra Filharrnòmca de Berlin. Oir; Claudio Abbado. (12m). LATOUCHE I DUKE: 'love me tomorrow (but leaw me alone today)' Joe Wilder, trompeta. Urbie Green trombó. Tony Scott. clarinet Zoot S1ms 1Al Cohn. saxos. Trlgger Alpert, baix. Ed Shaughnessy, bateria. (Sm). HAYDN, FRANZ JOSEPH: 'Andante', llon moviment de la Simfoma n. 103 'Redoblament de timbales'. Solistes Europeus. luKemburg. Dir.: Jack Martln Handler. (10m). KABALEVSKI, OlM ITRI: 'Broma', 'Pallassos', dues petites peces de l'op. 39. Marina Rodrlguez, plano. (1m). RASKIN, OAVID: 'laura•. Don Byas, saxo tenor. Art Slmmons, piano. Joe Ben]amin, baix. Bill Clarke, bateria. Enregistrament fet el10 d'abril de 19S2 a Paris. (4m). TOLDRÀ. EDUARD: 'la mar estava alegre·. tercer moviment de 'Vistes al mar'. Orquestra de Cambra Gonçal Comellas. Oir.: Gonçal comellas. (Sm). DONIZffil, GAETANO: 'Ouanto è bella', ària de l'òpera TeliSir d'amare· luciano Pavarotti, tenor. Orquestra de Cambra Anglesa Oir.: Richard Bonynge. (3m}. ROTA. NINO: Suite del film 'Guerra I Pau' de King Vidor. Orquestra Filharmònica de Monte·carto. D~r.: Gianluigi Gelmetli. (Sm). NYMAN, MICHAEL Tema de la banda sonora de la banda sonora de la pel.lfcula 'El plano·. Conjunt Instrumental dirigit per Richard Stolzman, clarinet. (Sm). FAURE, GABRIEL. Cançó de bressol per a violi I orquestra, op. 16. Rodolfo Bonuccl. Orquestra Filharmònica de la ciutat de Mèxic. Dir.: Enrique Batlz. (4m). XOSTAKOVITX, DMITRI: Su~e de Jazz n. 1. Orquestra del Royal Concertgebouw. Dir- Riccardo Challly. (Sm). 2.2:00 BUTLLETI f AGENDA 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres cie HANNS EISLER. JOHANNES BRAHMS. ERIK SATIE, FRANCIS POUlfNC. KURT WEILL. WILLIAM BOLCOM. HAROLD ARLEN i GIAC{)MO PUCCINI. Catherine Malfltano. soprano. Robert Tweten, piano. CONCERT enregiStrat per catalunya Mtlslca el dia 17 de desembre del 2000 al Gran Teatre del Liceu dins de la Temporada 200012001. RECITAL CATHERINE MALATANO. (99m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció 1 presentació: Alfred Cetaya. 0:311 HIDROGEN El programa de les noves músiques. Realitzat per Albert Reguant. PROGRAMACIÓ DE Nrf Repehcló dels úlltms programes 1:30 CAPSA OE M0StCA Repetició del programa emès el mateix d1a 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès ef mateix dia 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repeticlò del programa emès el mateiX dia ¡¡ ¡¡;iiii" ·;¡ ... e, ..., g· 220 ~. ¡e. &!I 1'1 2: ~ = 9 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ;;i ¡¡¡- = ....e ..:;! ......,, ;::;· .... 220 - ~ ¡ ;;;· ¡¡¡- e ..., = ¡;§' Iii e:. ~ lO DISSAIITI, 22 Dl RBUR DEL 2003 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Montse Agulera. Recull d'obres breus. 10:00 ATOT COR El proorama de músiCa coral realitzat per Mart canals i Pere Andreu Jariod. 11:00 EL GRAN SEGLE El proorama de música antiga realrtzat per Joan Vives. 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Surés i Àlex Robles. 13:00 ElS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmina Malagarriga. 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat muslcai.Realltzat per Xavier Chavarrla. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 RAZZLE DAZZLE El teatre musical i els musicals de Broadway a Catalunya Música. Realitzat per xavier Salvà. Repetició del proorama emès dilluns passat 17:00 GRANS OBRES Presentat per Ra1mon Colomer. 20:03 l 'AUDIOVISUAl Un programa d'Àlex Gorina 21:03 CATALUNYA JAZZ Un proorama d'Albert Mallofré. 22:00 SOLISTES L entrev1sta conduïda per Joan Vives. 23:00 El CLUB 49 La música vista pels que la pensen; la veu dels compositors catalans. Un programa realitzat per Raimon Colomer. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims proorames 0:00 CANÇONS, OE MATINADA Les cançons d'avui i de sempre. Realitzat per Alben Mallofré. Repetició del programa emès dlmans passat. 1:00 QUI TÉ POR DEL SEGLE XX? La música dels últims cent anys, compartida amb un convidat. Un programa de Cannlna Malagarriga. Repetició del programa emès dimecres passat 2:00 A TOT COR El programa de música coral realitzat per Marc canals I Pere Andreu Jariod. Repetició del programa emès el mateix dia. 3:00 El GRAN SEGLE El proorama de música antiga reahtzat per Joan Vives. Repetició del proorama emès et mateiK dia. 4:00 CATALUNYA JAZZ Un proorama d'Albert Mallofré. Repetició del proorama emès el mateix dia. 5:00 HOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada 6:00 A FONS EL CICLE DE UEO. L espai temiltlc de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Benlto. Repetició de t'espai emès dimarts passat DIUMENGI, 23 Dl FEBUR DEL2003 7:00 ElS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el dissabte. 8:00 MATINAl Música per començar el dia presentada per Pilar Sublrà. Recull d'obres breus. Inclou budleti de noticies i agenda musicat 10:00 MAGNIFICAT El programa de música religiosa que selecciona i presenta Raimon Colomer. HANDEL. GEORG FRIEDRICH: 'Dixit Dominus·. Angela Kallmierczuk. Gill Ross. Donna Deam i Katherine Fugue, sopranos. Charles Humphries i Richard Wyn Roberts, contratenors. Rory O'Connor i Robert Burt. tenors. Julian Clarkson, baíx. Cor Monteverdl Solistes Barrocs Anglesos. Oir.: John Eliot Gardiner. (34m). JOHANSON, BRYAN: "O magnum mysterium•. Cor de cambra de la Universitat de l'Estat de Portland. Dir.: Bruce Browne. (9m). HOFFMANN, GEORG MELCHIOR (atribuïda a J.S. Bach): 'Schtage doch. gewúnschte Stunde" (Vine. doncs, hora esperada) cantata BWV 54. Gérard lesne. contratenor. 11 Seminario Muslcale. (6m) BRITTEN, BENJAMIN· 'A hymn to the Virgin". The Sixteen. Dir.: Harry Christophers. (4m). 11:00 EL GRAN SEGLE Et programa de música. antiga realrtzat per Joan \l'IVeS. 12:03 PENTAGRAMA Proorama de divulgació musical. Guió i realització: Pere Burés I Alex Robles.(Repelició) 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Aguilera que presenta Cannina Malagarriga. 14:110 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musicai.Realrtzat per Xavier Chavarria. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 HIDROGEN El programa de les noves músiques. Realitzat per Albert Reguant Repetició del programa emès el divendres passat 17:00 UNA TARDA A L'ÒPERA Realitzat per Jaume Radlgales. 21:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai temàtic de catalunya Música. Selecció 1 presentació: Eulàlia Beníto. Repetició de l'espai emès divendres passat. 23:00 D'ARA I DE SEMPRE Un espai per conèixer els músics nous i retrobar-nos amb eis clàssics de sempre. Selecció i presentació a càrrec d'Alfred Ceiaya. 0:00 MÚSICA ÍNTIMA tespai cambrístic que selecciona i presenta Pilar Subirà PROGRAMACIÓ DE Nif Repetició dels últims programes 1:00 JAZZ AL CAliA El jazz d'avui a catalunya Música. Realitzat per Garles Lobo. Repetició del programa emès dijous passat. 2:00 MAGNIFICAT El programa de música religiosa que selecciona I presenta Raimon Colomer. Repetició dei programa emès el mateix dia. 3:00 El GRAN SEGLE Et programa de música antiga realitzat per Joan Vives. Repetició del programa emès el mateix dia. 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallotré. Repetició del programa emès et mateix dia 5:00 HOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats discooràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera Resum dels millors proorames de la setmana passada. 6:00 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANOl'espai temàtiC de catalunya Música.Selecció i presentació: Eulàlia Benrto. Repetició del proorama emès dimecres passat. DILLUNS, 24 Dl RBRIR DIL 2003 7:00 BUTLLETI I AGENDA 7:05 MATINAl Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius I agendes musicals. 8:00 BUTLLETI I AGENDA 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETI I AGENDA 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats I de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Piftol. SIBELIUS. JAN: Taplola, op. 112 Orquestra Filharmònica de Lie¡a. Oir.• Pierre Bartholomee. (19m). HOFMEISTER. FRtEDRICH: Concert per a trompeta en Re M ( versió ong1nal per a viola i orquestra). Sergei Nakartakov. trompeta. Württemberg1sches Kammeron:hester Hellbronn. Dir.: Jòrg Faerber. (17m). SCHUBERT, FRANZ: Simtoma n. 4, O 417 "Tràgica'• Orquestra Royal Concertgebouw. Dir: Nlkolaus Harnoncourt. (31m). LtSZT. FRANZ: Somnis d'amor. 3 nocturns Daniel Barenbolm, plano (16m). LECLAIR, JEAN MARIE: Sonata VIII a tres, amb un violi o flauta alemanya, una viola i un claveci. B. Kuljken. W. Kuljken. R. Kohnen. (10m). CHADWICK. GEORGE: Simfonia n. 2. op. 21. Albany Symphony Orchestra. Dir.: Julius Hegyl. (38m). MAHLER. GUSTAV: Klndertotenlieder (Lieder pels Infants morts). Klrsten Flagstad. Orquestra Filhannònlca de Viena. Dir· Adrian Boult. (29m). 12:00 GRANS INTEGRALS La múSICa de cambra d'Antonin Dvorak. Realitzat per Ra1mon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 BUTLLerf DENOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat muslcai.Realitzat per Xavier Chavarrta. 15:00 UN MON DE MÚSIQUES Realitzat per Jord1 Roura 15:30 SO DE COBLA La música 1les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Plftol. 16:05 A FONS ELS CLÀSSICS DEL SEGLE XX L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció I presentació: Eulàlia Benito. KORNGOLD: Simfonia op. 40. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: André Prevln. (53 m). 17:00 BUTLLETII AGENDA 17:05 LA TARDA DE l 'OlENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a Càrrec d'Olga cardús. 20:00 BUTLLETI I AGENDA 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victórta Palma que presenta Pilar Subirà. RONEY. WALLACE: "Metropolls' Wallace Roney, trompeta. Steve Hal!, saxo. Geri Alien, piano. Buster WiD!a'!!S, barx. Lenny White, bateria. (Sm). CHOPIN, FREDERIC: Introducció i Polonesa brillant per a violoncel i Plallo en Do Major, op.3. Stanlslas Rrlej, Anna Wesolowska. (9m¡ LEON. MANUEL: La pavorosa. mazurr:a. Cobla sant Jordi. Dir.: Jordi León. (4m~ CHAPLIN, CHARLIE: Tema de ·candlle]as·. Gheorghe Zamfir, flauta de Pan; Orq. dirigida per Harry van Hool. (3m). STRAUSS, JOHANN.(tl).: 'Stadt und Land', polka·masun:a op. 322. Orquestra Filhannònlca Eslovaca (Koslce). Dir.: Alfred Waller. (4m). BAX, ARNOLD: "Roscatha", poema simfònic. Orquestra de l'Ulster. Dir.: Bryden Thomson. (1 1m). TURULL, XAVIER: Wierz. Ala Voronkova. violi. Orquestra Divertimento. (14m). BURKENAN HEUSEN: "Uke someone r tove• Ben Webster. saxo tenor. Joe z.r,.;,nul piano. Rlchard Davis. baix. Philly .lot Jones. bateria. (4m). MARAIS: Gavota, rondeau i minuet~ les peces en trto en Do M. Ensemble Rebel. (4m). MASSENET, JULES: Suite de l'òpen 'Cendnllon· Orquestra Fithannònica de Hong Kono Dir.: Kenneth Jean. (10m). WILSON. STEVE: "Song for Anna'. Steve Wilson. saxo contralt Nicholas Payton, trompeta Bruce Barth. piano.~ Howard, baix. Adam Cruz, bateria. (Sm~ BRAHMS. JOHANNES: Primer moVlmer\ del quintet amb clarinet op. 115. 8ablne Meyer, clarinet. Quartet Alban Sarg. (13m). LANNER, JOSEPH: "Die Kosenden· (Els enamorats), vals op. 128. Orquestra Simfònica de Berlin. Dir.: Robert Stolz. (6m). VIVALDI, ANTONIO: Concert per aqual~ violins i orquestra, op. 3 n. 10, 'LEstro armonico·, RV 580. Simon Standage, Elisabeth Wilcock. Mlcaela Comberti, Mlles Goldlng, vloln> The English Concert. Oir.: Trevor Pinnock. (9m). 22:00 BUTLLETI i AGENDA 22:1O ELS CONCERTS DE CATAlUNYA MÚSICA Obres de JOHANNES BRAHMSI LUDWIG VAN BEETHOVEN BRAIWS. JOHANNES: Concen per a p13110 l orquestra n. 1. op. 15. BEETHOvtN. LUDWIG VAN; Simfonia n. 3, op. 55 'Heroica'. Andrea Luchesini. plano. Orquesllil Slmfòmca de Barcelona I Nacional de catalunya. Dir.: Gianandrea NosedJ. CONCERT enregistrat per catalunya M6slca el dia 21 de febrer del 2003 a l'Auditori. TEMPORADA 200213 (1m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció I presentació: Alfred Celaya. 0:30 RAZZLE DAZZLE Et teatre musical i els musicals de Broadway a Catalunya Música. ReairtDI per xavier Salvà. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims proorames 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès eirnat5l dia. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 1 '( ;~ a i) 4:30 GRANS INTEGRALS RepetiCió del programa emès el mate1x dia. 5:30 ElS GUSTOS REUNITS RepetiCió del programa emès el mateix dia DIMARTS, 25 DE RBRER DEL2003 7:00 BUTllETf I AGENDA 7:05 MATINAl Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus Inclou butlletins Informatius I agendes musicals. 8:00 BUTLLETI l AGENDA 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETII AGENDA 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats I de compositors de tots els temps. Selecció f presentació a càrrec d'Ignasi PIMol. ESPt.A. OSCAR: 'La p~jara pinta', suite orquestral. Orquestra de València. Oir. Manuel Galdul (21m). CHOPIN, FREDERIC· Scherzo n. 1, op. 20. lvo Pogorellch. plano. (11m). BRAHMS, JOHANNES: Simfonia n. 2, op. 73. Orquestra Fílharmònica de Berlfn. Oir.. Nikolaus Hamoncourt. (4Sm). COUPERIN, FRANCOIS: Duo per a viola de gamba i contrabaix. en Sol M. Roll Dohler. viola de gamba. Barbara Sanderling, contrabaix. (13m). BRUCKNER. ANTON: M1ssa en mi m. per a cor a Sveus I conjunt de vent. La Chapelle Royale. Ensemble Musique Oblique. Dir· Phlllppe Herreweghe. (36m). COPLANO, AARON· Danzón Cubano. Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya, Kalserslautern. Dir.: Klaus Arp. (7m). CHAUSSON. ERNEST: Poema de l'amor I del mar, op. 19. Gérard Souzay, barlton. Orquestra de Cambra de la Radiolelevlsló belga. Oir.: Edgard Ooneux. (27m). 12:00 GRANS INTEGRALS La música de cambra d'Anlonln Dvorak. Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera 14:00 BUTLLET( DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dta a dia de l'actualitat musical.Realitzat per Xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música i les activrtats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piftol. 16:05 AFONS EL CICLE DE UEO. l'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció I presentació: Eulàlia Benito. ROSSINI: 'La pesca·, 'La regata veneziana·, dos duets de 'Les vetllades musicals'. Heather Harper, soprano. Janet Baker, mezzo-soprano. Benjamln Brltten, plano. (10m). SATIE: 'Je te veux" (Et vull). vals cantat. Felfclty Lott, soprano. Graham Johnson. plano. (Sm) BRITIEN: 'Let the llorid music pralsel' (Deixeu que floreixi la vostra música!), Op. 1t. Camllla Ny1und, soprano. Marita Viitasalo, piano. (4 m). STENHAMMAR: Quatre cançons sueques, op. 16. Peter Mattei, bariton. Bengt-Ake Lundin. plano. (9 m). BEETHOVEN: Adelaida. Iris Vermillion, mezzosoprano. Peter Stamm, plano. (6 m). TXAIKOVSKI: Sis lieder sobre poemes de Daniel Rathaus. op. 73. Julia Varady, soprano. Aribert Reimann, plano. ( 15 m). 17:00 BUTLLETf i AGENDA 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Gardús. 20:00 BUTLLETI I AGENDA 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Sublrà. WASHINGTON, NEDI YOUNG, VICTOR: "Stella by starllght'. Leon Ware, veu. Don Grusln, plano. (3m). MERTZ: '11 barblere dl Siviglia' de Rossinl. op. 8 n. 23. Claudlo Marcotulli, guitarra. (11m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Adagio, KV 540 Vladlmir Horowitz, piano. (8m). BOCCHERiNI, LUIGI: Simfonia en ReM, G.490. Cantilena. Oir.: Adrtan Shepherd. {1m). FAURÉ. GABRIEL: 'Sicilienne· (S'JCRiana). Han-Na Chang, violoncel. Phliharmonia Orchestra. Dir.: Leonard Slatldn. (4m). PURCELL, HENRI: Música pel funeral de la Reina Mary (Marxa). Orquestra Monteverdi. EQuale Brass Ensemble. Oir.: Jolln Elliot Gardiner. (2m). SATIE, ERIK: Clnquième Gnossienne. Roland Póntlnen, plano. (4m). MORENO TORROBA, FEDERICO: 'Burgalesa' David Rossell, guitarra. (3m). DVORAK, ANTONIN: Dos Valsos, op. 54 (B.105). Quartet de corda de Praga. (7m). WALTON, CEOAR: 'When Jove is new'. Woody Shaw, cornelL Cedar Walton, plano. Buster Wllllams, baix. Vlctor Jones, bateria (Sm). VERDI. GIUSEPPE: 'Ah! si, ben mio... Ol qualla pJra', ària de l'òpera '11 Trovatore·. José Cura, tenor. Phllharmonia Orcllestra. Dir.: José Cura. (4m). BONFA: Manha de Carnaval, tema extret de la pel-licula 'Orleu Negre'. ltzhak Pertman. violi. Orquestra Simfònica de Pittsburgh. Oir.: John Wllliams (4m). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: Adagio cantablle e con mot. segon moviment del Sextet 'Record de Aorència', op. 70 (versió per a orquestra de corda). Academy ol Sl Martin in the Fields. Dir.: Nevílle Marrtner. (Sm). GLUCK. CHRISTOPH WlLLIBALD: 'Che puro clel', 'Che larò senza Euridice?', de I'Orfeo i Euridice. Anne Sophie von Otter, mezzosoprano. The English Concert. Dir.: Trevor Plnnock. (10m). TOLDRÀ, EDUARD: 'Sardana' Bernat Castlllejo, flauta. Adolf Pia, piano. (Sm). VAUGHAN WILLIAMS, RALPH: Cinquè moviment de la 'Simfonia Antàrtica'. Shella Amstrong, soprano. Cor i Orquestra Filharmònica de Londres. Dir.: Bernard Haltlnk. (Sm). GARNER I ALLEN. 'Solítaíre· John Hlcks. plano. (Sm). 22:00 BUTLlETf i AGENDA 22:1 O ELS CONCERTS DE CATAlUNYA MÚSICA Presentat per Alfred CeJaya. Obres de LUDWIG AUGUST LEBREN, WOLFGANG AMADEUS MOZART. NEY ROSAURO i CAMILLE SAINT-SAENS: Selecció d'obres. Josep Oomènech, oboè. Femando castellano, piano. Joan Marc Pino, marimba. David Apellaniz, violoncel. Barcelona Slnfonielta. Oir. Francesc Uonoueres. CONCERT enreg1strat per Catalunya Música el dia 2 d·octubre del 2002 al Palau de la Música Catalana. El PRIMER PALAU 2002 (VIl Temporada). (86m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació: Alfred Celaya 0:30 CANÇONS, DE MATINADA Les cançons d'avui I de sempre. Realitzat per Albert Mallolré. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia DIMICRU, 26 Dl FIBUR DEL 2003 7:00 BUTLLETII AGENDA 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VJVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals 8:00 BUTLLETI I AGENDA S:06 MATINAl (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETI I AGENDA 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats I de compositors de tots els temps Selecció l presentació a càrrec d'Ignasi Plftol. RODRIGO, JOAOUIN: Trfpllc de Mossèn Cinto. Victòria dels Àngels, soprano. Orquestra de Concerts Lamoureux. Oir.: Antoni Ros-Marbà. (11m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Simfonia n. 1, op. 21 Orquestra Fílharmònlca de Berlin. Dir.: Herbert von Karajan. (24m). SCHMELZER, JOHANN HEINRICH: Sonata Xl. a tres veus. Ensemble 'Aurora'. Ensemble d1 viole 'Labyrinto'. (5m). MARTIN. FRANK: Missa Cor de la ràdio sueca. Oir.: Eríc Ericson (27m). LAMOTE GRIGNON, RICARD: ·aaoateues de !mal de segle'. Josep Pazos. violoncel. Adolf Pla, plano. (11m). NIELSEN. CARL: Simfonia n. 6, 'Simfonia semplice', Orquestra de la Ràd10 Nacional Danesa Oir.: Ull Schirmer. (34m). BACH, CARl PHILIPP EMANUEL: Concert per a violoncel l orquestra. Wq 172. Julius Berger. Orquestra de Cambra Daii'Arco. Dir.: Jack Martfn Handler. (21m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Sonata per a plano KV 284. Daniel Barenbolm. (27m). 12:00 GRANS INTEGRALS La música de cambra d'Antonln Dvorak. Reali1zat per Ratmon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats diScogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. A. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a d1a de l'actualitat musicai.Realtlzat per l<avier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Reahtzat per Jordi Roura 15:30 SO DE COBLA La múSica i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piftol. 16:05 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.L'espai temàtic de Catalunya Muslca.Seleccló 1 presentació: Eulàlia Benito GODOWSKY: Transcripció per a plano de "Vida d'artista op. 316' de J. Strauss 11. Rlao de Waal, plano. (12 m). DEBUSSY: Prélude à L'Après-midi d'un faune. Boaz Sharon, plano. (11 m). KREISLER I RAKHMANINOV: llebeslreud (transcripció per a plano). Kathryn Stott. (7 m). BUSONI: Arranjament per a piano de la Xacona de Bach. Ronald Smith, piano. (14m). KREMSKI - MAHLER: transcripció de I'Adag1etto de la S1 Simfonia. Alaln Kremski, piano. (6 m). BOC03117 17;00 BUTLLETII AGENDA 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETf I AGENDA 20:1 O ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Sublrà. KREISLER, FRITZ: 'liebeslreud' (orquestració de C. McAiister). Gil Shaham, violi. Orquestra de Cambra Orpheus. (3m). SCHUMANN, ROBERT· Quatre cançons de Mlgnon, op. 98 a. Catherlne Oubosc, soprano. Jean-Ciaude Pennetier, piano. (12m). LERNERILOWE: 'l've grown accustomed to her fa ce· (He crescut acostumat a la teva cara). Conjunt Instrumental liderat per Jesse Davls, saxo. (9m). BRAHMS, JOHANNES: 'Andante', 2n mov. de la Simfonia n. 3 op. 90. Deutsche Kammerphilharmonie de Bremen. Oir.: Daniel Hardlng. (8m). DEBUSSY, CLAUDE. ...d'un cahier d'esquisses·. Alain Planès. piano. (Sm). HOMS, JOAQUIM: Dos soliloquis. Grupo Manón. (11m). HÀNDEL. GEORG FRIEORICH: Concert per a flauta de bec contralt I orquestra. op. 4 n. 6. Miehata Petri. Academy o1 Sl Martin-intlle-Fields. Dir.: Kenneth Sillito. (11m). WALKER: Township Kwela. John Wllliams, guitarra. Paul Clarvis. percussions. Chris Laurence. contrabaix. Richard Harvey, xiulets, flauta de canya fndla. John Etheridge, guitarra. Pete Whittaker, balalons. (3m). VERDI. GIUSEPPE: 'Ooando le sere al placldo..' de Lulsa Miller. Cario Bergonll. Orqueslra dirigida per Mlchelangelo Veltri. (10m). SPRACHEY, JACK I MARVELL, HOPE: 'These toollsh thlngs'. Johnny Hartman, veu. Hank Jones. plano. Barry Galbraith, guitarra. Richard Oavls. contrabaix. Osta Johnson, bateria. (4m). GIM~NEZ. JERONIMO: 'Romanza'l 'zapaleado', de la sarsuela La Tempraníca. Teresa Berganza. Orquestra de Cambra ...et -_, ¡;;¡' ~ e !::::!. ¡¡¡ 220 ~ ::;, ...., S' e !21. e. ~ i 11 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA e!. ~ .:;! ...= 5I e:' ~- 220 ..... = :s. ..... S' a Ei. ~ ¡¡¡¡ S' ........ 12 Anglesa. Oir.: Enrique Garcia Asensio. (Bm). BEETHOVEN.LUOWIG VAN· Primer moviment del trio op. 70 n. 1, 'Fantasma·. Wilhelm Kemplf, piano. Henryk Szerlng, violi. Pierre Fournier. violoncel. (1m). WEBSTER I FAIN: 'Secret love' (de la pel.tlcula 'Calamlty Jane') Earl Klugh, gurtarra. Gene Ounlap, bateria. Ralphe Armstrong, baix. (7m). 22:00 BUTLLETI I AGENDA 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Allred Celaya. Obres de MARIONA VILA, JOSEP MARIA MESTRES OUADRENY, ANORÉS LEWIN RICHTER. AGUSTI CHARLES. THEO LOEVENDE, JEP NUIX, ANNA BOFILL I JORDI ROSSINYOL.: Selecció d'bres. Marta Flol, veu. Rafael Esteve, contrabaix. CONCERT enregislrat per Catalunya Música el dia 15 de novembre del 2002 a la Sala de Cambra del Palau de la MOsica Catalana. CICLE ANNA RICCI: de nosaltres a vosaltres 'PENSANT EN L'ANNA' (45m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia Selecció I presentació: Alfred Ceiaya. 0:30 QUI lt POR DEL SEGLE XX? La música dels últ1ms cent anys, compartida amb un convidat. Un programa de Carmrna Malagarriga. PROGRAMACIÓ Dl Nif Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el matelx dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetloló del programa emès el mateix dia. DI.IOUS, 27 Dl FIBRIR DEL 2003 7:00 BUTLLETI I AGENDA 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 8:00 BUTLLETI I AGENDA 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETI I AGENDA 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció I presentació a càrrec d'Ignasi Piftol. DELALANDE, MICHEL RICHARD: Onzena Suite (Simfonies pels sopars del Rel). Ensemble La Slmphonie du Marais. Dir Hugo Reyne. (20m). ELGAR, EOVARD: Concert per a violoncel op. 85. Janos Starker. violoncel. Orquestra Phllarmonla. Dir.: Leonard Slatkln. (28m). VERDI, GIUSEPPE: 'Canzone del Salice'l 'Ave Maria', de l'òpera Otello. Mlrella Freni, soprano. Philarmonla Orchestra. Dir.: Gluseppe Slnopoli. (19m). DVORAK, ANTONIN: Simfonia n. 7, op. 70 Orquestra Simfònica de Xlcago, Dir.: James Levine. (39m). HAYDN, FRANZ JOSEPH Motetti de Venerablll sacramento, Hob. XXIIIc:Sad Solistes vocals. Cor de Nens de Bad Tólz. TafelmusUt Oir.: Bruno Weil. (11m): FAURE. GABRIEL: Quintet amb piano n. 1 op. 89. Quartet YS3fe. Pascal Rogé, plano. (32m). RIMSKI-KORSAKOV, NIKOLAI: Sadko. op. 5. Orquestra de la Suisse Romande. Oir.: Ernest Ansermet. (11m). 12:00 GRANS INTEGRALS La música de cambra d'Antonin Dvorak. Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera 14:00 BUnLETÍ DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat muslcai.Realltzat per Xavier Chavarrla. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 15:30 SO DE COBLA La música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS LES VEUS DEL SEGLE L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció i presen1acló: Eulàlia Benilo. Klaus Mertens BACH: 'Amore tradltore·. cantata BWV 203. Kiaus Mertens, baix. Orquestra Barroca d'Amsterdam. Oir.: Ton Koopman. (13m). TELEMANN: 'Pastors del temps d'or' ària de l'oratori de Nadal 'Els pastors cap el portal de Bethlem·. TWV 1:797. Klaus Mertens, baix. Orquestra de Cambra Telemann, de Michaelstein. Dir.: Ludger Rémy. {6m). BACH, J. M.: 'Mache dich au!, werde llchr (Obre't, fes-te llum), cantata per l'Epifania. Klaus Mertens. baix. Rhelnlsche Kantorei. Das Kleine Konzert. Dir.: H~rmann Max. (7m). HANDEL: Fragments de Llucifer I l'Àngel, de l'escena prilnera, acte primer de l'oratorl'La Resurreció', HWV 47. Klaus Mertens, baix. Barbara Schlick, soprano. Orquestra Barroca d'Amsterdam. Dir.: Ton Koopman. (7m). MOZART: 'Per quasta bella mano·, KV 612. ària per a baix, contrabaix obligat i orquestra. Klaus Mertens, barlton. Christoph Rahn, contrabaix. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Dir.: Ton Koopman. Enregistra per Catalunya Música el dia 27 de setembre del2001 a l'Auditori de Barcelona TEMPORADA OBC 2001/2. FESTIVAL MOZART. (7m). 17:00 BunLETI i AGENDA 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació reafrtzar:la a partir de les peticions dels nostres oients Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BunLETf I AGENDA 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subirà. DOBRZYNSKI, IGNACE FELIX: Fantasia i variacions op. 14. Jean-Pierre Armengaud, piano. (9m). COLEMAN, BILL: 'Bill, Budd and butter'. Bill Coleman, trompeta. Quentin Jackson. trombó. Budd Johnson, saxo tenor. Palli Brown, piano. Les Spann, guitarra. Buddy Callet!, contrabaix. Joe Harrls, bateria. (1Om). GIULIANI, MAURO: La Caça, rondó Op. 109. Raphaella Smits, guitarra. (9m). MENDELSSOHN, FEUX: Simfonia per a corda n. 3. Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.: William Boughton. (8m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Segon moviment del concert italià, BWV 971 (Arranjament de Manel Camp I Ludovica Mosca). Manel Camp, Ludovica Mosca, pianos. (Sm). POPULAR: Cants d'amor, tradicional d'Itàlia. Cor Padano di Piadena. (5m). MOZART, WOLFGANGAMADEUS: Tres danses alemanyes, KV 605. Academy ol St. Martln-ln-the-Relds. Dir· Neville Marriner. f.7m). HURTAOO/GARC A: Don Andrés llegando al Callao, callpso. Cristóbal Soto, mandolina. David Pena, contrabaix. Alexander Llvlnaill, percussió. (5m). BOVER, RICARD: 'Lloret, mar i cel', sardana. Cobla Selvatana. Dir.: Jesús Santaliestra. (Sm). GOUNOD, CHARLES: Balada i ària de Margarita de l'òpera Faust. Montserrat Caballé, soprano. Nova Orquestra FllharmOnlca de Londres. Dir.: Reynald Glovanlnetti. (11m). ADAMSONIDANIEL: Theme from 'llove Lucy'. Latin Jm AII-Stars Big Band. (7m). SCHUBERT. FRANZ: Segon moviment de la Simfonia n. B. O 759 'Inacabada". Orquestra del Segle XVIII. Oir.: Frans Brüggen. Enregistrament fet per Catalunya MúsK:a el dia 28 d abril de 1997 al Palau de la Música Catalana, de Barcelona. XXê FESTIVAL DE MÚSICA ANTIGA DE BARCELONA (10m). LISZT, FRANZ: Rapsòdia hongaresa n. 8. Mlsha Dlchter, piano. (7m) 22:00 BUTLLETI I AGENDA 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de JOHANNES BRAHMS, FELIX MENOELSSOHN, FAANZ LISZT, SCOTT JOPUN, GEORGE GERSHWIN, WOLFGANG AMADEUS MOZART I FREDERIC CHOPIN.: Selecció d'obres per a plano. Tzimon Barto, plano. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 27 de març del 2000 a l'Auditori. AUDITORI XXI CICLE GRANS PIANISTES "FREDERIC MOMPOU'. (119m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació: Alfred Celaya. 0:30 JAZZ Al CAVA El jazz d'awl a Catalunya Música. Realitzat per Cartes Lobo PROOitAMACIÓ Dl Nif Repetlcló dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIVINDRU, 21 Dl FIBRIR DIL 2003 7:00 BUTLLETI I AGENDA 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 8:00 BUnLETf l AGENDA 8:06 MATINAL (Segona hora det programa). 9:00 BunLETf I AliEN DA 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selectio i presen1ació a càrrec d'Ignasi Piftol IPPOLITOV-IVANOV, MIKHAIL: Escenes caucasianes, suite n. 2, 'lverla', op. 42. Orquestra Simfònica Nacional d Utraina. Dir.: Arthur Fagen. (23m). BRAHMS, JOHANNES: Quintet amb clarinet op. 115. David Shifrin, clarinet Quartet de corda Emerson. (38m). BACH, CARL PHIUPP EMANUEL: Simfonia per a dues flautes. dues trompes, corda I continu Wq 175/ H650. Orquestra de Cambra C.Ph.E.Bach. Olr: Hartmut Haenchen. (11m). BUSONI, FERRUCCIO: Concert per a violi 1orquestra op. 35 a. Joseph Szigeti. The Little Orchestra Society. Dir.: Thomas Scherman. (26m]. SIBELIUS, JAN: Les Oceànides, op. 73. Orquestra Nacional Escocesa. Dir.: Alexander Gibson. (11m). HANDEL. GEORG FRIEORICH: Te IJeur.l de Dettingen. Solistes vocals. Cor de l'Abadia de Westminster. The English Concert. Or!· Simon Preston. {4Dm). RAVEL. MAURICE: La Valse, transcnpdl! per a dos pianos. M. Lourdes i Uuis Pérez Molina. (11ml 12:00 GRANS INTEGRALS La músK:a de cambra d'Antonln Ovool Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació. de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mertal a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 BUTLLETI DE NOTÍCIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat muslcai.Realltzat per Xavier Chavam.. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Bentto. José turs Lopategui SORS: Dos estudis, op. 60 i op. 6. José Luis Lopategui, guitarra. (Sm). TARREGA: Dos preludis. Havanera. José Luls Lopategui, guitarra (1m). LLDBET: 'La filla del marxanr. ·rhei$J Alera·, 'El testament d'Amèlia', 'La filadora•, 'El mestre', 'La cançó del lladre', sis melodies tradicionals. José Luis Lopategui, guitarra. (14m). BOCCHERINI: Quintet amb guitarra n. •. G448 'fandango'. José Luis Lopategul. Quartet Moyzes (22m). SORS: Dos minuets, op. 11 José Luls Lopategui, gultarra. (1m). BOC08001 17:00 BUTLLETI I AGENDA 17:05 LA TARDA DEL'OIENT Programació realitzada a partir de leS peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETI i AGENDA 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subirà. MORERA, ENRIC: La Santa Espln~. sardana La Pñncipal de la Bisbal. Oir.: Ricard Viladesau. (4m). PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA eletOó Iol :tenes p.42. lcra.na. lb corna Dir.: WALTON. WILLIAM: Suite de la Batalla d'Af10iaterra. Orquestra Alharmònica de Londres. Dir.: COlin Davis (12m). BARRY. JOHN: Hard D. Orquestra Simfònica Nacional Irlandesa. Oir.: Robert Houlihan. Ò13m). ARRIAGA. JUAN CRIS STOMO DE: Obertura d' 'Els esclaus feliços'. Orquestra de cambra Anglesa. Oir.: Jesús López Cobos. (Sm). MASSENET. JULES: 'Pieurez. mes yeux', ària de l'acte tercer de l'òpera 'El Cid'. Maria callas, soprano. Orquestra de la Ràdio Nacional de França. Oir.: George Prêtre. (Gm). BLACKBURNISUESSDORF: Moonllght In Vermont' Pedro llurralde, saxo. Hampton Hawes. plano. Erlc Peter, contrabaix. Paer Wyboris, bateria. (7m). VIVALOI, ANTONIO: Concert per a fagot I orquestra RV 504. John Miller, fagot. St. Mary's Chamber players. Dir.: Neville Marrlner. (12m). SCRIABIN, ALEXANDER: Sonata per a plano n. 8, Op. 66. Evetyne Dubourg. (13m). ENCINA. JUAN DE LA: 'Trlste Espanya sin ventura' Hespèrion XX. Dir.: Jordi Savall. (7m). PIAUOLLA, ASTOR: Ausencias Sérgio i Odair Assad. guitarres. Nadja Satemo-Sonnenberg. violi. (4m). ELLINGTONJGOL: Duke s blues. Barcelona Sax Quartet. (11m). BRAHMS. JOHANNES: Gelstllches Wlegenhed (cançó de bressol espiritual), per acontralt, VIOla i piano. op. 91 Nathalie Stutzman. contralt. Gérard Caussê. Viola. François·René Ouchable, piano. (Sm). 22:00 BUTLLETf i AGENDA 22:1O ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de STEPHEN COLLINSFOSTER, TRADICIONALS AMERICANES, SAMUEL BARBER, LEONARO BERNSTEIN. JEROME KERN I SIGMUNO ROMBERG. June Anderson, soprano. Jeff Cohen. piano. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 20 d'octubre del 2001 al Gran Teatre del Liceu. RECITAL JUNE ANDERSON. (SSm). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació: Alfred Celaya. 0:30 HIDROGEN El programa de les noves músiques. RealitZat per Albert Reguant. PROGRAMACIÓ DE Nif Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS RepetiCió del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DISSABTE, I Dl MARÇ DEL 2003 8:00 MATINAL Música pér començar el dia presentada per Montse Agulera. Recull d'obres breus. 10:00 ATOT COR El programa de música coral realilzat per Marc canals i Pere Andreu Jarlod. 11:00 El GRAN SEGLE El programa de musica antiga realitzat per Joan Vives. 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Surés i Àlex Robles. 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Aguilera que presenta Carmina_Malagarriga. 14:00 E.NTRE CUSSICS Resum setmanal de l'actualitat musical.Realitzat per l<avier Chavarria 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 RAZZLE DAZZLE El teatre musical i els musicals de Broadway a catalunya Música. Realitzat per Xavier Salvà. Repetició del programa emès dilluns passat. 17:00 GRANS OBRES Presentat per Raimon Colomer. 20:03 l'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina. 21 :03 CATALUNYA JAU Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 SOLISTES L'entrevista condufda per Joan V'wes. 23:00 El CLUB 49 la música vista pets que la pensen; la veu dels composnors catalans. Un programa realitzat per Raimon Colomer. PROGRAMACIÓ DE Nif Repetició dels últims programes 0:00 CANÇONS, DE MATINADA Les cançons d'avui i de sempre. Realitzat per Albert Mallofrê. Repetició del programa emès dimarts passat 1:00 QUI TÉ POR DEL SEGLE XX? La música dels últlms cent anys, compartida amb un convidat. Un programa de Carmina Malagarriga. Repetició del programa emès dimecres passat. 2:00 A TOT COR El programa de música coral realitzat per Marc Canals i Pere Andreu Jariod. Repetició del programa emès el mateix dia. 3:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vives. Repetició del programa emès el mateix dia. 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallotré. Repetició del programa emès ei mateix dia. 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse AguHera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 6:00 A FONS El CICLE DE UEO. L"espai temàtic de catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Ben ito. Repetlció de l'espai emès dimarts passat. DIUMINOI, 2 DE MARÇ DEL 2003 7:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el dissabte. 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Montse Agulera. Recull d'obres breus. 10:00 MAGNIFICAT El programa de música religiosa que selecciona i presenta Raimon Colomer. GUERRERO, FRANCISCO: Ava Maria, a 4 veus. Capella Reial de catalunya. Dir.: Jordi Savall. (4m). BENCINI, PIETRO PAOLO: 'Magnificar. A se1 voci. (11m). PÀRT, ARVO: Missa berlinesa. per a cor i orgue. Polyphony. Andrew Lucas. orgue. (26m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "Exsuttate. íubilate' de I"Exsultate, JUbilate·. K.165. Emma KirldJy, soprano. The Academy ol Anclent Music. (Sm). VERDI, GIUSEPPE: 'Pater Noster'. Cor i Orquestra Stmfònica de Milà Giuseppe Verdi. D1r.: Riccardo Chailly. (Sm). 11:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vives. 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió I realització: Pere Surés I Àlex Robles.(Repetlcló). 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmlna Matagarrlga 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarrla. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 16:00 HIDROGEN El programa de les noves músiques. Realitzat per Albert Reguant. Repetició del programa emès el divendres passat 17:00 UNA TARDA A L'ÒPERA Realitzat per Jaume Radigales 21:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 AFONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai temàtic de catalunya Musica. Selecció I presentació: Eulàlia Benito. Repettcló de l'espai emès diVendres passat. 23:00 D'ARA I DE SEMPRE Un espai per conèixer els músics nous i retrobar-nos amb els clàssics de sempre. Selecció i presentació a càrrec d'Alfred Celaya. 0:00 MÚSICA INTIMA L'espai cambrlstic que selecciona I presenta Pilar Sublrà. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 1:00 JAZZ Al CAVA El jazz d'avui a Catalunya Música. Realitzat per Carles Lobo. Repetició del programa emès dijous passat. 2:00 MAGNIFICAT El programa de música religiOsa que selecciona i presenta Ralmon Colomer. Repetició del programa emès el mateix dia 3:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan V'wes. Repetició del programa emès el mateiX dia. 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès el mateix dia. 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. 6:00 AFONS BLANCI NEGRE: LA MÚSICA PER A PIAND.l'espaltemàtic de Catalunya MOslca.Selecció i presentació: Eulàlia Benito. Repetició del programa emès dimecres passat. DIU.UNS, 3 DE MARÇ DEL2003 7:00 BUTLLETII AGENDA 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informauus i agendes musicals. ,\ 8:00 BUTLLET! I AGENDA 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTUETf I AGENDA 9:07 CAPSA DE MÚSICA Musiques d esttls contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció I presentació a càrrec d'IgnaSi Piñol WEBER. CARL MARIA VON: Invitació al vals. op 65 (Orquestració feta per Hector Berlioz). Orquestra Nacional Russa. Oir: Mikhail Pletnev. (11m). MAHLER. GUSTAV: Simfonia n.S. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Bavlera. Oir.: Rafael Kubelik. (74m). VIVALDI, ANTONID: Concert per a flauta I orquestra op. 10, n. t. 'la Tempesta dl Mare·. Sytvie Dambrine Ensemble la Partit~. (8m). TURINA, JOAOUIN: Primavera Sevillana. Orquestra Ciudad de Granada. Dir.: Juan de Udaela. (13m). ARRIAGA. JUAN CRISDSTOMO DE: Quartet de corda n. 3 en mi b M. Quartet Sine Nomine. (26m). MILHAUO, OARIUS: Concert per a Violoncel i orquestra n. 1, op. 136. Mst1slav Rostropovitx. Orquestra FHharmònica de Moscou. Oir.. Gennadi RoZhdestvenski. (15m). ROUSSEL. ALBERT: 'Resurrecció', preludi simfònic op. 4 Orquestra del Capítol de Toulouse. Oir.: M1chel Plasson. (13m). 12:00 GRANS INTEGRALS la música de cambra d"Antonin Dvorak. Realitzat per Raimon Colomer 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat muslcai.Realitzat per Xavier Chavarrla. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA la música I les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Pif!ol. 16:05 A FONS ELSCLÀSSICS DEL SEGLE XX. l 'espai temàtic de catalunya Músrca. Selecció I presentació: Eulàlia Benlto. POULENC: SUite francesa. Orquestra Nacional de França. Dir; Chartes Outoit. (13 m). FALLA : Fantasia bètica. Allcia de Larrocha. piano. (13m). MARTINU: Simfonia n. 6, 'Fantasies Simfòniques' Orquestra Simfònica de Bamberg. Oir. Neeme Jarvi. (27 m). 17:00 BUTLLETI i AGENDA 17:05 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de tes peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga cardús. 20:00 BUTLLETI i AGENDA 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subirà. SEVERAC, DEODAT: 'Chanson pour le pebt chevai'I'Ma poupée chelie', cançons. Gabriel Bacquler. Jacques Bernler. (9m). ANÒNIM: 'Absence of you causeth me to slgh' (La teva abscèncla ês Ja causa dels meus sospirs). Ensemble vocal ZORGINA (Rebecca Bain. Ruth Eiselsberg, Ellen Santanlello). (2m). CATALAN!, ALFREDO: 'Ebben?... Ne andrO tontana'. aria de l'òpera "La Wally". .. Q ¡¡¡- ·~ El e:il' ¡¡· 220 ñ! :::J. e Iii ~ ¡¡¡· ~ Iii 13 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA .~'lO. OrQuesn¡ ~ ~~ looc1rws. ~ CNitts ~(Sc:: ~jJtf, WOUG.\NG~· ~~,n. ~ llo.'"llt d& \l'eM. DIC\\ {l~ ~'S'! 5:31 ElS GUSTOS REUliiTS Rtoe(ltió del pn¡gruna e:lès el mateix petiCIOns dels nostres orents. Prese!ltatíó a c.\rrec d'Olga cardús. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repe1Jció dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès ellllale-l DIMARTS, 4 Dl MARÇ DD. 28:08 BIITU.ETf I AGENDA 28:111 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Vdòna Palma Que ~ presenta Pilar Sublrà. 7:81 61J11.1.fT11AGBIDA CASAlS. PAU: Sant Marti de Canigó, sardaN. Josep Bassal. violonc:el. Cobla Montgrins. (Sm). "Ailtumn in New York. ca JMt\JJl, Ct.J:m}!\0; ~M' 1:115 MATIW. Mfa.oH..~~~ Sl\~~ ~..:ma~ Jsmes ~ R.:!t:s IWid. ~ \'4 &.ti:Sica t>er tor.le!lÇif èl dia ~ per Jo.Jn V'MS: RlltUI ò~ hreas.. l!dou ~ ir.:ormatil:Js I agendes ~~). ~~ ~ ~~IU<lOfS{ ~ a.110 8U1UEÓ ¡ AGBIDA ~ ~as~•t.t~t IM.: . . MmlW. (Segona l:!afa ~ ¡¡;z.;,.;'¡t$ Ol: ,),\ {&11).. ';ili\~ roY.l-1\n: ~ C1l ~ ~ ·Ma ·-~t\t 8-'J::Il!l!)', Sl1~ ~ s;n. ~.!'~$<.~~. \~ w.~ là!l ())( ~J.::~Gê&ftt.~ ~ ....M:a~~[).t.:r~ &nt{~,). lt;\:w.!,\¡' ~'Ot~ fl.'l:l". C!f~ lll ~ Ó!~ .oo±: \:ls;¡,;~ l~~JS:!r.\ ~·UbS.~ Fi!'Q;;=*fn è!~ l'C ~ \".e::' ~"'lt&.SR.'R ~~~,~ ela f!;DJI ~ óell> ,t\X\2 ns t.~ ~~~~~"t. AA"il!.\U.1 UD iUlUETÍ I f.6B(l)A ffi CAJ'SA llE IIÚSICA r.\~~;:stilsc;;¡.~ I Ge ~de Iols Ç$ leml)'S.. Se2l:tio i ~"'Ó·càme d'~ Pillol DEUB;ES, lÈO; Sll;:8 \lè¡ bJIJ8l 'SiMa'. I-oie~ """ ·~.......or a~ Dir.: Q\&l',OIS un.~ t16m). SAAR.IOS, AGUSIN La~ ~ ~<;2S.. {leWI'3..1~ I)ARl'(lj( iiflA: lf.lsQ per I ali1Sl. ~~ ~~ 'Est1t ~Dit:: ~~~ ~.:.S.~Tii!'Z:DXXEl!XlrA bo re.. ~ '« L'iL: .btfl ~{fo). ~"\'SL tl~ -.wt Too e Wl (tl~ o:e.:.·. ~}. ' sa;¡:o: "4\..'"èm c:ce ~Ot~~ Sl;;'>...!t:~ ~·è> ~ m. ~ ~~-~' ~0!1:?~ ~. ~ Jl~'IIO!S:~ 'SIIIIrt ll'!b!!:l' ~~ln;i:> #..~). ISimt ~Ql;f ~ ~ ::=.). s~.~ IIS::'At "t.O>-.a:~~Oe'll lli!I.Tl". ~~ ~ (Rl: tu.1ltt '11..; ·O..~~..'lt!IA~C.'II!IOIQ', ~Jè.l$~':1L"o!!;ll ~,lt,i!)Jt;. ~1Dtà'òlll {1~.. ~~ ~: ~J!)Illf,W,;Iil '¡Srlllri1¡¡lJ ~liBif1lil 1fiULI'ol'. CO:iq~!IQ ii'15I'J!Ilm!lf1t'.Jilltjll'Wit ¡flS iCitlll!' 't;J!l;llt.~~ lti,n'!l)\l,P.i'~Ja~· ~~ ... fflllln. tO:i' ~ IIWl1I;JlS. ~.... ~. ~~~~~. 11\'lllll!l:' tl.•mn.~'1r.JI1T~ l'i~'-~ l.l ~lS (a ~¡;el~ 00.. 20).. \l:io s=.-.: •;s, t~ ~l&Ulla L'E: ~:2 '8 ~ ~·. \1Gllillf~~(1~...). Q",ll:;;?Bil-:tP.. &l!:;t ~Uss~. ~ r:j•¡¡r." ~dl~ S'!'&X:.'~'· \\l..."'i.'!G.J.~ ~~"tr.,'S; lloJO:..:.."w.~~~ ~~ ~~ SISE:..It:JS, ~.A<·~~ ~inlbl'lllal!t$1117r.t ~r ~~~IS~~'l?l.e::ílw!. W:Jr!n 3ll!!='...t;S, JP.l:· EiD $Q. ~ ~. ~:a~.~. ~.12S d èS1i!s OJC".lJastats I de comporsjroiS de ~ els !emllS. Seiecc(l i~ 2 càmt dlg!asi p¡,~ !.1WIS. u;.~~. !)limeJa s.:tt le Coa::en des lle:Jolis. Olt.: .!oro: Szr..¡ (lkl}. ffiffiEF_n:: ~ fio¡jja. On¡¡¡es:¡a ~ 08 3oorner.xltb IM.: Ri~:;;¡.~ ?iidm.. {38m). oruus. t..cnns. Oit;, lor.Jda!il Ti!sloo Tlllomoi.$.(~ 1111).. \liUMJ)!lOS. ¡.¡mQft; Sl:~~ ct~.. ~~ ee SEJ.STWt '\\'as 1!'!: ~ iis c::rtie =e Jagd' QIZ o~ ~~'!del~ pe:¡ a oe.."lS lrl ~~de i>ACr~ JOE. ~ {b¡;-,d eta 31acaaoügre Ql::à de t:!Çi TJ:iN 20!. Sais:!:s 'I'DCllls.. ~ ?J.!ey !!I ~~ fk::?a;-~(44-'!f US..~ !W.li!: ~~a pQm 11.1. Snzs'li'IRd"~... o:v;S;a~ òe ~ IJ€l; iíiGlll!(ro:ns.'WI (lEt). S'IHII'..\W.Wl Wiii.Jetl,l: Snólñ1 ~ r:u:e. (ica). ¡¡;¡~¡¡¡¡¡¡¡¡¡~,(t6b).: M.k!és~ r~a IozB:!'::t 1HII 6&WS llmli&U.S l.l ~!Wl ~ ~ ]¡ ·"''ltòtilllt<mll<.. ~~;a. Oit.. &i:-"'.!'~ Sc:-..:n.~ O&Y.IS.~'t.t~· lal¡;;1=a, i"eriE!nai!SSn f.cr!!~ CQ:alr¡ Hlm h(to _1!51A ~ 111 ~- Wr... :r~ JJI\t (21!!~ f'CU ~Iol!~'!!!!: il;l..""$1: :;Q;'IQI::s, =~-"' ~~4ilrre!IJII.. ~ ~·~~ .. . !:mlai ct:lllJl'l:llS ~ac;:-~~ ~dila<iía~ ~~ t:!IISltl'!~ ~~·e~. ~~ tUli ~l::lk!!e .!l:r¡¡i~ ~ SQ i:IEU'all. Tii:IIS ll :tas !5:. ~ ~ lJS!l. tt..1S;IIt l!llmMct~ lCJI:Ijt¡~ W:s.a S!illtr.!JQ ~lll. ~:a:9!o~ •:q¡ :::tl!.'UtlllllllUfrill' .¡¡hfnl$ ~IQl¡flllliUlt ~31b 't/l~lllrJt'YitiSJID~ '~llltÍ· M'I!1CYfQJJ111J!IJJM;ti!JIIIII1Brf.dla ;tJQl :¡m~¡ta; ll'::mlt;lll$ ~Ul1~1ui Iltf;l1111UQI!l1ll flllij$UI. IIUitCll: !tj¡¡¡ proglalll3). 9:11 8UIU.EIÍ i AGBIDA 9:17 CAPSA llEIIÚSlCA s. )}IL'lJ~'a! l;lll) ,JilllJtoll ,¡j; :J!U, !SU~IlllJUJ l . . . . . . . . . . . . . IIA't Sostll'l'$.1.¡ {21::1).. ~ i ()~¡Q1118¡11!i SO'iiJM~'III\L ¡¡;:ullnn;.i~ !lllll'~Jilllll,-:o"i.diJJir 7:05 MATTHAI. Música per començar et dia presentada per Joim Vrves.. Raal!l d obres breus. Inclou bu~Jetins infoonatius i agendes musitals. 1:00 BtmLETf i AGfJIDA I :Qi IIAIUW. (~ bola del twmRRf.. 6ERl·W.\f DE. v• z !ilct¡~ 191lJJWYI!W a1(1¡¡-,¡jiiJI)~JI· ~Jiíl!llllll. ~llll!Jt ~~deVII!'lalñ.: SS1~ ~·~JS:CSI!llf~ !1-1111 ~~ llJJb tt~~ s~ ..JOtV.NN tfJl: -r~zz:a l'e;:!'. PQb ~ 319. 9i. ':':J.~.r.;nl). IBI llllllll' lrTUJlll~l íi ·llit IIIUI!I~'liJI!; .JJ!: DIMECRES, 5 Dl MARÇ DEl. 2003 7:00 BUTU..Eñ i AGBWA ~assoo ,.,., . o\11'-it!:.'w;j¡;¡, l!l~). ¡;¡¡gm¡t ~ 'a ól!lisa •!lliS ~ !Bi!l~ò 11¡ UI:Íll. ~t:::m ·:& fQNls l??.ei~ r.mwn rttllolll· ~llrN! IOnflWI¡ da axtli.. QP. ; 2.. O:lr.& ~ tz:.o). ç:!!!! ~ "t:a QÇISi de ;cv.:es· ~11l.LH.OSIIliS. ~11'$l~II'I-- 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del progr.una emès el lll2teix ~E~. (1m~ OE&JSSY. a.Allll€:,.. ~de JOCS', ~~.. ~~s ~ bll1l. fa li$l~~11!J:S lb ~.ala tJ5 ~è:ll.oQ~. Ik: día. ~ ~ltls;sS,~~ líl:r.ll.~lr& ~ SrmTh11~a~ ~I.'Wumu!li:!di:lllll t!!tt:::Itn~ ~~ M'lll':lmr.:-11:-lW~ ~ij'llllf.'lq¡SlmltfiJI!ICit:lllll',va IW!tml:a ttilctflrl~llít fnilt::IJl'r.i8J ~ t ll:tuJ.ii1Jr!¡ ~"1C'IUIH.~ o:r. PHIL: 'Goodbye. Mr. Evans' Al!ljesL Dir..: RJ)1no!XI tewrt (&n}. HAADB... GroRG fRIEDRICH: Ccxari a c¡¡:¡m per I CJ:I:¡, \'ili, \ialoacel i \'1 S>. 2. '=Jmill:::llt-;s~~ a:s c.w:ers l!llf~~~m -et:•• ~ ~·,ooos, (Ada; St mr.s1. 8lQ Ba'.ld de la Ràdlo ~ Sod-oesl d"Aielr..!ny¡. Oír; Phil Woods. (10m). ~~: '.t,; tan:ico I ~oo. .llan t.Qrio Ctréllat, VUi:am. C3m~ GIULIAA'l. t.WJRO: 'Sicilà:l¡ (Aimn'.e)'. 5e900 lllO'rime:lt del Concert per a ga;:am 11. 1, op. 30. ~ RocDefo. Orquestra de ('z.ltn ~Vol.~ :td!!'.3tàl. ~~ii"r..¡jt-~t.."::X. lUI ~ar.mml' ~ Ella Fitrgerald.louis Armstrong . (6m). ALB1NON1, TOMASO: Concerto op. 7 n.6. Maurice André. ttompeta_ OrqlleStta de Cambra de la 1Ud10 de la Sarre. Oir.: Karl Rlstenpart, (Sm). \~BER. KARL MARIA VON· Sonat! per a flauta i plano op. 10 n. t . Aulèle hlcooel Bruno Canillo. (7ml. dia. 4:30 GRANS UITEGRALS Repetició deJ programa eMès el mat!il ~•. f!ll't:!'a'l'*Íillill!mm ~lliltCS/111, :¡Jilll1ll{~}. :sltJM~ll':'!!ll!;llJ:Wt!l 1~.lilrr~ll ({Ji$.lllld.'IT íli'l't:!'IXtulÚIIllfiCll, ttlmlx. ·f~ .Stll!llm, iiJIIJIQ¡ {ISJr.~. :P.lElr.HQWEI\!:'5 IIIIIWt lllrt:!'Wúl1US"hllll.!tsNJr ~·~fll!lllr., lP.$ G:tQ Osttr.. Sl"'t\, ~ U.'Qi\. ~:K!C. ~~~~· !l'u.:rj"te!S....-:t:;. ~ ;!'CI:IT~ ~~::e;). !.l:L..~ ~ ~·. f!la'.r D;l¡'CI!(j Q l .. ~ ~S.~.aèl!. NLf>'..¡¡::Q., rut. Jl::l!s .t=1 (t ' ~ ~.ro: ~· ~ Tts:l::o tn.-.•. ~ 'S:J1U.ETi l NiiBliJ,.I, !!:11 O..S~TSOEC~Dl ÈS1ICA ~pm~OI!'lrQ:\ ~ lilf: .J..'iS&' \'Q'il'li~i\, J.."B:)) ~~ ~'t\JI2.~' ~'S I'Sl.1t"J..'I\7:.,~~w.f:s~ ~&ru"':, 9i.tt~.l. .li..~ ~¡s¡p·'· ~e <filer!!!>. ~ IWilmt::CWI!Ot lfòll:':llíL'Ull :[l)¡r~ J.'lllll;l iiJlll.ll:itr•I!J!' l!blill!1l... ~"illll ~Uillò qJ¡:r.:Jfi(!.'\J¡ m~J::ER'ii ·~t~N•;¡I5ilr.lll ~- fC'.!IIlllmw~ W\il!;lllJ' ll.i!lblllS!~ú ;jlJIIIJlrbli. OJJ:r;j) lll¡ •F'IlJ!tli lilw eh~ ~r.JIQ¡ Jl!IQJit.i1BlQli'J.ilE ~~~~:~~®f:"~ l'i<~l<.liifllrtlllli' ·l/1.:$ :ut: •Sl:: 11!~~~:·:1.'\ll.t~""~ lllmt. IIIX«U 'JJUllU) ~;;m'A. '\llll'!Sr:aq;m. n:llllllf; lli ;tiól ~'}(;¡¡ ':!ll$!!rt.ll.~(~: i!<fml:l ~. ·~ ~'iUIS"~ ~ 17/. i$ ll.t' ~ r:~El~ ~ ~ ':J!' W.I:~-­ ~:.oJlUll!tr. .:'tlal~~ $1T<m\ tef, F.11uifl::'l!ll;lm ~~~1~~. $\lli!IIW!lli .u:tlllll~ lti!WIII t:l1:1lll~. tiJr.l!a a..!ia Q::::~hor ~~. Gòsla 1HI tiÍ!tDS ~AlS u c;;isca 2- ~ lfr!dD:/1:1 !)ff<t ~P!f ~'.):(r.t,:e[ a. IIO'J ?Oli ~>:el;s'f1l!J;::e:; ll!:'í'!Ci!S óstl:·~~¡¡'!~l à:%.""~~ 1. . léZlU.F' ~ IOiiafS ~UI Br'!:E aJ.ssEs Sl5i!! ;:.:r .:J:' .li::,;Jijfi:J!: ~~ r;mrX¡:¡wO'.IMII\1 ~ . . QE.asue ~~.!:di '::_-¡¡n ~~~cm::.t '!.;¡ i:llll!lll3111is ~ óil1 ct:r..1!• ~ iimlin:=x¡re: 1@8 IHI.'l::1 ~.ARilS ~ ~ ~~I. ~~:t':r =tr:A i'\',1illlal.~ !lmld!íct ~ ~ :wsm.semê 1~.4fQ: ['¡jï\1 iSlmll;;. A.'ll2il l!l:'Jmiid s~ f.![l¡¡me:¡;Jullrut"'je$. D li'S:t. Jit!:~ ~rnlfll.lfiilmll. ((111!1111(1. ~:0.'1Jlll1Jl'l~lll1'>lllltil!!Ol ~lll!$li'.BeJ;!. 412 ~~mà! Elltlmil8i. ~ Sr.:fè:il2 tSat. lt!lrr~ Zlr.un?J .Wl!lllllml! ~ ll!'.j. ~· '3l!mltal ¡¡er .e ~i'I'Oa.i 'IJ<;. 113l '''f'Jtlel«i"~ 'l<l!mrJ ~.tm!lllL 'Jlllmh tt~ ET). l:il"ACN:!i'lmlll!nE1JTI~!III. -:i:O.~ liiT$:J ~L ~li>m:~. ~'1."6i PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 17:00 BUTLLETf I AGENDA 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programa® realitzada a partir de les petiCions dels nostres oients Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETf I AGENDA 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Sobirà MONTEVEROI, CLAUOIO: 'Volgendo il cier, ballo. Anthony Rolle-Johnson, tenor. Cor Monteverdl. Solistes Barrocs Anglesos. Oir.: John Eliot Gardiner. {10m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Concert de Brandenburg n. 2, BWV 1047. Musica Antiqua de Colònia. Dir.: Relnhard Goebel. (11m). TURINA, JOAOUIN: Rima, op. 6. Assumpta Mateu, soprano. Antonio Sorla, plano. (3m). IBAÑEZ IRIBARÍA, FRANCISCO: Mester tralgo fermoso. Albert Nleto, plano. {4m). SANZ, GASPAR: "Rujero•, del tractat "lnstrucción de música sobre la guitarra española" (1674·75). Orphl!nica Lyra. José Mlguel Moreno, guitarra barroca. Eliglo Quintero, tiple. Juan Carlos de Mulder. tiorba Pedro Estevan, percussió. Oir.: José M1gue1 Moreno. (1m). SCHUBERT, FRANZ: cançó dels espents sobre l'aigua, O714. Cor Monteverdi. Conjunt Instrumental. Oir.: John Eliot Gardiner. (11m). BLANCAFORT, MANUEL: Homenatge a Chaplin. Antoni Besses, plano {Sm). TOSTI, PAOLO: "Segreto' , amb text de lorenzo Stecchetti. Cario Bergonzl, tenor. Orquestra de Cambra de Roma. Oir.: Edoardo Mueller. (Sm). LEGRANO, MICHEL: 'Ray Blues'. Michellegrand, plano. Mlchetlegrand Big Band. Dir.: Michellegrand. {Sm). CORELLI, AACANGELO: Concerto grosso op. 6 n. 2. Orquestra de Cambra St. Paul. Dir.: Chrlstopher Hogwood. {9m). RIMSKI·KORSAKOV, RIMSKI· KORSAKOV: Dublnushka, Op. 62. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Neeme Jarvi. {4m). BRUCH, MAX: Kol Nidrel, op. 47 (Transcripció per a viola). Yuri Bashmet, viola. Orquestra Simfònica de Londres. Oir.: Neeme J~rvi. (10m). MAHLER. GUSTAV: Cinquè mov1ment de la Simfonia n. 5. Orquestra Simfònica Gürzenich de Colònia. Oir.: James Conlon. (15m). GASKlll/McHUGH: "I can·t believe that you·re in Jove wrth me·. Edmond Hali, clarinet. Harry camey. saxo. Benny Morton, trombó. Don FrYe. piano. Everett Barksdale, guitarra. Alvin Ranglin. baix. Sid Catlett, bateria. (3m}. SCHUMANN, ROBERT: 'Abendlled' (Cançó del vespre), del recull "Kinderklavierduette' {Peces per a piano a quatre mans), op. 85. D.ouglas Boyd, oboè. Maria Joao Pires, p~ano. (3m). 22:00 BUTUETI i AGENDA 22;10 ElS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Allred Celaya. Obres de WOLFGANG AMADEUS MOZART, ANTONIO VIVALDI, OTIORINO RESPIGHI, BELA BAATOK, JOHANN STRAUSS I FEUX MENDELSSOHN.. Selecció d'obres. Carme Carrillo, plano. Orquestra de Cambra Camerata Med1ter~nla de Barcelona. Dfr.: Guerasslm Voronkov. CONCERT enregistrat per Catalunya Música et dia 7 de desembre de 1996 a rEsglésia Parroq.uial de UMa. XV FESTIVAL DE MUSICA DE LA VILA DE LLiviA (Cicle Tardor·HiVem). MOZART: OiVerttmento KV 136. Concert per a piano i orquestra n. 12. KV 414. VIVALOI: Concert per a quatre violins, corda i continu. RESPIGHI: Antics aires i danses per a llaüt, suíte n. 111. BARTOK: Danses romaneses, Sz 68. (17m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació: Alfred Cetaya. 0:30 QUI Té POR DEL SEGLEXX? La música dels últims cent anys, compartida amb un convidat Un programa de Carmina Malagarrlga. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès er mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emés el ma1eix dia. DUOUS, 6 DE MARÇ DEl. 2003 7:00 BUTLLETf I AGENDA 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. B:OO BUTLLETI I AGENDA 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETI i AGENDA 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estlls contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Pinol. SCHUBER~FRANZ:fragments simfònics, O615. Academy of St. Martin-in·the·Fields. Oir.: Neville Marrlner. (8m). ALB~NIZ, ISAAC: "Peplta Jiménet, suite de concert en dos actes l tres quadres. Susan Chllcott, soprano. francesc Garrigosa. tenor. Cor de nens de l'Escolania de Badalona. Orquestra de Cambra del Teatre Lliure. Oir.: Josep Pons. {52m). LECLAIR, JEAN MARIE: Sonata per a vtoli i baix continu n. 6, llibre 4. François Femandez. Pierre Hantaï. Phlllppe Pierlot (16m). HAYON, FRANZ JOSEPH: Simfonia n. 59 "feuersymphonie'. Philharmonia Hungarica. Dir~ Antal Ooratí. {17m). CASALS, PAU: Nigra sum. Tota pulchra es. Escolania de Montserrat Oir.: Ireneu Segarra. {8m). ENESCO, GEORGE: Suíte orquestral n. 2, op. 20. Orquestra de ta Ràdio Nacional Romanesa. Oir.: Horia Andreescu. (25m). BRAHMS, JOHANNES: Valsos, op. 39. Jullus Katchen, piano. {17m). CHAUSSON. ERNEST: Poema per a vlolf i orquestra, op. 25. Nlgel Kennedy. Orquestra Alharmònica de Londres. Oir.: Okko Kamu. {17m). 12:00 GRANS INTEGRALS la música de cambra d'Antonin Dvorak. Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discog~hques apareoudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat muslcai.Realitzat per xavier Chavarria. 15:00 UN MON OE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música i tes activitats dei món de ta cobla. Realitzat per Ignasi P1not. 16:05 AFONS LES VEUS DEL SEGLE. l 'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció I presentació: Eulàlia Benito. Tatiana Troyanos MASSENET: ·ces lehresLCes tettres!', ària de l'acte lller de l'òpera en quatre actes Werther. Tatiana Troyanos, mezzosoprano. Olquestra Alharmbnica de Londres. Oir.: Michel Plasson. {6m). MOZART: "Vol che sapete·. canzona de l'acte ter de l'opera en quatre acte Les Noces de Figaro. Tatiana Troyanos Orquestra de l'òpera de Berlin. Oir.: Karl BOhm. (3m) CAVALlER!: Escena quarta de l'acte ter de l'oratori 'Rappresentatione di Anima, et di Corpo' Tatiana Troyanos. Hermann Prey. Conjunt Wolfgang von Karajan. Oir.: Charles Mackerras. {Sm). BELLINI: Escena i duet de racte ter de l'òpera en dos actes 'Norma'. Tatiana Troyanos, soprano. Giuseppe Glacomini, tenor. National Philharmonic Orchestra. Oir.; James levine. BERNSTEIN: "A Boy like thar. 'I have a iove·, {Anita i Maria), de West Slde StOrY Kiri Te Kanawa. Tatiana Troyanos. Orquestra. Oir.: Leonard Bernstein. {Sm). BOC02623/4 1cd2:8,9) 17:00 BUTLLET I AGENDA 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETII AGENDA 20:10 ELS GUSTOS REUNITS una selecció de VIctòria Palma que presenta Pilar Subirà. BRAHMS, JOHANNES: Tercer moviment del concert per a vlolf I orquestra, op. n Maxlm Vengerov, violi. Orquestra Simfònica de Xicago. Dir.. Daniel Barenboim. {Sm). OOPPLER, FRANZ: Fantasia sobre temes hongaresos per a dues flautes i piano, op. 35. Robert Aitxen. Per Oien. Geir Hennlng Braaten. (11m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS· 'Konstanze ' Konstanze ! Oích wiederzusehen !". ària del primer acte de l'ópera 'El rapte al serralr. Gósta Winbergh, tenor. Orquestra Fílarmòmca de Viena. Oir.: Georo SoHt {Sm). HERNÀEZ. ENRIC: "El despeoue del avión delterreno baldio", poema de Felipe Boso. Luciano deii'Aqulla, baixos i orgue. Jaume Calà, percussió. Salvador Suau, bateria. Enrlc Hernaaz, veu, guitarra i plano. (1m). TIMMONS, BOBBY; 'Pretty memorY" Nat Addertey, corneta. Wes MontgomerY. guitarra Bobby nmmons. plano. Sam Jones, violoncel Keter Betts, contrabaix. Louis Hayes, bateria. (4m). SCRIABIN, ALEXANDER: 'Allegro·, primer moviment del Concert per a plano op. 20. Anatol Ugorskl, p~ano Orquestra Simfònica de Xlcaoo. Oir.: PiBITB Boulel. (Bm). SERRA. JOAQUIM "La noia ateore que no sap plorar. sardana. Cobla Pnncipal de la BiSbal. Oir: Francesc Cassú (Sm). BOOIN OE BOISMORTIER, JOSEPH Sonata per a fagot i violoncel n. 1 Oanny Bond. Richte van der Meer. (Sm). DVORAK. ANTONIN "lento maestoso • Vl\oace, quasi doppio movimento • Lento • ViVace·. darrer moviment del Trio amb plano op. 90. "Trio Dumky'. Trio Beaux Arts. (Sm). ELUNGTON, DUKE I CARNEY. HARRY COWELL. 'Kinda Oukfsh' I 'Rockfn' in rhythm' Duke Elllngton i la.seva orquestra. Enreglstramen11et a Juan-les-Pins, França, el27 de juliol de 1966. (Sm). STRAVINSKI, !GOA: "Scherzo: Allegretto•, sagon moviment dota Simfonia n. 1. op. 1. Orquestra Simfònica de Detroit Dir.: Antal Doratl. {7m). PAISIELLO, GIOVANNI: 'Larghetto', del concert per a mandolina, corda i clavecf en DoM. Ugo Ortandl. I Solistl Veneti. Oir.: Claudio Scimone. {4m). DA SILVA CALLAOO, JOAQUIM A.: Aor amorosa luiz de Moura castro, piano. (3m). STRAUSS, RICHARD: "Carillon•, de la Surte de Danses, sobre peces de Cooperin. Orquestra Simfònica del Metropolitan de Tòquio. Dir.: Hiroshi Wakasugi. (4m}. ALBENIZ, ISAAC: Rumores de la caleta. Narclso Yepes, guitarra. (4m). VERDI, GIUSEPPE: "libera me•, de la missa per a Rossini Carmela Rem1gio, soprano. Cor i orqueS1ra de l'Acadèmia de Santa Cecrtia. Dir.: Myung-Whun Chung. {12m). ROTA, NINO: La Dotce Vlta nella villa dl Fregene, tema extret de la peHicula 'la Dolce VHa'. Orquestra dirigida per Cario Savina. (6m). 22:00 BUTLLETi i AGENDA 22:1 O ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. • Obres de CAMILLE SAINT-SAENS, JOAN ALBERT AMARGÓS i JOHANNES BRAHMS.: SAJNT·SAENS, CAMILLE Le rouet d Omphale, op. 31. AMARGÓS, JOAN ALBERT: Concert per a trombó baix {estrena). BRAHMS. JOHANNES: Simfonia n. 1, op. 68. Raul Garcia, trombó baix. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nack>nal de Catalunya. Oir.: Gilbert Varga. CONCERT enreoiStrat per Catalunya Música el dia 3 de març del2001 a l'Auditori de Barcelona. Temporada OBC 200012001. (60m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació Alfred Celaya. 0:30 JAI/. AL CAVA El jan d'avui a Catalunya Música. Realitzat per Cartes lobo. ;;:¡ &"' --¡¡- .st a ;;;i' ~ 220 ~ ::::¡, .,., &"' a ~ ~ ¡¡;¡ ~ ¡ PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últlm.s programes 1:30 CAPSA DE MUSICA Repe1icló del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateiX dia 15 PROGRAMACIÓ DE CATA~UNYA MÚSICA ;;;¡ s:> ....= a ~ ~' ~'f 220 a - ~ a ..... ¡¡;¡· Q S> ....;;;:o ""' DIVINDRI5,7DIMARÇ DEL2003 7:00 BUTLLETI I AGENDA 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes mus1cals 8:00 BUTLLETII AGENDA 8:06 MATINAL (Segona hora del programa) 9:00 BUTLLETI i AGENDA 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d·estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a carrac d'Ignasi P1Hol. ADDINSELL. RICHARD: Concert de Varsòvia. Jean-Yves Thlbaudet, piano. Orquestra Simfònica de la BBC. Oir.: Hugh Wolf!. (9m). ROSSINI. GIDACCHINO: ·una voce poco fa' de 11 Barb iere dl Slvlglla' . Maria Callas. Orquestra del Teatre Nacional de l'Opera de Paris. Dir.: George Sebastian. (7m). DEBUSSY, CLAUDE: El Mar. Orquestra Filharmònica de Los Àngeles. Dir.: Esa·Pekka Salonen. (24m). HANDEL, GEORG FRIEDRICH: Sonata per a flauta travessera i continu. op. 1 n. 5. Camerata de Colònia. (18m). BEETHOVEN. LUDWIG VAN· M1ssa en DoM. Susan Dunn, soprano. Margarita Zimmermann. mezzo-soprano. Bruno Beccaria, tenor Tom Krause. barlton. Cor de Cambra RIAS. Solistes del Cor de Cambra Emst Senti. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Berlin. Dir.: Rlccardo Chailly. (45m). BROUWER. LEO Elogi de la dansa Phllippe Lemaigre, guitarra. (6m). ELGAR, EDVARD: The King Arthur, suite. Bournemouth Slnfonletta. Dir.: George Hurst. (23m). BACH, WILHELM FRIEDRICH: Fantasia en dom, FK nv2. Chrlstopher Rousset, clavecí. (Sm). JANACEK, LEOS: Taras Bulba, rapsòdia per a orquestra. Orquestra Filharmònica de Brno. Dir.: Frantisek Jnek. (22m). 12:00 GRANS INTEGRALS La música de cambra d'Antonln Dvorak. Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discognlfiques aparegudes al mencat, a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 BUTLLETI DE NOTÍCIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 15:30 SD DE COBLA La música i les actiVItats del món de la cobla Realitzat per Ignasi Pinot. 16:05 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. l 'espai P~TI CIONS temàtic de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàfta Benrto. Jordi Camell VIÑES: Quatre homenatges per a piano: Jord! Camell. piano. (15 m). ALBENIZ: Concert per a piano i orquestra. op. 78 ·concert famàstlc'. Jordi camell. piano. Orquestra simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Oir.: Bemhard Güller Enregistrament fett per Catalunya Música el dia 19 de novembre de 1994 al Palau de la Música Catalana. (26 m). GERHARO: Danses de Don Quixot Jordi Camell, piano. (16m). 17:00 BUTLLETI i AGENDA 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETI i AGENDA 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subirà. 20:45 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE DES DEL TEATRE LA FAMNDULA DE SABADELL VERDI, GIUSEPPE: la forza del destino. 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. selecció i presentació: Alfred Celaya. 0:30 HIDROGEN El programa de les noves músiques. Realitzat per Albert Reguant. PROGRAMACIÓ DE Nn Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DISSABTE, a DE MARÇ DEL 2003 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Montse Agulera. Recull d'obres breus. 10:00 A TOT COR El programa de música coral realitzat per Marc Canals i Pere Andreu Jariod. 11:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vives. 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musicaL Guió I realització: Pere Burés i Àlex Robles. 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Aguilera que presenta Carmina Malagarrfga. 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musicai.Realitzat per Xavier Chavarria. 15:05 UN MON DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Rou ra. 16:00 RAZZLE DAZZLE El t~à!.(!Wslcal l els musicals de Bróa.tt§ia)'.j¡ Catalunya Música Realrtzat per X~Salvà Repetició del programa ' emès'$lluns passat 11:00 GRANS OBRES Presentat per Raimon Colomer. 20:03 l'AUDIOVISUAL Un programa d'Àlex Gorfna 21:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 SOLISTES L'entrevista conduida per Joan Vives. 23:00 El CLUB 49 La música vista pels que la pensen; la veu dels compositors catalans. Un programa realitzat per Raimon Colomer. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:00 CANÇONS, DE MATINADA Les cançons d'avui I de sempre. Realitzat per Albert Mallofrê. Repetició del programa emès dimarts passat. 1:00 QUI TÉ POR DEL SEGLE XX? La música dels últims cent anys, compartida amb un convidat. Un programa de Carmlna Malagarriga. Repetició del programa emès dimecres passat. 2:00 ATOT COR El programa de música coral realitzat per Marc Canals I Pere Andreu Jariod. Repetició del programa emès el mateix dia 3:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan VIVeS. Repetició del programa emès el mateix dia 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré Repetició del programa emès el mateix dia 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a tarrec de Montse Agullera. Resum dels ml11ors programes de la setmana passada. 6:00 A FONS EL CICLEDE LIED. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció I presentació: Eulàlia Ben ito. Repetició de l'espai emès dlmar1s passat DIUMENOI, 9 Dl MARÇ DEL 2003 7:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el dissabte. 8:00 MATINAL Música per començar el dia presentada per Montse Agulera. Recull d'obres breus. 10:00 MAGNIFICAT El programa de musica religiosa que selecciona I presenta Raimon Colomer. LASSUS. ROLAND DE: Stabat Mater. The Hilliard Ensemble. (17m). FAURé. GABRIEL: Rèquiem. op. 48 (orquestració origrnal). Catherine Boll, soprano. GUles Cachemallle. bariton. Cor Monteverdi. Nois del Cor de la catedral de Salisbuiy Orquestra Revolucionària i Romànta. Dir: John Eliot Gardiner. (36m). 11:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzi per Joan VIVes. 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guiói realització: Pere Surés i Àlex Robles.(Repetició). 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Aguilera que presenta Carmina Malagarriga. 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musicai.Realitzat per Xavier Chavartia. 15:05 UN MON DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 HIDROGEN El programa de les noves músiques. Realitzat per Albert Reguant. Repetk:l6 del programa emès el divendres pass¡t. 17:00 UNA TARDA A l 'ÒPERA Realitzat per Jaume Radlgales. 21:03 CATALUNYA JAU Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. lespai temàtic de Catalunya Música. Setecci61 presentació: Eulàlia Ben ito. RepeticiÓ dl l'espai emès divendres passat. 23:00 D'ARA I DE SEMPRE Un espal per conèlxer els músiCs flOIISI retrobar-nos amb els clàssics de sempre. 5elecció I presentació acime d'Alfred Celaya. 0:00 MÚSICA INTIMA L'espai cambrlstic que selecciona 1 presenta Pilar Subírà PROGRAMACIÓ DE Nn Repetició dels últims programes 1:00 JAZZ Al CAVA El jazz d'avui a Catalunya Música. Realitzat per Carles Lo bo. Repeticiód~ programa emès dijous passat 2:00 MAGNIFICAT El programa de música religiosa que selecciona I presenta Raimon Colomer Repetició del programa emès el maleil dia. 3:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga real1tzal per Joan Vives. Repetició del proglilf,l emès el mateix dta. 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès elma!IÍI dia 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al me~ I càrrec de Montse Aguiiera. Resum de!! millors programes de ta setmana passada. 6:00 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PERA PiANO.L'espai temàtic de CatalUI1'J1 Músíca.5elecció i presentació: Eulà!.l Benito. Repetició del programa emèS dimecres passat.OO HE LA TAirOA O.E L'OlENT: TrlHon: 93-202-35-35 F"": 93~~0(>-'}2-0l -M~n=il:~l=ur~cl=•'=l•l=o=iro=t=C~r•=~=•d=i=o.=co=ru~-------------------------------------------------------------------------=E~ 16 Fl'<'t¡ú;.nc••• el. Cotulun)U M<Í·ir# ,,.. romRl'lfU•• (1')1). Baix Ebre, lfont•ià I nu...... d 'F-hr<'l l 02.5. To•rra Aho: 97.3. P riorat: 92.2. Alt .Camp, Baix Camp, Baix p,,.di< Con•n dr Bnrt...rlll Tarra!(on~•: 105.-t. Baix Peneilf.-'1: 105.9. Gar rlguet, l\ogucra, l'lo d'Ur((tll, S.•prra, Sr~ I Urg.,U: 9 1.9. Garraf: 91 .9. Alt P.,.,ed;,., ADoB. 8": i 8rr~o'<là: 10 2. 1. llah. Llobre!(at, Bareelunt., Vallès Oecidenl41 i Vallñ Oriental: 101.5. Mor~'"'''' 96..1/101.5. Ooona: ]00.5. Sol&onèe: 89,7. Girooèl i Pb 9 0.8187.6/93.7196.7. Garrol>to: 97.1. Ripollès: 100.5/10 5.8. c..dJI'' I'F,.tony: 96, 7. La Sdn: 96.7188. 7. BaiA Empordà: 87.8196.7. Alt Empordà i 88. I. Alt l r!(rlh 88.6. l'allaro J u.••à i Pali...., Sobirà: 88.6. Val d 'Aran: 92.811 01.2. n.,.,.,uó: La nova música, Arnold Schonberg. L'any 1923 Schèinberg presentà en el seu cercle d'amics el mètode de composició dodecatònic, consistent a estructurar cada obra musical sobre una sèrie de dotze tons (les notes de l'escala cromàtica), presentats un sol cop i en l'ordre que el compositor volgués. Cap to no es podia repetir fins que no haguessin aparegut tots els altres, per evitar que es formés un centre tonal. Aquesta tècnica es mostrà ja madura en el quintet per a vent Blèiserquintett op. 26, de 1923-24. L'aparició del dodecatonisme fou expressió del desig de molts artistes avantguardistes de trobar un ordre dels elements en el nou continent de la música atonal. Schèinberg estava plenament convençut que aquest descobriment asseguraria la futura vigència mundial de la música alemanya. El músic havia viscut l'ensorrament de la monarquia dels Habsburg de resultes de la Primera Guerra Mundial com la pèrdua dolorosa d'un veU i estimat ordre. La seva idea bàsica en els anys de la postguerra era, per aquesta raó, evitar el perill de la descomposició. La seva creença en allò que és alemany en la música l'anà perdent, però, per raó del creixent antisemitisme. ''L'obra sembla que agrada. Haig de treure com a conclusió que té qualitat?", escriví Schèinberg alguns anys més tard amb referència a l'estrena de la seva obra Begleitmusik zu einer Lichtspielszene. La composició, estrenada el 6 de novembre de 1930 en el marc dels concerts simfònics de la Kroli-Oper i dirigida per Otto Klemperer deixa pressentir mitjançant les seves tres parts ("Amenaça de perill", "Por, Catàstrofe") l'atmosfera expressionista de l'Orchesferstücke op. 16. L'obra aparegué en un temps en el qual Schèinberg s'ocupava del problema de la visualització en la música. Ha~a interromput els treballs en Moses per compondre una opera amb un caràcter totalment diferent: Von heute auf morgen, basada en un text de la seva esposa, amb el pseudònim Max Blonda. Aquesta obra s'estrenà l'any 1930, igual que la Begleitungmusik. Otto Klemperer ha- v.ia mostrat interès per dirigir l'òpera, però fmalment 1a rebutjà: "desmesuradament difícir, fou el seu ve~ redicte. Com a compensació volgué dirigir la Begleitungsmusik i realitzar aixi mateix un projecte prou atrevit: les obres en un sol acte de Schonberg Envartung i Die g/ück/iche 1-Jand. Com a directors, ni més ni menys que Alexander Zemlinsk')' per a Envartung i el mateix Klemperer per a Die glück/iche H011d. L'estrena, però. no fou cap èxit: la premsa criticà durament el fet que s'hagués de pagar tants diners per un concert tan breu (cada composició dura uns 30 minuts) i així, Erwartung fou retirada després de la tercera representació i Die glückliche Hand després de la quarta. Val a dir que aquesta darrera composició també fou edUcada pel mateix Schèinberg. Se sap que el músic havia preparat detalladament per a aquesta composició no tan sols l'acció sinó també indicacions per a la direcció i fms i tot havia esbossat el decorat de l'escenari. No obstant això, el director Arthur Marie Rabenalt volgué una posada en escena abstracta, típica altrament de la Kroll-Oper. i l'encarregà a Oskar Schlemmer, gran admirador de Schonberg. Aquest datTer, però, no volia cedir en la seva idea, de manera que per a ell les representacions, tal com es van escenificar, foren una experiència traumàtica. L'any 1925 tingué lloc una fita històrica en l'àmbit musical: l'estrena, el 14 de desembre a I'Staatsoper de Berlín de l'Òpera d'Alban Berg Wozzeck, basada en un text de Georg Büchner i dirigida per Erich Kleiber, causà una autèntica sensació. L'òpera esdevingué objecte de polèmica, entorn del qual s'agruparen els partits antagònics tant políticament com musicalment. Aquell mateix any Schonberg fou cridat a Berlín per succeir Ferrucio Busoni com a professor de composició a la PreuBische Akademie der Künste. olts artistes han estat deixats de banda en aquesta presentació. La llista de noms fóra llarga i incloUJ~a. entre d'altres, Hanns Eissler i Franz Schrecker, com també Viktor Ullmano. Els grans directors Otto Klemperer i Alexander Zemlinsky mereixerien també atenció diferenciada, i així mateix les grans òperes de Berlín, tot destacanthi la innovadora Kroii-Oper. La conducta exemplar de dos artistes tan antagònics com Schonberg i Weill davant dels esdeveniments socials i artístics serveix aquí de representació de la consciència i la percepció vitals que clarifiquen els corrents artístics. S'ha deixat de banda expressament la discussió referent a la politització de la música o el tema del bolxevisme musical perquè això hauria implicat considerar els corrents musicals amb referència al creixent feixisme i els esdeveniments polítics. Naturalment que no se'n pot deslligar el tema, però en entendre l'art esdevé també clara la situació polhica. Els tentacles del feixisme van abastar tothom, en l'àmbit artístic í personal, en alguns casos fins a arribar a nivells destructius. Els feliços anys vint: una è~oca _dam·ad~. entre l'in?peri i el feixisme, un futur gatrebe destrUit de la musica. Però l'art sobrevisqué i confirmà el pronòstic de Schonberg. que la idea de la vigència de la seva música és indestructible. Això val per a qualsevol tipus d'art, si és bo: arreu i per sempre. M Ronnld Griitz ttcbnlln ol Goethe-Institut de Munic. Entre els 199498 tteballll al Gocthe·lnsitut de Barcelona i entre els 1998·2002 al de Moscou en els àmbits dc programació cultural i mitjans de comuoicaci6. Té nombr~es publicacions sobre música i literatura. Adreça: ronald.graerz@t-online.de La permanència de Jacques Brel per MIQUEL PUJADÓ ------No FA GAIRES DIES, LA ISABEL-CLARA SIMÓ, QUE ACABAVA D'ARRIBAR DE BRUSSEL·LES, EM VA ENVIAR UN PROSPECTE AMB L'emmerdeur -amb Lino Ventura- (1973), i els seu1 bons resultats com a realitzador de Franz (1972). t<X i que el fracàs de Le Far-West (1973) el va decidira emprendre nous camins: la navegació, la formació com a pilot d'aviació... videntment, a Bèlgica, la Fundació Brel (l'únic lloc on podem escoltar els temes que Grand LES ACTIVITATS P REVISTES PER A 2 003 A LA va enregistrar provisionalment pera jacques CAPITAL BELGA AL VOLTANT DE LA FIGURA un futur disc que mai no va existir) fa una tas. DE J ACQUES BREL, QUE HI VA NÉIXER EL ca constant per a la difusió de l'obra del cantant. Però poc pot fer una fundació quan la memòria col·leclii'CI 1929: EXPOSICIONS FOTOGRÀFIQUES I DE prescindir d'algú. No és aquest el cas de jac· decideix PÀGINES ORIGINALS DE CÒMI CS BASATS EN ques Brel: les seves cançons continuen vigents, recor· LES CANÇONS DE L'AUTOR DE "QUAND ON dades i -malgrat la dificultat d'enfrontar-se a un te· N'A QUE L'AMOUR", PROJECCI ONS DE CONma de Brel després de la interpretació del seu autor· revisitades amb freqüència (i no solament pel seu són BALLET D'UN L'ESTRENA CERTS FILMATS, el també autor i intèrpret Bruna Brel): a França. nebot, DE MAURICE BÉJART SOBRE MELODIES BREno fa gaire temps va aparèixer el CD Aux suivatm. LIANES, CONFERÈNCIES, ESPECTACLES en el qual diversos cantants i grups actuals d'estils ber D'HOMENATGE, VISITES GUIADES DE LA diferents es van enfrontar, des de les seves respecti· ves sensibilitats i amb resultats més o menys reeixiti. CIUTAT TOT SEGUINT ELS RASTRES QUE EL cançons com "Tango Funèbre" (Alain Bashung), "Jef a CANTANT VA DEIXAR-NE A LA SEVA OBRA ... (Dick Annegam), "Ces gens-là" (Noir Désir), "Jaurès· (Zebda), "La la la" (Amo), "Sur la place" (Arthur HI o "Les vieux" (Têtes Raides). Pel que fa als Ui bres soom tots els grans artistes, Jacques Brel conbre Brel, n'hi ha per donar i per vendre, però no potinua viu i present, tot i que ja fa vint-i-cinc anys de la seva desaparició física, esdevindem ignorar la recent i superba biografia escrita pcl periodista i també cantant Marc Robine: Grand jac· guda el 197 8. Fustigador de la hipocresia, ques. Le roman de jacques Brel (1998, reeditada fa ro retratista agut del comportament humà, sarcàstic, sa d'un any en fonnat de butxaca). tendt·e i patètic alhora, moltes de les seves cançons Cal afegir que, a països no francòfons, Brel no és pas ("Ces gens-là", "Madeleine", "Voir un ami plemer", un desconegut. Ja fa anys que l'exi\{ll "J'atTive", ''Les bourgeois", "Leplat espectacle de Mort Shuman facque; pays" ... ) semblen acabades de fer, Brel is ali ve and well and living in i la seva desbordant, electritzant i L ES CANÇONS Paris (1968) va permetre donara visceral força escènica (només cal conèixer l'obra de Brel als EUA, malvisionar enregistraments de les seDE JACQUES grat comptar amb adaptacions mob ves actuacions a l'Olympia) no ha BREL CONTIdiscutibles i massa allunyades de I~ estat mai superada. NUEN VIGENTS I idees originals, i fms i tot David Jlo. De fet , Jacques Brel havia abanwie enregistrà una molt peculiar ver· donat els escenaris molt abans de RECORDA DES. sió d"' Amsterdam". A l'Europa car la seva prematura mort, concretatinenta!, Brel ens resulta, evident· ment l'any 1967. en el seu moment ment, més proper, i no són rares lo de més gran popularitat, quan va versions dels seus temes en portuguès, italià (Gino Pa· creure que cantar estava començant a esdevenir per a ell una rutina. Només va tomar a trepitjar els teaoli, l'autor de "Sapore di sale", n'ha fetes de molt acon, tres l'any següent per a Ja seva triomfal adaptació del seguides) o fins i tot alemany... Pel que fa a l'Estat espanyol, Luis Eduardo Aute~ musical americà Man of la Mancha (en què la duasens dubte el cantant més brelià. Ja al seu combatJU litat Cervantes/Quixot va esdevenir una prolongació disc Segundos fuera (1989), cantava "¿Cómo te atrt· del seu propi idealisme: Ja seva versió francesa de ves I a ser un enamorada de Jacques Brel?", po~ant "The quest" -"La quête"- és un autèntic text breüà), i després, tot i que va continuar enregistrant exla frase en boca d'un ereri adepte a la postmodermtat, cel·lents discos ara i adés (el darrer és de 1977), va i tres anys més tard, al CD Slowly, dedicava un en1~ interessar-se per terrenys verges, on tot estava per tiu tema a aquel Quijote belga I que escapó a Ta/u aprendre: d'entrada, el cinema -com a actor i direc("Jacques"). tor-, camp en el qual va assolir alguns notables reAls Països Catalans, Guillermina Motta va interprt· tar des dels anys setanta cançons de Brel exceJ.Ient· sultats: cal recordar les seves interpretacions en pel·lícules com Les risques du métier (1967), La bande à ment adaptades per Joan Soler Amigó o Josep M. E.v Bonnot (1968), L'aventure e'est l'aventure (1972) o pinàs ("Vella", "L'amor que vindrà" -represa per Ser· C 28 88 E seu~ • 101 lira com únic ·and ler a tas1 Però ¡tiva Jac·cor· hte· ltor- l seu rça. 11115 I bel; ~Cb· txits. "Jef J.rès. IH s so- >po- ~pel ]ac- aec- l pas xi!& rat a la seva Banda sonora d'un temps d'un país-, cipat. Joan Isaac, després d'enregistrar temps era "Cançó dels vells amants", "Madamç" -"Les remparts temps la cançó homenatge "Mestre Jacques" al seu de Varsovie"-) i al seu recent CD Intim hi va incortercer LP, ha reprès recentment la "Cançó dels vells porar "Fills de... " en una versió realitzada per qui sigamants" per al seu disc de versions joies robades. I, na aquestes línies. El badaloní Ramon Muns va dedipel que fa a Senat, val a dir que la influència de Brel car el 1978 tot un àlbum a versions de Brel. Abans, és una constant tot al llarg de tota la seva trajectòEmili Vendrell ((ili) havia enregistrat "No em deixis tan ria. De vegades, de manera directa (el text de "Per sol" -és a dir, "Ne me quitte pas"-; Mercè Madolell haquè la gent s'avorreix tant" s'assembla molt i masvia enregistrat un EP amb una altra versió del mateix sa al de la poc coneguda "Pourquoi faut-il que les tema ("No te'n vagis pas"), "Els pastors", "Hem d'agens s'ennuyent", i "La noia que s'ha posat a ballar" prendre a mit·ar" i "Si només tens l'amor"; Dodó Esés cosina germana de la noia que també balla a "Sur colà havia divulgat la poc conegula place") però, de vegades, la inda "Els cocodrils", escrita per a Safluència, més que no pas temàcha Diste); el "jutge" Martí tica, és estètica: la intensitat creiJACQUES BREL Llauradó havia enregistrat "La tenxent d'una cançó com "Helena" CONTINUA DIALOGANT (que obre el disc Per al meu dresa"; i Jordi Fàbregas (molt abans amic) és clarament deutora del de formar grups com Coses, La AMB EL PÚBLIC CONfamós crescendo brelià, que troMurga o Primera Nota) havia puTEMPORANI I INTERbem en temes com "La valse à blicat un únic EP en solitari que inmille temps'', ''Amsterdam" i PEL-LANT ELS NOSTRES cloïa un parell de cançons de Brel ("Amsterdam" i "El calçasses" -vertants altres. DUBTES. Resumint: Brel -com Brassió de "Grand Jacques"-). Molts desens, Ferré, Leonard Cohen, Boveu recordar que Núria Feliu va poris Vian. Paola Conte o altres aupularitzar "El clar país", una versió tors i intèrprets allunyats de l'estandardització plasmolt lliure de "Le plat pays", signada Joan Argenté i tificada, i que avui no superarien les primeres referida a Catalunya (cançó enregistrada també, entre eliminatòries de qualsevol Operación Triunfo de pa d'altres, per Salomé i pel poc conegut Paton Soler, que sucat amb oli- no ha estat un producte de tempotambé va cantar versions de "Ne me quitte pas" i de la rada (m'agradaria veure qui se'n recordarà, d'a"Chanson des vieux amants"). Al País Valencià, I'Oviquestes efímeres estrelles televisives, d'aquí a dos o ~i va utilitzar la música de "Le plat pays" per a la cançó tres anys), sinó un creador que, com els autèntics El meu pob1e, Alcoi"; el desaparegut grup Pavesos va clàssics de qualsevol disciplina artística (de Ja noconvertir "Bruxelles" en "València 1900" i Lluís Mivel-la al cinema, del teah·e a la música) continua diaquel va cantar versions de " La Fanette" "Els vells" logant amb el públic contemporani i interpeJ.Iant els (igualment enregistrada per Dolors Laffitt~, que va fer nostres dubtes, les nostres angoixes i la nostra sentambé seva "Bé va" -"Le diable"-), "Marieke", "Les sibiütat. Mal que els pesi als qui intenten govemar beates", "Jef" (rebatejat "Pep") i "Zangra" (convertit els nostres gustos a cops dc màrqueting i de taloen "Marcial"), i va convertir "Les bonbons" en uns "bunyols" de temàtica molt valenciana. Tomant al Prinnari. BENET CASABLA NCAS BENET CASABLANCAS (SABADELL, 1956), SENS DUBTE UNA DE LES FIGURES MÉS INQUIETES DEL PANORAMA ACTUAL DE LA MÚSICA CATALANA, RECENTMENT HA ESTAT NOMENAT DIRECTOR DEL CONSERVATORI SUPERIOR DE MÚSICA DEL LICEU. AMB MOTIU D'AQUESTA IMPORTANT FITA EN LA SEVA TRAJECTÒRIA, CONVERSEM AMB AQUEST COMPOSITOR, PEDAGOG I INVESTIGADOR, I APROFITEM L'AVINENTESA PER REFERIR-NOS TAMBÉ A L'ESTAT DE LA QÜESTIÓ DE L'ENSENYAMENT MUSICAL I DE LA COMPOSICIÓ A CATALUNYA, I A ALGUNS ASPECTES PERSONALS DE LA SEVA TRIPLE ACTIVITAT PROFESSIONAL. Entre la creació i la pedagogia 220 -Vostè ha assumit el càrrec de director del Conservatori Superior de Música del Liceu precisament en l'any en què se'n commemora el J6Sè aniversari. Com afronta aquest nou repte professional? -Amb un gran sentit de la responsabilitat i molt agraït per la confiança que ha estat dipositada en mi. Tot l'equip professional del Conservatori afronta aquest repte amb molta il·lusió, pel ret que la llarga experiència del centre ens permet oferir un ensenyament a l'alçada de l'època en què estem. Això correspon, a més a més, amb l'entrada en vigor de la nova ordenació acadèmica, que ve marcada per la LOGSE i la seva aplicació a Catalunya. Ens trobem, doncs, en un important punt d'inflexió, i ara el nostre objectiu és acarar el futur amb la màxima ambició possible. -Quins aspectes del Conservatoli vol potenciar vostè des de la Direcció? 30 90 -Una de les prioritats que ens agradaria desenvolupar, a banda d'oferir la millor formació en cadascuna de les especialitats instrumentals, seria també reforçar molt el treball en grup, tant en el vessant cambrfstic com l'orquestral. Un altre aspecte faria referència al fet de potenciar la formació pedagògica: molts dels professionals que obtindran La titulació superior al nostre centre tindran, a part de la seva feina com a solistes o membres d'orquestra, una important incidència en l'ensenyament. f una darrera prioritat seria la d'adaptar la gran quantitat d'assignatures teòriques existents -d'història de la música, anàlisi, etc.- perquè resultin. al màxim d'útils per a l'estudiant i per al seu desenvolupament pràctic com a músic. -¿Caldria incorporar-hi noves ofertes en un futur? -El pla d'estudis és molt ampli i molt diversificat, i sempre hi ha la possibilitat de fer classes magistrals i cursos monogràfics, com de fet estem realitzant. Nosaltres partim d'un equip docent propi del centre, tot i que periòdicament ens visiten professors associats, que pertanyen a altres institucions, tant del país com de fora, que vénen a complementar aspectes determinats de la formació acadèmica que nosaltres oferim. -Com s'enfronta el Conservatori del Liceu a la competència que suposa un centre com l'Escola SuperiOt· de Música de Catalunya? -Nosaltres pensem que el fet que a Catalunya hi hagi no una, sinó dues o, pOl$er en un futur, tres vies d'estudis superiors de música, és quelcom molt positiu, i és un element de normalitat que ens acosta al que seria el model imperant a molts països europeus. Aquest fet, d'altra banda, suposa un important estímul tant per a nosaltres com per als estudiants, ja que així poden optar entre diferents ofertes. Cal dv també que entre el Liceu i l'ESMUC hi ha una diferència molt impor· tant, ja que L'Escola ofereix u11 e11· senyament de caràcter públic i~ Liceu és privat, i així ha estat des de sempre. Això significa que jef condicions de joc són molt difc· rents, tot i que nosaltres som uM entitat sense afany de lucre, i per tant, amb voluntat de servei públic Des del punt de vista institucional també hi ha una diferència nota· ble, ja que el fet que el nostre.~ fre sigui privat, dóna una flextM· tat de gestió molt gran. Disposelh d'un departament de mecenat~e, dt beques i d'ajuts, que ja fi:tnclOI~a però que volem potencwr. DG· questa manera, en les prorf! d'accés al grau superior, quals~rcl persona amb talent i qu~ pa~s1 ~~ exàmens, malgrat que tzngw difi· cuitats econòmiques, tindrà una~· ca. Hi ha també altres diferènCttl importants, amb /'ESM UC: el Lt· ceu és una institució molt g~an. amb prop de sis mil alumnes, qut inclou dos graus elementals, el grdo mitjà i el superior, i és dels pocscen· tres on encara es pot cursar el~· que queda del Pla 66. A ba!t a d'això, no només oferim estudtsd.e música clàssica, sinó també de mu· sica moderna i jazz, i de flamenc. -El fet que hagin designat coma nou director del centre una pef'SO' nalitat àmpliament reconeguda er. el panorama musical català, com e R E T R A T tal si no hi ha darrere una escola que sensibilit:i en el terreny de les humanitats en general. i de la música en particular. Nosaltres volem que el nostre país doni tots els fruits que el seu potencial pennet per arribar a ww plena normalització. -¿En aquests moments hi ha un desequilibri entre els centres que ofereixen estudis més avançats de música amb aquells que donen un ensenyament més bàsic? -Des del nzeu punt de l'ista, cadascun dels nivells té la seva importància, però l'essencial és que tot l'arbre educatiu estigui pensat d'una manera coherent. i al nostre país crec que hi ha disfuncions en aquest sentit. Cal invertir molts esforços per optimitzar al màxim el pas entre un nivell i un altre, tant per als qui només vulguin ésser simples afeccionats a la música com per a aquells que vulguin optar per una professionalització. -A banda de la seva tasca pedagògica. quina importància té per a vostè la seva faceta de compositor? -De fet, la meva feina principal és la de compositor, i tot i que ara vull estar centrat en la direcció del Conservatori, no pretenc abandonar la meva activitat creadora. De fet, tinc diversos encàrrecs sobre la taula, i d'altra banda, estic ultimant també un llibre sobre el romanticisme musical, que aviat anirà a la impremta. vostè, ¿pot respondre a una necessitat de fer front a la competència de I'ESMUC? .-Per part meva, a9uest repte significa una fita molt 1mportant, però no cal limitar el fet només a la meva persona, sinó que s'ha de tenir e'! compte tot l'equip docent de què d1sposa el Conservatori, com ara l'Antoni Ros Marbà, que n'és el ~onseller artístic. Tot i això, el més rmportant és poder oferir als nostre~ alumnes allò que els calgui per evrtar que s'hagin de desplaçar a altres centres d'ensenyament fora de les nostres fronteres, un fet que encara avui dia continua succeint més del que caldria. Els intercanvis sempre són bons, però nosaltres volem que siguin complementaris i no estTLctament necessaris. -A banda de com veu vostè la si- tuac~ó.actual de l'ensenyament de als conservatoris catalans , la mustca ' ~ue en pensa de com està plantejat I ensenyament musical en un nivell més bàsic, com ara les escoles i els instituts? -E_n. aqu_est sentit cal ser força au1 tot i que és evident que s ha fet molta feina darrerament en aquest ter;eny, encara queda moll p~r fe~ Ev1dentment, no té sentit temr d~versos centres que ofereixin els mve/ls superior, mitjà i element~cTLtlcs, -¿Estilísticament, la seva obra ha anat vivint una evolució? La meva feina principal és la de compositor, i tot i que ara vull estar centrat en la direcció del Conservatori, no pretenc abandonar la meva activitat creadora. -Bé, no sé si sóc jo la persona més indicada per respondre-ho. però jo crec que sí, que evidentment he recorregut un camí cap a una certa llibertat i independència, i arriba un moment en què després d'haver adquirit el coneixement necessari, i d'haver rebut nombroses influències, el més important és escoltar la teva pròpia veu interior i desenvoLupar un instint musical personal. Tinc el goig, a més, que la meva música s'interpreta sovint, malgrat aquesta independència. Hi ha, però, avui dia, la tendència de fer encàrrecs d'obres sense que hi hagi la més mínima criba, ni qualitativa ni artlstica, fins i tot imposantles sovint als mateixos intèrprets. Aquesta endogàmia de les avantguardes és un fenomen global i ha tet molt de mal, i jo sempre he procurat distanciar-me d'aquestes posicions, ja que sempre ho he vist com un fenomen no del tot positiu. I arriba un moment, evidentment, en què cal apostar per la llibertat personal i intentar fer una música ben construïda i que sigui capaç d'emocionar el públic. BEN ET CASABLANCAS ÉS UNA FIGURA POLIFACÈTICA t·. LA MÚSICA CATALANA DELS NOSTRES DIES I POSSEEIX,p¡¡ DAMUNT DE TOT, UNA GRAN VOCACIÓ DE COMUNICAOO¡ LA SEVA NECESSITAT D'EXPRESSAR-SE S'HA MATERIAltZAT NO ÚNICAMENT PER MITJÀ DEL SO, FRUIT D'UNA~ CANSABLE TASCA COMPOSITIVA, SINÓ TAMBÉ DE LA Pl· RAULA, JA SIGUI ORAL -PER MITJÀ DE LA DOCÈNCIA-O ~ CRITA -EN EL TERRENY DE LA DIVULGACIÓ MUSICA! AQUESTA MATEIXA CARACTERÍSTICA SURA TAMBÉ DURA.\· LA CONVERSA, EN LA QUAL QUEDA BEN PALÈS EL St CARÀCTER INQUIET, LA SEVA PREOCUPACIÓ PER LA FOIU¡, I EL DETALL I, EN D EFINITIVA, UN AMPLI BAGATGE 1'. TEL·LECTUAL, QUE NO ES LIMITA A QÜESTIONS PURAMt\~ MUSICALS, SINÓ TAMBÉ A ALTRES CAMPS HUMANÍSTIC! COMPLEMENTARIS. LA SEVA FORMACIÓ UNIVERSITÀRIA-E LLICENCIAT EN FILOSOFIA- I UN PERÍODE D'ESTUDIS AU HoCHSCHULE FÜR MUSII< DE VIENA -QUE LI VA PERMED.! CONÈIXER DE PRIMERA MÀ, I GRÀCIES AL MESTRATGE Di FRIEDRICH CÉRHA, LES TENDÈNCIES COMPOSITIVES Mi: IMPORTANTS DEL SEGLE XX- SÓN ASPECTES QUE HAN CO~· TRIBUÏT DE MANERA DECISIVA A LA CONFIGURACIÓ DE SEU PERFIL. -Quina influència va exercir sobre vostè el mestratge tant de Josep Soler aquí com de Friedrich Cérha a Àustria? idea, però, el més important del procés és poder concretar-la al més aviat possible, tenint en compte que aquesta s'escapa de mica en mica. -fo crec que la mateixa influència que van rebre tots els compositors de la meva generació, molt important, que és la de la Segona Escola de Viena, base de la posterior Escola de Darmstadt. Tot i això, els desenvolupaments de Dannstadt ja no em van interessar tant. Ara, amb una certa perspectiva, reconec com a cabdal la meva estada a Viena, on hi ha una tradició musical importantíssima, i on vaig entrar en contacte directe, gracies a Cérha, amb l'estètica dels principals corrents d'avantguarda europeus. -¿Creu vostè que a Catalunya hi ha actualment els vehicles adients per donal' a conèixer les obres dels compositors catalans dels nostres dies? -Per quins procediments s'ha decantat vostè a l'hora de compondre? -Per cap en especial. He intentat construir un llenguatge musical propi, amb els materials que he anat absorbint tot al llarg de la rneva formació, però el que m'ha preocupat cada cop més és la qüestió de l'harmonia, que és un tema que amb el serialisme ha quedat una mica bandejat. La forma és un altre aspecte que jo crec que s'ha de cuidar moltíssim, i és aquesta, de fet, el que permetrà que la música que facis resulti intel·ligible, independentment que sigui fàcil o no. -¿A l'hora de compondre segueix w1 pla predeletminat o bé deixa que alguns factors vagin sorgint en el decurs de la tasca? . 32 92 -És un misteri. A vegades parteixo d'una idea que consisteix en una música ja concretada; d'altres, però, el punt de partida és un concepte més estructural i abstracte, i que cal desenvolupar. Un cop ja es té La -En absolut. jo crec que hi ha una gran mancança, en aquest sentit. Gairebé no hi ha implicació des de Les grans institucions públiques, i sobretot pensant en els creadors més joves. Crec, fins i tot, qu.e els compositors de La meva generació gaudíem fa uns anys de canals miLlors, especialment pel que fa als encàrrecs i a diversos premis de composició. -Pel' tant, ¿avui dia a Catalunya no es pot viure de Ja composició? -En absolut, però aquest és un problema no únicament català, sinó un fenomen global. Tot i això, a Madrid, per exemple, hi ha un major respecte i una major preocupació pel treball del compositor, amb importants produccions discogràfiques, com també diversos encàrrecs. Aquí, en canvi, no hi ha pràcticament ningú que es preocupi per la composició contemporània, que és, en definitiva, un element més del nostre patrimoni cultural. -Tradicionalment, la música contemporània ha estat poc valorada o incompresa pel públic. ¿Creu vostè que a poc a poc els oients van adaptant-se a les noves tendències musicals? -No, i resulta difícil, tenint en compte que és una nnísica que s'ha fet absolutament al marge de qualsevol valor comunicatiu. I li ha, a més, molta música contemporà- nia que no té el nivell mínim d, qualitat per poder ésser interprel•· da, i aquest fet genera múltiplesl1l· fieu/tats a l'hora de la recepció. TQ i això, però, quan observem Itt tendències musicals d'avui dia r un àmbit més global, ens adonttr. que la música s'ha tomat més d5inhibida i més mestissa, i quem hi ha els dogmatismes que hal'ier. existit abans. Ara el que cal és que aquesta música actual de qualitat, sigui quina sigui la seva tendència. es pugui donar a conèixer també a! públic de Barcelona, i que es va~ introduint a poc a poc en el gran repertori. -A banda de la seva tasca pt· dagògica i creadora, vostè també ha dedicat nombrosos esforços a la It· cerca. Quines ban estat les sevê5 principals inquietuds en aquesta5· pec~e? -Es el resultat natural de la meva feina pedagògica, ja que maih, pensat premeditadament d'escn• re un llibre, i ara resulta que ja er. tinc un de publicat i un altre a put; d'editar. Però ha estat, repeteixo,( resultat de treballar amb els alum· nes. Veig, per tant, la meva tosc• d'investigador com una prolougació de la de pedagog, atès quer~ arribar un moment en què vaig pe11· sar que els materials que emprar~ per a les meves classes podrien ser útils a més persones. Pel que Ja al tema que més m'ha preocupat d•~ del meu vessant d'investigador. ha estat el de la forma musical. que he intentat estudiar des d~ diverses perspectives, tant en t1 Llibre que ja tinc publicat, El hu· mor en la música, com en el qu., sortirà properament sobre t romanticisme musical. - ~m•••••••• P R E C R Í T I CA Antoni Ros Marbà i Albert Attenelle actuen amb l'OBC Temporada OBC. Albert Attenelle, piano. Dir.: Antoni Ros Marbà. Ravel: Le tombeau de Couperin. Finzi: Concert per a piano i orquestra. Prokófiev: Romeo i Julieta (suite). L'Auditori. 7, 8 i 9 de febrer de 2003 (21 h, 19 h i t 1 h, respectivament). a música de Ravel, Finzi i Prokófiev integrarà el programa en què el mestre Antoní Ros Marbà dirigirà l'Orquestra, en un concert en el qual també destaca la presència del pianista Albert Attenelle com a solista del Concert per a piano de Graciane Finzi. Prou conegut del públic i una de les figures cabdals de la vida musical catalana dels darrers trenta anys, Antoni Ros Marbà tomarà a dirigir l'OSC en un concert en el qual el seu talent es podrà admirar amb obres d'autors de gran elcigència tècnica interpretativa. La carrera de Ros Marbà, nascut a Barcelona l'any 193 7. té el seu punt d'inflelció quan l'any 1966 obté Ja plaça de director titular de l'Orquestra de la RTVE, any en el qual, a més, obté el Premi Internacional del Disc Arthur Honegger pel seu enregistrament de Les set paraules de Crist de Haydn. L'any següent arribà el seu nomenament com a director titular de l'Orquestra Ciutat de Barcelona, i n'obrí un dels períodes més brillants, que arribà fins a l'any 1978. L'any 1978 esdevé director musical de l'Orquesh·a Nacional d'Espanya i un any després principal director invitat de l'Orquestra de Cambra Neerlandesa, de la qual poc després fou nomenat titular. Un fet remarcable li va esdevenir l'any 1978: el mestre Herbert von Karajan el convida a dirigir l'Orquestra Filharmònica de Berlín, orquestra que tomà a dirigir l'any 1982. A partir d'aleshores la seva trajectòria com a director el portarà a actuar al capdavant de destacades orquestres internacionals, tot oferint concerts per França, la Gran Bretanya, el Japó, la Xina i Amèrica, tant en programes simfònics com operístics. Els darrers anys ha dirigit les orquestres més rellevants d'Espanya i hi ha assolit èxits constants. Com a director d'òpera ha tingut grans èxits en obres com Don Giovanni, Cosi fan tut- L I~, Les noces de Fígaro, La flauta màg¡ca, Elektra, Salome, Fa/staff, Otel/o, Carmen, La Bohème, Madama Butterjly, Rinaldo o Wozzeck. I així mateix amb Tphigenie a Tàuride de Gluck, compositor de qui el proper mes d'a- bri! dirigirà al Liceu l'Òpera Orfeo ed Eurídice. La seva Salome, El cas Makropulous, Billy Budd al Gran Teatre del Liceu, Carmen al Teatre Lírica Nacional, Don Cario de Verdi a La Maestranza, The Tum ofthe Screw de Britten a la Zarzuela, han esdevingut èxits del director en el camp de la lirica els darrers anys, als quals cal afegír l'enregistrament de The Duenna de Robert Gerhard, el primer enregistrament de La Dolores de Tomas Breton amb I'OBC i nombrosos èxits aconseguits a Oslo, Edimburg, Glasgow i a nombroses ciutats angleses. ra Antoni Ros Marbà toma a dirigir l'Orquestra - una de les seves darreres actuacions va tenir lloc el passat I de maig en el concert a la memòria d'Ernest Lluch- en un programa eu el qual també tindrà una presència destacada Albert Atenelle. Si el mes de febrer de 2002 Attenelle interpretava el complex Concert per a pia- A núm. 2 de Saint-Saens, ara el nou repte serà el Concert per a piano de Gracicne Finzi. Aquest pianista nascut a Barcelona i fonnat amb Frank Marshali va oferir el seu primer concert als sis anys. Als setze es va presentar com a solista a Barcelona i Bilbao tol interpretant el Concert per a piano núm. 1 de Beethoven. Després d'estar becat pel govem francès assolí grans èxits amb l'obtenció de premis de concursos tan prestigiosos com el Reina Elisabeth, Rio de Janeiro i Vianna da Motta. Gires per l'antiga URSS i el Japó, i intèrpret extraordinari de Mompou, els seus grans èxits van arribar quan va formar part, juntament amb Gerard i Lluís Claret, del Trio de Barcelona, que va esdevenir una de les formacions cambristiques de més prestigi de la vida musical catalana. Ara al costat de Ros Marbà i de l'OBC, mostrarà novament el seu talent en una obra de la complexitat del Concert per a piano de Finzi. 110 HEWLETT PACKARD ESPAÑOLA S.L. FUNDACIÓ ORFEÓ CATALÀ· PALAU DE LA MÚSICA CATALANA Hewlett Packard Española S.L. s'ha incorporat com a MEMBRE D'HONOR de la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana per la temporada 2002-2003. El conveni de coJ.laboració ha estat signat pel Sr. Ignasi Fonts Cavestany, Sots-President Director General de Hewlett Packard Española S.L. i el Sr. Fèlix Millet i Tusell, President de la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana. Amb aquest conveni Hewlett Packard Española S.l. expressa, una vegada més, el seu ferm suport a la cultura. Programació al SESSIONS •EN OCASIÓ DE .•. • I Puixkin a la tnúsica L'altre Orfeo «En ocasió de Pikovaia Dama• Febrer 2003 dia 1 5 • En ocasió d' Orfeo ed Euridieeo Abril 2003 dia 25 Felip Pedrell i el seu temps Els precedents de \Vagner «En ocasió d'Els Pirineus• Febrer 2003 dia 21 Der Ring des Nibelungen• ccEn ocasió de Juny 2003 dia 18 e e e t Rossini i el reciclatge uEn ocasió d'// víaggio a ReimS!O Marc;: 2003 dia 11 a e a o SESSIONS • GOLFES• A Littlc Sondh~irn \lusie Marc;: 2003 dies 27, 28 i 29 'EN DA DE LOCALITATS ServiCaixn 902 33 22 11 servicoixa com equllles del Iran Teatre del Liceu a Rambla 5 1·59 8002 Batcelooa ¡_ran Teatre del liceu ela Foyer 'J Sani Pau 7 ·JI002 Batoelona e Gran Teatre del Liceu .•._ ..• _.., PRECRÍTICA Estrena de Bernat Vivancos a l'OBC ernat Vivancos és un jove (encara no ha arribat als tTenta anys d'edat) pianista i compositor català amb una sòlida formació, centrada primer en l'àmbit docent montserratí i barceloní i posteriorment ampliada al Conservatori de París. Darrerament s'ha inclinat de manera especial pel segon dels vessants esmentats. En aquest està assolint èxits importants des de la seva seu parisenca, amb premis i estrenes internacionals. Amb l'obra La ciutat dels àngels es pot dir que es presenta a Barcelona com a compositor. Es tracta d'una composició per a orquestra de corda de vint instrumentistes (5-4-4-4-3) emprant l'scordatura en cada instrument i gairebé en cada corda, segons el que ell mateix ha explicat. L'scordatura consisteix a afinar els instruments de corda no amb les notes que li són habituals, sinó canviant el temperament d'alguna dc les cordes de cada instrument. Això li obre un ventall de possibilitats inimaginables en una orquestra dita "normal'', amb acords tocats amb les cordes a l'aire, utilització de dobles i triples cordes que engrandeixen el dispositiu ot·questral, multiplicacions dels harn1ònics naturals -donant colors i ambients inesperats-, etcètera. Aquesta obra va ser guardonada amb una menció d'honor en el Concurs del Festival Gaudeamus celebrat a Amsterdam l'any passat i està dedicada al seu professor Guy Reibel. Esmentem també que en aquest concert actuarà el jove pianista Luis Fernando Pérez, premi de I'Acadèmia Marshall. que interpretarà el bellíssim Concert per a piano i orquestra núm. J de Rakhmàninov i també s'hi oferirà I~ cabdal -en el conjun t de l'opus simfònic del compositor- Simfonia de requiem de Benjamin Bt;tten. B Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Luis Fernan do Pérez, piano. Dir.: Rumon Gamba. Vivancos, Rakhmàninov, Britten. L'Auditori. 14, 15 i 16 de febrer de 2003 (2 1 h, 19 hi 11 h, respectivament). Sala, Blancas, Palatchi i Colomer, intèrprets d'Els Pirineus L es versions de concert de l'òpera Els Pirineus de Felip Pedrell al Liceu comptaran amb un equip artístic de gran relleu. D'antuvi cal destacar el fet que aquesta òpera, que arriba just cent un any després de l'estrena, que fou en italià, s'ofereix amb el llibret original en català i Ja partitura ha estat objecte d'una revisió a càrrec d'Edmoo Colomer. I ell, com és sabut, titular de l'Orquestra Simfònica del Vallès, serà justament qui la dirigeixi els pròxims 17 i 19 d'aquest mes de febrer. Aquest fet constitueix un punt de referència important amb vista als bons resultats artístics de la proposta. Com així mateix ho és Ja presència d'un quadre d'intèrprets destacats -tots ells ben coneguts dels afeccionats liecistes-, tots ells, també, joves i en un moment important de llurs trajectòries artístiques. És el cas de la soprano valenciana Ofèlia Sala, que ha resolt cadascuna de les presències bru·celonines amb èxits importants. Recordem Un ballo in maseh era, La Fattuchiera i La flauta màgica, on sempre va excel·Lir de manera molt evident. Figura destacada i emergent de la Deutsche Oper dc Berlín, la seva carrera s'està projectant de manera ferma en els teatres més importants d'Europa. com s'informa en aquestes mateixes pàgines. Àngeles Blancas, brillant continuadora de la nissaga iniciada pels seus pares Antonio Blancas i Àngeles Gulín. és una artista. encara amb poca presència al Liceu, que s'està obrint amb molta força al gran món de la lírica internacional. Per la seva part, Stcfano Palatchi és un important baix i és també una personalitat artística que amb un trebaU rigorós i d'una gran qualitat s'ha guanyat l'estima incondicional dels afeccionats catalans. Finalment, el valencià Vicente Ombuena és un tenor que, des d'una mica llunyà ja primer premi del Concurs Francesc Viñas. ha desenvolupat una trajectòria solvent. Recordem que va ser el Rodolfo de segon repartiment de La Bohème que va obrir la temporada anterior del Liceu. de concert). Àngeles Blancas. O fèlia Sala. Vicente Ombuena. Stefano Palatchi. Orquestra Simfònica i Cor del Gran Teatre del Liceu. Dir.: Edmon Colomer. Gran Teatre del Liceu. 17 i 19 de febrer de 2003 (20,30 h). Un mite del segle xx: la Simfonia dels salms d'Stravinsky ón poques les obres d'Stravinsl.:y que deguin l'existència al pur formulisme o bé a l'artirici creatiu. ni tampoc s'hi denota l'afany de trencar amb uns motlles, i tanmateix, no podem deixar de reconèixer que l'esperit innovador és una de les qualitats que dóna forma a la seva música. Ben cert, és com ell ens ho exposa en la Poètica musical: usem 'l!a fet re11olucionari a pesar meu", tot deiXant entendre que revolució no significa trencar amb la tradició establerta. sinó que, en el sentit propi de Ja paraula, revolució és el moviment d'un mòbil que recorre una corba tancada i d'aquesta manera torna al punt de sortida. Revolució no és, doncs una acció subversiva i, per tant, té poc a 'veure amb l'essència constructiva dc tota activitat at1íslica. I és des d'aquesta posició que Stravinsky planteja el seu treball creatiu. tot retornant als origens. i qüestionant-ne l'evolució i indagant per on cal avançar per trobar la novetat. Escrita l'any 1930 per encàrrec de l'Orquestra Simfònica de Boston per~ la c~m· memoració del seu 50è aniversan. la Simfonia dels salms es pot considerar com S ... ;¡ El Pirineus de Fefip Pedrell (versió una profunda reflexió, no solament de l'esperit que ha de posseir la música religiosa {basada en els Salms núm. 39, 40 i 50), sinó que l'obra també és un assaig, certament reeixit, d'evolucionar més enllà dels models simfònics romàntics per donar-hi la naturalesa d'un tot orgànic. En certa manera, des d'una perspectiva religiosa som lluny de les fastuositats barroques i clàssiques, ja que la seva austera grandiositat de reminiscències gregorianes ens retorna a l'essència de l'art cristià medieval. Mentre que per la dimensió exclusivament simfònica, en aquesta obra es retroben els conceptes dc la simfonia clàssica, basant-se, però, en harmonies i contrapunts de manifesta llibertat i que defugen els motlles estrictament tonals. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Coral Càrmina (dir.: Montserrat Ríos). Dir.: Ernest Martínez lzquierdo. Stravinsky, Mozart/Kaipanen, Sibelius. L'Auditori. 28 de febrer, l i 2 de març de 2003 (2 1 h, 19 hi 11 h , respectivament). a.... a ~' ~· 220 PRECRÍTICA -f~····--···· A l'entorn de La Font de l'Albera EL 9 DE JULIOL DE 1922 s'EsTREN À AL TEATRE DE LES ARENES DE CERET L'OBRA EN DOS ACTES La Font de l'Albera. LA PEÇA TEATRAL DE TIPUS COSTUMISTA, UN 11 TEATRO POPULAR" COM DIU EL LLIBRET, 1 FOU ESCRITA PER GUSTAVE VIOLET I PER JOSEP SEBASTIÀ PONS . LES IL·LUSTRACIONS MUSICALS SÓN D'ENRIC MORERA. per FRANCESC CORTÉS ---------------------------------------------·--·-···----·- 220 96 L a Font de l'Albera no pertany a cap dels projectes que emprengué Morera per crear el Teatre Líric Català -potser el majusculisme, ara exagerat, dóna la mesura de l'ideal que llavors romania rere seu. Ara bé, aquell mateix any, el 1922, intentà novament de repetir la fónnula lírica amb altres obres i millorar-ne el resultat. El 7 d'octubre estrenà a l Teatre Tívoli de Barcelona Don Joan de Serrallonga, ananjament fet per Francesc Pujols de l'obra homònima de Víctor Balaguer, amb música de Morera; l'obra assoli una bona acollida. El 2 de desembre del mateix any, i també amb arranjament de Pujols, Morera estrenà Els castell dels tres dragons, una gatada de les més populars de Serafí Soler "Pitarra". Malgrat que no hi ha una connexió entre les tres -Morera no era un compositor donat a la concepció dc projectes c'omplexos-, la coincidència cronològica ens convida a una compara~ió que hauria d'abastat· obres més properes al cuplet i al gènere lleuger: La Paula té unes mitges. El TeatTe Líric Català. Què pretenia Enric Morera quan el 1901, amb el suport econòmic del seu pare, i la coJ.Jaboració d' Ignasi Iglesias i J. Gay, organitza una temporada de tretze obres líriques? 2 El projecte volia aplegar un grup representatiu d'escriptors teatrals i compositors catalans per crear un nou gènere líric allunyat de la sarsuela cas- tellana, però també de la catalana, que dominava els teatres barcelonins a la darreria del segle XIX. Morera, i un important segment de la crítica modernista, no sc sentien identificats amb obres com La Revoltosa -per posar un exemple-, ni tampoc amb les obres en català que a vegades eren paròdies de sarsueles castellanes, o que altres voltes eren petits sainets o joguines escèniques inspirades en patrons bé francesos -l'opereta i el vodevil-, bé en sarsueles estrenades a Madrid. La "catalanitat" romania. per a Morera, en el repertori de cançons populars i en les danses populars, les "maneres" del país, una expressió tan ambigua com ambigu i excloent podia ésser aquell plantejament de nacionalisme. Ara bé, un repet1ori líric havia de partir d' unes formes ja existents -o bé cercar motlles nous-; sobre el terme "català" caldria discutir el significat concret des del punt de vista musical ... ¿No eren catalanes, doncs, les obres líriques escrites fins llavms per EL CICLE CoBLA, CoR I DANSA AL PALAU RECUPERA AQUESTA OBRA n"ENRIC MoRERA. autors com Manent, Vives o Nicolau? Dins dels paràmetres estètics que empraven, és evident que no. I és que la proposta de Morera s'ha d'inscriure en el corrent de renovació teatral que impulsaven homes com Adrià Gual, l'escenògraf Graner, Ignasi Iglesias, Juli Vallmitjana, o Jaume Brossa ... , sense oblidar que ens trobem a la Barcelona del Paral·lel florent, i també a la Barcelona que encara mantenia el record renaixent de Pitarra i de Verdaguer, la Barcelona wagneriana, i també la ciutat dels aldarulls socials, de diversos ctiteris no coincidents necessàriament entre ells. La fallida del primer projecte d~ Líric Català el 1901 ha estat atribuïda a la crítica intransigent i a la de~­ gualtat del repertori, explicació plausible, però parcial. Algunes de le• obres eren viables, però no potser dins dels plantejaments tan absolu~. ni tampoc envers el contrast amb el sainet castellà molt més viu, real id~ recte. La represa del projecte per Uuil Graner el 1905 hi aportà nous elements: l'atractiu de les produccioru. un ventall d'autors més ampli, per. també una diversitat més accentuad! de gèneres, sovint basats en l'efec:, escènic. L ' escriptor rossellonès G Vialet (1873-1952) ésllll' conegut pel seu vessar d'escultor, o per la set. versió de L'Arlesiana - no és, pero. l'obra en Ja qual s'inspirà Bizet. )·& Pons ( 1886-1962) fou un escriphl1 molt compromès amb el Rosselló i re· lacionat amb Catalunya. Aquesta era la seva primera obra teatral, curuUa de dialectalismes i gal·licismes; hi sovintegen expressions com: pompil! rebitl/ar, destimborlat, no pas pu! n p k n e: d fringaire ... Hi ha molts elements que ens re· corden models propis de la Renai· xença: el regust a l'aplec popular~ aquest cas es tracta d'una cargolad: popular que se celebra a les Albert' pels voltants de Sant Ferriol-, ·· presència simbòlica de la font í "fontada", la imatge omnipresent do Canigó, els tipus populars de tip< logia pairalista, els esments a ur.' "burgesos" que mai no intervenn Aquests elements ens adrecen dire;· tament a L'aplec del Remei de Cla1. -malgrat la distància cronològica-.• a obres corals ballables, com Laforr tada del mateix Clavé, o a La l'i~!, d'or, una rondalla bosquetana dA Mestres i Morera que es representa el 1914 al bosc d'en TetTés de la Gar riga, en els que es coneixien com e "teatres de Ja naturalesa'' ... i, perqOI no, a la imatge renaixent de la Fonr del Desmai verdagueriana. Tafll[l; provenen de l'imaginari popularlr referències que el llibret fa a les(ll' cantades del Canigó, o la presèntr. d' uns petites faunes que apareixen: fl v e¡ el .f®••··---.. PR EC RÍ T I CA El mestre Eu ric Morera fusell. El final no podia ésser sinó feliç, amb l'anunci de les noces entre Joan i Matia. M fer-se fosc i que recorden de lluny el Puck de La nit de Sant Joan de Shakespeare, amb les seves fetes entremaliades. L'argument és un tòpic: Maria està enamorada del pastor Joan. El pare d'ella la vol maridar amb en Ramon, un rodamón fugit d'Espanya. Després d'uns moments còmics a càrrec d'un fadri solter enh·at en anys, hom prepara una cargolada i allioli popular. Durant la migdiada el faune destorba el son i fins fa la guitza a un mossèn. Al segon acte, en Joan i en Ramon s'enfronten, però aquest darrer resulta ésser un brivall que havia deshonrat la filla i la hisenda d'un ermità captaire que, en descobrir-lo, el retorna cap a Espanya a punta de orera com: pongue una música que és a mig camí de les il·lustracions musicals -moltes obres del teatre líric català són en realitat il-Iustracions, ben realitzades, però-i d'obres en què la música prengué més volada, com en el cas de Don Joan de Serrallonga. que té més números musicals. Així trobem un cor de pastors i fa unes inicial, un fragment còmic mentre preparen l'allioli, moments incidentals i una melopea, i sobretot les escenes de dansa, destacant-hi la sardana. Aquest fragment és el que encara s'interpreta sovint, en ananjament per a cobla, per a cor o bé per a cor, orquestra icobla: "Festa major i senyalada/ al temps joliu del rhim verol". No es pot negar l'encert de Morera en aquests moments en què l'argument treia profit de la sardana: La santa espina, La Marieta de l'ull viu pertanyen a obres líriques avui dissortadament oblidades. Serà interessant observar refec- te dins el context. segurs, però. que el compositor sabia ja de la seva difusió fora dc l'obra que els havia donat sentit; sardanes no pas a la ''gironina", sinó sardanes d'escola de composició -aixi era com ho entenien els seus contemporanis en comparar l'estil amb les obres de Bou, per exemple. La Font de l'Albera és una imatge viva dc la Catalunya Nord . la imatge tan nostrada des de les primeres obres dc N. Manent fins a les obres de Martínez-Valls; però també és la creació singular d 'artistes de dues bandes de la línia imaginària fronterera. És la sardana que identifica com una sola dues comunitats, i la possibilitat de reviure el projecte de Morera. NOTES I.Yiolet, G., Pons, l-S. La Font de l'Albera. Perpinyà: impremta catalana d'en Comet, 1922. 2. Vegeu Aviñoa, X. Gent Nostra. Alorera. Barcelona, Edicions de Nou Art Thor, 1985. Per a les primeres temporades del Teatre Líric Català, Aviñoa, X. La música i el modernisme. Barcelona: Curial, 1985. Cobla, Cor i Dansa al Pa lau. Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona. Coral Cantiga. Alex Vicens, tenor. Pau Bordas, baix. Dir.: Josep Prats. La Font de l'Albera d'Enric Morera, Blanch, Reynalt, Botey, Serra, Pich Santasusana, Montsalvatge. Palau de la Música Catalana. 8 de febrer de 2003 (19 h). ~ 18è. CONCURS DE PIANO 'l..!J "PREMI ~CIUTAT DE BERGA" Dies: 26, 27 d'abril, 1, 3 i 4 de maig de 2003 Coregor1es: A. fins a 28 anys· B. fins o 19 anys· C. fins o 15 anys· D. frns o 11 anys Organit1.a: CENTRE D'ESTUDIS MUSICALS DEL BERGUEDÀ "L'ESPILL" CI Ciutat, 16, Ir . 08600 BERGA . TeUfax 93 821 3Y 53 · concursptano@'esptll.net Patrocina: co-~ LI " Df41t 7MTIIV .~, ·~~ Amb e1supon. Rent.~,..., _ !;!_u_'t ~ ~m fLI ~~ __ ___ 37 97 ~ij. . . . . . . .. BALLET Anna Ventura i The Female Macbeth Postals des de l'exili DESPRÉS D'UNS PRIMERS ANYS DE FORMACIÓ I CONTACTE AMB LA DANSA A GIRONA, ANNA VENTURA ES TRASLLADÀ A BARCELONA, ON BULLIA L'ENTUSIASME PER LA NOVA DANSA DELS VUITANTA I ON ESPAIS COM LA fÀBRICA, ÀREA I ELS STAGES ORGANITZATS PER ANNA MALERAS OFERIEN LES MÉS ÀMPLIES POSSI BILITATS DE FORMACIÓ. ALHORA, EN TEMPS DE DEMOCRÀCIA INCIPIENT, PROLIFERAVEN ELS FESTIVALS DE TEATRE, LES PROGRAMACIONS EREN GENEROSES I ARRISCADES I HI HAVIA ENTUSIASME PEL FET D'ESTAR COMENÇANT UNA NOVA ETAPA AMB UN AMPLI CAMP DE MIRES. n el mateix context d'unacoproducció del Mercat de les Flors, Ka1ine Saporta, coreògrafa francesa exponent de la nouvelle danse se l'emporta cap a França, on es converteix en la seva musa durant molts d'anys. Paral·lelament, a partir de 1991 Anna continua desenvolupant el seu vessant creatiu a la companyia La Ventura. El 1999 comença a col·laborar amb Karlota Ikeda, representant del butoh, influència de la qual no es desprendrà La Ventura en els seus treballs següents. L'espectacle que es presenta al Mercat enh·e el 21 i 23 de març és un viu exemple de la síntesi dc totes aquestes influències. A més a més, hem volgut intercanviar-hi unes paraules per veure com pensa aquesta '"nostra"' creadora. The Femafe Macbeth s'inspira en el Macbeth de Shakespeare, però no s'hi IUnita. Beu, sobretot, de la versió cinematogràfica de Kurosawa Le Choteau de l'Araigné. Simfonia vermella i monocromàtica, la coreografia s'inspira en l'estètica oriental, el minimalisme zen. La temporalitat es desdobla i triplica: present, passat i futw-. El mite de Macbetb és revisi tat i tractat aquí en femení. Macbeth no és només un samurai, es també valquíria, és una dona sense veu que no pot callar el seu desig, és el fantasma d'una gueisha sobre un tatami de llum blanca. La projecció d'imatges dels videòfils d' Abyme proposen una multiplicació i una exageració de facetes del cos de Macbeth, com en un mirall deformant. La partitura musical de Karim Haddad està basada en la tècnica del "contrapunt'', juxtaposició de tres fonts sonores: instrumental, vocal i "ambiental". Sagrat, profà i transversal s'integren perfectament en un poema E 220 electrònic. -Quins van ser els teus inicis en la dansa, i a qui recordes més gratament? Mentre estaves acabant els teus estudis a l'Institut del Teatre fas una audició per a Karine Sa porta i comences la teva canera professional a França ... fins avui dia. Com va ser tot això? -Sóc un infant del cinema i de les comèdies musicals. A la família, un oncle actor de circ i de teatre, equilibrista i clown ... Des de petita em recordo d'haver participar als assaigs... Des de sempre la dansa, però mai no m'he imaginat ballarina, més aviat per a mi ballar era imaginar els universos on volia que els meus personatges imaginaris havien de ballar... La meva formació de ballarina la dec a algú vertaderamellt atípic que des del principi m'ha donat el gust per fa llibertat i que ha fomentat la meva creativitat; em refereixo a Anna Rovira i a l'aventura fantàstica que va ser La Nau 18 a Girona durant els anys vuitanta, on la formació donava la mà a manifestacions amb artistes de tota mena i d'una gran dimensió. I, és clar, hi ha l'Institut del Teatre de Barcelona, que per a mi va ser un passatge curt -gairebé 3 cursos-, ja que al final del tercer any, el 1988, Karine Saporta m'invita a integrar-me a la Companyia del Centre Chorégraphique lnternational de Caen. Era important perquè canalitzava la meva energia, domava la meva creativitat i perfeccionava la tècnica que m'ha servit des de llavors per enfrontar-me a treballs tan diferents com els de la coreògrafa francesa K. Saporta o de la coreògrafa japonesa Carlota lkeda. De l'Institut recordo, sobretot, la passió amb què Gilberto i Avelina ensenyaven i que em van transmetre, i la seva curiositat. També recordo que on més gaudia a l'Institut era a Les classes de Tallers, per a mi era el moment en què tot el que aprenia adquiria sentit i m'hi sentia molt feliç i molt ~forta"'; aquest sentiment de força i de pol<~· cia és un sentiment que sempre m'h: produït fa dansa, com una "comunio com una transfiguració. Recort també com havia de lluitar amb l't senyament de fa dansa clàssica i Iu· putació de rebel que em donaven: professors, que és completamelll · sa; al contrari, sempre he treballat-sí que ho sóc, treballadora-, zillament aquest aprenentatge per a mi no era una finalitat, 110 corresponia ni en el cos ni dins el El ballet no era una finalitat, er~ eina, un aprenentatge necessan meva formació de baffarina... meva trajectòria artística no en aquesta direcció no .•:... ~n,,,, .. comprendre aquest trebaff re'n el més necessari: tard ( 1997) el Ballet de Normandia m'invità a fer grafia per als seus divuit (L'Appétit ou La Bouche du -¿Ser primera ballarina de t'ha obert més les portes per teu propi tTebaJl? -L'any 1991 decideixo de me totalment al meu treball fic. Després d'un treball en sen tat a l'Òpera de Nantes i començat a treballar amb d~s rin s francesos - va ser la creacro ····••i••• B de La Ventura & Cie-, aquest petit llUc/i d'artistes. al qual se sumare11 compositors, artistes de la llum i de l'escenografia, fan el primer equip francès de la companyia i amb el qual creàrem La traviata Mojada ... Ou qua nd l'Etre divient eau ... Aquest espectacle rebrà un premi jeu ne Auteur en els Rencontres Chorégraphiques lnternalionales de Bagnolet. i m'obre les portes de les institucions i dels professionals de la cultura. El 1993 una beca de la Commision des Communautes Europeenes com a jeune cntrcprcneur (jove empresari) i el Premi Nacional de Cultura del Ministeri de la Joventut i Esports van aportar una credibilitat suplementària i mitjans per desenvolupar la companyia. -¿El fet de no ser francesa ha suposat major complicació per trobar suport en el teu treball, o ets considerada coreògrafa francesa en tenir-hi la residència? -Fa catorze a11ys que sóc a França: una part importa/li de la meva vida, gairebé la meitat. El meu aprenentatge procedeix de diferents escoles i famílies artístiques que he pogut trobar a França tols aquest anys; també una influencia literària, teatral, filosòfica ... gastronòmica! Una gran part de la meva experiència escènica la dec a les nombroses gires primer amb K. Saporta a França i arreu del món i, des de fa mes de deu anys, amb La meva companyia, que gaudeix del suport de diferents institucions franceses. Així doncs, el meu treball, la meva identitat artística, reuneix dues cultures, dues maneres de sentir, de comprendre i de fer les coses: el foc, la follia, el caràcter i la intuïció, una dansa animal, terriblement concreta, d'una banda,i de l'altra, una reflexió i una inlel·leclualilzació del gest, que donen al contingut una forma diferent. Per als francesos sóc terriblement espag- ALLET nole. Tinc una teatralitat natural per la qual m'emparenten amb el Quixot, Dalí, Rabal-un "barroque délicicux. delicieux··. diuen ...- i que no va amb la seva forma de ser mesurada i "reflexiva··. Quan vinc a Espanya la situació s'inverteix, crec que el meu treball es considera, si no molt francès, com molt poc "natural". com representatiu d'un treball que es fa a "fora"; normal, no? Avui el meu treball es desenvolupa a França, la companyia és francesa i és dirigida per una catalana. -Quatre adjectius que defineixin la teva línia de treball... -"La fem me qui revait la bouche ouverte qu'elle avait tou tes les couleurs en el/e". 1) Complexitat, sofisticació, "fabricant d'imatges", però el que trobo interessant és jugar, poder participar en la percepció d'aquesta imatge; quan dono a veure una dansa, una imatge, no és w-1a imatge senzilla, hi ha moltes Gcapes ··.diverses significacions o lectures, diferents variants que són com diferents gammes d'un mateix color... El que m'interessa és el procediment de fabricació de la cosa. 2) Esteticisme. Això no té res a veure amb la bellesa o el lleig, que, com qualsevol sap, són nocions moll relatives. L'esteticisme significa ser sensible, vol dir que totes i cadascuna de les funcions sensorials funcionen, s'apliquen i s'exciten amb la percepció del seu entorn; significa una propensió a l'exacerbació dels sentits en contacte amb quelcom que considerem graciós, harmoniós o senzillament bonic; vol dir experimentar sensacions! Pina Bausch deia "la beauté sawerat /e monde''; i si fos veritat? La bellesa vol dir ordre, hannonia, construcció, intel·ligència... no és un assumpte tan poc seriós com alguns pensen. L'esteticisme dóna la mà a la sensualitat. 3) Sensualitat. Vol dir que té relació amb els sentits, amb les sensacions, amb l'emoció ... Em sorprenc: no entenc com podria fer-ho si ballés sense sensualitat! Està clar que aquesta sensualitat que reil'indico i que em caracteritza 1•a ser la me1•a millor amiga quan vaig treballar amb la coreògrafa japonesa Carlota Ikeda. En dansa hi ha sovint. a Europa i sobretot a Amèrica, una noció de cos ··ase.ntal". el cos és només w1 "cos", ni cam ni peix. ni home ni dona. no té sexe... Com ho fan? Aquest sexe és el que fa. entre alIres. la identitat de cada individu i no és lògic ignorar-la. 4) Performàtica. comunicadora. -Malgrat residir a Caen molts anys i a París posteriorment, coneixes més o menys la situació de la dansa a Catalunya. Com s'ha desenvolupat en aquests dan-ers deu o dotze anys? Quines actuacions destacaries com a bàsiques del sistema francès en suport i promoció de la dansa que es podrien aplicar a casa nostra? -A França una gran part de la població coreogràfica és estrangera pel fel que és un dels millors països d'Europa, sinó d'arreu. per exercir aquesta professió. El ballarí gaudeix d'un veritable estatut i la cultura existeix de manera més concreta, tot atribuint un pressupost a la dansa, inexistent en altres països, fet que suposa un reconeixement oficial d'aquest art. Una de les formes de fer existir aquest art és donant-li les eines, els espais vitals per fer-ho i, des dels anys vuitanta, els "centres coreogràfics". Fins llavors La dansa no tenia el seu lloc: la dansa necessita els seus llocs específics per a la seva creació; des de llavors la dansa es propaga a França, però de mica en mica arreu del món com un fenomen insòlit, com una malaltia nova. I és que és un fenomen imparable, perquè porta un missatge que 110 necessita ni conèixer la llengua del país d'on ve, ni coneixences tècniques específiques. Tan sols una predisposició de l'esperit, la curiositat, la sensibilitat. De toles les fonnes d'spectacle vivant la dansa -amb la música- és la millor vitrina cultural internacional, perquè no necessita traducció i pol fer de testimoni de la cultura del seu país arreu del món. Cada cop més la dansa es transforma en un fenomen polític: viatja amb la seva història, amb la història dels qui la fan i amb les seves particularitats i diferències. Espanya s'ha modernitzat bastant en pocs decennis, però la imatge de l'artista i del ballarí, concretament, encara és propera a La idea que se'n tenia fa cent anys, com un "ornament" decoratiu en el millors dels casos ... Amb seny, capacitat d'anàlisi i d'observació ... potser descobriríem que els artistes -coreogràfics- tenen un paper important dins La vida cultural... -A partir de 1999 entres en contacte professional amb Carlota Jkeda, co- ..m••••••••• BALLET reògrafa de dansa butofl. Fins a quin punt ha suposat una inflexió en el teu treball creatiu? -Va ser l'any 84, al Teatre Romea de Barcelona que 11aig veure Carlota Jkeda ballar el seu solo mític Utt. Aquest ball va quedar gravat a la meva memòria com wza de les majors referències de la dansa. No era una qüestió de butoh -més endavant vaig aprendre que aquesta dansa tan estranya es deia butoh i també el que butoh significava-, era qüestió d'una dansa al·lucinant, violenta, atractiva i repulsiva al mateix temps. Així doncs quan el 1999 Carlota lkeda m'invita a participar a la swa nova creació Haru no saitcn (una consagració de la prima.,era!), 11aig submergir-me en aquesta novt1 forma d'expressió amb la certesa que m'acostava una mica més a aquesta dansa universal que és feta de totes les danses. El butoh va ser una gran sorpresa perquè vaig adoptar-la o em va adoptar ella '·naturalment"; vull dir que no vaig haver de fer ni esforç de comprensió ni d'adaptació inusual... L'energia, la tensió extrema del cos, la violència de la dansa d'lkeda, el treball entorn de la vibració i el transe, la ritualització, una mena d'orgull..., tot això no m'era tan antinòmic, sinó fins i tot bastant proper al meu caràcter, la meva cultura i al flamenc... , que de totes formes vaig conèixer més tard! -Des dc l'any 2000 resideixes a París. ¿Estàs adherida a algun centre coreogràfic? -La meva feina es desplega sobre dos territoris. La Ventura Cie resideix a Normandia, on duem a terme un treball artfstic però també pedagògic des del 1991. Les estructures que ens donen suport són el Ministeri de la CulIure-DRAC Basse Normandie, el Conseil Général du Calvados, /e Conseil Régional de Normandia . També la Ville de Caen, gràcies a la qual gaudim dels estudis del Conservatori Nacional de la Regió per als nostres assaigs, com també de diversos teatres de Normandia que ens acullen a l'hora de la creació. L'intercanvi amb el Conservatori passa també per intervencions meves dirigides als alumnes, tallers, assajos i debats. Altres projectes existeixen en relació amb la Universitat de Caen, on des de fa anys dirigeixo wt taller de coreografia. Una altra part de/treball es du a terme a París: residència a la Cie Découflé per a la creació de Thc fema le Macbeth, el 2002 vaig ser invitada com artista resident al Teatre de l'/16pital Bretonneau i actualment la companyia és acollida per Les Mains d'CEuvres, on artistes coreogràfics, plàstics i músics tenen la seva "residència". Paral·lelament, intervillc des de fa dos anys en el Consen1atori Nacional de Dansa de París com a coreògrafa amb els ballarins contemporanis. Els dos em són ne100 cessaris: el contacte amb la creació, la més actual, poder conèixer les innovacions i la recerca mitjançant l'oferta cultural de la capital, poder treballar amb artistes vinguts d'arreu del món i ser capaç de desenvolupar un treball d'equip en una ciutat on construïm una historia coherent des de fa molts anys. -En dues ocasions antetiors, Ics temporades 1995-96 i 1996-97, has actuat a Barcelona, a l'Espai. 1 des d'aleshores, fins ara, res. ¿És realment complicat fer-se un espai pet· actuar aquí? -Les dues vegades van ser molt complicades financerament, tot i que vam ser invitats per l'Espai, entitat de la Generalitat. Avui venim a Barcelona perquè el Mercat de les Flors ens hi convida. En aquest cas la compall) 1 respon a una invitació com a tam,. d'altres; personalment estic collien·. de produir-me "a casa"; a més am. em fa molt de plaer perquè la me~; historia amb França la dec al Merc. que el1988 va coproduir l'especiat que em va portar allà. -¿T'has plantejat alguna vegada tec· nar a residir a Catalunya per continllll· hi desenvolupant el teu treball? ¿Mantens relació artística amb alguns crea· dors d'aquí? -Podria plantejar-me de tomar~ trobés aquí condicions equivalents oir> condicions de què gaudeixo actualme~i per treballar a França. ¿Creus que poJri fer-ho abans de no ser massa vella i q1~ no pugui aixecar la cama? Bones expectatives al Mercat de les Flors E l nou trimestre del Mercat de les Flors representa una llum en el trist i apagat paisatge de la programació de dansa que fa temps que brilla per l'absència de propostes internacionals valentes, contemporànies i que ens apropin a la realitat de la creació coreogràfica internacional. Coincidint amb el reto~ d'Andreu Mortes a la direcció d'aquest espai per a les arts esce· niques, i amb les interessants propostes presentades, esperem~ der tornar a gaudir -com en els enyorats vuitanta- de diverst· tat, modernitat i propostes contundents, i alhora deixar de sen· tir-nos a1'llats de la realitat que es belluga per Europa. A part de destacat el duet Linke-Hoffman de les veteranes exponents de la dansa teatre alemanya, i el conegut Plan K bel· ga, ens agradaria fer esment d'una talentosa creadora catalana que tot just en l'època Mortes va marxar com a intèrpret en una coproducció cataJanofrancesa i que ara torna per presentar e~ seu últim treball, després d'una llarga carrera com a intèrpret 1 coreògrafa: Anna Ventura, amb The Female Macbeth. E.V. DISCOGRÀFIQUES A CATALUNYA ···•·······•·•···••• •• ·················•·••····•···· ••·• ·· ···· ··•••••· ········•·••··· ··• ···• ••••••·· ·•········ ········• Un catàleg petit que cal tenir en compte ~------------------~ Ensayo Ensayo (RBA Música, SL). e/ Pérez Galdós, 36. 08012 Barcelona. Tel.: 93.415.73.74. Fax: 93.217.73.78. A/e: manager@ensayo.com lnternet: www.ensayo.com Segell fundat l'any 1968 (RBA el compra l'any 1998) amb capital català. Editen principalment compactes de música clàssica i jazz. La producció és d'uns 10 originals l'any. Zar:utla GaLl D es de Ja seva creació a Barcelona, Ensayo va tenir preferència per la música simfònica de caire universa l, amb especial atenció als repertoris i els intèrprets llatins; un dels primers va ser el pianista cubà Jorge Bolet. En el terreny de les veus trobem enregistraments de Teresa Berganza, Josep Carreras i Cario Bergonzi, entre d'altres. En complir trenta anys d'activitat, l'any 1998, es van marcar l'inici d'una nova etapa. Dels últims llançaments destaquen els enregistraments amb el pianista Joaquín Achúcano, el primer disc de la soprano Ainhoa Arteta i també un CD de sarsuela amb el baríton Carles Àlvarez. A més de la música clàssica, treballen també el jazz i han iniciat una nova línia de música melòdica, concretament amb cançó francesa interpretada per Paloma Berganza. El director d'Ensayo és David Martí, però hem conversat amb ~a representant de la discogràfica que ens explica com tenen organitzada la distribució: "Tenim una empresa extema que s'ocupa de la distribució tant a Espanya, com a Europa, als Estats Units i el Canadà. I pel que fa a la qüestió de les subvencions, per la discografia, nosaltres les hem demanat en alguna ocasió. Pensem que si les subvencions fossin més altes servirien per propagar la música a l'exterior i obrir noves línies. " Ben segur que hi ha moltes maneres d'entendre què és un disc per encàrrec; de nou ens informen de la visió d'Ensayo: "Moltes vegades poden ser els mateixos intèrprets que s'adrecen a nosaltres amb propostes concretes. Els productors executius valoren el projecte, nosaltres som un segell petit, però que tenim molt en compte la qualitat de l'intèrpret; a vegades poden ser intèrprets excepcionals. També mirem que el repertori no estigui en el mercat. Si es donen totes aquestes circumstàncies, el projecte va endavant. " La interlocutora d'Ensayo es lamenta que hi ha poca venda de discos, però de la música que ells produeixen, el 80% de les vendes són de música clàssica. Assenyala, també, que del seu catàleg hi ha alguns discos que ban aconseguit premis nacionals i internacionals. per Eduard V. Patsi -- Música -- encreua a 1 220 2 3 4 5 10 11 21---+---+---4----+---~---+--- 1. Instrument de corda puntejada més germà de l'arpa que del piano. 2. El més famós que va fer va serf!¡ 31---+---+--- pallassos (l Pagliacci). 3. Partitura d 'autor/a descon1· 41----+-gut/uda. Les senars de l'arpa. 4. Prop de la Laietana hi ha el Pa~u 51----+--de la Música Catalana. Diuen qu. Paganini va fer-hi un pacte (plura' 61----+----+--S. Forat on cal connectar la guitam elècttica. Formació instrumental vocal pròpia de clavelitos. Aque5'! i la següent fan dos-cents. 6. Sindicat. Compositor d'd· cendènda espanyola que va COll' ple tar el Doktor Faust de Busoni. 7. El que surt del revés quan sonat cometí. Inici del Rigoletto. Va ser probablement, boig. 8. Autor d'un famós bolero, que ne és Bésame mucho. Mozart era amic de fer-ne moltes, però la més famosa és la que va fer musical (del revés). 9. Dolby digital. Repetit, famós ball de la cama femenina enlaire (del revés). M'equivoco del revés. 1O. Un romà. Algú l'ha de donar per anar tots afinats. Instrument musical propi de la cuina. 12. Allà van raptaT la protagonista mozartiana. El que ell fa impunement entre els moviments d'una simfonia (dd revés). Verticals 1. Instruments de corda percutida, més germans (o avis) del piano que del clavecí. 2. Ciutat on va estudiar Stravinsky (actualment el seu nom toma a estar dedicat a Sant Pere). Mi major. 3. A dalt i a baix, els laterals dels gronxadors i al mig, les dues anelles. El que decideix la votació, cap~ amunt. Trino. 4. Vivaldi. Nielsen i Nicolau. Faristol. Cantant, senyor i Música encreuada de gener 2003 (núm. 219) agut. S. El Cant de la Sibil·la ho diu ben clar: el seu jorn serà pagat nostre servici (cap per amunt). 440. Albéniz, Albinoni o Argenta (Ataúlfo, és clru·). 6. El que han de fer sovint els músics de la banda, a més de tocar. Sumen mil cent cinquanta, però primer les cent. 7. La que se'n va anar buscant el sol a la platja . La part final del flabiol. 8. Cal l'esq uerra per tocar el peculia~· concert de Ravel. Res de res. En calen quatre per fer nin-non. El que fa la filla d'en Rigoletto al darrer minut de l'òpera. 9. Compositor i pianista de la Garriga (en plural) . 1O. Inici de la Simfonia Alpina d'Strauss. El que feu quan ve un passatge fàcil i perdeu el tempo. 11. Els extrems del 2 horitzontal. Autor de la Inacabada. Solucions en el número següent --- Horitzontals - - - ll "!::._ ~ -~ .. ' .. I .. I ---. .. J -~ "' ada, "-" I -.-, r---------------- --------------. ¡¡no, El¡ . I 1 N<'U CAMP ~ I I :I :::r .__,_ E5íAPl t>E.L F. e. ~A2CE.LOWA ~ 1==-r+- ~ r-:- MÚStCA fofOt$. ¡-/'. _LI ·~ 1 t I I [({ l I I I I~ r- 1- l ,__ ¡:::;: -,_. XIULET ~ I~ l - ,_ ~ I.....- r~ ~ '"'" ...... o~· "~~ .., 4A- • " ...... .,.. ,·, ~ ' '* - _. , ot • "'- • • • • ...... ..... 1 .,v·.......... ~~ . I I I l \ I I • I VE í-:I I } I 1--- I I I l:::r l"'!: I ï::! l-:2'. I .., - -, f--t 1 ( ~ I ... ~ ~ - •:1-r I 'i imatge -i mai míllor dit- tan ben mostrada ja en el text de Pizà. El capítol d'apèndix ens arnrta la llista d~ca i un reu resum crono ògic. Només cal afegir que I'edició és acuradíssima en tols els aspectes i que es constitueix en un llibre també valuós en aquest aspecte. J.C.C. Bravo Jomt Pons! L'univers del baríton a Nova York. Antoni Pizà, text; Bcrtomcu Amengual, fotofe:fies. Prò cg de Luciano Pavarotti. Edicions Docwnenta Balear, 2002. I"'" """' .. ""' .........,50 ¡;;¡- ~ a ...., ""'' 6i" 220 .... = :s. .... 50 a == ..... ¡¡f ...., ~ ... g: 44 104 írica de,..la"~::: mês im rtants d· univer.;arde la generació acal. L'afirmació és sobrera, rarò en tot cas el recordatori o reiteració ens resulta molt avinent com a justificació que en la plenitud d'una carrera de fi no hrevisible hom I~ dedi'tt un voum, com a pomer urament d'un molt probable opus bibliogràfic que amb el temps ha de tenir continuïtat. I la concreció o segmentació en el món específic del ~etropolitan, en aquest sentit resulta d'un interès especial. Demostra que no hi ha una voluntat de mostrar el ~tot Pons" -hi afegiria encara-, re;rquè ja hi haurà temps de er-ho. D'altra part. la parccl·la "metropolitana" és tan decisiva en la seva trajectòria. i per descomptat ho continua sent, que per ella mateixa valida i autoritza plenament aquest.a opció. A això, hi col-labora també el fet que és el que l'autor del text, el musicòlef Antoni Pizà, fincat a NovaYor , coneix i té més a mà. El llibre es basa substancialment en les confessions del mateix Pons. emeses de manera espar.;a tot al llarg d'un temc\f. rndefinit i en circumstàncies iverses. I també d'un recull d'opinions dc col-Jegues i amics. Aquest material autènticament de primera mà és organitzat per l'autor a fi de mostrar-nos-hi una visió de joan Pons que. eixini del món novaiorques, el transcendeix i, de fet, configura o almenys apunta força d'aquell "tot Pons" a què ens refenem, sense pretendre-ho deliberadament i sense, tampoc, aconseguir-ho, diria que deliberadament. Les~ai rebé cent quaranta pà· gines e text es llegeixen amb una gran comoditat. Pizà, en aquest sentit, escriu de manera planera, i sense caure en exhibícionismes estilistics gratuïts, els quals, d'altra banda, escaurien ben poc a una rsrsona tan clara i natural com s el baríton menorquí. El llibre es com/eleta amb un esplèndid conjunt e fotografics que ens mostren joan Pons en diversos aspectes de la seva existència - privats i professionals- per completar-ne la Materials de l'Obra del Cançoner Popular de Catalttmja. Vol. XII. Memòries de les missions de recerca, per Joan Tomàs-Joan Amades; Palmira Jaquetti. A cura de Josep Massot i Muntaner. Publicacions de l'Abadia de Montserrat. Barcelona MMII. ~ conúnuar la publicació de les memòries de les missions dc re- cerca de l'Obra del Cançoner Popular de Catalunya (OCPC), el ve; lum Xli, que ara ens fa a mans el pare Josep l\1assot i Muntaner, correspon a les missions efectuades per Jc; an Tomàs i Joan Amades a la Ribera del Segre. la Segarra. la Ribera del Sió i la Noguera. des del 17 de juliol al 30 d'agost de 1929, i la linguda a la localitat de l'Escala per Palmira jaquetti i Enric d'Aoust, entre els dies 24 i 30 de desembre del mateix any, que és la continuació de la missió realil2llda al final de desembre de 1928 i començament dc gener de 1929. De la primera missió, la de Tomàs-Amades, que va donar un conjunt de 1.00 I document recollits, el volum en mostra 13 I. El redactat de la missió anuncia una munió d'informacions ben curioses, de variants interessants d'algunes tonades conegudes o de noves, com també la troballa a Montgai d' un "gros i bell pondero dels usats per al captiri de les confrarieserz el llevant de taula", la Còpia parcial d'un quad em de Ics populars llibertats d'orgue procedent de l'arxiu de l'anticorganista d'Agramunt Sr. F. Cassades, que guardava una filla seva, i encara un altre dc la vila de Guissona. Quant a la valoració de la feina feta en la missió. entre altres coses i a part de la bonesa exquisida del repcrtori obtingut, són interessants determinatS aspectes del comentari dels seus autors. Així i avui, amb una perspectiva de 73 anys d'aquella tasca de recol·lecció de la tradició oral, s'hi llegeix que poques persones entenien el que pretenia I'OCPC i servien al fet per admiració a l'Orfeó Català. fls reco!· lectors trobaven una gran confiança de la gent senzilla, si bé molt més nivell de participació de les dones que dels homes, els quals quan es dedicaven al canr sols sabien cançons de ronda. Tots, uns i altres, però, tenien por dc fer el ridícul en llurs interpretacions. Tot i així, escriuen que el preu de les cançons va ser per a alguns un fet indisculible i per a d'altres al revés, car els distints grdus de vítalitat de la cançó era quelcom que es podia constatar. Així ho fan avinent quan diuen que han trobat els documents en estats fragmentaris, en restes o runes o en un estat semimïnós, referint-sc a la cançó tradicional i de vella nissaga, deixant de banda altres tipus de repertori que aleshores eUs no censidera\-en per ser •el tipus de CtJIIÇÓ de romanço d'aire llUÍ/ce/llisto, ÍIICOngme111, illsubslonciol í poca-sollo, que soví111 fiem abandonat per 110 concedir-li cap me11a de valor. • Malgrat tot.en fmírel seu redactat ho fan deixant via oberta al poder de les constants i de les variabili tats que tot fet de cultura tradicic; nal té per si mateix. Hi varen escriure: "fiem ti11gut el goig de constatar que la mainada i la ge111 jo~oe ... se sent inclinada a ca/llar ... fem viure la ca11çó que ... a11irà altera11t-se i mc; dificam-se. do11ant lloc a noves varianls, vinculant-se e11 la més fonda fibra del llOStre e/nos (sic). servint e11cara a les generacions venidores de mirall de/llos/re ésw espirituaL " La missió tinguda a l'Escala per Palmira Jnquctti i Enric d'Aoust, amb el redactut explicatiu d'aquell sabor poètic característic de l'autora, ens fa a mans unu selecta de 35 cançons. Hi trobem testimonis tan singulars com el do Catclinn Albert, Vfctor Català, que juntrunent amb la seva germana Amèlia i hr seva mate Dolors Paradis ja havien estat interrogades entre el 1925 i el 1926 per a I'OCPC per A. Callardo i R. Mntheu i obte· nint-ne gran nombro de cançons. En la missió que ara comento, s'hi troben cançons de carnaval, de Nadal, dc bressol, cançons llargues o romanços. corrandes, etc. D'algunes, concretament de la cançó El Mari11er, se'n trobaren diverses variants tant melòdiques com del text fet evident dc l'afecció dels cscalencs per a aquesta cançó llarga i a la vegada in· tcressant en el seu estudi etnomusicològic. Amb rigor científic Josep Massot i Muntaner ens reprodueix fidelment i ens modílica, quan cal. els texts ortogràfics d'uquestes memòries. Amb puntualitat monàstica les Publicacions de l'Abadia de Montserrat ens fa a mans un nou volum de l'Obra del Cançoner Popular de Catalunya abans dc tombar l'any, i això des del 1993, en què I'OCPC va donar senyals de vída. Amb capteniment adminlstnrtiu, d Depariament de Culturo dc la Gencmrlitat de Catalunya hn col-laborat en l'edició. Ens cal agmir a cada pari i al seu equip la fcina i l'esforç fets, tot mostrant el nostre respecte vers la cançó tradicional i popular catalana. Josep Crivillé LEONARD BERNSTEIN El Mestre liS cotwida a tm concert. Concerts per a joves. Madrid. Ed. Sirucla. 2002. (Existeix versió en castellà en la mateixa editorial). nt re les iniciatives més cèlebres per acostar la música clàssica i el fenomen orquestral a la joventut i als nens, el segle passat van destacar els concerts comentats q ue Leni o Leonard Semstci n amb l'Orquestra Filharmònica de Nova York va dur a term e entre 1958 i 1972 per televisió. Comercialitzades en vídeo, aquestes retransmissions televisives, a l mercat dels EUA, avui surten a la llwn editats en llibre els guions d'aquests concerts pedagògics en què Bemstein mateix tant explicava com cantava, tocava el piano o di- E r igia l'orquestra. Dels 53 concerts, en aqllt!ta edició se n'han selecciorn: 15, si bé cal destacar-ne la 1, rietat, en ex'Plicar-hi des del S¡: nificat de la música fins a.:· viatge amb Ja Simfonia Fam~ tica de Berlioz, des de l'hll!l).¡ en Ja música fins a atomi11<: Ja en l'estudi dels intervals o: Ja modalitat. La lectura es'~amenitzada per la reproduc,de les partitures a les quals· referència, juntament ar.ol il-lustracions bastant encm. des. De lectura fàcil en gtr. ral, el llibre ens apropa a~ ta figura carismàtica de b música americana en el !~t vessant no de compositorr: director, sinó com a pedago¡ que, com Me rlín, ens guil pel fosc i alhora fascinam món de Ja mús ica clàssi:t Robert Benito DANIEL BARENBOIM/ EDWARD W. SAJD Paral·lelismes i paradoxes. Barcelona. Ed. Debat. 2002. ..Nt dia no és fàcil lrol.\ll lguna publicació_ .( uè es parli de mu;ll! de forma interdisciplinària. en què un músic es pronll!l,1 sobre temes extramusiCJll5. E que ens ofereix aquest llibrt~ un filòleg i un pianista parla:' de música, un escriptor i ~ director d'orquestra fent or ca literària, un palestí Q1111 1~· a Nova York i un jueu Q1111 17· a Berlín aportant des d~ _la~ va experiència ~ anàJ!>1 ~ la situació del PròXJm Qriert Daniel Barenboim i Edw:í' W. Said van desgranant en:~ converses, animades algllt" per Laura Guzetimi~. ~ tes de la interpretaCIÓ ~u;~ i literària, de la creactó,d. bres, dels p ro ble!l'es de Itlcució i de la fidehtat a ~n ~ tura í a l'autor/composliOT. això des de la saviesa _que. O-> nen els anys de de<hcac~ l'estudi de la literatura~ n1.e~ cució musical i a una an~. vi vència o síntesi humam: que els du a veure para~ mes i paradoxes del ¡ món amb les dues arts, í4f 1 períodes i figures de la ~' ria. És un llibre per Uegll'. r.flexionar i dialogar. Robe" Benito éQal)( 't'l"TriJ COitl'oifo\,1tt ·CC* Dit "~tOllS -I'Oriellt,..U .;? ·"'. ~· JAUME ARAGALL Pel teu amor Obres de Vives, Toldrà, Mompou, Morera, Ribas, Montsalvatge. Intèrprets: Jaume Arugall, Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Direccio: Salvador Brotons. Discos del MediterraniDiscmedi. ume Aragall, un cop abanonat definitivament -semla- l'escenari opeñstic, està ant una activa dedicació al recital. no exclusivament liedeñstic, ja que sovint deixa escampar algunes àries especialment adients al seu reconegudíssim tarannà artístic. Aquest és un pas delicat que el tenor barceloní esmerça amb una acusada convicció i en el qual s'insereix aquesta insòlita iniciativa discogràfica. Ens trobem davant d'una visió poc corrent d'un material molt conegut. Cançons tan popularitzades com Ics de Toldrà -Romanç de santa Llúcia, Maig, Cançó de grumet, Canticel-. de Morera -Ai, Margarirkl. L'oreneta, Maig-, de Mompou -Damunt de tu només les flors-, o fins i tot la popular El cant dels ocells en recreació de Montsalvatge, ens són t-econegudes sobretot gr.lcies, en primer Uoc, a la seva vàlua musical intñnseca i també a versions cambrístiques, sovint només acompanyades per piano. Aquí, ben altrament ens arriben amb un embolcaÍI orquestral de gran potència; embolcalls que tot i que sovint són deutors dels mateixos compositors, no deixen de sorprendre'ns. Es tracta, doncs, d'un trasllat d'aquest opus, de caràct~r íntim i introspectiu, a l'àmbtt del gran esclat sonor comptant amb el concurs d'una veu tan habituada i prestigiosa com la de Jaume Aragall i tot el poder d'una fotmació simfònica I'OBC. I en això hi ha, d'un~ banda, el fet insòlit i la capacitat , d'impacte del producte, pero alhora també el risc dc caure en l'excés, en dur massa a les últimes conseqüències aq_uest criteri fins a (a vegades) m~ ~à de la llinda de la idolleltat mtirnista i lítica d'aquestes composicions. J.C.C. ll ' ·~ ~l.' .. . -r~'- Cantem aquest Nadal Cor de Petits, Cor Infantil, Cor de Noies de l' Orfeó Català. Fundació Orfeó CatalàPalau de la Música. AH 120, Barcelona 2002, Durada: 44'. n dels projectes més interessants de l'Orfeó Català és la seva Escola Coral, en la qual es prepara musicalment els components dels quatre cors més petits, amb edats de 8 a 21 anys. A més dels concerts en directe, aquí se'ns ofereix el seu primer enregistrament amb temes de Nadal de tres dels quatre cors. La cantata Nadal2000 del compositor i director de l'Orfeó Català Josep Vila i Casañas amb lletra de Martí Pol obre el CD. Obra en c inc parts, sap combinar l'escriptura vocal per a formació infantil amb una discreta i inspirada orquestració que no fa sinó reforçar el missatge del poeta: una invitació a viure i cantar el Nadal com a sorpresa, com a repte en ambient de festa. Alternant monodia amb polifonia en un ambient càlid i amb una certa malenconia musical, aconsegueix de l'oient una sensació de pau pròpia del Nadal. L'enregistrament es completa amb vuit nadales arranjades per diversos músics, com F. Mompou, cantades pel Cor Infantil i amb acompanyament de piano, de clarinet o a cappella. Tanquen el CD dues peces de P. Casals interpretades pel Cor de NoieS, en el qual destaca la versatilitat dinàmica i l'expressivitat d'aques ta formació no tan usual en el món coral. És un CD per a qui busqui pau amb un repertori i unes veus que hi conviden. Robert Benito U Nadales i villancicos Orquestra Simfònica del CSM del Liceu. Cor Jove del Palau de la Música Catalana (Dir.: C. Garcia). Dir.: Manuel Valdivieso. Arranjaments d'Albert Guinovart. Harmonia Mundi, 2002.HMI 987034. Durada: 48'02. i ha enregistraments amb història i aquest CD n'és un exemple. Amb motiu del Concert de Sant Esteve de 1997 la directora del Cor jove va demanar al compositor A. Guinovart els arranjaments d'unes nadales. que es van estrenar en aquell concert. Arran de l'èxit assolit es van proposar d'ampliar-ho per a un possible enregistrament que ha hagut d'esperar més de cinc anys a veure la llum gràcies a la iniciativa del Conservatori del Liceu i el patTocini dc la discogràfica Hannonia Mundi. En la selecció del CD se'ns presenten dotze composicions vocals de temes populars de Nadal: set en català, cinc en castellà i una fantasia orquestral amb temes típics nadalencs. És un repertori que podríem qualificar d'energètic. Quan l'escoltes no pots evitar de somriure i unir-te a les magnífiques veus del Cor Jove en una interpretació que va més enllà d'una correcció musical. Els ammjaments dc Guinovart aporten un nou alè a aquestes melodies tot reconeixent-s'hi la seva manera d'instrumentar, entre americana Disney i tendresa catalana, segons el text i el caràcter, tan ben entesa per la batuta de M. Yaldivieso. Confiem que amb una bona promoció es tregui partit d'aquest gran esforç de diferents institucions per renovar i oferir aquest repertori fins ara tan mal interpretat com gravat. Robert Benito H iels Virolais Cors diversos de la Federació de Cors de Clavé. A quest és CD d'un interès notable, que cal agrair a la inquietud dels responsables de la Federació de Cors de Clavé. Com és sabut, la més coneguda de les composicions montserratines -El virolai-, composta per Josep Rodoreda, va ser fruit d'un concurs per crear un himne montserratí. Al concurs, s'hi van presentar una setantena de com posicions. Ara la Federació de Cors de Clavé, tot afegin t-se a la rememoració del centenari de la mort del poeta Jacint Verdaguet~ ha promogut aques t enregistrament , en el qual s'ofereixen catorze de les compos icions presentades a l'esmentat concurs. L'interès d'aquesta proposta és obvi, ja que ens permet gaudir d'un material de fet inèdit que testimonia el moment de Ja creació musical d'aquella època, fa més de cent vint anys. Llàstima que el CD no vagi acompanyat d'un mínim trebaU d'aproximació musicològica 1 que fms i tot hom no ens doni el nom dels autors de la immensa majoria de les composicions presentades. Quedi, doncs, aquest document i amb éll l'esquer d'una iniciativa oberta a un major aprofundiment de Ja realitat que proposa. J.C.C. 45 /05 IWlCELONA (BARCELONÈS) 18 h Liceu 19 h Palau Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona. Coral Cantiga. Àlex Vicens. tenor. Pau Bordas, baix. Dir.: Josep Prats. Morera, Blanch Reynalt, Botey. J. Serra, Pich Santasusana, Montsalvatge. (Cobla, Cor i Dansa al Palau). 19 h Auditori OBC. (Segona audició). llh Auditori OBC. (Tercera audició). 12, 30 h MNAC Trio Dixie-Jazz de l'Aula de Jau i Música Moderna. Dusanka Miscevic, saxo. Ivan Kovacevic, contrabaix. Toni Mena, guitarra elèctrica. Estàndards de jazz. 19h Palau Quico el Célio, el Noi i el Mut de Ferreries. 19 h Casal del Metge Joan Cabero, tenor. Manuel Cabero, piano. Toldrà, Mompou. (Joves Veus de la Lírica). lOFI!BREit 20,30 h Liceu Pikovaia Dama de Txaikovski. Dir.: Kirill Petrenko. 12FBBR.EB. 20,30 h Liceu Pikovaia Dama de Txaikovski. Dir.: Kirill Petrenko. 21 h Palau NataJia Gutman, violoncel. Eliso Virsaladze, piano. Beethoven, Britten, Brahms. (lbercamera). 20,30 h Liceu Pikovaia Dama de Txaikovski. Dir.: Kirill Petrenko. 21 h Institut Francès Solistes de l'O BC. Damian Martínez, violoncel. Pladevall, Crumb, Sardà, Mestres Quadreny, Britten. (Avuimúsica). 21 h Palau Orfeón Donostiarra. Orquestra Simfònica del Vallès. Cors d'òpera, sarsuela i havaneres. (Lírica Privanza). 21 h Auditori OBC. Luis Fernandez Pérez, piano. Dir.: Rumon Gamba. Vivaneos, Rakhmàninov, Britten. -= 220 &FEBRER 9FI!BRER 13FI!BRER 14FI!BRER Ai ;¡¡; .~ 15FI!BRER 16 FI!BR.EB. 19h Palau OSV. Dir.: Salvador Brotons. Copland, Brotons, Sibelius. (Concerts Silnf'onies al Palau). 19 h Auditori OBC. (Segona audició). llh Auditori OBC. (Tercera audició). 12,30 h MNAC Quartet de saxos. Albert Julià, saxo soprano. Fàtima Hidalgo, saxo alt. Pedro Luis Ciordia, saxo tenor. Núria BruU, saxo baríton. Gershwin, I turralde, Jeróme Nolais. 17 h Liceu Pikovaia Dama de Txaikovski. Dir.: Kirill Petrenko. 17FEBR.EB. 20,30 h Liceu Els Pirineus de Felip Pedrcll (en versió de concert). Dir.: Edmon Colomer. 18FI!BREit 20,30 b Liceu Pikovaia Dama de Txaikovski. Dir.: Kirill Petrenko. 19PEBRI!R 20,30 h Liceu FJs Pirineus de Felip Pedrell (en versió de concert). Dir.: Edmon Colomer. 20 FI!Blli!R 21 h Auditori Capella Santa Cecília. Ivan Zenaty, violí. CoreUi, Bach, Haydn, Vivaldi. (Concerts a Barcelona). 21PEBRI!R 21 b Auditori OBC. Andrea Luchesini, piano. Dir.: Gianandrea Noseda. Brahms, Beethoven. 22PEBRI!R 19 h Palau Cor Jove de l'Orfeó Català (patrocinat per L' Alian5a). Anna Feu, sorcrano. Maite Estrada, soprano. Susanne Sbendlin, VIolonceL Josep Buorn piano i orgue. Dir.: Conxita Garcia. rudieu, Cererols, Mendelsso~, Elgar. (Cobla, Cor i Dansa al Palau). 19 h Auditori OBC. (Segona audició). 22 h Palau Orquestra, cor i solistes de l'Òpera Estatal BúJfra. Dir.: Borislav Ivanov. La Traviata (versió de concert) de Verdi. ( romoconcert). 11 h Auditori OBC. (Tercera audició). 12,30h MNAC Trio de Música Antif¡a. Fedra Borràs, flauta travessera. Marta Rodrigo, soprano. Jordi Ribe I, clavicèmbal. Ariosti, Delia Ciaja, Pu.rcell, Telemano, Vivaldi. 18h Palau Orquestra de Cambra de Praga. Daniel Blanch, piano. Mozart. (Els Diumenges al Palau). 21 h Palau Quartetto Stradivari. Albert Attenelle, piano. Mozart, Dvorak, Schu· mano. (Euroconcert). 23PEBRI!R 24PEBREB. a ~' Ej. ;:;!i : .,.,l . ;¡¡; a ~ e: ;;:2 ;¡¡; ..... = 47 107 -·M§MMMtW8. 27FBBREll 21 h Palau Orquestra, cor i solistes de l'Òpera Estatal Búlgara. Dir.: Borisla1•fll nov. Verdi, Bizet. (Promoconcert). 28 FBBREll 21 h Auditori OBC. Coral Càrmina (dir.: Montserrat Ríos). Dir.: Ernest Martínnh. quierdo. Stravinsky, Mozart/Kaipanen, Sibelius. 1MARÇ 19 h Palau Cobla La Principal de la Bisbal. Bernat Castillejo, flabiol. Pere RJhl. seda, flabiol. Marcel Sabater, flabiol. Dir.: Jordi Leon. Serra, Cemn Leon, Paulís, Moralcda. (Cobla, Cor i Dansa al Palau). 2MARÇ 12,30 h MNAC Quartet de saxos. Albert Julià, saxo soprano. Fàtima Hidalgo, sa.toa! Pedro Luis Ciordia, saxo tenor. Núria Brull, saxo baríton. Gershwin,ltll' ralde, Jeróme Nolais. 18 h Palau BCN Sinfonietta. Sandra Pastrana, soprano. Dir.: Francesc Llongilt. res. Homs, Mozart, Schubert. (Els Diumenges al Palau). 21 h Palau Recital Marcelo Atva rez, tenor. (Lírica Privanza). 21 h Auditori I Solisti Veneti. Cor de València. Dir.: Claudio Scimone. Boccberini,Pt· golesi, Vivaldi. (lbcrcamera). S MARÇ 21 h Palau Tapiola Sinfonietta. Utc Lemper, solista. Dir.: John Storgards. Beetl» ven, Wcill, Brel, Piazzolla, Lemper, Piaf. (Palau 100). 7MARÇ 21 h Auditori OBC. Lluís Claret, violoncel. I van Moni~eti, violoncel. Damilín Mani nez, violoncel. Dir.: Krzysztof Penderec ·. Penderecki, Mendelssohn. 21 h Institut Francès GruJT:XXI. Maria Muñoz, ballarina. Dir.: Peter Bacchus. Bacchus. G". bol, averna·Bech, Guinjoan , Padrós. (Avuimúsica). S MARÇ 19h Auditori OBC. (Segona audició). 9MARÇ 11 h Auditori OBC. (Tercera audició). 17 h Liceu Recital Bo Skovhus, baríton. Stefan Vladar, piano. Wolf, Schubert, Stmt. 19 h Casal del Metge Albert Albesa, tenor. Joan Vergés Porter, guitarra. Ooves Veus de Ja I.uia 20,30 h Liceu ll viaggio a Reims de Rossini. Dir.: Jesús López Cobos. 21h Palau Le Poème Harmonique. Dir.: Vincent Dumestre. Guédron, Ballarl. Lejeunc, Bailly. (Eurocoocert). 20h Catedral Bernat Bailbé, or~te. Cabanilles, Buxtehude, Bach, De Grigny. (L'Or· gue de la Catedra de Barcelona. Euroconcert). 20,30 h Liceu ll viaggio a Reims de Rossini. Dir.: Jesús López Cobos. 20,30 h Liceu ll viaggio a Reims de Rossi ni. Dir.: Jesús López Cobos. 20,30 h Sta. M. del Mar Escola de Música San Ignacio de Moxos, Bolívia. 21 h Institut Francès Solistes de l'OSC. Quartet de percussió. Reich, Odunes, Cbarles, Ht met, Peck. (Avuimúsica). 14MARÇ 20,30 h Liceu ll viaggio a Reims de Rossini. Dir.: Jesús López Cobos. 15MARÇ 19 h Palau Cobla Sant Jordi-Ciutat dc Barcelona. Dir.: Salvador Mas. Garreta. Tokhi. R. Lamole dc Grignon, Ferrer, Oltra, Casablancas, Montsalvatge. (Cir bla, Cor i Dansa al Palau). 19 h Auditori OBC. Dir.: Franz-Paul Decker. Simfonia núm. 8 de Bruckner. 20,30 h Liceu ll viaggio a Reims de Rossini. Dir.: Jesús López Cobos. 22,30 h Auditori Orquestra Simfònica de l'Òpera de Minsk. Andrei Sikorski, piano.Di. Lev Liaj. Txaikovski. (Promoconcert). 11 h Auditori OBC. (Segona audició). 17 h Liceu ll viaggio a Reims de Rossini. Dir.: Jesú s López Cobos. 18 h Palau OrM:uestra Pablo Sarasate de Pamplona. Cor de Cambra del Palau~ la úsica Catalana (patrocinat per Fundació Caixa Catalaunya¿.~~ Espada, soprano. Mark Tucker, tenor. Garry Magee, baríton. •r.: Pt ncst Martínez lzquierdo. La Creació de Haydn. (Els Diumenges al tau). 1.7MARÇ 21 h Palau La Stagione Frankfurt. Steven Isserlis, violoncel. Dir.: Michael Sclulli dcr. Bocchcrini, C. Ph. E. Bach. (Palau 100). 18MARÇ 20,30 h Liceu ll viaggio a Reims de Rossini. Oir.: Jesús López Cobos. 19MARÇ 20,30 h Liceu Il viaggio a Reims de Rossini. Dir.: Jesús López Cobos. 4MARÇ :;;;i i»" ...= ~ 5I C::h ...., 2f tO MARÇ 220 ~ ;::¡ , ~ 12MARÇ 5I ...., = 5f ~ S" ... ¡;;;- 13MARÇ == 16MAilÇ 48 108 .- 21 h Palau Aleksandr Melnikov, piano. Schumann, Prokófiev, Schonberg, Scbubert. (lbercamera). 10MAKÇ 20,30 h Liceu fl viaggio a Reims de Rossini. Oir.: Jesús López Cobos. 11MAKÇ 20h Palau Cor de Noies de l'Orfeó Català (patrocinat per Santander Central Hispano). Josep Surinyac, piano. Oir.: Lluís Vüamajó. 20,30 h Liceu fl viaggio a Reims de Rossi ni. Oir.: Jesús López Cobos. 21 h Auditori Orquesta Sinfónica de Castilla y León. David Garrett, violí. Oir.: Alejandro Posada. Stravinsky, Mozart, Bartók. 19 h Palau Esbart Joaquim Ruyra. Oir.: Joan Cruells. Dansa tradicional. (Cobla, Cor i Dansa al Palau). 19 h Auditori Orquesta Sinfónica de Castilla y León. (Segona audició). 20,30 h Liceu Il viaggio a Reims de Rossini. Oir.: Jesús López Cobos. 22 h Palau Orquestra Simfònica de l'Òpera de Minsk. Andrei Sikorski, piano. Oir.: Lev Liaj. Rimski-Kórsakov, Rakhmàninov. (Promoconcert). 11MAKÇ 8eetb!l ANDORRA LA VELLA (PRINCIPAT D'ANDORRA) 27FEBRER 22 h Ccn. Congressos Ballet du Grand Théatre de Genève. 20MAKÇ 22 h Cen. Congressos Eva Marton, soprano. Llízló Kovacs, piano. CAPELLADES (ANOIA) 15 FEBRER 21 h Paper de Música Mireia Farrés, trompeta. Mercè Hervada, piano. Honegger, Stevens, Bo~ za, Falla, Ravel, Bemstein. 15MARÇ 21 h Paper de Música Llanos Salas, rapsoda. Pedro-Jesús Gómez Lorente, guitarra. Teatre El Jardí La forza del destino de Verdi. Oir.: Elio Orciuolo. (Òpera a Catalunya). FIGUERES (ALT EMPORDÀ) 14MARÇ 21 h GIRONA (GIRONÈS) 9FEBRER 19 h Aud. La Mercè Winston Choi, piano. 21FEBRER. 21 h Aud. La Mercè Orquestra de Cambra de Praga. Daniel Blanch, piano. Milan Lajcik, concertino i director. Mozart. 23FEBRER 19 h Aud. La Mercè Orquestra d'alumnes del Curs de Música Barroca. Oir.: Cbristian Cumyn. 2MARÇ 19 h Sant Domènec Conjunt Orquestral de Girona. Capella de Música de Santa Maria del Mar. La Cantoria. Oir.: Christian Curnyn. El Messies de Handel. 16MARÇ 19 h Aud. La Mercè Marta Sebestyén & Muzsikiís. Música d'Hongria i TranssiJvània. 2SMARÇ 22 h Aud. La Mercè Bill FrisseU Quartet. Jazz d'avantguarda. 29MARÇ 22 h Sant Domènec Wagner Pa & Bazuka Matraka. World fusión. 30MARÇ 19 h Aud. La Mercè Tol..")'O String Quartet. Schubert, Bedussy. Toldrt re. (C~ F GRANOLLmlS (VALLÈS ORIENTAL) 16MARç 18 h Teatre Auditori La forza del destino de Verdi. Oir.: Elio Orciuolo. (Òpera a Catalunya). Teatre Principal La forza del destino de Verdi. Oir.: Elio Orciuolo. (Òpera a Catalunya). Teatre Fortuny La forza del destino de Verdi. Oir.: Elio Orciuolo. (Òpera a Catalunya). alaudt f.MaJll lir.: B LLEIDA (SEGRIÀ) ~ .,~ ------- 12MAJtç 21,30 h SchntÍ REUs (BAIX CAMP) 18MAJtç 21 h 49 /09 RIPOLLET (VALLÈS OCCIDENTAL) 21FEBRER 22 h Mercat VeU G rup Manel Camp. Oir.: Enric Llor. Música fusió. 21MARÇ 22 h Mercat Vell Quico el Célio, el Noi i el Mut de Ferreries. SABADELL (VALL'ès OCCIDENTAL) S MARÇ 21 h La Faràndula 7MARÇ 21 h La Faràndula La forza del destino de Verdi. Dir.: Elio Orcíuolo. (Òpera a Catalun)l~ 9MARÇ 18 h La Faràndula La forza del destino de Verdi. Dir.: Elio Orciuolo. (Òpera a Catalunya~ SANT CUGAT DEL VALLÈS (VALLÈS OCCIDENTAL) 22MARÇ 21 h Centre Cultural La forza del destino de Verdi. Dir.: Elio Orciuolo. (Ò pera a Catalunyat ' TERRASSA (VALLÈS OCCIDENTAL) 220 U FEBRER 21 h Centre Cultural José de Udaeta. Recital de castanyoles Capricho español. (Fundació xa Terrassa). 1MARÇ 21h Centre Cultural Ballet del Gran Teatre de Ginebra. Dir. artístic: Giorgio Mancini. dació Caixa Terrassa). 2MARÇ 18 h Centre Cultural Ballet del Gran Teatre de Ginebra. Dir. artístic: Giorgio Manclni. dació Caixa Terrassa). 13MARÇ 21 h Centre Cultural The King's Singers. Repertori clàssic a cappe/Ia. (Fundació Caixa Tel'llm11 r----·--·----------------- ------------- ------------- --------------------------------------··· catalunya música 1revista musical catalana • CATALUNYA MUSICA I REVISTA MUSICAL CATALANA CI Sanl Fanc~c de P aula , 2 - 08003 Barcelona Butlleta de domiciliació bancària Senyors, els ·agrairé que amb càrrec al meu compte/llibreta atenguin els rebuts que els presentarà el Consorci del Palau de la Música Ca talana, pel~ ment de la meva subscripció a ueatalunyo Música/Revista Musical Catalana•. Dooo DDoo Do òDOooooooo Titular compte: -·----·---·- ------··----..--·~-----··-·---··------·-Banc/Caixa:._ _ _ _ __ Agència:,__ Signatura: Ad~agència_·----------------------------------------------------- Codi postal i població: - - - - - - - - - - - - - - - - - - - (cal omplir les dades correctament) Butlleta de subscripció Nom i cognoms del subscriptor: _ _ _ _ _ _____ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _________ ------ - - - - -_ ____ --_... Adreça: · _________ ___________________ ,_________ Telèfon: ---·-------•• ___ _ _ _ _ _ __ _ _-·····-·-·---··població: i postal Cod _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ __ ___ _i _ Professió: Desitjo subscriure"m a partir del número: _ ______ _ _ _ _ _ _ _ __ _ _ _ __ Amb la quota anual de 25,24 euros. Faré efectiu l' import mitjançant domiciliació bancària (o bé taló bano:ari adjunt, a (avor de "Catalunya Músic~~Jt vista Musical Catalana"). Per subscripcions a l'estranger, consulteu el preu. ' Les seves dades seran incorporades als fitxers del Grup Pala u dc Ja Música (Orfeó Ca tall . Fundació Orfeó Catall-Palau de la Música I Consorci del Palau de la M~ 50 1/0 na), an~b.seu "! c;arrcr de Sant Francesc de Paula. 2, dc Barcelona. CP 08003, per fer-ne la fii'Stló JI"'CC'al, i en aquesta adreça pot exercir l.ol.l els drels d"accis, recdll cd·lacló I OJIOSICIÓ. ..~ ------------------------------------------------------------------------------ -----------··· Gaudiu tot l'any de la més bella de les energies: la música • • • • ~ gasNatural 1ft ~: ....... Perquè sabem que a la vida hi ha plaers dels que no es pot prescindir, al Grup Gas Natural contribuïm a promocionar la cultura. Per això, com a membres d'honor de la Fundació Orfeó Català - Palau de la Música Catalana, us oferim l'oportunitat de gaudir de la bona música en una de les principals sales de concerts d 'arreu del món que és, a més, Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO. I ~ Sempre en bones mans